pere/sami_parallel huggingface dataset:
Dette er noe Sametinget mener er viktig å få fram i kommunereformen.
Daate lea mij akt maam Saemiedigkie veanhta lea vihkeles tjïelkestidh tjïeltereformesne.
Vårt arbeid med kommunereformen
Mijjen barkoe tjïeltereformine
Sametinget har igangsatt arbeidet med en utredning om kommunereformen.
Saemiedigkie lea barkoem aalkeme aktine salkehtimmine tjïeltereformen bïjre.
Utredningen tar sikte på å fremme løsninger til de mange ubesvarte spørsmålene knyttet til samiske forhold i kommunereformen.
Salkehtimmie ussjede raerieh buektedh dejtie jïjnjh gyhtjelasside mejtie ij vaestiedassem utnieh, mah leah saemien tsiehkiej bïjre tjïeltereformesne.
I utredningen er det viktig å redegjøre for hvordan forenkle og muliggjøre de nye kommunenes oppfylling av de samiske rettighetene.
Salkehtimmesne lea vihkeles tjïelkestidh guktie maahta aelhkebe sjïdtedh tjïeltide, jïh tjïeltide nuepieh vedtedh dejtie saemien reaktide illedh.
I den anledning vil Sametinget inviterer alle institusjoner, foreninger, enkeltmennesker og kommuner til å komme med erfaringer og forslag til løsninger.
Daan sjïekenisnie Saemiedigkie gaajhkide institusjovnide, siebride, aktegsalmetjidie jïh tjïeltide böörede dååjrehtimmiejgujmie jïh raeriestimmiejgujmie båetedh.
Innspillene sendes til: kommunereformen@samediggi.no
Raerieh diekie seedtesuvvieh: kommunereformen@samediggi.no
Våre prinsipper i kommunereformen
Mijjen prinsihph tjïeltereformesne
Det må sikres at allerede lovfestede rettigheter ikke skal svekkes, men heller styrkes, som følge av ny kommuneinndeling og kommunestruktur.
Tjuara hoksedh gaajhkh laakevïedteldihkiereaktah eah nåakebe sjïdth, men buerebh nænnoesåbpoe sjidtieh, akten orre tjïeltejuekemen jïh tjïeltestruktuvren gaavhtan.
I eventuelle nye storkommuner må det sikres at den samiske befolkningen synliggjøres og at den samiske befolkningen får et talerør i den nye kommunestrukturen.
Dastegh orre stoerretjïelth, tjuara hoksedh saemien årrojh våajnoes dorjesuvvieh jïh saemien årrojh aktem sijjiem åadtjoeh gusnie gåvloehtuvvieh dennie orre tjïeltestruktuvresne.
I henhold til prinsippene i kommunereformen krever Sametinget at de nye kommunene også må jobbe for å kunne tilby gode og likeverdige tjenester, helhetlig og samordnet samfunnsutvikling knyttet til samisk språk og samfunnsliv.
Dej prinsihpi mietie tjïeltereformesne Saemiedigkie kreava dah orre tjïelth aaj tjuerieh barkedh juktie maehtedh hijven jïh seammavyörtegs dïenesth faalehtidh, ellies jïh iktedamme siebriedahkeevtiedimmie ektiedamme saemien gïelese jïh siebriedahkejieliedasse.
Forvaltningsområdet for samisk språk.
Reeremedajve saemien gïelese
Det er myndighetenes ansvar å ivareta og styrke samiske rettigheter.
Åejvieladtji dïedte gorredidh jïh nænnoestehtedh saemien reaktah.
Forvaltningsområdet for samisk språk skal ikke innskrenkes, da det vil medføre svekkelse av den enkeltes rett til bruk av samisk språk.
Reeremedajve saemien gïelese ij edtjh gaertjiedamme sjïdtedh, dan åvteste dellie dïhte sæjhta fïereguhten reaktam giehpiedidh saemien gïelem nuhtjedh.
De rettighetene samene har i forvaltningsområdet for samisk språk skal videreføres også i en ny kommunestruktur.
Doh reaktah saemieh utnieh reeremedajvesne saemien gïelese edtjieh jåerhkedh aaj aktene orre tjïeltestruktuvresne.
Det kan ikke være opp til den enkelte kommune å bestemme at disse rettighetene i henhold til samelovens språkregler innskrenkes.
Fïerhte tjïelte ij maehtieh jïjtje nænnoestidh dah maehtieh reaktide saemielaaken gïelenjoelkedassi mietie gaertjiedidh.
Helse og sosialsektor
Healsoe jïh sosijaalesuerkie
Samiske pasienter har rettigheter regulert i internasjonale konvensjoner og nasjonal lovgining.
Saemien skïemtjijh reaktah utnieh mah leah stuvreme Gaskenasjovnaale konvensjovnine jïh nasjovnaale laakine.
Sametinget mener dette bidrar til å styrke ivaretakelsen av samiske pasienters rettigheter i dag og anser det også som nødvendig at samiske pasienters rettigheter kommer klart til uttrykk i nasjonale føringer og lovverk i forbindelse med fremtidig kommuneorganisering.
Saemiedigkie veanhta daate viehkehte saemien skïemtjiji reaktah gorredidh daan biejjien, jïh aaj åtna daerpies saemien skïemtjiji reaktah tjïelke vååjnesasse båetieh nasjovnaale barkojne jïh laakine aktene båetijen aejkien tjïelteöörnedimmesne.
Barnehage og opplæring
Maanagïerte jïh lïerehtimmie
Skjer det endringer i forvaltningsområdet for samisk språk, skal ikke medføre at innholdet og kvalitet i etablerte samiske barnehagetilbud blir svekket, men at de heller styrkes.
Jis jarkelimmieh båetieh reeremedajvesne saemien gïelese, dellie sisvege jïh kvaliteete gaavnoes saemien maanagïertefaalenassine eah edtjh nåakebe sjïdtedh, men buerebh buerebe sjïdtedh.
Det forventes at kommuner utenfor forvaltningsområdet legger forholdene til rette for at samiske barn kan utvikle og sikre sitt språk og sin kultur.
Veanhtedeminie tjïelth reeremedajven ålkolen sjïehteledtieh ihke saemien maanah maehtieh sijjen gïelem jïh kultuvrem evtiedidh jïh gorredidh.
Samisk barnehagetilbud innenfor samisk forvaltningsområde skal fortsatt bygge på samisk språk og kultur.
Saemien maanagïertefaalenasse saemien reeremedajven sisnjelen edtja annje saemien gïelem jïh kultuvrem betnesne utnedh.
Eventuelle omorganiseringer av barnehager i kommunene, som følge av kommunereformen, skal ikke føre til at det samiske barnehagetilbud blir svekkes, men at de heller styrkes.
Dastegh maanagïerth tjïeltine jeatjahlaakan öörnesuvvieh tjïeltereformen gaavhtan, saemien maanagïertefaalenasse ij edtjh nåakebe sjïdtedh, men buerebh buerebe sjïdtedh.
Samisk næringer, arealbruk og befolknings- og samfunnsstruktur
Saemien jielemh, arealeåtnoe jïh årroje- jïh siebriedahkestruktuvre
De lovpålagte medvirkningsprosessene knyttet til kommunal planlegging og plikten for å hente inn lokalkunnskap og tradisjonskunnskap skal ikke bli svekket som resultat av kommunereformen.
Doh prosessh laaken mietie mah baajedieh fïereguhtem sov mïelem buektedh tjïelten soejkesjimmien bïjre, jïh dïedte voenges daajroem jïh aerpievuekien daajroem skååffedh eah edtjh nåakebe sjïdtedh tjïeltereformen gaavhtan.
I prosessen med å utarbeide nye oppgaveløsninger i kommunene må det og vurderes hvordan man kan styrke arbeidet opp mot reindriftnæringen i kommunen Arbeidsplasser som er viktige for opprettholdelsen av små samiske bygder skal ikke nedbannes eller flyttes til sentrale strøk hvis dette vil ha negative konsekvenser for sysselsettingen i bygdene.
Gosse barkeminie orre laavenjassh bïejedh tjïeltine tjuara aaj vuarjasjidh guktie maahta barkoem nænnoestehtedh båatsose tjïeltesne. Barkoesijjieh mah leah vihkeles juktie smaave saemien voenh tjåadtjoehtidh eah edtjh vaenebh barkijh åadtjodh jallh stuerebe sijjide sertiestidh jis dïhte nåake konsekvensh åådtje fasseldæmman voenine.
Relevante lenker:
Sjyöhtehke svaalhtesh:
Informasjon om forvaltningsområdet for samisk språk
Bïevnesh saemien gïelen reeremedajven bïjre
Regjeringens nettside om kommunereformen
Reerenassen nedtesæjroe tjïeltereformen bïjre
Kommunesektorens organisasjon
Tjïeltesektovri siebrie
Om utvalget som skal se på lovverk, tiltak og ordninger for de samiske språkene
Moenehtsen bïjre mij edtja laakide, råajvarimmide jïh öörnegidie saemien gïelide vuartasjidh
En demenssykdom vil ofte føre til store forandringer for personen som har demens og for nærmeste pårørende.
Demenseskïemtjelasse sæjhta daamtaj stoerre jarkelimmieh sjugniedidh dan almetjasse mij demensem åtna jïh dan lïhkemes fualhkan.
Også venner og annen omgangskrets berøres i større eller mindre grad.
Aaj voelph jïh jeatjah almetjh dan demente almetjen bïjre sijhtieh jïjnjem jallh vaeniem demenseskïemtjelasseste dååjrehtidh.
Det er naturlig å oppleve sorg og usikkerhet om fremtiden.
Iemie sårkoem dååjredh jïh ovjearsoes sjïdtedh dan båetijen aejkien bïjre.
Mange kan reagere med tristhet, sinne og uro.
Jeenjesh maehtieh ovmurreds, haarmese jïh stråarkan sjïdtedh.
Det kan oppstå frustrasjon og konflikter, og samspillet settes på prøve.
Aajhpehtsvoeth jïh ovvaantoeh maehtieh jijhtedh, jïh laavenjostoe mubpiejgujmie geerve sjædta.
En reaksjon kan være å trekke seg tilbake og unngå kontakt.
Akte reaksjovne maahta årrodh mubpijste antanadtedh jïh gaskesem mubpiejgujmie rïevedh.
Graden av åpenhet om demens vil være forskjellig blant personer som har demens og deres familier.
Mennie mieresne almetjh sijhtieh ræhpas årrodh demensen bïjre sæjhta joekehts årrodh almetji gaskem mah demensem utnieh jïh dej fuelhkieh.
For de aller fleste vil informasjon til og kontakt med omgivelsene være positivt.
Dejtie jeanatjommesidie sæjhta hijven årrodh byjreskidie bievnedh jïh gaskesem utnedh dej lïhke almetjigujmie.
Aktivitet og sosial kontakt er viktig.
Darjomh jïh sosijaale gaskese leah vihkeles.
Det kan gi glede å fortsette med kjente aktiviteter.
Maahta aavoem vedtedh jis maahta åehpies darjomigujmie jåerhkedh.
Pårørende, helsepersonell og andre kan bidra med nødvendig hjelp og støtte.
Lïhke fuelhkie, healsoebarkijh jïh mubpieh maehtieh daerpies viehkiem jïh dåarjoem vedtedh.
Teknologi og hjelpemidler kan også bidra til trygghet og selvstendighet.
Teknologije jïh viehkievierhtieh maehtieh aaj viehkiehtidh jearsoesvoetem jïh jïjtjeraarehkevoetem vedtedh.
Viktig i hverdagen Alle trenger å oppleve mestring og å være til nytte.
Vihkeles aarkebiejjien Gaajhkesh dovnesh daarpesjieh haalvemem dååjredh jïh nåhtose årrodh.
Det er vondt å oppleve at en kommer til kort i sosiale sammenhenger.
Baektjede gosse damta ij buektehth meatan årrodh sosijaale ektiedimmine.
Gode øyeblikk og fellesskap kan styrke selvfølelse og verdighet.
Hijven ståantetjh jïh ektievoete maehtieh jïjtjedomtesem jïh vyörtegsvoetem nænnoestehtedh.
Personer med demens mister ikke alle ferdigheter.
Almetjh demensine eah gaajhkh tjiehpiesvoeth dassh.
Det er godt for alle å føle at en fortsatt betyr noe for andre.
Njaelkie gaajhkesidie damtedh annje lea vihkeles jeatjah almetjidie.
Samtidig er det tilfredsstillende å kunne mestre aktiviteter på egen hånd.
Seamma tïjjen joekoen hijven domtoe gosse maahta darjomh oktemierien haalvedh.
For par og familier er det ofte av betydning å fortsette med felles aktiviteter i hverdagen så langt det går.
Paarride jïh fuelhkide lea daamtaj vihkeles ektie darjomigujmie jåerhkedh aarkebiejjien dan gåhkese gåarede.
Dette kan kreve ekstra tilrettelegging fra omgivelsene.
Daate maahta lissie sjïehteladtemem krïevedh byjreskijstie.
Endringer av betydning for kommunikasjon og samspill: Oppmerksomhet – Å rette oppmerksomheten mot flere ting samtidig kan bli vanskelig.
Jarkelimmieh mah leah vihkeles govlesadtemen jïh ektiespïelen gaavhtan Tsåatskelesvoete–Tsåatskelesvoetem jienebi aati vööste seamma tïjjen stuvredh maahta geerve sjïdtedh.
Læring og hukommelse – Ny informasjon huskes ikke som før.
Lïereme jïh mojhtese –Ij orre bïevnesh mujhtieh goh aarebi.
Det kan være lettere å gjenkjenne enn å gjenkalle.
Maahta aelhkebe årrodh damtijidh goh mojhtesh gåaskodh.
Gjenkalling vil si å huske hendelser eller navn uten noen form for påminnelser eller annen hjelp.
Mojhtesh gåaskodh lea heannadimmieh jallh nommh mujhtedh bielelen naan såarhts måjhtajehtemh jallh jeatjah viehkie.
Ved gjenkjenning brukes detaljer i omgivelsene som ledetråder til å huske.
Damtijimmesne biehkieh byjreskinie åtnasuvvieh goh viehkie juktie mujhtedh.
Språk – Problemer med å forstå, snakke og finne de riktige ordene.
Gïele–Dåeriesmoerh guarkedh, soptsestidh jïh reaktoeh baakoeh gaavnedh.
En husker oftest lettere morsmålet enn språk en har lært senere i livet.
Daamtajommes aelhkebe ietniengïelem mujhtedh goh gïele maam lïereme mænngan jieliedisnie.
Sansning - Syn, hørsel, lukt og smak kan bli redusert.
Daajedimmie - Vuajnoe, govleme, hopsenasse jïh smaahke maehtieh geahpanidh.
Ved demens vil det gradvis bli problemer med å huske og å oppfatte hva andre sier, spesielt når det er mange tilstede og flere snakker samtidig.
Demensine sæjhta ånnetji ånnetji dåeriesmoerh sjïdtedh mujhtedh jïh guarkedh maam mubpieh jiehtieh, joekoen gosse jeenjesh stïeresne jïh jienebh seamma tïjjen soptsestieh.
Det blir det derfor viktig å passe på at det ikke er for mange lyder og inntrykk som kan forstyrre i situasjonen.
Dan åvteste vihkeles sjædta geehtedh olles fer gellie tjoejh jïh mojhteseguvvieh sjïdth mah maehtieh tsiehkiem hearaldehtedh.
Det blir ofte behov for å gjenta informasjon.
Daamtaj daerpies bïevnesh mubpesth jiehtedh.
For personen med demens kan det være vanskelig å svare på kompliserte spørsmål, gi begrunnelser, og forteller så mye selv.
Almetje demensine maahta dåeriesmoerh utnedh geerve gyhtjelassh vaestiedidh, buerkiestimmieh vedtedh, jïh jïjnjem jïjtje soptsestidh.
Da kan det å gjenfortelle episoder og begivenheter være en god måte å kommunisere på.
Akte hijven govlesadtemevuekie maahta årrodh heannadimmieh vaajestidh.
For pårørende og andre er det nyttig å tenke over hvordan en best kan kommunisere ved å dele erfaringer, forstå og gjøre seg forstått.
Lïhke fualhkan jïh mubpide lea nuhteligs ussjedalledh guktie maahta bööremeslaakan govlesadtedh viehkine dååjrehtimmieh juekedh, guarkedh jïh goerkelidh.
Tips i kommunikasjonen
Raerie govlesadtemisnie
• Bruk korte, enkle setninger, unngå abstrakte begreper og forklaringer.
• Nuhtjh åenehks, aelhkie raajesh, aellieh abstrakte dïejvesh jïh tjïelkestimmieh nuhtjh.
• Unngå å utfordre sviktende hukommelse, ikke spør husker du…
• Aellieh mojhtesem haestedh mij såaneminie, aellieh gihtjh måjhtah…
• La være å stille vanskelige spørsmål som hvorfor…
• Baajh årrodh geerve gyhtjelassh gihtjedh, goh man åvteste…
, hvordan…
guktie…
og hvem…
jïh gie…
, som krever at en husker.
mah krievieh almetje måjhta.
• Vær tydelig, bruk et enkelt språk og ta opp ett tema om gangen.
• Årroeh tjyölkehke, nuhtjh aelhkies gïelem jïh vaeltieh bæjjese ajve aktem teemam.
• Ikke gi unødig og overflødig informasjon.
• Aellieh ovdaerpies jïh veljies bïevnesh vedtieh.
• Hjelp til når det stopper opp i kommunikasjonen, men ikke overta.
• Viehkehth gosse govlesadteme tjöödtjeste, men aellieh aelkieh govlesadtemem stuvrh
• Bruk et tydelig kroppsspråk.
• Nuhtjh tjïelke kråahpegïelem
• Ha god tid og ro i samværet.
• Utnieh astoem jïh raeffiem gosse almetjinie ektine.
Oppleve gode øyeblikk Mestre og være til nytte
Hijven ståantetjh dååjredh Haalvedh jïh nåhtose årrodh
Være i fellesskap med sine nærmeste
Ektievoetesne mubpiejgujmie årrodh
Ekstra utfordringer i kommunikasjonen Noen ganger blir samtaler og kontaktforhold ekstra vanskelige fordi personen med demens og pårørende har helt ulike oppfatninger av virkeligheten.
Lissiehtamme jïjtjedomtese Lissie haestemh govlesadtemisnie Såemies aejkien soptsestimmieh jïh gaskese lissie geerve sjidtieh dan åvteste almetje demensine jïh lïhke fuelhkie eevre joekehts goerkesh utnieh guktie tsiehkie rïektesisnie lea.
Det kan være ulike syn på hva som er sagt og gjort, vurdering av situasjonen og hvilken hjelp som trengs.
Maahta ovmessie vuajnoe årrodh dan bïjre mij lea jeahtasovveme jïh dorjesovveme, vuarjasjimmie tsiehkeste jïh mij viehkide mij lea daerpies.
Når noe er glemt, hjelper det sjelden å insistere på at en har rett.
Gosse naakede lea åajaldamme, dellie sveekes lijsie sov reaktam bagkesidh.
Mange pårørende blir slitne av at samme temaer og spørsmål gjentas.
Gellie lïhke fuelhkieh sæjloeh gosse seamma teemah jïh gyhtjelassh mubpesth jeahtasuvvieh.
Ekstra utfordrende kan det være å forholde seg til mistenksomhet og beskyldninger (f.eks. vrangforestillinger om tyveri eller utroskap).
Maahta lissie haestiedihks årrodh vaanesovmem jïh såvmahtimmieh gïetedidh (v.g. gåarhmoeh goerkese sualadimmien jallh biehtemen bïjre).
Det samme gjelder når personen med demens beskriver ting og forholder seg til noen/noe som ikke er til stede (hallusinasjoner).
Seammalaakan gosse almetje demensine aath buerkeste jïh veanhta mij/gie akt desnie mij ij leah stïeresne (hallusinasjovnh).
I slike situasjoner er det ekstra viktig at pårørende har noen å snakke med og at de kan få råd og hjelp fra helse- og omsorgstjenesten.
Dagkeri veajkoej lea lissie vihkeles lïhke fuelhkieh naakenem utnieh mejnie maehtieh soptsestidh jïh dah maehtieh raerieh jïh viehkiem åadtjodh healsoe- jïh hoksedïenesjistie.
Å spille på det kjente Også etter å ha fått demens liker de fleste å holde på med ting de har erfaring med fra før.
Nuhtjedh dam mij lea åehpies Aaj mænngan demensem åådtjeme doh jeanatjommesh lyjhkoeh aatigujmie gïehtelidh mejgujmie dååjrehtimmiem utnieh aarebistie.
For pårørende og andre er det ofte meningsfullt å bygge på den enkeltes historie, kultur og språk.
Lïhke fuelhkide jïh mubpide daamtaj stoere mïelem vadta fïereguhten histovrijasse, kultuvrese jïh gïelese bigkedh.
Kjente omgivelser og gjenstander kan vekke minner og være et godt utgangspunkt for samtale og fellesskap.
Åehpies byjreskh jïh daeverh maehtieh mojhtesh gåaskodh jïh hijven våaroeminie årrodh ektesne soptsestidh jïh ektievoeten gaavhtan.
Et tips kan være å bidra aktivt ved ta fram kjente episoder og begivenheter, snakke om nære slektninger og andre viktige personer.
Akte raerie maahta årrodh eadtjohkelaakan åehpies heannadimmieh neebnedh, lïhke maadtoeladtji jïh jeatjah vihkeles almetji bïjre soptsestidh.
Samtaler om hva som er og har vært betydningsfullt tidligere i livet, kan bidra til å bekrefte den enkeltes historie og verdi.
Soptsestimmieh dan bïjre mij daelie jïh aarebi vihkeles orreme jieliedisnie, maehtieh viehkiehtidh fïereguhten histovrijem jïh aarvoem vihtiestidh.
Det er viktig å vise forståelse og toleranse.
Vihkeles goerkesem jïh goerkesadtemem vuesiehtidh.
En trenger ikke alltid så mange ord for å oppleve samhørighet.
Ij leah iktesth daerpies dan jïjnjh baakoeh nuhtjedh juktie ektievoetem damtedh.
For personer som er nært knyttet til naturen, dyr og næringstradisjoner kan dette være et godt utgangspunkt for samtaler og aktiviteter.
Almetjidie mah leah lïhke ektiedamme eatnamasse, kreekide jïh jielemen aerpievuekide daate maahta akte hijven våarome årrodh soptsestalledh jïh darjomh darjodh.
Her kan pårørende og andre bidra til å vekke minner.
Daesnie lïhke fuelhkie jïh mubpieh maehtieh viehkiehtidh mojhtesh gåaskodh.
Når språket svekkes er det nyttig å tenke over hvordan en kan stimulere sansene på måter som passer for den enkelte.
Gosse gïele geahpene dellie nuhteligs ussjedalledh guktie maahta daajide skreejrehtidh guktie dah fïereguhtese sjiehtieh.
Å se på bilder og filmer av kjente steder og mennesker.
Vuartasjidh guvvieh jïh filmh åehpies sijjijste jïh almetjijstie.
Glede seg over naturopplevelser, blomster og farger.
Aavoedidh eatnemen dååjresijstie, plåamsterijstie jïh klaerijste.
Å høre på musikk, dikt, sanger og joik kan stimulere til sang og dans og skape fellesskap og glede.
Goltelidh musihkem, dikth, laavlomh jïh vuelieh maehtieh skraejriem vedtedh laavloemasse jïh daanhtsose, jïh ektievoetem jïh aavoem sjugniedidh.
Å lukte og smake på velkjent mat og drikke kan gi gjenkjenning og bekreftelse.
Hepsiehtidh jïh maejstedh åehpies beapmoeh jïh jovkemesh maehtieh damtijimmiem jïh vihtiestimmiem vedtedh.
Det samme kan gjelde mange andre dufter og smaker en kjenner fra tidligere.
Seammalaakan maahta gelliej jeatjah hopsenassi jïh smaahki bïjre årrodh mejtie aarebistie damta.
Å føle på varme og kulde, på stoffer, skinnfeller og ikke minst hudkontakt gjennom berøring kan vekke minner og gi bekreftelse.
Damtedh baahkem jïh tjåetskemem, tyjjh, dueljieh jïh ij goh unnemes njaltjam doehtedimmien tjïrrh maehtieh mojhtesh gåaskodh jïh vihtiestimmiem vedtedh.
Å bevege seg vekker minner, og gamle ferdigheter kan komme til uttrykk i kjente situasjoner, som når en elter en deig, feier et gulv, steller med dyr eller kanskje svinger seg i dansen.
Svihtjedh mojhtesh gååske, jïh båeries tjiehpiesvoeteh maehtieh vååjnesasse båetedh åehpies tsiehkine, goh gosse daajjem deaptjoeminie, guelpiem sööpeminie, kreekigujmie gïehtele jallh dagke daanhtsohte.
Gjennom å legge til rette for ulike aktiviteter som passer for den enkelte, kan pårørende og andre bidra til å skape opplevelser som gir gjenkjenning og bekreftelse.
Viehkine sjïehteladtedh ovmessie darjoemidie mah fïereguhtese sjiehtieh, dellie lïhke fuelhkie jïh mubpieh maehtieh viehkiehtidh dååjresh sjugniedidh mah damtijimmiem jïh vihtiestimmiem vedtieh.
Dette kan gi et løft for selvfølelsen.
Daate maahta jïjtjedomtesem lutnjedh.
Åpenhet overfor familie, venner, naboer og kjente gjør det lettere å få forståelse for situasjonen.
Ræhpasvoete Ræhpasvoeten tjïrrh fuelhkien, voelpi, kraannaj jïh åahpetji vööste aelhkebe sjædta goerkesem åadtjodh tseahkan.
Også familie og nettverk har behov for kunnskap om demens for å kunne gi hjelp og støtte i hverdagen.
Aaj fuelhkie jïh viermie daajroem demensen bïjre daarpesjieh juktie maehtedh viehkiem jïh dåarjoem vedtedh aarkebiejjien.
Å møte andre som er i en lignende situasjon, fortelle om egne og høre om andres erfaringer, er viktig for mange pårørende.
Mubpieh råakedh mah leah plearoeh tsiehkesne, jïjtsh dååjrehtimmiej bïjre soptsestidh jïh mubpiej dååjrehtimmiej bïjre govledh lea vihkeles gellide lïhke fuelhkide.
Både helse- og omsorgstjenestene og frivillige organisasjoner bidrar med tilbud.
Dovne healsoe- jïh hoksedïenesjh jïh jïjtjevyljehke siebrieh faalenassh utnieh.
Pårørendeskoler og samtalegrupper er eksempler på fora der pårørende kan få gode råd og tips og lære av hverandre.
Lïhkefuelhkieskuvlh jïh soptsestimmiedåehkieh leah vuesiehtimmieh naan såarhts sijjide gusnie lïhke fuelhkie maahta hijven raerieh åadtjodh jïh sinsitneste lïeredh.
Ved tilbud og tjenester er det viktig å ta utgangspunkt i den enkeltes bakgrunn, livsstil og tradisjoner.
Faalenassine jïh dïenesjinie lea vihkeles fïereguhten maadtoem, jieledevuekiem jïh aerpievuekieh våaroeminie utnedh.
Kunnskap om personens historie og kultur er av stor verdi for å kunne tilby personsentrert omsorg og aktiviteter som oppleves meningsfulle.
Daajroe almetjen histovrijen jïh kultuvren bïjre stoerre aarvoem åtna juktie maehtedh hoksem jïh darjomh vedtedh fïereguhtese mah mïelem vedtieh.
Konsultasjonsavtalen / Bakgrunn / Om Sametinget / Forsiden - Sametinget
Konsultasjovnelatjkoe / Sjïeke / Saemiedigkien bïjre / Saemiedigkie - Sametinget
11. mai 2005 underskrev daværende statsråd med ansvar for samiske saker Erna Solberg og daværende sametingspresident Sven-Roald Nystø avtalen om prosedyrer for konsultasjoner mellom statlige myndigheter og Sametinget.
Suehpeden 11.b. 2005 dle dan aejkien staateraerije mij diedtem utni saemien aamhtesidie, Erna Solberg jïh dan aejkien saemiedigkiepresidente Sven-Roald Nystø, latjkoem gietedimmievuekiej bïjre vuelietjeelin guktie edtja konsultasjovnide tjïrrehtidh staaten åejvieladtji jïh Saemiedigkien gaskem.
Avtalen ble godkjent av Sametinget 1. juni 2005 og fastsatt ved kongelig resolusjon 1. juli 2006.
Saemiedigkie latjkoem jååhkesji ruffien 1.b. 2005, jïh gånkan resolusjovnesne nænnoestamme snjaltjen 1.b. 2006.
Konsultasjonsavtalen gir ikke Sametinget vetorett i saker som påvirker samiske interesser.
Konsultasjovnelatjkoe ij Saemiedægkan vetoreaktam vedtieh dejnie aamhtesinie mah saemien iedtjh tsevtsieh.
De formelle beslutningene tas fortsatt av statlige myndigheter og av Stortinget.
Annje staaten åejvieladtjh jïh Stoerredigkie dejtie byjjes sjæjsjalimmide vaeltieh.
Ordningen gir derimot Sametinget innflytelse og mulighet til å bli hørt, noe som også er hensikten med avtalen.
Dennie nubpene bielesne dle öörnege badth Saemiedægkan tsevtsemefaamoem jïh nuepiem vadta govlesovvedh, jïh dïhte aaj dïhte aajkoe latjkojne.
Der det er uenighet mellom Sametinget og statlige myndigheter framgår dette når sakene behandles i regjering og storting.
Desnie gusnie Saemiedigkie jïh staaten åejvieladtjh eah leah sïemes, dellie dïhte vååjnesasse båata gosse reerenasse jïh stoerredigkie aamhtesidie gïetedieh.
1. Formål Formålet med prosedyrene er å: ● bidra til en praktisk gjennomføring av statens folkerettslige forpliktelse til å konsultere med urfolk. ● søke å oppnå enighet mellom statlige myndigheter og Sametinget når det overveies å innføre lover eller tiltak som kan påvirke samiske interesser direkte.
1. Åssjele Gïetedimmievuekiej åssjele lea: ● viehkiehtidh guktie staaten almetjeriekteles diedte aalkoealmetjigujmie råårestalledh, maereles sjædta ● pryövedh sïemesvoetem buektiehtidh staaten åejvieladtji jïh Saemiedigkien gaskem, gosse eajhnadåvva laakh jallh råajvarimmieh sjïehtesjidh mah maehtieh saemien iedtjh ryöktesth tsevtsedh.
● legge til rette for utviklingen av et partnerskapsperspektiv mellom statlige myndigheter og Sametinget som virker til styrking av samisk kultur og samfunn.
● sjïehteladtedh evtiedæmman aktede guejmievoeteperspektijveste staaten åejvieladtji jïh Saemiedigkien gaskem, mij saemien kultuvrem jïh siebriedahkem veaksahkåbpoe dorje.
● utvikle felles forståelse for situasjonen og utviklingsbehovet i samiske samfunn.
● tjåenghkies goerkesem evtiedidh tsiehkien jïh evtiedimmiedaerpiesvoeten bïjre saemien siebriedahkine.
2. Virkeområde Konsultasjonsprosedyrene gjelder for regjeringen, departementer, direktorater og andre underliggende virksomheter.
2. Barkoesuerkie Konsultasjovnen gïetedimmievuekieh faamoem utnieh reerenassese, departementide, direktovratide jïh jeatjah vuelege gïehteldimmide.
● Konsultasjonsprosedyrene gjelder i saker som vil kunne påvirke samiske interesser direkte.
● Konsultasjovnen gïetedimmievuekieh faamoem utnieh dejnie aamhtesinie mah sijhtieh maehtedh saemien iedtjh ryöktesth tsevtsedh.
Det saklige virkeområdet for konsultasjoner vil kunne omfatte ulike sakstyper, slik som lover, forskrifter, enkeltvedtak, retningslinjer, tiltak og beslutninger (f.eks. i stortingsmeldinger).
Dah råårestallemh sijhtieh ovmessie såarhts aamhtesh feerhmedh, goh laakh, mieriedimmieh, aktegsnænnoestimmie, bïhkedassh, råajvarimmieh jïh sjæjsjalimmieh (v.g. stoerredigkiebïevnesinie).
● Konsultasjonsplikten kan omfatte alle ideelle og materielle former for samisk kultur.
● Konsultasjovnediedte maahta saemien kultuvren gaajhkh ideelle jïh materijelle vuekieh feerhmedh.
Aktuelle sakstemaer kan f.eks. være musikk, teater, litteratur, kunst, media, språk, religion, kulturarv, immaterielle rettigheter og tradisjonell kunnskap, stedsnavn, helse- og sosial, barnehager, utdanning, forskning, eiendoms- og bruksrettigheter, arealinngrep- og arealdisponeringssaker, næringsutvikling, reindrift, fiske, landbruk, mineralvirksomhet, vindkraft, vannkraft, bærekraftig utvikling, kulturminnevern, biomangfold og naturvern.
Sjyöhtehke aamhtesh maehtieh vuesiehtimmien gaavhtan årrodh musihke, teatere, lidteratuvre, meedija, gïele, religijovne, kultuvreaerpie, immaterijelle reaktah jïh aerpievuekien daajroe, sijjienommh, healsoe- jïh sosijaale, maanagïerth, ööhpehtimmie, dotkeme, eeke- jïh åtnoereaktah, arealedarjome jïh arealenuhtjemeaamhtesh, jielemeevtiedimmie, båatsoe, gööleme, laanteburrie, mineraalegïehteldimmie, biegkefaamoe, monnehke evtiedimmie, kultuvremojhtesevaarjelimmie, bio-gellievoete jïh eatnemevaarjelimmie.
● I saker som er knyttet til det materielle kulturgrunnlaget, slik som arealdisponeringer, arealinngrep og landrettigheter er det geografiske virkeområde for konsultasjoner (tradisjonelle samiske områder) Finnmark, Troms, Nordland og Nord-Trøndelag fylke, samt kommunene Osen, Roan, Åfjord, Bjugn, Rissa, Selbu, Meldal, Rennebu, Oppdal, Midtre Gauldal, Tydal, Holtålen og Røros i Sør-Trøndelag fylke, Engerdal og Rendalen, Os, Tolga, Tynset og Folldal kommuner i Hedmark fylke, og Surnadal og Rindal kommuner i Møre og Romsdal.
● Aamhtesinie mah leah dan materijelle kultuvrevåaroemasse ektiedamme, goh arealenuhtjemh, arealedarjoeh jïh laantereaktah dle dïhte geografeles konsultasjovndajve (aerpievuekien saemien dajvh) Finnmaarhke, Troms, Nordlaante jïh Noerhte-Trööndelagen fylhkh, jïh dah tjïelth Osen, Roan, Åfjord, Bjugn, Rissa, Selbu, Meldal, Rennebu, Oppdal, Midtre Gauldal, Tydal, Holtålen jïh Röörose Åarjel-Trööndelagen fylhkesne, Engerdal jïh Rendalen, Os, Tolga, Tynset jïh Folldalen tjïelth Hedmaarken fylhkesne, jïh dah tjïelth Surnadal jïh Rindal Møre jïh Romsdaelesne.
● Saker av generell karakter som må antas å ville påvirke hele samfunnet vil i utgangspunktet ikke omfattes av konsultasjonsplikten.
● Sïejhme aamhtesh mejtie veanhtede sijhtieh abpe siebriedahkem tsevtsedh, eah sïjhth aalkovisnie feerhmeldihkie årrodh konsultasjovnediedteste.
3. Informasjon ● Statlige myndigheter skal gi full informasjon om aktuelle saker som kan påvirke samene direkte, og om relevante forhold på alle stadier i behandlingen av saken.
3. Bïevnesh ● Staaten åejvieladtjh edtjieh gaajhkh bïevnesh vedtedh sjyöhtehke aamhtesi bïjre mah maehtieh saemide ryöktesth tsevtsedh, jïh sjyöhtehke tsiehkiej bïjre gaajhkine daltesinie gosse aamhtesem gïetedeminie.
4. Offentlighet ● Informasjon som utveksles mellom statlige myndigheter og Sametinget i forbindelse med konsultasjoner skal kunne unntas offentlighet, forutsatt at det foreligger hjemmel for dette.
4. Byögkelesvoete ● Edtja maehtedh bïevnesh byögkelesvoeteste vaeltedh, mejtie staaten åejvieladtjh jïh Saemiedigkie gaskemsh juekieh konsultasjovnine, jis reaktavåarome disse gååvnese.
Meroffentlighet skal praktiseres.
Edtja meroffentlighet/vieliebyögkelesvoetem nuhtjedh.
Partenes endelige standpunkter i de enkelte saker skal være offentlige.
Guejmiej minngemes vuajnoeh dejnie sjïere aamhtesinie, edtjieh byögkeles årrodh.
5. Faste møter ● Det skal avholdes faste halvårlige politiske møter mellom statsråden for samiske saker og Sametingspresidenten.
5. Vihties tjåanghkoeh ● Edtja vihties bieliejaepien politihkeles tjåanghkoeh tjïrrehtidh gaskem staateraerijem saemien aamhtesidie jïh Saemiedigkiepresidentem.
Fagstatsråder deltar på disse møtene etter behov.
Faagestaateraerijh leah meatan tjåanghkojne gosse daerpies.
I de faste halvårlige politiske møtene skal en ta opp situasjon og utviklingsbehov for samiske samfunn, saker av grunnleggende prinsipiell karakter og pågående prosesser.
Dejnie vihties bieliejaepien politihkeles tjåanghkojne edtja tsiehkiem jïh evtiedimmiedaerpiesvoetem saemien siebriedahkide digkiedidh, aamhtesh mah leah vihkeles prinsihpen gaavhtan, jïh juhtije prosessh.
● Det skal avholdes faste halvårlige møter mellom Sametinget og det interdepartementale samordningsutvalget for samiske saker.
● Edtja vihties bieliejaepien tjåanghkoeh tjïrrehtidh Saemiedigken jïh dan gaske-departementale iktedimmiemoenehtsen gaskem, mij diedtem åtna saemien aamhtesidie.
I møtene skal det blant annet redegjøres for aktuelle samepolitiske saker i kommende måneder.
Dejnie tjåanghkojne edtja gaskem jeatjah saarnodh dej sjyöhtehke saemiepolitihkeles aamhtesi bïjre, dej båetiji aski.
6. Generelle bestemmelser om konsultasjonsprosedyrene ● Konsultasjonene med Sametinget skal foregå i god tro og med målsetting om å oppnå enighet om foreslåtte tiltak.
6. Sïejhme nænnoestimmieh konsultasjovnen gïetedimmievuekiej bïjre ● Dah konsultasjovnh Saemiedigkine edtja d åssjelinie jïh ulmine årrodh sïemesvoetem buektiehtidh raeriestamme råajvarimmiej bïjre.
● Statlige myndigheter skal så tidlig som mulig informere Sametinget om oppstart av aktuelle saker som kan påvirke samene direkte, og om hvilke samiske interesser og forhold som kan bli berørt ● Etter at Sametinget er blitt informert om aktuelle saker, skal Sametinget gi tilbakemelding så snart som mulig om det er ønskelig at det gjennomføres videre konsultasjoner.
● Staaten åejvieladtjh edtjieh dan varke gåarede Saemiedigkiem bievnedh gosse orre aamhtesigujmie nïerhkieh mah maehtieh saemide ryöktesth tsevtsedh, jïh magkerh saemien iedtjh jïh tsiehkieh mah maehtieh gïetedamme sjïdtedh. ● Mænngan goh Saemiedigkie bïevnesh sjyöhtehke aamhtesi bïjre åådtjeme, dle Saemiedigkie edtja bååstede bievnedh dan varke goh gåarede jis vaajteles vielie konsultasjovnh tjïrrehtidh.
● Sametinget skal også kunne ta opp saker hvor Sametinget ønsker å gjennomføre konsultasjoner.
● Saemiedigkie edtja aaj maehtedh aamhtesh bæjjese vaeltedh mej bïjre Saemiedigkie sæjhta konsultasjovnh tjïrrehtidh.
● Dersom statlige myndigheter og Sametinget blir enige om å avholde videre konsultasjoner i en bestemt sak, skal en i fellesskap søke å bli enig om opplegget for disse konsultasjonene, herunder tid og sted for videre kontakt (f.eks. møter, videokonferanser, telefonkontakt, utveksling av skriftlig materiale), tidsfrister for tilbakemeldinger, evt. behov for konsultasjoner på politisk nivå, og politisk behandlingsform.
● Jis staaten åejvieladtjh jïh Saemiedigkie seamadieh jienebh konsultasjovnh tjïrrehtidh akten vihties aamhtesen bïjre, dle edtjieh ektesne pryövedh seamadidh guktie edtjieh konsultasjovnide tjïrrehtidh, dan nuelesne nååhtedidh, (v.g. tjåanghkoeh, video-råårestallemh, tellefovnesne govlehtalledh, tjaaleldh materijalem juekedh), tïjjemierieh bïevnesidie bååstede, mejtie daerpies konsultasjovnh politihkeles daltesisnie utnedh jïh politihkeles gïetedimmievuekie.
Det skal gis tilstrekkelig tid til gjennomføring av reelle konsultasjoner og politisk behandling av forslag.
Edtja nuekies tïjjem vedtedh juktie reelle konsultasjovnh jïh politihkeles gïetedimmiem raeriestimmijste tjïrrehtidh.
En evt. plenumsbehandling i Sametinget av den aktuelle saken må skje så tidlig som mulig.
Jis Saemiedigkien stoerretjåanghkoe edtja dam sjyöhtehke aamhtesem gïetedidh, dle tjuara dam darjodh dan varke goh gåarede.
● Der sakene krever det skal det legges til rette for at det skal kunne avholdes flere konsultasjonsmøter og at saker ikke avsluttes så lenge Sametinget og staten antar at det er mulig å oppnå enighet.
● Gosse dah aamhtesh dam krievieh edtja sjïehteladtedh ihke maahta jienebh konsultasjovnetjåanghkoeh utnedh, jïh ij edtjh aamhtesigujmie orrijidh dan guhkiem Saemiedigkie jïh staate vienhtieh gåarede seamadidh.
● I saker som behandles i regjeringen skal det i foreleggelsen for øvrige berørte departementer fremgå tydelig hvilke forhold det er oppnådd enighet med Sametinget om, og eventuelt hva det ikke er oppnådd enighet om.
● Dejnie aamhtesinie mah reerenasse gïetede, edtja tjïelke årrodh mej aamhtesi bïjre Saemiedigkine seamadamme, gosse aamhtesem departementide buakta, jïh aaj tjïelke årrodh mej aamhtesi bïjre eah leah siemes sjïdteme.
I proposisjoner og meldinger som fremmes for Stortinget, og der regjeringen har et annet standpunkt enn Sametinget, skal Sametingets vurderinger og standpunkter fremgå.
Proposisjovnine jïh bïevnesinie mah Stoerredægkan åvtese bïejesuvvieh, jïh gusnie reerenasse aktem jeatjah vuajnoem åtna Saemiedigkeste, dle Saemiedigkien vuarjasjimmieh jïh vuajnoeh edtjieh våajnoes årrodh.
7. Protokoll ● Det skal føres protokoll fra alle konsultasjonsmøter mellom statlige myndigheter og Sametinget.
7. Protokolle ● Edtja protokollem tjaeledh gaajhkijste konsultasjovnetjåanghkojste staaten åejvieladtji jïh Saemiedigkien gaskem.
I protokollen skal det gis en kort redegjørelse for hva saken gjelder, partenes vurderinger og standpunkter, og konklusjonen i saken.
Protokollesne edtja aktem åenehks buerkiestimmiem darjodh aamhtesen bïjre, guejmiej vuarjasjimmieh jïh mïelh jïh konklusjovne aamhtesisnie.
8. Behov for utredninger/kunnskapsgrunnlag Kommunal- og regionaldepartementet og Sametinget nedsetter i fellesskap en faglig analysegruppe som blant annet på bakgrunn av samisk statistikk årlig avlegger en rapport om situasjon og utviklingstrekk i samiske samfunn.
8. Daerpies salkehtimmieh darjodh / daajroevåaromem utnedh Tjïelte- jïh regijovnedepartemente jïh Saemiedigkie aktem faageles giehtejedimmiedåehkiem ektesne nammoehtieh, mij gaskem jeatjah saemien statistihken sjïekenisnie, aktem fïerhtenjaepien reektehtsem tsiehkien jïh evtiedimmievæhtaj bïjre saemien siebriedahkine buektieh.
Rapporten legges til grunn for konsultasjoner i konkrete saker og for konsultasjoner om utviklingsbehov for samiske samfunn i ett av de halvårlige møtene mellom statsråden for samiske saker og Sametingspresidenten.
Reektehtse våaroemasse biejesåvva dejtie konsultasjovnide vihties aamhtesi bïjre jïh konsultasjovnide evtiedimmiedaerpiesvoeti bïjre saemien siebriedahkide, aktene dejstie bieliejaepien tjåanghkojste gaskem staateraerijem saemien aamhtesidie jïh Saemiedigkiepresidentem.
● Når statlige myndigheter eller Sametinget mener det er behov for utredninger for å styrke faktagrunnlaget eller det formelle grunnlaget for vurderinger og beslutninger skal dette tilkjennegis så tidlig som mulig og partene skal bringe spørsmål knyttet til mandat for eventuelle utredninger inn i konsultasjonsprosessen.
● Gosse staaten åejvieladtjh jallh Saemiedigkie vienhtieh daerpies salkehtimmiejgujmie, juktie faaktavåaromem jallh dam byjjes våaromem vuarjasjimmide jïh sjæjsjalimmide nænnoestidh, edtja dan bïjre bieljelidh dan varke gåarede, jïh dah guejmieh edtjieh gyhtjelassh salkehtimmiemandaaten bïjre konsultasjovneprosessen sïjse buektedh.
Staten og Sametinget skal søke å oppnå enighet om både mandat, og hvem som skal stå for et eventuelt utredningsarbeid.
Staate jïh Saemiedigkie edtjieh pryövedh seamadidh dovne mandaaten bïjre, jïh gie edtja salkehtimmiebarkoem darjodh.
Staten og Sametinget har plikt til å bistå med nødvendige opplysninger og materiale som det er behov for ved gjennomføringen av utredningsarbeidet.
Staate jïh Saemiedigkie diedtem utnieh daerpies bïevnesh jïh materijalem buektedh, mah leah daerpies salkehtimmiebarkosne.
9. Konsultasjoner med øvrige berørte samiske interesser ● I saker der staten planlegger å konsultere med samiske lokalsamfunn og/eller særskilte samiske interesser som kan bli direkte påvirket av lovgivning eller tiltak, skal staten så tidlig som mulig informere om hvilke interesser /organisasjoner staten mener saken berører, og drøfte samordningen av konsultasjonsprosessene med Sametinget.
9. Konsultasjovnh jeatjah gïetedamme saemien ïedtjeladtjigujmie ● Dejnie aamhtesinie gusnie staate soejkesje saemien voenges siebriedahkigujmie råårestalledh, jïh/jallh sjïere saemien iedtjeladtjigujmie mah maehtieh ryöktesth tsevtsiedamme sjïdtedh laakijste jallh råajvarimmijste, dle staate edtja dan varke gåarede bievnedh mah iedtjeladtjh/siebrieh staate veanhta aamhtse gïetede, jïh iktedimmiem konsultasjovneprosessijste Saemiedigkine digkiedidh.
Som del av avtalen avholdes det også hvert halvår et konsultasjonsmøte mellom statsråden med ansvar for samiske saker og sametingspresidenten
Goh akte bielie latjkoste dle aaj akte konsultasjovnetjåanghkoe gaskem staateraerijem mij diedtem åtna saemien aamhtesidie jïh saemiedigkiepresidentem, fïerhten bieliejaepien.
Møtene avholdes som hovedregel i juni og desember der sametingspresidenten er vert for junimøtet og statsråden for desembermøtet.
Åejvienjoelkedassine dah tjåanghkoeh leah ruffien jïh goeven, jïh saemiedigkiepresidente lea tjåadtjoehtæjja ruffietjåanghkoen åvteste jïh staateraerije goevetjåanghkoen åvteste.
På møtet tas det opp spørsmål av grunnleggende og prinsipiell karakter og pågående prosesser.
Tjåanghkosne vihkeles jïh prinsihpeles gyhtjelassh bæjjese vaaltasuvvieh, jïh juhtije prosessh.
Det kan også tas opp konkrete saker.
Maahta aaj vihties aamhtesh bæjjese vaeltedh.
Det blir skrevet offentlig tilgjengelig protokoll fra møtene.
Tjåanghkojste gaahpoeh byögkeles tjaaleldh tjåanghkoegærja tjaalasåvva.
Konsultasjonsretningslinjer for verneplanarbeid / Verneplanarbeid / Naturmangfold / Miljø, areal og kulturvern / Forsiden - Sametinget
Konsultasjovnebïhkedassh vaarjelimmiesoejkesjebarkose / Verneplanarbeid / Eatnemegellievoete / Byjrese, areale jïh kultuvrevarjelimmie / Saemiedigkie - Sametinget
Konsultasjonsretningslinjer for verneplanarbeid
Konsultasjovnebïhkedassh vaarjelimmiesoejkesjebarkose
Sametinget og Miljøverndepartementet konsulterte seg fram til enighet om en avtale om egne retningslinjer for verneplanarbeid i samiske områder i 2007.
Saemiedigkie jïh Byjresedepartemente råårestallin jïh seamadin akten latjkoen bïjre jïjtsh bïhkedassi bïjre vaarjelimmiesoejkesjebarkose saemien dajvine jaepien 2007.
Retningslinjenes formål er å sikre at konsultasjoner i forbindelse med alle forslag om vern etter naturvernloven i samiske områder skal foregå i god tro og med målsetting om å oppnå enighet mellom staten på den ene siden og Sametinget, samiske interesseorganisasjoner og samiske rettighetshavere på den andre.
Bïhkedassi åssjele lea gorredidh dah konsultasjovnh gaajhkide raeriestimmide vaarjelimmien bïjre eatnemevaarjelimmielaaken mietie saemien dajvine, edtjieh maereles årrodh, jïh ulmie lea staatine seamadidh dennie aktene bielesne, jïh Saemiedigkine, saemien iedtjeladtjesiebriejgujmie jïh saemien reakta-aajhterigujmie dennie mubpene bielesne.
Avtalen sikrer at Sametinget får rolle som konsultasjonspartner for vernemyndighetene i hele saksbehandlingsforløpet, fra melding om oppstart til sluttbehandling i Regjeringen, samtidig som den nye naturmangfoldloven opprettholder at det er fylkesmannen, Direktoratet for naturforvaltning og Miljøverndepartementet som er ansvarlige planmyndigheter for arbeidet med forberedelse av verneforslag.
Latjkoe gorrede Saemiedigkie råållam konsultasjovneguejmine åådtje vaarjelimmieåejvieladtjide abpe aamhtesegïetedimmesne, dehtie bïevnesistie aalkoven bïjre, gaalhkuvegïetedæmman Reerenassesne, seamma tïjjen goh dïhte orre eatnemegellievoetelaake tjåadtjohte ihke lea Fylhkenålma, Eatnemereeremen direktovrate jïh Byjresedepartemente mah leah diedteles soejkesjeåejvieladtjh juktie vaarjelimmieraeriestimmide soejkesjidh.
Kontakt Áltá 2013 / Áltá 2013 / Internasjonalt arbeid / Forsiden - Sametinget
Govlehtallh Alta 2013 / Áltá 2013 / Gaskenasjovnaale barkoe / Saemiedigkie - Sametinget
Kontakt Áltá 2013
Govlehtallh Alta 2013
Sametinget er vertskap for konferansen Áltá 2013 og fungerer som teknisk arrangør.
Saemiedigkie lea gåassoehtæjjah konferansese Alta 2013 jïh lea teknihkeles öörnedæjja.
I tillegg har Sametinget ansvar for kulturprogram og side-events under konferansen.
Lissine dle Saemiedigkie aaj dïedtem åtna kultuvreprogrammen åvteste jïh side-events konferansesne.
Sametinget kan tilby generell informasjon om konferansen, og konkret informasjon om den praktiske gjennomføringen av den.
Saemiedigkie maahta siejhme bïevnesh konferansen bïjre faalehtidh, jïh tjïelke bïevnesh konferansen dæjpeles tjïrrehtimmien bïjre.
Ønsker du informasjon om innhold og prosess før og under konferansen, kan du kontakte den internasjonale koordingeringsgruppen (Indigenous Global Coordinating Group).
Jis bïevnesh sïjhth sisvegen jïh prosessen bïjre konferansen åvtelen jïh konferansesne, maahtah dejnie gaskenasjovnaale iktedimmiedåehkine (Indigenous Global Coordinating Group) govlehtalledh.
Kontaktpersoner
Govlehtallijh
John B. Henriksen Internasjonal representant john.henriksen@samediggi.no
John B. Henriksen Gaskenasjovnaale tjirkije john.henriksen@samediggi.no
Hege Fjellheim Avdelingsdirektør for rettigheter og internasjonale saker +47 78 47 40 47 hege.fjellheim@samediggi.no
Hege Fjellheim Goevtesedirektööre reaktide jïh gaskenasjovnaale aamhtesidie +47 78 47 40 47 hege.fjellheim@samediggi.no
Pressekontakter
Preessegovlehtallijh
Jan Roger Østby, kommunikasjonsdirektør + 47 481-44696 jan.roger.ostby@samediggi.no
Jan Roger Østby, kommunikasjovnedirektööre + 47 481-44696 jan.roger.ostby@samediggi.no
Hanne Holmgren, fagleder + 47 906-73883 hanne.holmgren@samediggi.no
Hanne Holmgren, faageåvtehke + 47 906-73883 hanne.holmgren@samediggi.no
Anders Henriksen, kommunikasjonsrådgiver +47 784-74065 anders.henriksen@samediggi.no
Anders Henriksen, kommunikasjovneraeriestæjja +47 784-74065 anders.henriksen@samediggi.no
Pål Hivand, kommunikasjonsrådgiver +47 932 46 605 pal.hivand@samediggi.no
Pål Hivand, kommunikasjovneraeriestæjja +47 932 46 605 pal.hivand@samediggi.no
Kontakt GCG
Govlehtallh GCG
Urfolkenes internasjonale koordineringsgruppe (GCG) består av representanter fra ulike urfolksregionene i verden.
Aalkoealmetji gaskenasjovnaale iktedimmiedåehkie (GCG) tjirkijh åtna ovmessie aalkoealmetjeregijovnijste veartenisnie.
GCGs nettside
· GCGn nedtesæjroe
GCGs Facebook-side
· GCGn Facebook-sæjroe
GCGs pressekontakter
GCGn preessegovlehtallijh
Alyssa Macy Skype: alyssa.
Alyssa Macy Skype: alyssa.
macy Mobile: +1 414-748-0220 Fax: +1 917-591-5222 alyssamacy@gmail.com
macy Mobile: +1 414-748-0220 Fax: +1 917-591-5222 alyssamacy@gmail.com
Ghazali Ohorella Skype: gohorella Mobile: (+31) 630-027695 ghazali@siwalima.org
Ghazali Ohorella Skype: gohorella Mobile: (+31) 630-027695 ghazali@siwalima.org
Kontakt oss / Samisk bygningsvern / Miljø, areal og kulturvern / Forsiden - Sametinget
Gaskesadth mijjine / Saemien gåetievaarjelimmie / Byjrese, areale jïh kultuvrevarjelimmie / Saemiedigkie - Sametinget
Eiere av freda bygninger har rett til råd om tiltak og vedlikehold og om utforming av søknader og saksbehandlingsrutiner.
Aajhterh vaarjelamme gåetijste reaktam utnieh raeriem åadtjodh råajvarimmien jïh gorredimmien bïjre, guktie edtja ohtsemh darjodh jïh aamhtesegïetedimmien bïjre.
Sametinget vil også vurdere om planlagte tiltak vil kreve dispensasjon.
Saemiedigkie sæjhta aaj vuarjasjidh mejtie doh soejkesjamme råajvarimmieh sijhtieh dispensasjovnem krïevedh.
Søknad om endringer som ikke omfattes av plan- og bygningsloven, sendes direkte til Sametinget for behandling.
Ohtseme jarkelimmiej bïjre mah eah soejkesje- jïh bigkemelaaken nualan båata, ryöktesth Saemiedægkan seedtesåvva gïetedæmman.
Sametinget oversender sin innstilling til Riksantikvaren som fatter endelig vedtak om det gis dispensasjon til inngrep i freda byggverk eller ikke.
Saemiedigkie sov raeriem Rïjhkeantikvarese seedtie mij dam minngemosth nænnoestimmiem dorje mejtie dispensasjovne vadtasåvva maam darjodh vaarjelamme gåetine jallh ij.
Sametinget vil i vurdering og innstilling til Riksantikvaren gjøre en avveining mellom moderne samfunnsmessige krav på den ene siden, og kulturminneverdier på den andre siden.
Saemiedigkie sæjhta sov vuarjasjimmesne jïh raeriestimmesne Rïjhkeantikvarese aktem aerviedimmiem darjodh gaskem daajbaaletje siebriedahkekrïevenassh dennie aktene bielesne, jïh kultuvremojhteseaarvoeh dennie mubpene bielesne.
Et vedtak om dispensasjon kan inneholde krav om utførelsen og omfanget av endringene.
Akte nænnoestimmie dispensasjovnen bïjre maahta krïevenassh utnedh guktie, jïh man jïjnje luhpie jarkelidh.
Forvaltningen behandler hver enkelt dispensasjonssøknad for seg.
Reereme fïerhtem dispensasjovneohtsemem sjïerelaakan gïetede.
Kontaktinformasjon
Govlehtallemebïevnesh
Seniorrådgiver Randi Sjølie, fagansvarlig for bygningsvern Telefon: 78 47 40 18 randi.sjolie@samediggi.no
Tellefovne/e-påaste Tellefovne: +47 78 47 40 00 Telefakse: +47 78 47 40 90 samedigg@samediggi.no
Fagansvarlig for registrering av samiske bygninger:
Faagetjåadtjoehtæjja vïhtesjadtemasse saemien gåetijste:
Mia De Coninck,prosjektleder, Telefon: 78 47 40 23 mia.de.coninck@samediggi.no
Mia De Coninck, prosjekten åvtehke, Tellefovne: 78 47 40 23 mia.de.coninck@samediggi.no
Konvensjoner, lov og forskrifter / Verneområdestyrene / Naturmangfold / Miljø, areal og kulturvern / Forsiden - Sametinget
Konvensjovnh, laakh jïh mieriedimmieh vaarjelimmiesoejkesjebarkoen bïjre / Vaarjelimmiedajveståvrojne / Eatnemegellievoete / Byjrese, areale jïh kultuvrevarjelimmie / Saemiedigkie - Sametinget
Verneområdestyrene
Vaarjelimmiedajveståvrojne
Politisk sak: Ordningen med lokale nasjonalparkstyrer, som ble innført i 2010, er en måte å gjennomføre Norges urfolksrettslige forpliktelser om urfolks deltaking ved bruk, forvaltning og bevaring av naturressursene i deres områder.
Politihken aamhtese: Öörnege voenges nasjovnaalepaarhkeståvroejgujmie, mij tseegkesovvi jaepien 2010, lea akte vuekie Nöörjen aalkoealmetjerïekteles dïedth illedh ihke aalkoealmetjh edtjieh meatan årrodh eatnemevierhtide nuhtjedh, reeredh jïh vaarjelidh sijjen dajvine.
Ordningen gir samiske interesser og lokale interesser medvirkning i forvaltningen.
Öörnege baaja saemien ïedtjeladtjh jïh voenges ïedtjeladtjh meatan årrodh reeremisnie.
Sametinget arbeider for at tradisjonell samisk bruk opprettholdes og utvikles også i verneområder på en slik måte at det bevarer naturmangfoldet.
Saemiedigkie barka ihke aerpievuekien saemien åtnoe tjåadtjoehtamme sjædta jïh evtiesåvva aaj vaarjelimmiedajvine, naemhtie guktie dïhte eatnemen gellievoetem gorrede.
I arbeidet er følgende internasjonale konvensjoner, lov og avtaler viktige for Sametinge
Daennie barkosne daah minngebe gaskenasjovnaale konvensjovnh, laakh jïh latjkoeh vihkeles Saemiedægkan
ILO-konvensjon nr. 169, artikkel 15 nr.1
ILO-konvensjovne nr. 169, artihkele 15 nr.1
Lokal forvaltning av verneområder er i tråd med ILO-169 om urfolk, artikkel 15 nr. 1 som forplikter staten til å sikre samisk deltaking ved bruk, forvaltning og bevaring av naturressursene i samiske områder.
Voenges reereme vaarjelimmiedajvijste lea ILO-169 aalkoealmetji bïjre, artihkele 15 nr. 1 mietie, mij staatese dïedtem vadta saemieh åadtjoeh meatan årrodh nuhtjedh, reeredh jïh gorredidh eatnemevierhtide saemien dajvine.
FNs konvensjon om biologisk mangfold (CBD)
FNn konvensjovne biologeles gellievoeten bïjre (CBD)