pere/sami_parallel huggingface dataset:
FNs konvensjon om biologisk mangfold (22. mai 1992) er ratifisert og trådte i kraft for Norge 29. desember 1993.
ENn konvensjovne biologeles gellievoeten bïjre (suehpeden 22.b. 1992) lea ratifiseradamme jïh faamoem Nöörjesne åadtjoeji goeven 29.b. 1993.
Formålet med CDB er bevaring av biologisk mangfold, bærekraftig bruk av biologisk mangfold og rettferdig fordeling av de fordeler som bruken av biologisk mangfold gir
CDBn aajkoe lea gorredimmie biologeles gellievoeteste, monnehke åtnoe biologeles gellievoeteste, jïh reaktoe joekedimmie dejstie aevhkijste mejtie åtnoe biologeles gellievoeteste vadta.
Naturmangfoldloven
Eatnemegellievoetelaake
Naturmangfoldloven implementerer nasjonalt mange viktige prinsipper i Konvensjonen om biologisk mangfold fra 1992.
Eatnemegellievoetelaake nasjovnaale jïjnjh vihkeles prinsihph sjïehtesje Konvensjovnesne biologeles gellievoeten bïjre jaepeste 1992.
Naturmangfoldlovens formålsparagraf slår fast at naturen skal tas vare på ved bærekraftig bruk og vern, også som grunnlag for samisk kultur.
Eatnemegellievoetelaaken åssjeleparagraafe vihteste eatneme edtja gorresovvedh viehkine monnehke åtnoste jïh vaarjelimmeste, aaj goh våarome saemien kultuvrese.
I Konvensjonen om biologisk mangfold – art 8(j) og 10 (c) står det ”Sedvanemessig bruk av biologisk mangfold som er i tråd med kulturell utøvelse skal beskyttes og oppmuntres”.
Konvensjovnesne biologeles gellievoeten bïjre – art 8(j) jïh 10 (c) tjåådtje ”Edtja aerpievuekien åtnoem biologeles gellievoeteste mij lea kultuvrelle åtnoen mietie, vaarjelidh jïh madtjeldehtedh”.
Prinsippet er tatt inn i naturmangfoldslov § 1, 8 og 14.
Prinsihpe lea meatan vaalteme eatnemegellievoetelaakese § 1, 8 jïh 14.
Urfolks rett til deltakelse og statens plikt til å gjennomføre konsultasjoner er fundamentale prinsipper i ILO- 169, og går igjen i flere av artiklene i konvensjonen.
Aalkoealmetji reakta meatan årrodh jïh staaten dïedte konsultasjovnh tjïrrehtidh leah vihkeles maadthprinsihph ILO-169’sne, jïh aaj meatan jieniebinie artihkelinie konvensjovnesne.
ILO-169 artikkel 6 etablerer en plikt for staten til å konsultere samene når det overveies å vedta lover eller å innføre administrative tiltak som kan få direkte betydning for dem.
ILO-169, artihkele 6 staatide aktem dïedtem vadta staatese saemiejgujmie rååresjidh gosse eajhnadåvva laakh nænnoestidh, jallh reereles råajvarimmieh sjïehtesjidh mah maehtieh vihkeles sjïdtedh saemide.
I 2005 ble det inngått en konsultasjonsavtale mellom statlige myndigheter og Sametinget.
Jaepien 2005 konsultasjovnelatjkoe dorjesovvi staaten åejvieladtji jïh Saemiedigkien gaskem.
Formålet med prosedyrene er å:
Vuekiej åssjele lea:
bidra til en praktisk gjennomføring av statens folkerettslige forpliktelse til å konsultere med urfolk.
Viehkiehtidh staaten almetjerïekteles rååresjimmiedïedtem aalkoealmetjigujmie praktihkeles tjïrrehtidh
søke å oppnå enighet mellom statlige myndigheter og Sametinget når det overveies å innføre lover eller tiltak som kan påvirke samiske interesser direkte.
Pryövedh sïemesvoetem buektiehtidh staaten åejvieladtji jïh Saemiedigkien gaskem gosse ussjedeminie laakh jallh råajvarimmieh sjïehtesjidh mah maehtieh saemien ïedtjh ryöktesth tsevtsedh.
legge til rette for utviklingen av et partnerskapsperspektiv mellom statlige myndigheter og Sametinget som virker til styrking av samisk kultur og samfunn.
Evtiedæmman aktede guejmievoeteperspektijveste sjïehteladtedh, staateles åejvieladtji jïh Saemiedigkien gaskem, mij saemien kultuvrem jïh siebriedahkem nænnoestahta.
utvikle felles forståelse for situasjonen og utviklingsbehovet i samiske samfunn.
tjåenghkies goerkesem evtiedidh tsiehkeste jïh evtiedimmiedaerpiesvoetijste saemien siebriedahkine
Avtale mellom Sametinget og Miljøverndepartementet om retningslinjer for verneplanarbeid etter naturvernloven i samiske områder
Latjkoe Saemiedigkien jïh Byjresevaarjelimmiedepartemeenten gaskem bïhkedassi bïjre vaarjelimmiesoejkesjebarkose, eatnemevaarjelimmielaaken mietie saemien dajvine.
Avtale mellom miljøverndepartementet og Sametinget fra 2007 om hvordan verneplanprosessen skal foregå i samiske områder skal bidra til større grad av samisk og lokal medvirkning ved etablering av verneområder.
Latjkoe byjresevaarjelimmiedepartemeenten jïh Saemiedigkien gaskem jaepeste 2007, guktie vaarjelimmiesoejkesjeprosesse edtja årrodh saemien dajvine, edtja viehkiehtidh guktie saemieh jïh voenges almetjh buerebelaakan åadtjoeh meatan årrodh gosse edtja vaarjelimmiedajvh tseegkedh.
Dette er en tilpasning av den generelle konsultasjonsavtalen i forhold til områdevern.
Daate akte sjïehtedimmie dehtie sïejhme konsultasjovnelatjkoste dajvevaarjelimmien bïjre.
Det er blant annet regler om etablering av arbeidsutvalg der samisk representasjon skal inngå.
Gaskem jeatjah njoelkedassh tseegkemen bïjre barkoemoenehtsistie gusnie saemien tjirkijh edtjieh meatan årrodh.
Dette sikrer at direkte berørte samiske rettighetshavere og samiske interesser konsulers direkte gjennom deltakelse i verneprosessen.
Daate håksa dah reakta-aajhterh mej bïjre ryöktesth lea, jïh saemien ïedtjeladtjh konsuleradamme sjidtieh gosse leah meatan vaarjelimmieprosessesne.
Det er en egen bestemmelse om arbeidet med forvaltningsplaner.
Akte jïjtse nænnoestimmie barkoen bïjre reeremesoejkesjigujmie.
Verneforskrift og kongelig resolusjon
Vaarjelimmiemieriedimmie jïh gånkan resolusjovne
Verneområder, både nasjonalparker, landskapsverneområder og naturreservater forvaltes på bakgrunn av verneforskriften til det enkelte verneområdet.
Vaarjelimmiedajvh, dovne nasjovnaalepaarhkh, eatnemevaarjelimmiedajvh jïh eatnemereservaath reeresuvvieh vaarjelimmiemieriedimmien mietie fïereguhten vaarjelimmiedajvese.
Verneforskrifter skal etter naturmangfoldsloven vedtas av Kongen i statsråd.
Gånka staateraeresne edtja eatnemegellievoetelaaken mietie vaarjelimmiemieriedimmieh nænnoestidh.
Ved utarbeidelsen av verneforskrifter konsulterer Sametinget med ansvarlige myndigheter etter avtalen mellom Sametinget og Miljøverndepartementet om retningslinjer for verneplanarbeid etter naturvernloven i samiske områder.
Gosse vaarjelimmiemieriedimmieh darjoeminie, Saemiedigkie rååresje åejvieladtjigujmie mah dïedtem utnieh, latjkoen mietie Saemiedigkien jïh Byjresevaarjelimmiedepartemeenten gaskem, bïhkedassi bïjre vaarjelimmiesoejkesjebarkose eatnemevaarjelimmielaaken mietie saemien dajvine.
Sametinget vil at:
Saemiedigkie sæjhta:
Lokalbefolkningens bruk av sine ressursområder skal videreføres
Guhkiedidh guktie voenges almetjh lea sijjen vierhtiedajvh nuhtjeme
Eksisterende bruk videreføres – kontinuitet i bruk
Daaletje åtnoem guhkiedidh – iktemearan åtnoe
Respekt og forståelse for reindriftas bruk og driftsform
Seahkarimmiem jïh goerkesem utnedh båatsoen åtnose jïh barkoevuakan
Vern er også vern av verdier.
Vaarjelimmie aaj vaarjelimmie aarvojste.
Hva som formidles og hvordan det formidles og hvem som formidler er ikke likegyldig
Maam leerehte jïh guktie dam leerehte jïh gie leerehte ij lea saaht guktie.
Verneforskriftene til ulike nasjonalparker kan du finner her.
Vaarjelimmiemieriedimmieh dejtie ovmessie nasjovnaalepaarhkide leah daesnie.
Informasjon om verneområder med link til verneforskriftene finner du her.
Bïevnesh vaarjelimmiedajvi bïjre, svaalhtesinie vaarjelimmiemieriedimmide daesnie gaavnh.
Lokal forvaltning av nasjonalparker og store verneområder
Voenges reereme nasjovnaalepaarhkijste jïh stoerre vaarjelimmiedajvijste
Sametinget har konsultert med Miljøverndepartementet og ble enig om forvaltningsordningen for nasjonalparker og større verneområder i 2009.
Saemiedigkie lea Byjresedepartemeentine rååresjamme jïh seamadin reeremeöörnegen bïjre nasjovnaalepaarhkide jïh stuerebe vaarjelimmiedajvide jaepien 2009.
Sametinget og Miljøverndepartementet konsulterer om den samiske representasjonen i hvert enkelt nasjonalparkstyre eller verneområdestyre.
Saemiedigkie jïh Byjresevaarjelimmiedajve dej saemien tjirkiji bïjre rååresjieh fïerhtene nasjovnaalepaarhkeståvrosne jallh vaarjelimmiedajveståvrosne.
Det er verdt å merke seg at ved etableringen av den nye forvaltningsordningen med lokale forvaltningsstyrer heter det fra regjeringen at graden av samisk representasjon skal bli ”Vurdert ut fra områdets sin betydning for samisk kultur og næringsutøvelse”
Tjuara amma krööhkestidh gosse dïhte orre reeremeöörnege voenges reeremeståvroejgujmie tseegkesovvi, dle reerenasse jeehti man gellie saemien tjirkijh reeremeståvroeh edtjin utnedh, ”edtjin vuarjasjidh man vihkeles dajve lea saemien kultuvrese jïh jielemebarkose”.
Det er Sametingsrådet som foreslår representantene til verneområdestyrer og nasjonalparkstyrer..
Saemiedigkie tjirkijidie vaarjelimmiedajveståvrojde jïh nasjovnaalepaarhkeståvrojde raereste.
De sitter normalt sett i en Sametingsperiode.
Iemielaakan aktem Saemiedigkieboelhkem tjahkasjieh.
Forvaltningsplan
Reeremesoejkesje
En forvaltningsplan er et verktøy for den daglige forvaltninga av verneområdet.
Akte reeremesoejkesje lea akte dïrrege dan biejjieladtje reeremasse vaarjelimmiedajveste.
Forvaltningsplanen skal ta vare på verneverdiene, både gjennom å beskytte dem mot uønskede inngrep, og gjennom å legge til rette for aktivitet som fremmer verneverdiene.
Reeremesoejkesje edtja vaarjelimmie-aarvojde gorredidh, dovne dejtie ovvaajteles goerpedehtemi vööste vaarjelidh, jïh darjoemidie sjïehteladtedh mah vaarjelimmie-aarvojde eevtjieh.
Forvaltningsplanen gir rammer for enhetlig og forutsigbar forvaltning av verneområdet gjennom klare regler for forvaltningspraksis og saksbehandling.
Reeremesoejkesje mierieh vadta akten aktelaaketje jïh åehpies reeremasse vaarjelimmiedajveste, tjïelke njoelkedassigujmie reeremen jïh aamhtesegïetedimmien bïjre.
Gode verneområdestyrer med samisk representasjon begrenser behovet for Sametingets direkte medvirkning.
Hijven vaarjelimmiedajveståvroeh saemien tjirkijigujmie giehpiedieh Saemiedigkien daerpiesvoete ryöktesth meatan årrodh.
Sametinget har ikke behov for å konsultere direkte med verneområdestyrer om forvaltningsplaner.
Saemiedigkie ij daarpesjh ryöktesth vaarjelimmiedajveståvroejgujmie rååresjidh reeremesoejkesji bïjre.
Det vil heller ikke være naturlig så lenge Sametinget er med på å oppnevne styrene.
Vaallah sïjhth iemie årrodh dan guhkiem Saemiedigkie lea meatan ståvrojde nammohte.
Normal saksgang vil være at Sametinget sender en høringsuttalelse når planen er på høring.
Iemie aamhtesegïetedimmie sæjhta årrodh Saemiedigkie aktem govlehtimmielahtestimmiem seedtie gosse soejkesje lea govlehtimmesne.
Så konsulterer vi eventuelt i sluttbehandlingen før forvaltnings godkjennes hos Direktoratet for naturforvaltning.
Dellie kanne galhkuvegïetedimmesne rååresjibie, åvtelen Eatnemereeremen direktovraate soejkesjem jååhkesje.
Kontinuitet i bevaring og bærekraftig bruk av natur er det som gir naturgrunnlaget for samisk kultur.
Kontinuiteete vaarjelimmesne jïh monnehke åtnoe eatnamistie lea dïhte mij eatnemevåaromem saemien kultuvrese vedtieh.
Det er derfor behov for samisk kulturkompetanse i forvaltning og formidling.
Dan åvteste daerpies saemien kultuvremaahtojne reeremisnie jïh leerehtimmesne.
Det er et sterkt ønske fra Sametingets side at den kunnskapsbaserte forvaltningen vi nå har startet på også tar inn over seg urfolksdimensjonen i samisk områder.
Saemiedigkien bieleste dle akte tjarke vaajtele dïhte daajroeligke reereme mejnie daelie aalkeme, aaj aalkoealmetjidie måjhtele saemien dajvine.
Det er da også nedfelt i regjeringens budsjett proposisjon at ”Kunnskap om samisk kultur er viktig i de områdene det er relevant” Forvaltningsplanene til en del verneområder finner du her.
Aaj reerenassen budsjedteproposisjovnesne tjåådtje ”Daajroe saemien kultuvren bïjre lea vihkeles dejnie dajvine gusnie sjyöhtehke” Reeremesoejkesjh såemies vaarjelimmiedajvide leah daesnie.
Registrering
Registreradimmie
Myndighetene har bestemt at vi må ha oversikt over hvem som er i kirken, slik at vi kan bidra ved eventuell smitteoppsporing.
Åejvieladtjh leah nænnoestamme mijjieh tjoerebe bijjieguvviem utnedh gïeh gærhkosne, guktie maehtebe viehkiehtidh jis tjuara suetiem goeredh.
I denne kirken registrerer vi fremmøtte på liste, med navn og mobilnummer.
Daennie gærhkosne guessiej nommem jïh mobijlenommerem læstosne tjaelebe.
Listen oppbevares i 10 dager før den makuleres.
Mijjieh læstoem 10 biejjieh vöörhkebe åvtelen dam smöölhkebe.
Dette jfr. Covid-19-forskriftens § 13.
Daate Covid-19-mieriedimmien mietie § 13.
Krever utvidet fisketid for sjølaksefiskere / Marine næringer / Næringer / Forsiden - Sametinget
Guhkebe göölemetïjjem kreava mearoeloesegöölijidie / Marijne jielemh / Jielemh / Saemiedigkie - Sametinget
Krever utvidet fisketid for sjølaksefiskere
Guhkebe göölemetïjjem kreava mearoeloesegöölijidie
Sametinget skal torsdag 14. januar gjennomføre politiske konsultasjoner med Klima- og miljødepartementet om forvaltning av sjølaksen.
Saemiedigkie edtja duarstan tsïengelen 14.b. politihkeles rååresjimmieh tjïrrehtidh Klijma-jïh byjresedepartemeentine mearoeloesereeremen bïjre.
Sametingsråd Silje Karine Muotka tar med seg både faglig ekspertise fra Samisk Høyskole og representant for næringa til møtet.
Silje Karine Muotka meatan vaalta dovne faageles maehtelesvoetem Saemien Jïlleskuvleste jïh tjirkijem jieliemistie daan tjåanghkose.
-Nå er det på høy tid at regjeringa hører på hva vi har å si om fisketidene for sjølaksefisket.
-Daelie badth reerenasse tjuara goltelidh maam mijjieh jiehtebe göölemetïjji bïjre mearoeloesegöölemasse.
Vi har holdt på i over åtte år med denne prosessen, og innskrenkelsene i fisketiden i denne perioden er fullstendig uakseptabel fordi den blant annet fører til at nyrekruttering til dennefiskeformen blir umulig, sier Muotka.
Daelie libie bijjelen gaektsie jaepieh gïehtelamme daejnie prosessine, jïh ibie maehtieh jååhkesjidh gaertjiedimmieh göölemetïjjesne daan boelhken gaskem jeatjah dan åvteste ij gåaredh orre göölijh dåårrehtidh daan göölemevuakan, Muotka jeahta.
I løpet av høsten 2015 samlet Muotka alle sjølakseaktørene til felles møte.
Tjaktjen 2015 Muotka gaajhkh mearoeloesegöölijh tjöönghki akten tjåenghkies tjåanghkose.
-Da kom vi til enighet om et felles standpunkt om sjølaksefiskereguleringene, og vi har nå en felles forventning om at det må skje noe.
-Dellie seamadimh akten tjåenghkies vuajnoen bïjre mearoeloesegöölemestuvrehtimmiej bïjre, jïh daelie gaajhkesh mijjieh veanhtadibie daelie tjuara mij akt heannadidh.
Vi ønsker utvidelser av fisketiden i tråd med vår fellesuttalelse, sier sametingsråd Silje Karine Muotka.
Mijjieh sïjhtebe göölemetïjje guhkebe sjædta naemhtie guktie tjåådtje mijjen tjåenghkies lahtestimmesne, saemiedigkieraerie Silje Karine Muotka jeahta.
-Vi er enige i at vi skal drive god forvaltning av lakseressursen, men sjølaksefiskerne har tatt en urimelig grad av innskrenkinger i fisket og siden 1994 er antallet sjølaksefiskeplasser som er i bruk mer enn halvert.
Mijjieh libie sïemes mijjieh edtjebe loesevierhtiem hijvenlaakan reeredh, men mearoeloesegöölijh leah ååpsen jïjnjh gaertjiedimmieh åådtjeme göölemisnie, jïh 1994 raejeste dle vaenebe goh akte lehkie aajmene dejstie mearoeloesegöölemesijjijste mah leah åtnosne.
Det innebærer også at beskatningen av lakseressursen er kraftig redusert, sier Muotka.
Daate aaj sæjhta jiehtedh nuhteme loesevierhteste lea tjarke geahpanamme, Muotka jeahta.
-Dagens reguleringer gjør det nesten umulig å drive sjølaksefiske som næring.
-Daan beajjetje stuvrehtimmiej gaavhtan dle halhta tjalhta mearoegööleminie gïehtelidh goh jieleme.
Dette må regjeringen også ta inn over seg.
Dam reerenasse aaj tjuara krööhkestidh.
Ansvaret for regjeringen omfatter også at det skal være ett materielt kulturgrunnlag for sjøsamisk kultur, sier sametingsråd Silje Karine Muotka.
Reerenassen dïedte lea aaj aktem materijelle kultuvrevåaromem tjåadtjoehtidh mearoesaemien kultuvrese, saemiedigkieraerie Silje Karine Muotka jeahta.
Mer informasjon: Sametingsråd Silje Karine Muotka, 984 87 576
Vielie bïevnesh: Saemiedigkieraerie Silje Karine Muotka, 984 87 576
Kronikk: 8. mars - likestilling er fremdeles en drøm / Taler og artikler / Sametingsrådet / Organisasjonsstruktur / Om Sametinget / Forsiden - Sametinget
Kronihke: Njoktjen 8 b. - mïrrestalleme annje akte nïekedasse / Håalemh jïh tjaalegh / Saemiedigkieraerie / Åårganisasjovnestruktuvre / Saemiedigkien bïjre / Saemiedigkie - Sametinget
Kronikk: 8. mars - likestilling er fremdeles en drøm
Kronihke: Njoktjen 8 b. - mïrrestalleme annje akte nïekedasse
Henrik Olsen, sametingsråd.
Henrik Olsen, saemiedigkieraerie
Mer enn hver tredje kvinne vil oppleve vold eller seksuelle overgrep i løpet av sitt liv.
Jienebh goh fïerhte gåalmede nyjsenæjja sijhtieh vædtsoesvoetem jallh seksuelle daaresjimmieh jieliedisnie dååjredh.
Homser og transkjønnede over hele verden opplever systematisk undertrykkelse, vold og trakassering.
Homofijlh jïh doh mah daaroen gohtjesuvvieh transkjønnede abpe veartenisnie jaabnan vædtsoesvoetem jïh trïegkenassem dååjroeh.
Likestilling er for mange kvinner og menn fremdeles bare en drøm.
Mïrrestalleme lea gellide nyjsenæjjide jïh kaarride annje akte nïekedasse.
Også i Norge og i det samiske samfunnet.
Aaj Nöörjesne jïh saemien siebriedahkesne.
De siste års forskning avdekker store forskjeller mellom kjønn innenfor viktige områder i det samiske samfunnet og i storsamfunnet.
Dej minngemes jaepiej dotkeme stoerre joekehtsh vuesehte tjoeli gaskem vihkeles suerkiej sisnjeli saemien siebriedahkesne jïh stoerresiebriedahkesne.
Likestilling handler om mer enn lik lønn for likt arbeid, og fordeling av husarbeid.
Mïrrestalleme lea vielie goh seamma baalhka seamma barkoen åvteste, jïh guktie barkoem gåetesne joekede.
Det handler om utdanning og like muligheter, om helse og forventet levealder.
Mïrrestalleme lea ööhpehtimmien jïh seamma nuepiej bïjre, healsoen jïh veanhtadamme jieledeaalteren bïjre.
Det handler ikke minst om makt, både i politikk, arbeidsliv og næringsliv.
Ij leah unnemes faamoen bïjre, dovne politihkesne, barkosne jïh jieliemisnie.
Og dessverre, likestilling er rundt i verden også et spørsmål om liv og død.
Jïh gaatesjen, bïjre jarkan veartenisnie mïrrestalleme aaj akte gyhtjelasse jieleden jïh jaemeden bïjre.
Kvinnedagen handler først og fremst om at vi ikke aksepterer at kjønn skal være en faktor som står i veien for rettferdighet i samfunnet eller menneskers livsutfoldelse.
Nyjsenæjjabiejjie lea uvtemes dan åvteste mijjieh ibie jååhkesjh tjoele edtja akte fåantoe årrodh mij reaktavoeten åvtem tjåådtje siebriedahkesne, jallh guktie almetjh sijjen jieledem jielieh.
Statistikk viser oss allikevel at det verden og lokalsamfunnet fremdeles er kjønnsdelt på svært mange områder.
Statistihke mijjese læjhkan vuesehte veartenisnie jïh voengesne dle annje joekehtsh tjoeli gaskem joekoen gelline suerkine.
Samiske menn velger i større grad tradisjonelle samiske næringer og yrker.
Saemien kaarrh jeenjemasth aerpievuekien saemien jielemh jïh barkoeh veeljieh.
Menn blir i større grad boende i bygda og har btydelig lavere utdanningsnivå og noe lavere forventet levealder enn samiske kvinner.
Kaarrh jeenjemasth jåerhkieh voenesne årrodh, jïh sagke vueliehkåbpoe ööhpehtimmiedaltsesem jïh ånnetji vueliehkåbpoe veanhtadamme jieledeaalterem utnieh saemien nyjsenæjjijste.
Menn har også et betydelig større frafall i den videregående skolen.
Jienebh kaarrh goh nyjsenæjjah eah jåarhkeskuvlem illh.
Utdanningsgapet mellom samiske kvinner og menn er stort, og det har vært økende de siste 15 årene.
Joekehtse ööhpehtimmesne saemien nyjsenæjjaj jïh kaarri gaskem lea stoerre, jïh lea læssanamme dej minngemes 15 jaepieh.
Samiske kvinner velger i mindre grad tradisjonelle næringer og flytter i mange tilfeller fra bygdene for å ta høyere utdanning.
Saemien nyjsenæjjah eah dan daamtaj aerpievuekien jielemh veeljh jïh gelliej veajkoej voenijste juhtieh juktie jollebe ööhpehtimmiem vaeltedh.
Innenfor reindriftsnæringen er andelen aktive menn og kvinner like stor.
Båatsoen sisnjelen dïhte låhkoe kaarrijste jïh nyjsenæjjijste mah eadtjohke bovtsigujmie gïehtelieh seamma stoerre.
Likevel er hele 3 av 4 siidainnehavere menn.
4 sïjte-aajhterijstie dle læjhkan 3 kaarrh.
Den samme eierstrukturen ser vi innen jordbruket, hvor 4 av 5 utøvende bønder er menn.
Maehtebe dam seamma aajhterestruktuvrem jåartaburrien sisnjelen vuejnedh, gusnie 4 kaarrh 5 båantijste.
Blant registrerte friskere er 97 prosent menn.
Dej registreradamme gööliji gaskem desnie 97 prosenth kaarrh.
Alt i alt betyr dette at kvinner har lavere innflytelse på utviklingen innen primærnæringer og tradisjonelle samiske næringer.
Tjåanghkan daate sæjhta jiehtedh nyjsenæjjah vaenebh nuepieh utnieh evtiedimmiem tsevtsedh aalkoejielemi jïh aerpievuekien saemien jielemi sisnjeli.
Tradisjonelt sett stod kvinner og menn sammen om husholdet innenfor primærnæringene, der kvinnene gjerne hadde rollen som videreforedler og den som skaffet alternativ inntekt til felles hushold.
Aerpievuekien mietie nyjsenæjjah jïh kaarrh ektesne dïedtem utnin jieliemassen åvteste aalkoejielemi sisnjeli, gusnie nyjsenæjjah maaje råållam utnin goh dïhte mij jåarhki dorjesidie evtiedidh, jïh dïhte mij jeatjah baalhkan skååffi dan tjåenghkies jieliemassese.
Dette er strukturer som gradvis og over tid er nedfelt i regler og lovverk, praksis, holdninger og eierforhold.
Daate lea struktuvrh mah ånnetji ånnetji jïh tïjje doekoe leah njoelkedassine, barkoevuekine, vuajnojne jïh aajhteretsiehkine vihtiestamme.
Konsekvensen er strukturer som favoriserer menn og som i praksis stenger kvinner ute.
Konsekvense lea struktuvrh mah kaarride åvtem biejieh jïh rïektesisnie nyjsenæjjide ålkoestieh.
Samtidig ser vi at samiske institusjoner og organisasjoner og virksomheter med høye krav til formell kompetanse domineres av kvinner, noe som åpenbart henger sammen med utviklingstrekk fra videregående skole og høyere utdanning.
Seamma tïjjen vuejnebe saemien institusjovnh jïh siebrieh jïh gïehtelimmieh mej jolle krïevenassh byjjes maahtose, jienebh nyjsenæjjah utnieh, mij hævvi lea evtiedimmievæhtaj gaavhtan jåarhkeskuvleste jïh jollebe ööhpehtimmeste.
Mange unge menn faller ut av utdanningsløpet allerede i videregående trinn, mens kvinner i større grad fullfører og går videre til høyere utdanning.
Jïjnjh noere kaarrh ööhpehtimmien sistie gehtjieh joe jåarhkeskuvlesne, mearan nyjsenæjjah jeenjemasth illieh jïh jollebe ööhpehtimmine jåerhkieh.
Stadig flere kvinner velger å forlate de tradisjonelle samiske lokalsamfunnene og flytter inn til byer og sentra.
Ahkedh jienebh nyjsenæjjah veeljieh dejtie aerpievuekien saemien voenges siebriedahkide laehpedh, jïh staaride jïh stuerebe jarngide juhtieh.
Dermed forrykkes både kjønns- og aldersbalansen i de samiske lokalsamfunnene og reduserer i praksis både menn og kvinners valgmuligheter.
Dan sjïeken gaavhtan tjoele- jïh aalterebalanse jorkese saemien voenges siebriedahkine, jïh rïektesisnie dovne kaarri jïh nyjsenæjjaj veeljemenuepieh giehpede.
Ubalansen i utdanning, økonomi og makt mellom kjønnene gjør lokalsamfunnene mer sårbare og hindrer fornyelse og nyskapning.
Juktie balanse fååtese ööhpehtimmesne, ekonomijesne jïh faamosne tjoeli gaskem dellie doh voenges siebriedahkh vielie prååsehke sjidtieh jïh dïhte orrestimmiem jïh orresjugniedimmiem heerrede.
Det er derfor et klart mål for dette sametingsrådet å bidra til en mer kjønnsnøytral utvikling i utdanning og arbeidsliv, som vil gi større valgmuligheter i liv og karriere for kvinner og menn.
Daan saemiedigkieraaran lea dan åvteste akte tjïelke ulmie viehkiehtidh guktie evtiedimmie ööhpehtimmesne jïh barkoejieliedisnie jïebnebe sjædta tjoeli gaskem, mij sæjhta stuerebe veeljemenuepieh vedtedh nyjsenæjjaj jïh kaarri jieliedisnie jïh karrijeresne.
Likestillingsarbeid handler dypest sett om muligheter, ikke nødvendigvis absolutt likhet på alle områder.
Mïrrestallemebarkoe lea åajvahkommes nuepiej bïjre, men ij daarpesjh eevre hedtie årrodh gaajhkine suerkine.
I et samfunn med like muligheter for alle kan vi skape et mangfold og et kreativt fundament for framtidens samfunn.
Aktene siebriedahkesne seamma nuepiejgujmie gaajhkesidie maehtebe aktem gellievoetem jïh aktem sjugniedihks våaromem sjugniedidh båetijen aejkien siebriedahkese.
Vår visjon av framtidens samfunn er der menneskers og gruppers ulikheter ikke medfører utstøtelse, og der mangfold sees på som normalen.
Mijjen visjovne båetien aejkien siebriedahkese lea desnie gusnie almetji jïh dåehkiej joekehtsh eah naakenem ålkosth, jïh desnie gusnie gellievoete vuajnelge goh dïhte iemie.
Men vi må erkjenne at det finnes grupper også i det samiske samfunnet som i alt for lang tid har levd i i skyggene av det mange oppfatter som normalen.
Men tjoerebe bæjhkodh, saemien siebriedahkesne dåehkieh gååvnesieh mah ååpsen guhkiem leah ierhkiebielesne vyöseme destie maam jeenjesh tuhtjieh lea iemie.
Mennesker med alternative kjønnsidentiteter eller seksuelle legninger møtes alt for ofte med fordommer, fordømmelse og uforstand fra samfunnet rundt.
Almetjh jeatjah tjoeleidentiteetigujmie jallh seksuellevoetigujmie ååpsen daamtaj åadtjoeh damtedh vaanejaahkoeh, laejhtemem jïh jiermehtsvoetem siebriedahkeste dej bïjre.
Også i vårt samiske samfunn skal det være plass til mennesker med ulike kjønnsidentiteter og legninger.
Aaj mijjen saemien siebriedahkesne edtja sijjie årrodh almetjidie joekehts tjoeleidentiteetigujmie jïh seksuellevoetigujmie.
Det er i mine øyne et alvorlig sykdomstegn når jeg hører om samer som føler de tvinges ut av sine familierammer, lokalsamfunn og ut av det samiske samfunnet som følge av trakassering, fordommer og manglende toleranse.
Mov vuajnoen mietie akte itjmies skïemtjelassevæhta gosse saemiej bïjre govlem mah demtieh dah tjuerieh sijjen fuelhkide, voenges siebriedahkide jïh saemien siebriedahkem laehpedh trïegkenassen, vaanejaahkoej jïh faatoes goerkesadtemen gaavhtan.
Sametinget har et stort ansvar for at politikken som føres og verdiene som forvaltes favner hele den samiske befolkningen, også den delen som i enkeltes øyne oppleves som fremmed.
Saemiedigkien akte stoerre dïedte ihke daaletje politihke jïh aarvoeh mah reeresuvvieh gaajhkide saemien årroejidie feerhmieh, aaj dïhte bielie maam såemies tuhtjieh lea ammes.
Vi har også et ansvar som strekker seg lang utenfor det samiske samfunnet.
Mijjen aaj akte dïedte mij guhkiebasse ryöhkoe goh dïhte saemien siebriedahke.
I dag lever omkring 1 milliard mennesker i verden i ekstrem fattigdom.
Daan biejjien medtie 1 millijardh almetjh veartenisnie itjmies giefiesvoetesne jielieh.
1 av 3 av disse er urfolk.
1 dejstie 3 almetjijstie lea aalkoealmetjh.
Sytti prosent av de aller fattigste er kvinner.
Tjïjhtjeluhkie prosenth dejstie ellen giefiesommes leah nyjsenæjjah.
Skolegang og kunnskap avgjørende våpen i kampen for likestilling, både ute i verden og her hjemme.
Skuvle jïh daajroe leah doh ellen vihkielommes vaeknieh mïrrestallemegæmhposne, dovne ålkone veartenisnie jïh daesnie gåetesne.
I det samiske samfunnet må vi derfor gjøre en innsats for at unge menn fullfører videregående skole og ser mulighetene i høyere utdanning, og sikre kvinners rettigheter i primærnæringene.
Saemien siebriedahkesne tjoerebe dan åvteste aktem stoerre barkoem darjodh ihke noere kaarrh jåarhkeskuvlem illieh jïh nuepide vuejnieh jollebe ööhpehtimmesne, jïh nyjsenæjjaj reaktah aalkoejielieminie gorredidh.
Globalt må vi bistå urfolkskvinnenes kamp mot fattigdom gjennom økt adgang til skole og utdanning for både kvinner og menn.
Abpe veartenisnie tjoerebe aalkoealmetjenyjsenæjjide viehkiehtidh giefiesvoeten vööste gæmhpodh viehkine lissiehtamme skuvlenuepijste jïh ööhpehtimmeste dovne nyjsenæjjide jïh kaarride.
Verdens helseorganisasjon (WHO) rapporterte i november 2014 at mer enn hver tredje kvinne må regne med å bli utsatt for vold eller seksuelle overgrep i løpet av livet.
Veartenen healsoesiebrie (WHO) reektesti gålkoen 2014 vielie goh fïerhte gåalmede nyjsenæjja tjuara veanhtadidh satne vædtsoesvoetem jallh seksuelle daaresjimmieh dååjroeh naan aejkien jieliedisnie.
38 prosent av alle drap på kvinner i verden er utført av partner.
38 prosenth gaajhkijste nyjsenæjjijste mah båvvalgieh paarrebieleste båvvalgieh.
Også lesbiske, homofile, bifile, trans- og intersex-personer over hele verden utsettes systematisk for vold og grove brudd på grunnleggende menneskerettigheter, også i Norge og i det samiske samfunnet.
Aaj lesbiske, homofijle, bifijle, trans- jïh intersex-almetjh abpe veartenisnie jaabnan vædtsoesvoetem jïh itjmies meadtoeh dejtie vihkielommes almetjereaktide dååjroeh, aaj Nöörjesne jïh saemien siebriedahkesne.
Derfor markerer vi 8. mars i år med fornyet styrke og engasjement.
Dan åvteste njoktjen 8.b daan jaepien mïerhkesjibie orrestamme faamojne jïh eadtjohkevoetine.
Et samfunns kvalitet måles i hvilken grad det gir rom til alle menneskers rettigheter og utfoldelse i liv og samfunn.
Akten siebriedahken kvaliteete möölesåvva mennie mieresne dïhte sijjiem vadta gaajhki almetji reaktide jïh evtiedæmman jieliedisnie jïh siebriedahkesne.
Vi er ikke i mål.
Ibie måalese båateme.
- Sametinget har ønsket vern av de med lavt reintall
Saemiedigkie vaarjelimmiem sïjhteme dejstie mej vuelege bovtsetaale
Sametinget gikk inn for et bunnfradrag i 2007 og et minstefradrag som beskytter spesielt de unge i reindrifta har hele tiden vært vårt mål, skriver sametingsråd Silje Karine Muotka i denne kronikken.
Saemiedigkie betniegiehpiedimmiem skaehtesne nænnoesti jaepien 2007, jïh akte unnemes skaehtiegiehpiedimmie mij joekoen dejtie noeride båatsosne vaarjele lea iktegisth mijjen ulmie orreme, saemiedigkieraerie Silje Karine Muotka daennie kronihkesne tjaala.
Feilaktige påstander som omhandler Sametingets rolle og arbeid med reindriftsloven fra 2007, har den siste tiden sirkulert i ulike medier.
Båajhtoeh bagkehtassh mah leah Saemiedigkien råållan jïh barkoen bïjre båatsoelaakine jaepeste 2007, leah ovmessie meedijinie jårreme minngemes tïjjen.
Sametinget har hele tiden vært svært tydelig på at reindriftsloven må verne om reineiere med et lavt reintall.
Saemiedigkie iktesth tjyölkehke orreme båatsoelaake tjuara båatsoeaajhteridie vaarjelidh mej vaenie bovtsh.
Det sa Sametinget allerede i 2007, da vi var for et bunnfradrag i loven.
Saemiedigkie joe dam jeehti jaepien 2007, gosse betniegiehpiedimmiem laakesne dåarjoehtimh.
Av Sametingets vedtak i sak 038/06, 6.9.2006 fremgår dette helt tydelig: «I samsvar med lovutvalgets forslag, må det inntas en bestemmelse om vern for de med et gjennomsnittlig reintall eller et mindre reintall, ved pålagt reduksjon etter utkastet § 64.
Saemiedigkien nænnoestimmien mietie aamhtesisnie 038/06, 6.9.2006 daate eevre tjyölkehke: «Laakemoenehtsen raeriestimmien mietie, akte nænnoestimmie tjuara meatan vaaltasovvedh vaarjelimmien bïjre dejtie mej gaskemedtien jallh unnebe bovtsetaale, gosse stillemem åådtjeme giehpiedimmien bïjre raeriestimmien mietie § 64.
» Sametinget var også tydelig i sin begrunnelse for behovet av slike bestemmelser: «Dette vil bidra til å sikre unge reindriftsutøvere i etableringsfasen samt sikre økonomisk bærekraftig reindrift for alle reindriftsutøvere.
Saemiedigkie lij aaj tjyölkehke sov tjïelkestimmesne man åvteste daerpies dagkeri nænnoestimmiejgujmie: «Daate sæjhta viehkiehtidh noere båatsoeburrieh tseegkemeboelhken gorredidh jïh ekonomeles monnehke båatsoem gaajhkide båatsoeburride gorredidh.
» Også av selve lovproposisjonen fremgår dette, hvor det står at «Både Sametinget og NRL går inn for utvalgets modell med å skjerme siidaandeler med lavest reintall», jf. Ot.prp. nr. 25 (2006-2007) side 46.
» Aaj jïjtjehke laakeproposisjovneste daate lea tjyölkehke, gusnie tjåådtje «Dovne Saemiedigkie jïh NBR moenehtsem maallem dåarjoehtieh mij sæjhta sïjtebielieh vueliehkommes bovtsetaaline vaarjelidh», Ot.prp. Nr. 25 (2006-2007) sæjroe 46.
Det har nå vært ti år med forholdsmessige reintallreduksjoner som cirka 230 reineiere har gjennomført, med alle de omkostninger det har hatt for dem: nedgang i inntektsgrunnlag, interne konflikter, betaling av bøter og sanksjonering som har kostet både sinne, tårer og fortvilelse.
Daelie luhkie jaepieh vaaseme jïebne sjïehtesjamme bovtsetaalegiehpiedimmiejgujmie mejtie medtie 230 bovtseburrieh leah tjirrehtamme, gaajhki åasajgujmie daate lea åtneme dejtie: baalhkavåarome lea vaananamme, sisnjelds ovvaantoeh, maaksoe böötijste jïh sanksjoneradimmie mij dovne vissjiem, gïknjelassh jïh tjoeperdimmieh sjugniedamme.
Dette har skjedd etter Stortingsflertallets vilje, uten at Sametingets anmodninger både før og gjennom prosessen om utredninger av sosiale og samfunnsmessige konsekvensene og særskilte tiltak om dette, har blitt lyttet til.
Daate lea sjugniehtovveme Stoerredigkien jienebelåhkoen væljoen mietie, bielelen Stoerredigkie lea Saemiedigkien maedtiemidie goltelamme dovne prosessen åvtelen jïh mearan prosesse salkehtimmiej bïjre dejstie sosijaale jïh siebriedahkeligke konsekvensijstie jïh sjïere råajvarimmijste lij juhtieminie.
Enkelte hevder nå at Jovsset Ánte Sara-saken ville vært annerledes om et representantforslag i Stortinget om innføring av et nedre bunnfradrag i mai 2018 ville gått gjennom.
Daelie såemies jiehtieh Jovsset Ánte Sara-aamhtese lij sïjhteme jeatjahlaakan årrodh jis akte tjirkijeraeriestimmie Stoerredigkesne sjïehtesjimmien bïjre aktede vuelebe betniegiehpiedimmeste suehpeden 2018 lij dåarjoem åådtjeme.
Høyesterettsdommen i Sara-saken falt 21. desember 2017, så det er faktisk helt umulig at dette representantforslaget ville endret sakens utfall, som det hevdes fra enkelte lokale representanter i Frp og andre avisdebattanter.
Jillemesreaktadåapmoe Sara-aamhtesisnie bööti goeven 21.b. 2017, guktie daate tjirkijeraeriestimmie ij leah guktie gænnah maahteme aamhtesen illedahkem jarkelidh, maam såemies voenges tjirkijh Evtiedimmiekrirreste jïh jeatjah plaeriedigkiedæjjah bagkesieh.
Ánte Sara-saken ville vært annerledes om et representantforslag i Stortinget om innføring av et nedre bunnfradrag i mai 2018 ville gått gjennom.
Daelie såemies jiehtieh Jovsset Ánte Sara-aamhtese lij sïjhteme jeatjahlaakan årrodh jis akte tjirkijeraeriestimmie Stoerredigkesne sjïehtesjimmien bïjre aktede vuelebe betniegiehpiedimmeste suehpeden 2018 lij dåarjoem åådtjeme.
Forslaget omfattet dessuten ikke Jovsset Ánte og andre i tilsvarende situasjon, som allerede har fått og gjennomført tvangsvedtak om forholdsmessig reduksjon.
Lissine idtji raeriestimmie Jovsset Ántem jïh mubpieh plearoeh tsiehkesne feerhmh, mah joe lin noerhkemenænnoestimmieh jïebne sjïehtesjamme giehpiedimmien bïjre åådtjeme jïh tjïrrehtamme.
Forslaget måtte dermed ha blitt utredet ytterligere, slik at man fikk kartlagt konsekvensene for alle næringsutøverne før en eventuell lovregulering.
Dan gaavhtan lij daerpies orreme raeriestimmiem vielie salkehtidh, guktie lij åådtjeme konsekvenside goerehtalledh gaajhkide båatsoeburride åvtelen akte eventuelle laakestuvrehtimmie dorjesovvi.
Vi ser tydelig en svakhet med representantforslag fremmet i Stortinget, nemlig at Sametinget og Norske Reindriftsamers Landsforbund (NRL) ikke konsulteres før de behandles.
Mijjieh tjïelkelaakan aktem viesjiesvoetem vuejnebe tjirkijeraeriestimmiejgujmie mah leah Stoerredigkesne freemmeme, gidtjh Saemiedigkie jïh Nöörjen Båatsoesaemiej Rijhkesiebrie (NBR) eah rååresjamme sjïdth åvtelen dah gïetesuvvieh.
Det er svært viktig i en sak som omfatter reindriftsloven.
Daate joekoen vihkeles aktene aamhtesisnie mij lea båatsoelaaken bïjre.
Det er et stort paradoks at reindriftsloven, som regulerer en samisk næring, ikke har fått tilslutning av verken reindrifta og Sametinget.
Akte stoerre paradokse båatsoelaake mij aktem saemien jielemem stuvrehte, ij leah dåarjoehtimmiem båatsoste jallh Saemiedigkeste åådtjeme.
Manglende legitimitet blant dem regelverket gjelder for, vil sjeldent eller aldri fungere.
Faatoes legitimiteete dej gaskem njoelkedassh leah faamosne, sæjhta sveekes jallh ij gåessie gænnah juhtedh.
Ikke overraskende er det resultatet av reindriftsloven fra 2007.
Ij leah akte ierielimmie daate lea illedahke båatsoelaakeste jaepeste 2007.
Det er også et faktum at de enkeltvise lovendringene som er gjennomført siden 2007 i loven har skjedd i stor utstrekning uten noen enighet med Sametinget.
Aaj akte saetniesvoete doh akti akti laakejarkelimmieh laakesne mah leah tjirrehtamme 2007 raejeste, leah jeenjemasth sjugniehtovveme bielelen naan såarhts sïemesvoete Saemiedigkine.
Det blir dermed nærmest tragikomisk når lokale representanter for et av de nåværende ansvarlige regjeringspartiene faktisk går ut i media og skylder på Sametinget for mangel på bunnfradragsregler i gjeldende lov.
Mahte ovmurreds jïh luste seamma tïjjen sjædta gosse voenges tjirkijh aktede dejstie daaletje reerenassekrirrijste raaktan meedijasse vaedtsieh jïh skåltoem biejieh Saemiedægkan dan åvteste njoelkedassh betniegiehpiedimmien bïjre daaletje laakesne fååtesieh.
Sametinget og reindriftsnæringa mener at det er et prekært behov for en bred gjennomgang av reindriftsloven.
Saemiedigkien jïh båatsoen mïelen mietie lea amma daerpies aktem gamte gïehtjedimmiem båatsoelaakeste darjodh.
Høyesterett har i en sjelden skarp uttalelse i Femunden-saken bedt regjeringen om å endre reglene om reindriftens kollektive erstatningsansvar.
Jillemesreakta lea aktene sveekes besteles lahtestimmesne Femunden-aamhtesisnie reerenassem birreme njoelkedasside båatsoen ektie skaaramaaksoedïedten bïjre jarkelidh.
Det er mange andre ting som haster: reindriftens rett til deltakelse i regional reindriftsforvaltning er ikke ivaretatt og reindriftsstyret står i skrivende stund uten deltakelse oppnevnt av det samiske samfunn.
Gellie jeatjah aath mejgujmie fuehpie: båatsoen reakta meatan årrodh regijonaale båatsoereeremisnie ij leah gorredamme jïh båatsoeståvroe ij naakenh daelie utnieh mejtie saemien siebriedahke lea nammoehtamme.
Behov for styrket arealvern er heller ikke tatt tak i. Samtidig vet vi at Landbruks- og matdepartementet ønsker å endre formålsparagrafen, og innføre individmerking, samt å endre reglene om offentliggjøring av reintall.
Vaallah daerpiesvoetem bæjjese vaalteme aktede nænnoesåbpoe areaalevaarjelimmeste. Seamma tïjjen daejrebe Laanteburrie- jïh beapmoedepartemeente sæjhta ulmieparagraafem jarkelidh, jïh indivijdemïerhkesjimmiem sjïehtesjidh jïh njoelkedasside jarkelidh bæjhkoehtimmien bïjre bovtsetaalijste.
Det er viktig med regler for å verne de minste reindriftsutøverne og de unge i etablering.
Vihkeles njoelkedassigujmie juktie dejtie unnemes båatsoeburride jïh doh noerh vaarjelidh mah leah tseegkemeboelhken.
Sametinget og NRL har oppnevnt det første samiske lovutvalget, som skal se på dagens reindriftslov for å foreslå konkrete lovendringer.
Saemiedigkie jïh NBR leah dam voestes saemien laakemoenehtsem nammoehtamme mij edtja daan beajjetje båatsoelaakem vuartasjidh juktie tjïelke laakejarkelimmieh raeriestidh.
Forslag om regler for vern av de minste og yngre reineiere vil ventelig bli grundig drøftet i dette utvalget ut fra en bred tilnærming som holder folkerettslig standard.
Daate moenehtse sæjhta sån raeriestimmieh vaarjelimmienjoelkedassi bïjre dejtie unnemes jïh nööremes båatsoeburrijste vellielaakan digkiedidh aktede gamte vuajnoste mij lea almetjerïekteles standaarden mietie.
Sametinget har forgjeves bedt landbruksministeren å ta ansvar for, eller delta i en helhetlig gjennomgang av loven sammen med oss.
Saemiedigkie lea dossjes laanteburrieministerem birreme dïedtem vaeltedh, jallh meatan årrodh laakem mijjine ektine gïehtjedidh.
Det forunderlige er at landbruksministeren istedet ser ut til å ønske å endre loven stykkevis og delt.
Onterligs laanteburrieministere sijjeste vååjnoe goh sæjhta laakem stuhtji stuhtji.
Det er etter vår mening verken effektivt eller et godt politisk håndverk dersom målet er å finne løsninger, som bidrar til en bedre lovgivning.
Mijjen mïelen mietie ij leah badth radtjoes jallh akte hijven politihkeles dahkoe gænnah jis ulmie lea raerieh gaavnedh mah buerebe laakh vedtieh.
Påstander om at Sametinget er pådriver for prosessen omkring tvangsreduksjon og mangel på bunnfradragsregel i loven av 2007 er et stort feilspor.
Bagkehtassh mah jiehtieh Saemiedigkie lea tsevtsiedæjja dan prosessese noerhkemegiehpiedimmien jïh faatoes betniegiehpiedimmienjoelkedassen bïjre laakesne jaepeste 2007 lea akte stoerre yöjtede gïeje.
Slike påstander henleder oppmerksomheten vekk fra de ansvarlige politikerne som har iverksatt, gjennomført og heiet frem tvangsreduksjoner gjennom ti år.
Dagkerh lahtestimmieh tsåatskelesvoetem stuvrieh dejstie dïedteguedtije politihkerijstie mah leah nïerhkeme, tjïrrehtamme jïh dåarjoehtamme noerhkemegiehpiedimmieh luhkie jaepiej tjïrrh.
Det er ikke Sametinget som har stått i bresjen for reintallsreduksjonene, eller har hatt avgjørende innflytelse i spørsmålet om bunnfradrag og prosessen fram mot dagens reindriftslov.
Ij leah Saemiedigkie mij lea njueniehkisnie orreme bovtsetaalegiehpiedimmide, jallh vihkeles tsevtsemefaamoem åtneme gyhtjelassesne betniegiehpiedimmien jïh prosessen bïjre daan beajjetje båatsoelaaken vööste.
Det er det norske myndigheter som har gjort.
Nöörjen åejvieladtjh mah leah dam dorjeme.
Vil svekke tradisjonelle reinmerker med tvangsinnføring av øreklips
Sæjhta aerpievuekien mïerhkh heajjoedidh noerhkemen tjïrrh bieljieklipsijste
Regjeringen vil endre reindriftsloven og pålegge individmerking av rein.
Reerenasse sæjhta båatsoelaakem jarkelidh jïh båatsoeaajhteridie stilledh bovtside mïerhkesjidh indivijdemïerhkine.
Forslaget viser både manglende forståelse og respekt for samisk kultur og tradisjon.
Raeriestimmie dovne faatoes goerkesem jïh seahkarimmiem saemien kultuvrese jïh aerpievuekide vuesehte.
Av sametingsråd Silje Karine Muotka Landbruks- og matdepartementet (LMD) har nå lagt ut på høring flere endringer av reindriftsloven, der et av forslagene er å innføre obligatorisk individmerking av rein.
Saemiedigkieraerie Silje Karine Muotka Laanteburrie- jïh beapmoedepartemeente (LBD) daelie govlehtæmman seedteme jienebh jarkelimmieh båatsoelaakeste, gusnie akte dejstie raeriestimmijste lea åtnose vaeltedh obligatovreles indivijdemïerhkesjimmiem bovtsijste.
Et annet forslag er å offentliggjøre enkeltutøveres reintall.
Akte jeatjah raeriestimmie lea bæjhkoehtidh man gellie bovtsh fïereguhte båatsoeburrie åtna.
Sametingets utgangspunkt er at reindriftspolitikk må bygge på næringens egne premisser, kultur og tradisjoner, i tillegg til å ivareta dyrevelferden.
Saemiedigkie våaroeminie åtna båatsoepolitihke tjuara jielemen jïjtse premissh, kultuvrem jïh aerpievuekiem våaroeminie utnedh, lissine bovtsi tryjjesvoetem gorredidh.
Det tradisjonelle reinmerket i form av øresnitt er en grunnstein i samisk reindrift.
Aerpievuekien mïerhke goh nejpiegïejh bieljesne lea akte maadthgierkie saemien båatsosne.
Det er det første et barn får av foreldrene, og knytter mennesket til reinen.
Daate lea dïhte voestes maam akte maana eejhtegijstie åådtje, jïh almetjem bovtsese ektede.
Reinmerket er personlig, på lik linje med personnavn og joik, der øresnittene i merket forteller om slekt og tilhørighet.
Mïerhke lea persovneles, seammalaakan goh jïjtse nomme jïh vuelie, gusnie mïerhken nejpiegïejh fuelhkien jïh ektiedimmien bïjre soptsestieh.
Når det gjelder innføring av og bruk av individmerking ved hjelp av chip, er dette tenkt som obligatorisk i tillegg til den tradisjonelle øremerkingen.
Gosse reerenasse sæjhta indivijdemïerhkesjimmiem åtnose vaeltedh viehkine chipste, dah leah ussjedamme daate edtja obligatovreles årrodh lissine dan aerpievuekien mïerhkese bieljesne.
Dette vil skape merarbeid for reindriftsutøverne og er en kostnadsøkning.
Daate sæjhta lissiebarkoem båatsoeburride sjugniedidh jïh sæjhta maaksojde lissiehtidh.
Chipene skal festes til ørene på lik linje som øreklips.
Edtja daejtie chipide bieljide dibrehtidh seammalaakan goh bieljieklips.
Slike klips kan ises ned og noen ganger kan klipset føre til at øret rives mens dyret er på beite.
Dagkerh klipsh maehtieh klijnedh jïh muvhten aejkien bieljie maahta gajhkanidh klipsen gaavhtan mearan bovtse gåatoemisnie.
Internasjonal urfolksrett er klar, samene har rett til å dyrke og utøve sin kultur og sitt språk.
Gaskenasjonaale aalkoealmetjereakta lea tjïelke, saemiej lea reakta sijjen kultuvrine gïehtelidh jïh gïelem vaarjelidh jïh nuhtjedh.
Grunnloven er også klinkende klar: “Det påligger statens myndigheter å legge forholdene til rette for at den samiske folkegruppe kan sikre og utvikle sitt språk, sin kultur og sitt samfunnsliv.
Maadthlaake aaj joekoen tjïelke. “Staaten åejvieladtjh dïedtem utnieh sjïehteladtedh ihke saemien åålmege maehtieh sov gïelem, sov kultuvrem jïh sov siebriedahkejieledem evtiedidh”.
» Vi har sett de ti siste årene at myndighetene har overkjørt både reindriftsnæringen og Sametinget i sin politikk.
Dej minngemes luhkie jaepiej libie vuajneme åejvieladtjh leah dovne båatsoen jïh Saemiedigkien aatsolen vuajeme sov politihkesne.
Organer som skal sikre samisk medvirkning, som blant annet områdestyrer og reindriftstyret, er med tiden lagt ned eller så ivaretas ikke naturlige forventninger om reindriftskompetanse og reell medbestemmelse.
Årgaanh mah edtjieh gorredidh saemieh govlelgieh, goh gaskem jeatjah dajveståvroeh ih båatsoeståvroe leah tïjje doekoe heajhtasovveme, jallh iemie veanhtadimmieh eah gorresovvh båatsoemaahtoen jïh tjïelke meatannænnoestimmien bïjre.
I tillegg opplever vi en sterk økning av reineiere som tar sakene sine til rettssystemet.
Lissine ahkedh jienebh båatsoeburrieh dååjrebe mah sijjen aamhtesh reaktese vaeltieh.
Det påligger statens myndigheter å legge forholdene til rette for at den samiske folkegruppe kan sikre og utvikle sitt språk, sin kultur og sitt samfunnsliv.» Vi har sett de ti siste årene at myndighetene har overkjørt både reindriftsnæringen og Sametinget i sin politikk.
Dååjrehtimmie vuesehte LBD jïh Saemiedigkie eah leah seamadamme laakejarkelimmieaamhtesinie doh minngemes vïjhte jaepieh, åajvahkommes dan åvteste staate jarkelimmieh laakine akti akti paragraafine bïeljele, jïh vaenie nuepiem vadta vuekieh aamhtesinie digkiedidh gusnie lij maahteme nuepie årrodh latjkes vuekieh gaavnedh.
Organer som skal sikre samisk medvirkning, som blant annet områdestyrer og reindriftstyret, er med tiden lagt ned eller så ivaretas ikke naturlige forventninger om reindriftskompetanse og reell medbestemmelse. I tillegg opplever vi en sterk økning av reineiere som tar sakene sine til rettssystemet.
Gosse lea dej laakejarkelimmiej bïjre mejtie reerenasse daelie raereste, sïjhtem haestedh dan gallesh goh gåarede govlehtimmielahtestimmieh deellieh juktie buerebe prosessh hoksedh LBD:n bieleste juktie sïemesvoetem jarkelimmiej bïjre åadtjodh mej bïjre maahta akteraeresne årrodh.
Parallelt opplever Sametinget at konsultasjoner departementet ikke fører frem.
Seamma tïjjen Saemiedigkie dååjroe konsultasjovnh departemeentine eah mïsse gænnah darhkh.
Erfaringen viser at LMD og Sametinget ikke har kommet til enighet i lovendringsaker de siste fem årene, hovedsaklig fordi staten melder endringer i lovverket med enkeltparagrafer og har liten åpning for å kunne drøfte løsninger i saker det burde være mulig å finne omforente løsninger.
Dååjrehtimmie vuesehte LBD jïh Saemiedigkie eah leah seamadamme laakejarkelimmieaamhtesinie doh minngemes vïjhte jaepieh, åajvahkommes dan åvteste staate jarkelimmieh laakine akti akti paragraafine bïeljele, jïh vaenie nuepiem vadta vuekieh aamhtesinie digkiedidh gusnie lij maahteme nuepie årrodh latjkes vuekieh gaavnedh.
Når det gjelder de lovendringer som nå foreslås, vil jeg oppfordre til at så mange som mulig leverer høringsuttalelser for å sikre bedre prosesser fra LMD sin side med tanke å komme til enighet om endringer som det kan være tilslutning til.
Gosse lea dej laakejarkelimmiej bïjre mejtie reerenasse daelie raereste, sïjhtem haestedh dan gallesh goh gåarede govlehtimmielahtestimmieh deellieh juktie buerebe prosessh hoksedh LBD:n bieleste juktie sïemesvoetem jarkelimmiej bïjre åadtjodh mej bïjre maahta akteraeresne årrodh.
Det er svært bekymringsfullt at staten nå også overser anmodninger i reindriftssaker fra internasjonale instanser som FN.
Joekoen tjoeperdihks staate daelie aaj ij krööhkesth maam gaskenasjonaale instansh goh EN, leah maadteme båatsoeaamhtesinie.
I desember 2019 ba FNs rasediskrimineringskomité (CERD) om stans i utbyggingen av Storheia vindkraftverk i Fosen, mens de behandler saken.
Goeven 2019 EN naeliesïerredimmiemoenehtse (CERD) birri bigkemem Storheia bïegkefaamoevïerhkeste Fovsenisnie tjöödtjestidh, mearan dah aamhtesem gïetedieh.
Regjeringen fulgte ikke opp denne oppfordringen.
Reerenasse idtji daam maedtemem krööhkesth.
I tillegg nekter staten å vente med tvangsslakt av Jovsset Ánte Sara sin reinflokk, inntil FN har behandlet hans klage.
Lissine staate nyöjkoe vuertedh noerhkemeleekedimmine Jovsset Ánte Saran krievveste, goske EN lea altese laejhtemem gïetedamme.