pere/sami_parallel huggingface dataset:
Fra 2008 til 2012 har antall sysselsatte innen offentlig administrasjon økt både i STN-området (6 prosent) og landet som helhet (12 prosent).
2008 raejeste 2012 raajan dïhte låhkoe fasseldamme almetjijstie byögkeles reeremen sisnjelen lea læssanamme dovne SDJdajvesne (6 prosenth) jïh abpe laantesne (12 prosenth).
Det samme gjelder to andre næringer der det offentlige er en betydelig arbeidsgiver: undervisning og helse/omsorg.
Seammalaakan lea göökte jeatjah jielemigujmie gusnie byögkelesvoete lea akte stoerre barkoevedtije, ööhpehtimmie jïh healsoe/hokse.
Offentlig  ansatte  utgjør  en  høyere  prosentandel  av  de sysselsatte i STN-området, og det er lavere vekst i antall sysselsatte i STN-området enn for landet som helhet.
Jollebe prosentelåhkoe dejstie fasseldamme almetjijstie SDJ-dajvesne, jïh vueliehkåbpoe lissiehtimmie fasseldamme almetjijstie SDJdajvesne goh abpe laantesne.
Industri og fiske/fangst/fiskeoppdrett
Industrije jïh gööleme/lidteme/gueliebïepmehtimmie
Tabell 3.3 viser at STN-området hadde en oppgang i sysselsettingen i industrien.
Tabelle 3.3 vuesehte SDJ-dajve aktem lissiehtimmiem utni fasseldimmesne industrijesne.
Denne oppgangen skyldes sannsynligvis endret definisjon av de ansatte innen «slakting av fisk».
Daate lissiehtimmie lij hævvi vienth dan åvteste doh barkijh ”guelieleekedimmien” sisnjelen aktem jeatjah dïejvesen nualan böötin.
Før 2012 var disse plassert under «Fiske, fangst og fiskeoppdrett» (eller mer presist «produksjon av matfisk, bløtdyr, krepsdyr og pigghuder i hav- og kystbasert akvakultur», næringskode 03.211).
Jaepien 2012 åvtelen dah lin bïejesovveme ”Gööleme, lidteme jïh gueliebïepmehtimmien” nualan (jallh veelebe tjïertestimmie ”dorjemasse beapmoegueleste, myövhkeskreekh, krepsekreekh jïh naaloeskinnh mearoe- jïh mearoegaedtien akvakultuvresne”, jielemekode 03.211).
Fra og med 2012 er sysselsatte innen «slakting av fisk» flyttet til industri, innenfor undergruppen «slakting, bearbeiding og konservering av fisk og fiskevarer ellers» (næringskode 10.209).
2012 raejeste fasseldamme almetjh ”guelieleekedimmien” sisnjelen leah industrijese sertiestamme, vueliedåehkien nualan man nomme ”leekedimmie, gïetedimmie jïh konserveradimmie gueleste jïh jeatjahsåarhts gueliebeapmoeh” (jielemekode 10.209).
Denne definisjonsendringen gjør det vanskelig å tolke endringstallene.
Daan dïejvesejarkelimmien gaavhtan lea geerve jarkelimmietaalide toelhkestidh.
Sysselsattes alder
Fasseldamme almetji aaltere
Gjennomsnittsalderen for sysselsatte i STN-området i 2012 var 43,4 år.
Gaskemedtien aaltere dejtie mah leah fasseldamme SDJ-dajvesne jaepien 2012 lij 43.4 jaepieh.
Det er nesten to år høyere enn landsgjennomsnittet.
Daate mahte göökte jaepieh jollebe goh laanten gaskemedtie.
Gjennomsnittsalderen i STN-området var høyest for sysselsatte innen fiske, fangst og fiskeoppdrett, og lavest innen detaljhandelen.
Gaskemedtien aaltere SDJ-dajvesne lij jollemes göölemen, lidtemen jïh gueliebïepmehtimmien sisnjeli, jïh vueliehkommes detaljeåesiestimmien sisnjelen.
I disse to næringene var gjennomsnittsalderen henholdsvis 46,5 og 35,8 år.
Daejnie göökte jielieminie gaskemedtien aaltere lij fïereguhte 46,5 jïh 35,8 jaepieh.
Innen jordbruk var gjennomsnittsalderen lavere i STN-området enn i de to andre geografiske områdene.
Jåartaburrien sisnjelen gaskemedtien aaltere lij vueliehkåbpoe -dajvesne goh dejnie göökte jeatjah geografeles dajvine.
I denne næringen var gjennomsnittsalderen 46,2 år, noe som var 1,6 år lavere enn landsgjennomsnittet.
Daennie jieliemisnie gaskemedtien aaltere lij 46,2 jaepieh, mij lij 1,6 jaepieh vueliehkåbpoe goh laanten gaskemedtie.
For nesten alle næringer har gjennomsnittsalderen økt fra 2008 til 2012. Dette gjelder for alle de tre geografiske områdene.
Mahte gaajhkide jieliemidie dle gaskemedtien aaltere lea læssanamme 2008 raejeste 2012 raajan. Seammalaakan gaajhkide dejtie golme geografeles dajvide.
Unntaket er fiske, fangst og fiskeoppdrett og delvis offentlig administrasjon og forsvar, der gjennomsnittsalderen har gått ned med noen måneder.
Bielelen gööleme, lidteme jïh gueliebïepmehtimmie jïh ånnetji dehtie byögkeles reeremistie jïh vaarjelimmeste, gusnie gaskemedtien aaltere lea ånnanamme naan askigujmie.
Pensjonsreformen som ble innført fra 1. januar 2011, har blant annet som formål å stimulere folk til å stå lenger i arbeid, og kan være en viktig årsak til at gjennomsnittsalderen har gått opp.
Pensjovnereforme mij eelki juhtedh tsïengelen 1. b. 2011 raejeste, gaskem jeatjah åssjalommesinie åtna almetjidie skreejredh guhkebem barkosne årrodh, jïh maahta akte vihkeles fåantoe årrodh.
Bedre helse, høyere utdanning og økt kvinneandel har også på ulike måter påvirket gjennomsnittsalderen blant de sysselsatte.
Buerebe healsoe, jollebe ööhpehtimmie, læssanamme nyjsenæjjalåhkoe leah aaj dam gaskemedtien aalterem joekehtslaakan tsevtseme dej fasseldamme almetji luvnie.
Figur 3.2 viser andelen sysselsatte personer fordelt på femårige alderstrinn for de tre geografiske områdene i 2012. Den viser for eksempel at 7,7 prosent av de sysselsatte i STNområdet var i alderen 30–34 år.
Figuvre 3.2 fasseldimmielåhkoem vuesehte joekedamme vïjhtenjaepien aalteredaltesidie dejtie golme geografeles dajvide jaepien 2012. Vuesiehtimmien gaavhtan dïhte vuesehte 7,7 prosenth dejstie fasseldamme almetjijstie SDJ-dajvesne lin aaltarisnie 30-34 jaepieh.
For landet samlet sett var 10,5 prosent av de sysselsatte i alderen 30–34 år.
Abpe laantese dle 10,5 prosenth dejstie fasseldamme almetjijstie lin 30-34 jaepieh.
Hovedtrekkene i figuren viser at STN/Norge nord for Saltfjellet hadde høyere andel av de sysselsatte i den yngste aldersgruppen (15–19 år) og de eldste aldersgruppene (over 45 år).
Åejvievæhtah figuvresne vuesiehtieh SDJ/Nöörje Saltfjellet noerhtelen aktem jollebe låhkoem dejstie fasseldamme almetjijstie utnin dennie nööremes aalteredåehkesne (15-19 jaepieh) jïh dejnie båarasommes aalteredåehkine (bijjelen 45 jaepieh).
I aldersgruppen 20–44 år lå andelene i hovedsak under tilsvarende andeler for Norge samlet sett.
Aalteredåehkesne 20-44 jaepieh doh låhkoeh lin åajvahkommes seamma låhkoej nuelesne abpe Nöörjese.
STN-området skiller seg ut med at de hadde lavest andel av de sysselsatte i de to aldersgruppene fra 25–34 år, og høyest andel sysselsatte i de tre aldersgruppene over 55 år, sammenlignet med de to andre områdene.
SDJ-dajve lea joekehts, dan åvteste dah dam vueliehkommes låhkoem dejstie fasseldamme almetjijstie utni dejnie göökte aalteredåehkine aaltarisnie 25-34 jaepieh, jïh jollemes fasseldimmielåhkoem utni dejnie golme aalteredåehkine bijjelen 55 jaepieh, viertiestamme dej göökte jeatjah dajvigujmie.
3.4 Sysselsetting og utdanning
3.4 Fasseldimmie jïh ööhpehtimmie
Utdanningsnivået hos sysselsatte varierer i de tre geografiske områdene.
Ööhpehtimmiedaltese fasseldamme almetji luvnie jeerehte dejnie golme geografeles dajvine.
Andelen av de sysselsatte i Norge som hadde universitets-/høyskoleutdanning, var 36 prosent for fjerde kvartal 2012. I STN-området var tilsvarende andel 25 prosent.
Fasseldimmielåhkoe Nöörjesne mij universiteete/jïlleskuvleööhpehtimmiem utni lij 36 prosenth njealjeden njealjehtsjaapan 2012. SDJ-dajvesne seamma låhkoe lij 25 prosenth.
Andelen som hadde videregående skole som høyeste utdanning, var relativt lik i de tre områdene, og lå på 42 til 45 prosent, der øvrige områder nord for Saltfjellet hadde den høyeste andelen.
Låhkoe mij jåarhkeskuvlem utni goh jollemes ööhpehtimmie lij naa seamma dejnie golme dajvine, jïh lij gaskem 42 jïh 45 prosenth, gusnie jeatjah dajvh Saltfjellet noerhtelen dam jollemes låhkoem utnin.
Figur 3.3 viser samlet andel kvinner og menn med høyere utdanning, og hvordan disse fordeler seg etter aldersgrupper.
Figuvre 3.3. vuesehte dam ållesth låhkoem nyjsenæjjijste jïh kaarrijste jollebe ööhpehtimmine, jïh guktie dah aalteredåehkiej mietie juakasuvvieh.
Den røde heltrukne linjen viser hvordan de 4 327 kvinnene i STN-området med høyere utdanning i tabell 3.5 fordeler seg etter alder.
Dïhte rööpses ellies sïeve vuesehte guktie doh 4 327 nyjsenæjjah SDJ-dajvesne jollebe ööhpehtimmine tabellesne 3.5, aalteren mietie juakasuvvieh.
Ut fra figuren kan vi se at litt over 14 prosent av kvinnene med høyere utdanning i STN-området var i alderen 35– 39 år.
Figuvren mietie maehtebe vuejnedh ånnetji bijjelen 14 prosenth nyjsenæjjijste jollebe ööhpehtimmine SDJ-dajvesne lin aaltarisnie 35-39 jaepieh.
Tilsvarende var det bare litt over 10 prosent av mennene med høyere utdanning som var i samme aldersgruppe.
Seammalaakan dle ajve ånnetji 10 prosenth dejstie kaarrijste jollebe ööhpehtimmine mah lin seamma aalteredåehkesne.
I figuren ser vi videre at i de eldre aldersgruppene er fordelingen motsatt.
Figuvresne aaj vuejnebe dejnie båarasåbpoe aalteredåehkine dellie joekedimmie båastolen.
Nesten 12 prosent av mennene i STN-området med høyere utdanning var i alderen 60 til 64 år.
Mahte 12 prosenth dejstie kaarrijste SDJ-dajvesne jollebe ööhpehtimmine lin aaltarisnie 60-64 jaepieh.
Tilsvarende for kvinner var litt over seks prosent.
Seamma låhkoe nyjsenæjjide lij ånnetji bijjelen govhte prosenth.
Generelt ser vi at kvinner med høyere utdanning hadde høyere andeler i unge aldersgrupper enn tilsvarende for menn.
Sïejhmelaakan vuejnebe nyjsenæjjah jollebe ööhpehtimmine jollebe låhkoeh noere aalteredåehkine utnin, goh seamma låhkoeh kaarride.
For landet sett under ett var det tilsvarende tendenser, men forskjellen mellom kjønnene var mindre.
Abpe laantese lij plearoeh tendensh, men joekehtse kaarri jïh nyjsenæjjaj gaskem lij unnebe.
3.5 Om statistikkgrunnlaget
3.5 Statistihkevåaromen bïjre
Grunnlaget for tabeller og figurer er Statistisk sentralbyrås registerbaserte sysselsettingsstatistikk for 4. kvartal det enkelte år.
Dïhte våarome tabellide jïh figuvride lea Statistisk sentralbyråen registerebaseradamme fasseldimmiestatistihke 4. njealjehtsjaapan fïereguhten jaepien.
Populasjonen omfatter bosatte personer 15–74 år som har utført arbeid av minst én times varighet i referanseuken, eller som var midlertidig fraværende fra slikt arbeid.
Årrojelåhkoe lea almetjh mah dajvesne årroeh aaltarisnie 15-74 jaepieh, mah unnemes aktem tæjmoem barkeme referansevåhkoen, jallh mah lin båarhte dagkaristie barkoste akten vihties tïjjen.
Denne statistikken er basert på flere ulike registre med ulik presisjon.
Daate statistihke våaromem åtna jieniebistie registerijstie joekehts presisjovnine.
For personer i små jobber, frilansere, ordførere, en del næringsdrivende og noen andre grupper kan tallene være litt upresise.
Doh taalh maehtieh ånnetji ov-veele årrodh dejtie almetjidie smaave barkojne, frijjebarkijidie, tjïelten åejvide, såemies jielemebarkijidie jïh naan jeatjah dåehkide.
Om og hvordan dette slår ut i forhold til tabeller og figurer i denne artikkelen, er ikke undersøkt.
Ij leah goerehtamme mejtie jïh guktie daate våajnoes sjædta tabelline jïh figuvrine daennie artihkelisnie.
Mer statistikk om sysselsatte, og mer om datagrunnlaget finnes på ssb.no/regsys.
Vielie statistihke fasseldamme almetji bïjre, jïh vielie daatavåaromen bïjre gååvnese daesnie, ssb.no/regsys.
Opplysninger om STN-området og annet som ikke er hentet fra sysselsettingsstatistikken, er i hovedsak hentet fra ssb.no/befolkning/statistikker/samisk.
Bïevnesh SDJ-dajven bïjre jïh jeatjah bïevnesh mah eah leah veedtjeme fasseldimmiestatistihkeste leah åajvahkommes veedtjeme daehtie sijjeste: ssb.no/befolkning/statistikker/samisk.
Definisjon av høyere utdanning
Tjïelkestimmie jollebe ööhpehtimmeste
Universitets-/høyskoleutdannelse, lavere nivå – Alle som har fullført en universitets- og høgskoleutdannelse av en varighet på inntil fire år fram til 1997/98.
Universiteete/jïlleskuvleööhpehtimmie, vuelebe daltese - Gaajhkesh mah aktem universiteete- jïh jïlleskuvleööhpehtimmie tjïrrehtamme, mij raajan njieljie jaepieh ryöhkoe jaepien 1997/1998 raajan.
– Alle som har fullført 120 studiepoeng eller mer i universitets- og høgskolesystemet fra og med 1998/99, men som ikke har fullført en høyere gradsutdannelse.
- Gaajhkesh mah 120 studijepoengh tjïrrehtamme jallh vielie universiteete- jïh jïlleskuvlesystemesne 1998/99 raejeste, men eah leah aktem jollebe graadeööhpehtimmiem tjïrrehtamme.
Universitets-/høyskoleutdannelse, høyere nivå – Alle som har fullført en universitets- og høyskoleutdannelse på mer enn fire år.
Universiteete/jïlleskuvleööhpehtimmie, jollebe daltese - Gaajhkesh mah aktem universiteete- jïh jïlleskuvleööhpehtimmiem tjïrrehtamme mij vielie goh 4 jaepieh ryöhkoe.
– Alle som har fullført en forskerutdannelse uansett periode.
- Gaajhkesh mah aktem dotkijeööhpehtimmiem tjïrrehtamme saaht man boelhken.
Mer utdanningsstatistikk og definisjoner knyttet til utdanningsstatistikk finnes på www.ssb.no/utdanning/statistikker/utniv/aar/.
Vielie ööhpehtimmiestatistihke jïh tjïelkestimmieh ektiedamme ööhpehtimmiestatistihken bïjre gååvnese daesnie: www.ssb.no/utdanning/statistikker/utniv/aar/.
3.6 Flere tilnærminger basert på sysselsettingsstatistikken
3.6 Jienebh fåantoeh mah våaromem utnieh fasseldimmiestatistihkesne
I denne artikkelen er det valgt figurer og tabeller for å belyse noen få utvalgte temaer ved hjelp av SSBs sysselsettingsstatistikk.
Daennie artihkelisnie goerh jïh tabellh leah veeljesovveme juktie tjoevkesem bïejedh naan gille vaeljehke teemide viehkine SSB:n fasseldimmiestatistihkeste.
Underveis har mange ideer blitt lagt til side.
Mearan daejnie barkeme jïjnjh åssjalommesh leah svïegkesasse bïejesovveme.
De omtalte temaene kan beskrives grundigere ved å ta med flere dimensjoner, som yrke, arbeidstid, utdanningstype, antall ansatte hos arbeidsgiver, sivilstatus osv. For å danne seg et mer omfattende bilde av utviklingen av sysselsettingen i STN-området kan man også gå videre på noen av områdene nevnt nedenfor.
Maahta daejtie ållermaahteme teemide veelebe buerkiestidh jis jienebh biehkieh meatan vaaltasuvvieh, goh barkoe, barkoetïjje, ööhpehtimmiesåarhte, barkijelåhkoe barkoevedtijen luvnie, sivijle statuse jnv. Juktie aktem elliesåbpoe guvviem åadtjodh guktie fasseldimmie evtiesovveme SDJ-dajvesne, maahta aaj såemies dejstie suerkijste guhkiebasse vuartasjidh mah leah neebneme vuelielisnie.
Analyser av enkeltnæringer Finnes det næringer som går bra i STN-området?
Analyjsh sjïere jieliemijstie Jielemh gååvnesieh mejgujmie hijven gåarede SDJ-dajvesne?
Hvor er disse?
Gusnie dah?
Er det næringer som forsvinner?
Mah jielemh mah gaarveneminie?
Hvor blir det av de sysselsatte?
Gåabph fasseldamme almetjh haajpanieh?
Enkeltnæringer/områder som er satsningsområder Er det næringer/områder som har fått særskilt støtte/oppfølging?
Sjïere jielemh /dajvh mah leah råajvarimmiedajve Mah jielemh/dajvh mah sjïere dåarjoem/dåarjoehtimmiem åådtjeme?
Hvordan har det gått med disse?
Guktie dejgujmie gåaradamme?
Øker sysselsettingen?
Fasseldimmie læssene?
Man kan se på utviklingen i sysselsettingen i enkeltnæringen over tid fordelt på ulike geografiske områder.
Vuartesjh evtiedimmiem fasseldimmesne sjïerejieliemisnie tïjje doekoe, joekedamme dejnie ovmessie geografeles dajvine.
Sysselsetting innen offentlig sektor Hvor stor er offentlig sektor?
Fasseldimmie byögkeles suerkien sisnjelen Man stoerre byögkeles sektovre?
Har andelen endret seg?
Låhkoe jarkesamme?
Hvem jobber der?
Gïeh desnie berkieh?
Hvordan er utviklingen i antall arbeidsplasser i STN-området?
Guktie evtiedimmie barkoesijjielåhkosne SDJ-dajvesne?
Denne artikkelen viser sysselsatte personer som er bosatt i STN-området.
Daate artihkele vuesehte man gellie almetjh mah SDJ-dajvesne årroeminie.
Men det sier ikke noe om hvor de jobber.
Men ij maamkh jiehtieh gusnie berkieh.
Det er mulig å fordele alle jobber (inkludert bijobb og personer på korttidsoppdrag) etter arbeidssted og å se på pendling til/fra STN-området.
Gåarede gaajhkh barkoeh joekedidh (aaj lijkiebarkoe jïh almetjh åenebe barkojne) barkoesijjien mietie. jïh pendeldimmiem vuartasjidh SDJ-dajvese jïh dajveste.
Sysselsetting og utdanning Man kan se på utdanningsnivå i ulike næringer.
Fasseldimmie jïh ööhpehtimmie Ööhpehtimmiedaltese ovmessie jielieminie.
Hva er alder ved fullført utdanning, antall som tar videreutdanning som voksen?
Aaltere gosse ööhpehtimmiem tjïrrehtamme, - låhkoe mah jåarhkeööhpehtimmie vaeltieh goh geerve almetje?
Sammenhengen mellom utdanning og jobb, sysselsettingsandeler fordelt etter utdanning er også interessant.
Ektiedimmie ööhpehtimmien jïh barkoen gaskem, fasseldimmielåhkoeh joekedamme ööhpehtimmien mietie:
Status til de ikke-sysselsatte Hvem er de?
Staatuse dejtie mah eah leah fasseldamme Gïeh dah?
Er de under utdanning?
Ööhpehtimmesne?
Er de sesongarbeidere (disse kommer stort sett ikke med i statistikken)?
Jaepieboelhkebarkijh (dah åajvahkommes eah meatan båetieh statistihkesne)?
Arbeidsledige?
Svihtjemeheaptoes?
Folk i jobb som flytter Hvor blir de av, hvem er de?
Almetjh barkosne mah juhtieh, gåabph haajpanieh, gïeh dah?
Flytter de til andre STN-områder?
Jeatjah SDJ-dajvide juhtieh?
Flytter de til byene i nord?
Staaride noerhtene juhtieh?
Eller i sør?
Jallh åarjene?
Flytter kvinnene?
Nyjsenæjjah juhtieh?
Flytter menn?
Kaarrh juhtieh?
Flytter de som har høy/lav utdanning?
Dah juhtieh mej jolle/vuelege ööhpehtimmie?
Sysselsatte personer i STN-området, hvor kommer de fra?
Fasseldamme almetjh SDJ-dajvesne, gubpede båetieh?
Hvor bodde de da de gikk på ungdomsskolen.
Gusnie årroejin gosse noereskuvlem veedtsin.
Er det noen næringer som har høy andel sysselsatte som kommer fra nærområdet?
Mah såemies jielemh mah jolle låhkoem fasseldamme almetjijstie utnieh, mah voengeste båetieh?
Er det ulike utdanningsnivå avhengig av oppvekststed?
Joekehts ööhpehtimmiedaltese jearohke byjjenimmiesijjeste?
Personer på korttidsopphold i landet Øker andelen i STN-området?
Almetjh mah åenehks tïjjen laantesne årroeh Låhkoe læssene SDJ-dajvesne?
Er det ulike andeler i ulike STN-områder?
Joekehts låhkoeh ovmessie SDJ-dajvine?
I hvilke næringer er de sysselsatt?
Mejnie jielieminie dah leah fasseldamme?
Flere jobber, deltidsarbeid?
Jienebh barkoeh, bielietïjjenbarkoe?
Er dette mer utbredt i STN-området enn i andre områder?
Destie vielie SDJ-dajvesne goh jeatjah dajvine?
3 Teater og scenekunst som aktører i identitets- og nasjonsbygging
3 Teatere jïh scenetjeahpoe goh aktöörh identiteete- jïh nasjovnebigkemisnie
Ada Einmo Jürgensen, frilans koreograf, sceneinstruktør, og pedagog
Ada Einmo Jürgensen, frijjebarkije svihtjemehammoedæjja, scenebïhkedæjja jïh pedagoge.
Sammendrag: Scenekunst er en av grunnsteinene i nasjons- og identitetsbygging hos alle verdens folk og nasjoner.
Scenetjeahpoe lea akte dejstie maadthgierkijste nasjovne- jïh identiteetebigkemisnie gaajhki veartenen åålmegi jïh nasjovni luvnie.
Her er det tatt eksempler og sammenligninger fra norsk nasjons- og identitetsbygging i en norsk postkolonialistisk tid, sammenlignet med den samiske situasjonen på norsk side av Sàpmi fra 1970-tallet.
Daesnie leam vuesiehtimmieh jïh viertiestimmieh vaalteme nöörjen nasjovne- jïh identiteetebigkemistie akten nöörjen postkolonialisteles tïjjen, viertiestamme dejnie saemien tsiehkine 1970-låhkoen raejeste Saepmien nöörjen bielesne.
Her er det kun de samiske teaterinstitusjonene som er faste på Sametingets budsjett, som er med.
Daesnie ajve doh saemien teatereinstitusjovnh mah leah ihkuve saemiedigkien budsjedtesne mah leah meatan.
Deres situasjon, økonomi, rekkevidde og ståsted er diskutert gjennom statistikk fra teatrene og Sametingets bevilginger.
Dej tsiehkie, ekonomije, jaksoemierie jïh våarome leah digkiedamme statistihken tjïrrh teaterijstie jïh Saemiedigkien dåarjoej tjïrrh.
Til slutt legges det fram noen forslag til tankesett og handling vedrørende framtiden for samisk scenekunst, rettet til nasjonalstaten Norge og Sametinget i Norge.
Minngemosth såemies raeriestimmieh båetieh vuajnojde jïh dahkojde saemien scenetjeahpoen båetijen aejkien bïjre, mejtie leam tjuvtjiedamme nasjonaalestaatese Nöörje jïh Saemiedægkan Nöörjesne.
3.1 Teater, musikk, kunst, kunstnere og kultur i norsk identitets-
3.1 Teatere, musihke, tjeahpoe, tjiehpiedæjjah jïh kultuvre nöörjen identiteete- jïh nasjovnebigkemisnie
Etter 400 år i union/koloni med Danmark var det grunnleggende for staten Norge å finne sin egen identitet som norsk.
Mænngan ektiedimmesne/kolonijesne orreme Danmaarhkine 400 jaepieh dellie lij vihkeles staatese Nöörje jïjtse nöörjen identiteetem gaavnedh.
Et eget teater ble straks en viktig kampsak, og med Ibsen, Bjørnson, mfl. i spissen ble det første norske teatret, Den Nasjonale Scene i Bergen, startet i 1876. Den sørnorske bonden ble da valgt som den «typisk» norske, i tillegg til det urbane borgerskapet.
Jïjtse teatere varke akte vihkeles gæmhpoeaamhtese sjïdti, jïh tjaelijigujmie goh Ibsen, Bjørnson jïh jienebh njueniehkisnie dïhte voestes nöörjen teatere, Den Nasjonale Scene Bergenisnie eelki 1876. Dellie dïhte åarjelnöörjen båanta veeljesovvi goh dïhte ”sïejhme” nöörjen, lissine dan urbaane borgerskaapese.
Det ekskluderte mesteparten av befolkningen i landet.
Gosse dah veeljesovvin dellie aaj jienebelåhkoem dejstie laanten årroejijstie ålkoesti.
Det ble fra samme tid stifta flere bondeungdomslag som også hadde teateroppsetninger som en viktig del av sitt arbeid i selvidentifisering og selvfølelse for den norske bonden.
Seamma boelhken jienebh båantanoeresiebrieh tseegkesovvin mah aaj teaterestuhtjh utnin goh vihkeles bielie sijjen barkoste jïjtjeidentifiseradimmesne jïh jïjtjedomtesisnie don nöörjen båantese.
På 1900- tallet vokste arbeiderrørsla, og også her ble teateroppsetninger brukt både didaktisk og politisk.
1900låhkoen barkijesiebrie sjïdtedi jïh daesnie aaj teaterestuhtjh åtnasovvin dovne didakteles jïh politihkeles.
Eksempler på personer som var aktive i revitaliseringen/rekonstruksjonen av norsk kultur i Sør- og Vest-Norge, er Hulda Garborg, Ivar Aasen, Henrik Ibsen og Bjørnstjerne Bjørnson. Hulda Garborg (1862–1934) gjenopplivet norsk folkedans og festbunader, og hun var med å stiftet Det Norske Teatret.
Såemies almetjh jïh heannadimmieh jieliehtimmesne/rekonstruksjovnesne nöörjen kultuvreste Åarjel- jïh Jillie-Nöörjesne: Hulda Garborg 1862-1934, almetjedaanhtsoeh-, vaajesh jïh nöörjen åålmegegaarvoeh sïjse tjöönghki, dïhte lij meatan Det norske Teaterem tseegki.
Ivar Aasen (1813–1896) var språkforsker og dikter, og opphavsmann til nynorsk som skriftspråk.
Ivar Aasen – 1813-1896, gïeledotkije jïh tjaelije, dïhte mij orrenöörjen tseegki goh tjaelemegïele.
Henrik Ibsen og Bjørnstjerne Bjørnson var sterke medaktører for etablering av Norges første nasjonale teater, Den Nationale Scene i Bergen i 1876.
Henrik Ibsen jïh Bjørnstjerne Bjørnson lin veaksehks meatanaktöörh juktie Nöörjen voestes nasjonaale teaterem, Den Nationale Scene Bergenisnie tseegkedh jaepien1876.
Samtidig ble den virkelig store kolonialiseringen av Sápmi intensivert – den store fornorskingsprosessen: «Glem alt og bli som oss.
Seamma tïjjen dïhte eensi stoerre kolonialiseradimmie Saepmeste læssani – dïhte stoerre daaroedehtemeprosesse: „åajaldidie gaajhkem jïh sjïdtede goh mijjieh”.
» Dette har ennå ikke helt sluppet taket.
Ij leah daate annje eevre nåhkeme.
Mye er tapt, og klokka er snart tolv på flere områder – ikke minst språklig og kulturelt.
Jïjnje lea gaarvanamme jïh tsåahka lea varke 12 gelline suerkine. Ij goh unnemes gïelen jïh kultuvren bïjre.
3.1.1 Regionteatre og avkolonialisering
3.1.1 Regijovneteaterh jïh lutniestimmmie kolonialiseradimmeste
På 1970–1980-tallet ble regionteatre opprettet i Norge.
1970/80-låhkoen regijovneteaterh tseegkesovvin Nöörjesne.
Nå skulle regionene selv fortelle historiene om seg selv, på egen dialekt.
Daelie regijovnh jïjtjh edtjin histovrijem jïjtse bïjre soptsestidh jïh jïjtse smaaregïelesne.
I Nord-Norge skulle vi utfylle begrepet om nordnorsk identitet og starte den mentale avkolonialiseringen av Nord-Norge, ved selv å fortelle historiene om oss selv, i nordnorsk språkdrakt.
Noerhte-Nöörjesne edtjimh dïejvesem noerhtenöörjen identiteeten bïjre nåhkehtidh jïh dam mentaale kolonijelutniestimmiem Noerhte-Nöörjeste aelkedh, viehkine histovrijidie jïjtjene bïjre soptsestidh, noerhtenöörjen gïelehammosne.
3.1.2 Kolonisering av Sápmi
3.1.2 Kolonialiseradimmie Saepmeste
Sápmi ble kolonisert av nasjoner med helt andre språklige, kulturelle og religiøse tradisjoner.
Kolonialiseradimmei Saepmeste lij dejstie nasjovnijste aktine eevre jeatjah gïeline, kultuvrine jïh religijööse aerpievuekine.
Fornorsking av samer er resultatet av det kulturpresset og den aktive norske assimileringspolitikken som det samiske folk, med sin kultur og levesett, opplevde fra den norske staten og majoritetssamfunnet i Norge fra tidlig på 1700-tallet og fram til moderne tid, gjennom kirke, skole og andre virkemidler.
Daaroedehteme saemijste lea illedahke dehtie kultuvrebehtjiedimmeste jïh dehtie eadtjohke nöörjen assimileradimmiepolitihkeste maam saemien åålmege, sov kultuvrine jïh jieledevuekine, dååjri dehtie nöörjen staateste jïh jienebelåhkoesiebriedahkeste Nöörjesne aareh 1700-låhkoen raejeste jïh daajbaaletje tïjjen raajan, gærhkoen, skuvlen jïh jeatjah viehkievierhtiej tjïrrh.
Mer snevert brukes begrepet «fornorsking» om den aktive assimileringspolitikken som ble vedtatt fra 1851 og gjennomført på ulike samfunnsområder fram til 1980-årene.
Vielie traegkiesåbpoe dle dïejvese ”daaroedehteme” åtnasåvva dan eadtjohke assimilieradimmiepolitihken bïjre mij nænnoestamme sjïdti jaepien 1851 raejeste, jïh tjïrrehtamme ovmessie siebriedahkesuerkine 1980jaepiej raajan.
3.2 Teater, musikk, kunst, kunstnere og kultur i samisk nasjons- og identitetsbygging
3.2 Teatere, musihke, tjeahpoe, tjiehpiedæjjah jïh kultuvre saemien nasjovne- jïh identiteetebigkemisnie”(..
Også for det samiske folket er det sceniske uttrykket en viktig del av hvordan vi definerer oss og forteller historiene om oss selv.
) Aaj dan nöörjen åålmegasse dïhte sceniske vuekie akte vihkeles bielie guktie mijjieh jïjtjemem tjïelkeste jïh histovrijidie jïjtjene bïjre soptsestibie.
Teateret utgjør rammeverket for utviklingen av ny og kritisk litteratur og dramatikk.
Teatere mierievierhkine sjædta juktie orre jïh laejhtehks lidteratuvrem jïh dramatihkem evtiedidh.
Den samiske scenen er en viktig del av den offentlige samtalen, både innad i det samiske samfunnet, men i like stor grad som en del av den norske offentligheten.
Saemien scene lea akte vihkeles bielie dehtie byögkeles soptsestimmeste, dovne saemien siebriedahken sisnjelen, men seamma jïjnje goh akte bielie dehtie nöörjen byögkelesvoeteste.(…)
(Sametingspresident Aili Keskitalo – i kronikk av 29. mai 2014)
Saemiedigkiepresidente Aili Keskitalo – kronihke suehpeden 29. b. 2014
I Sápmi har vi nå tre offentlige samiske teatre, Beaivváš Sámi Teáhter stiftet i 1981, (Nå Sámi Nationala Teahter Beaivvas) Åarjelhsaemien Teatere stiftet i 1986, og Giron Sámi Teáhter (GST) stiftet i 1992. Sistnevnte ligger i svensk del av Sápmi.
Daelie mijjen leah golme byögkeles saemien teaterh Saepmesne, Beaivváš Sámi Našunálateáhter tseegkesovvi 1981, Åarjelhsaemien Teatere tseegkesovvi 1986 jïh Giron Sámi Teahter (GST) tseegkesovvi 1992. Dïhte minngemes neebneme Saepmien sveerjen raedtesne.
Alle er stiftet i kjølvannet av politisk kamp og identitetsoppvakning.
Gaajhkh tseegkesovveme akten politihkeles gæmhpoen jïh identiteetegåhtsajimmien mænngan.
Jeg utdyper her litt mer om de samiske teatrene på norsk side.
Daesnie ånnetji vielie dej saemien teateri bïjre nöörjen raedtesne tjaalam.
3.2.1 Åarjelhsaemien Teatere / Sydsamisk Teater (ÅST)
3.2.1 Åarjelhsaemien Teatere/Sydsamisk Teater (ÅST)
Åarjelhsaemien Teatere / Sydsamisk Teater ble startet av amatører fra svensk og norsk side i 1985. Det første stykket, Boengeste / Opp av lomma, var satt sammen av egne fortellinger som var overlevert i tradisjon, samt dikt av Gustav Kappfjell.
Åarjelhsaemien Teatere/Sydsamisk Teater, tseegkesovvi amatöörijste sveerjen jïh nöörjen raedteste jaepien 1885. Dïhte voestes stuhtje, ”Boengeste”, lij tjåanghkan bïejesovveme jïjtsh soptsesijstie mah lin soptsesovveme aerpievuekien mietie, jïh dikth Gaebpien Gåsteste.
Utøvere var Gustav Kappfjell, Jåvva Barruk, Sigrid/Sagka Stångberg, Paul Vesterfjell og Anna Jacobsen (f. Kappfjell). Sistnevnte i samarbeid med Sagka Stångberg fra svensk side var styreledere gjennom mange år, og pådrivere for teatrets fødsel og eksistens.
Dorjehtæjjah lin Gustav Kappfjell, Jåvva Barruk, Sagka Stångberg, Paul Vesterfjell jïh Anna Jacobsen (r. Kappfjell) Dïhte minngemes neebneme, laavenjostosne Sagka Stångbergine sveerjen raedtesne ligan ståvroeåvtehkh gellie jaepieh, tsevtsiedæjjah teateren baersieldæmman jïh veasoemasse.
Teatret arbeidet som prosjektteater uten noen fast offentlige tilskudd til 2002. Fra 2002 til 2012 hadde teatret, under ledelse av Ada Einmo Jürgensen, prosjektbaserte driftstilskudd.
Teatere prosjekteteaterinie barki bielelen naan ihkuve byögkeles dåarjoe 2002 raajan. Jaepien 2002 raejeste 2012 raajan, mearan Ada Einmo Jürgensen teaterem stuvri, teatere prosjektebaseradamme gïehtelimsdåarjoeh utni jïh Saemiedigkien ihkuve budsjedten sïjse bööti jaepien 2012 raejeste.
Beaivváš ble etablert i 1981 som ei fri teatergruppe.
Beaivváš tseegkesovvi 1981 goh akte frijje teateredåehkie.
Gruppas første forestilling var Min duoddarat / Våre vidder, som var en musikalsk satire over begivenheter rundt Alta-kampen.
Dåehkien voestes teaterevuesiehtimmie lij (Mijjen doedterh) mij lij akte musihkales satijre heannadimmiejgujmie Alta-gæmhposte.
Stykket hadde manus av journalist og forfatter Ailo Gaup (1944–2014) og ble satt opp i samarbeid med regissør Knut Walle.
Journaliste jïh tjaelije Ailo Gaup (1944-2014) lij manusem tjaaleme daan stuhtjese jïh dïhte bæjjese bïejesovvi aktene laavenjostosne scenebïhkedæjjine Knut Walle.
Andre sentrale aktører i opprettelse av teatergruppen var Svein Birger Olsen, Sverre Hjelseth og Ingor Ánte Áilu Gaup.
Jeatjah vihkeles aktöörh gosse teateredåehkie tseegkesovvi lin Svein Birger Olsen, Sverre Hjelseth jïh Ingor Ánte Áilo Gaup.
Fra 1987 fikk Beaivváš statsstøtte i en prøveperiode, og fra 1990 fast statsstøtte.
Jaepien 1987 raejeste Beaivváš staatedåarjoem åadtjoeji akten pryöveboelhken, jïh 1990 raejeste ihkuve staatedåarjoe.
Statsstøtten ble i 2002 overført til Sametinget, som fra da av forvalter Beaivváš sine faste tilskudd i samarbeid med vertskapskommunen Kautokeino.
Staatedåarjoe sertesovvi Saemiedægkan jaepien 2002 mij daan jaepien raejeste Beaivvášen ihkuve dåarjoem reerie lissine veertetjïeltese Guovdageaidnu.
3.2.2.1 Samisk pioner
3.2.2.1 Saemien pijoneere
Vi hadde på 1970–1980-tallet ennå ingen profesjonelle samiske scenekunstnere, unntatt Nils Utsi, som var den første samen som var utdannet ved Statens teaterhøgskole (nå Kunsthøgskolen i Oslo) i 1964–1967. I dag har Sápmi et mangfold av profesjonelle fast ansatte og frie scenekunstnere innenfor alle sjangere.
1970-80-låhkoen idtjimh annje naan profesjonelle saemien scenetjiehpiedæjjah utnieh, bielelen Nils Utsi mij lij dïhte voestes saemie mij ööhpehtimmiem vaalteme Staaten Teaterejïlleskuvlesne (daelie KIO) jaepiej 1964-1967. Daan biejjien Saepmien leah gellie profesjonelle ihkuve barkijh jïh frijje scenetjiehpiedæjjah gaajhki sjangeri sisnjeli.
Stort sett alle har vestlig utdanning, da det ikke finnes samisk scenekunstutdanning.
Åajvahkommes gaajhkesh jalletje ööhpehtimmiem utnieh, dan åvteste ij naan saemien scenetjeahpoeööhpehtimmie gååvnesh.
Mange har i tillegg gjort scenekunststudier i kulturer som det er naturlig å sammenligne oss med.
Jeenjesh leah lissine scenetjeahpoestudijh kultuvrine dorjeme mejgujmie iemie mijjem viertiestidh.
3.2.3 Teater versus scenekunst
3.2.3 Teatere scenetjeahpoen vööste
Det er etter hvert blitt vanlig å bruke begrepet scenekunst for utøvende teatervirksomhet.
Tïjje doekoe dle sïejhme sjïdteme dïejvesem scenetjeahpoe nuhtjedh dan barkose mij teaterisnie dorjesåvva.
Teater er institusjonene, scenekunst er det som framføres i og av teatrene, og av frie scenekunstnere og scenekunstgrupper.
Teatere lea institusjovnh, scenetjeahpoe lea dïhte mij vuesiehtamme sjædta teaterisnie jïh teateristie, jïh frijje scenetjiehpiedæjjijste jïh scenetjeahpoedåehkijste.
Scenekunst er en fellesbetegnelse på flere kunstarter og har mange ulike finansieringsformer.
Scenetjeahpoe lea akte ektienomme jieniebidie tjeahpoesåarhtide, jïh gellie ovmessie finansieradimmiehammoeh utnieh.
Scenekunst er fysisk eller visuell utførelse i kunstnerisk form, gjerne på en scene.
Scenetjeahpoe lea fysiske jallh våajnoes darjome aktene tjiehpeles hammosne, maaje aktene scenesne.
Sentralt for begrepet scenekunst er sjangeroverskridelse og tverrfaglighet i kunstprosessen.
Dïhte mij jarngesne dïejvesasse scenetjeahpoe lea dïhte sjangeri jïh faagi dåaresth jåhta tjeahpoeprosessesne.
Scenekunst kan være i form av teater, dans, opera, ballett, musikk, sirkus eller annen kunst på en scene.
Scenetjeahpoe maahta årrodh teatere, daanhtsoe, opera, balledte, musihke, sirkuse jallh jeatjah tjeahpoe aktene scenesne.
Samisk scenekunst er veldig nytt sett i global, norsk og samisk sammenheng.
Saemien scenetjeahpoe lea joekoen orre gosse dam aktene abpeveartenen, nöörjen jïh saemien ektiedimmesne vuajna.
Vi har ingen lang litterær tradisjon.
Ibie mijjieh naan guhkies lidterære aerpievuekiem utnieh.
Våre fortellinger og joiken er ikke performative i seg selv, men utviklet i kontekst i sosialt samvær, som gjerne ikke besto av flere enn familien/slekta.
Mijjen soptsesh jïh vuelieh eah leah performatijve jïjtsisnie, men evtiedamme aktene ektiedimmesne mubpiejgujmie, gusnie maaje ij lij jienebh goh fuelhkie/maadtoe.
Vi har heller ingen sterke offentlige ritualer som er overført i tradisjon som mange andre, også arktiske urfolk har.
Vaallah mijjen naan veaksehks byögkeles vuekieh mah leah boelveste boelvese sertiestamme aerpievuekien mietie, goh jïjnjh jeatjebh, aaj arktihkeles aalkoealmetjh darjoeh.
Den samiske dansen er det få eller ingen spor etter.
Ij leah naan gïejh jallh ajve gille gïejh don saemien daanhtsoen minngesne.
Kort sagt, vi må utvikle vår scenekunst fra bunnen av.
Åenehkslaakan jeahteme, mijjieh tjoerebe mijjen scenetjeahpoem betnien raejeste evtiedidh.
Samiske scenekunstnere har gjort og gjør fortsatt et stort og grunnleggende pionérarbeid i utvikling, bruk og formidling av vår rike kultur og kulturelle uttrykk i et samtidig scenisk uttrykk.
Saemien scenetjiehpiedæjjah leah dorjeme jïh annje aktem stoerre jïh vihkeles pijoneerebarkoem darjoeh evtiedimmesne, åtnosne jïh beagkoehtimmesne mijjen ræjhkoes kultuvreste jïh kultuvrelle vuekijste aktene ektietïjjen scenevuekesne.
Med teatre i denne sammenhengen menes samiske teatre i Norge som på ulike måter har fast finansiering fra Sametinget i Norge.
Teaterigujmie aktene vijriesåbpoe ektiedimmesne utnebe saemien teaterh Nöörjesne mah joekehtslaakan ihkuve beetnehdåarjoem utnieh Saemiedigkeste Nöörjesne.
Dette er de profesjonelle teatrene: Beaivváš Sámi Našunálateáhter (BST) og Åarjelhsaemien Teatere (ÅST).
Doh profesjonelle teaterh leah: Beaivváš Sámi Našunálateáhter (BST) jïh Åarjelhsaemien Teatere (ÅST).
Tana kulturskole driver Sámi Mánáid Teáhter (TMT).
Tana Kulturskole Mánáid Teahter.
Barne- og ungdomsteater er også fast inne på Sametingets budsjett.
(TMT) Maana- jïh noereteatere lea aaj ihkuve Saemiedigkien budsjedtesne.
Sistnevnte har ikke den type statistikk og de samme søknadsmuligheter som de profesjonelle teatrene, og vil ikke inngå i det senere tabellmaterialet unntatt for forestillingen under Tråante 2017.
Dïhte minngemes neebneme ij daan såarhts statistihkem jïh dejtie seamma ohtsemenuepide utnieh goh doh profesjonelle teaterh, jïh ij sïjhth meatan årrodh dennie minngiebisnie tabellematerijellesne bielelen akte teaterestuhtje Tråante 2017- heevehtimmesne.
3.2.4 Hva og hvem består teatret av – hvem arbeider i teatret?
3.2.4 Mestie – giejstie teatere – gïeh teaterisnie berkieh?
Innenfor scenekunst bruker vi to hovedbegreper om kunstnere.
Scenetjeahpoen sisnjelen göökte åejviedïejvesh tjiehpiedæjjaj bïjre nuhtjebe.
 Utøvende kunstnere: musikere, dansere, sangere og skuespillere
 Darjoje tjiehpiedæjjah: musihkerh, daanhtsojh, laavlojh jïh dorjehtæjjah
 Skapende kunstnere: manusforfattere, komponister, koreografer, regissører, kostymedesignere, scenografer, lyddesignere.
 Sjugneden tjiehpiedæjjah: manusetjaelijh, musihkedarjojh, svihtjemehammoedæjjah, scenebïhkedæjjah, vaarjoehammoedæjjah, scenehammoedæjjah, tjoejehammoedæjjah.
For å skape en ferdig forestilling har vi i tillegg behov for:
Juktie gaervies teaterestuhtjem sjugniedidh aaj daarpesjibie:
Teknisk og annet personell som: snekkere, malere, rekvisitører, syere, lys- og lydteknikere, sminkører, inspisienter, tekniske scenearbeidere.
Teknihkeles jïh jeatjah barkijh goh: Kluhtierdæjjah, måaladæjjah, rekvisitöörh, gåarojh, tjoevkese- jïh tjoejeteknihkerh, sminkadæjjah, inspisienth, teknihkeles scenebarkijh.
Administrativt personell: produksjonsteam som står for salg-/markedsføring, produksjonsplanlegging og ledelse, turnéplanlegging og gjennomføring, kontraktinngåelse, transport- og hotellbestillinger, økonomi, regnskap, rapporter.
Reereles barkijh: Produksjovnedåehkie: doekeme-/maarhkededoekeme, produksjovnesoejkesjimmie jïh stuvreme, feelemesoejkesjimmie jïh tjïrrehtimmie, latjkoeh darjodh, skovhte- jïh hotelledongkeme, ekonomije, reeknehlåhkoe, reektehtsh.
I Sápmi har vi nå et stort, profesjonelt felt av alle kategorier scenekunstnere og scenearbeidere som består av i all hovedsak frilansere.
Saepmesne aktem stoerre, profesjonelle suerkiem utnebe gaajhkesåarhts scenetjiehpiedæjjijste jïh scenebarkijijstie mah åajvahkommes leah frijjebarkijh.
Disse arbeider i egne produksjoner og prosjekter, med frie scenekunstgrupper, og engasjeres pr. produksjon av institusjonsteatre.
Daah jïjtsh produksjovnine jïh prosjektine berkieh, frijje scenetjeahpoedåehkiejgujmie jïh engasjementem åadtjoeh institusjovneteaterijstie produksjovneste produksjovnese.
3.2.5 Hva er en teaterproduksjon?
3.2.5 Mij akte teatereproduksjovne?
En teaterproduksjon kan være alt fra en enkel monolog til en større forestilling med mange aktører.
Akte teatereproduksjovne maahta gaajhke årrodh, aktede aelhkie monologeste akten stuerebe teaterevuesiehtæmman gelliej aktöörigujmie.
Teatrene har ofte en produksjon hvert år som regnes som årets «hovedproduksjon».
Teaterh daamtaj aktem produksjovnem utnieh fierhten jaepien mij ryöknesåvva goh daan jaepien ”åejvieproduksjovne”.
Det betyr ikke nødvendigvis at den involverer så mange utøvere.
Ij sïjhth læjhkan jiehtedh dïhte produksjovne dan gellie dorjehtæjjah meatan åtna.
ÅST og Nord-Trøndelag Teater (NTT) sin hovedproduksjon i 2012, forestillingen Elsa Laula, har for eksempel kun en skuespiller på scenen, men her gikk teatrene inn med store ressurser til research og innsamling av bakgrunnsmateriale for utvikling og ferdigstilling av manus, samt til nykomponert musikk.
V.g. ÅST/NTT:n åejvieproduksjovne jaepien 2012, Elsa Laula-teatere ajve aktem dorjehtæjjam scenesne åtna, men daesnie teaterh stoerre vierhtieh nuhtjin goerehtæmman, jïh duekiematerijellem sïjse tjöönghki juktie manusem evtiedidh jïh geervehtidh jïh orre musihkem darjodh.
Setter man opp en klassiker av for eksempel Ibsen, så er jo manus ferdigskrevet, og det kan brukes lite eller mye ressurser på å lage den sceniske produksjonen, alt etter hvilke kunstneriske valg teatersjefen ønsker å ta.
Jis aktem klassihkerem bæjjese beaja, vuesiehtimmien gaavhtan Ibsen, dellie hov manuse gaervies jïh vaenie jallh gellie vierhtieh maehtieh åtnasovvedh juktie produksjovnem scenese darjodh, jearohke dejstie tjiehpeles veeljemijstie teaterenåejvie sæjhta vaeltedh.
Disse beslutningene har både indre og ytre rammer.
Daah sjæjsjalimmieh dovne sisnjelds jïh bæjngolds mierieh utnieh.
Indre rammer er hvilket kunstnerisk personell med hvilken kompetanse man har til rådighet på alle plan.
Sisnjelds mierieh, magkerh tjiehpeles barkijh teatere åtna jïh magkeres maahtoem dah gaajhkine suerkine utnieh.
Ytre rammer er så som økonomi, hvilke spillesteder man skal besøke, med hvilke størrelser på scener, tekniske muligheter på turné, m.m 3.3 Tråante 2017 – en politisk, kunstnerisk og kulturell manifestasjon av Sápmi
Bæjngolds mierieh leah vuesiehtimmien gaavhtan ekonomije, mah spïelesijjieh jïh man stoerre scene dej, teknihkeles nuepieh feelemisnie, jïh jienebh. 3.3 Tråante 2017 –akte politihkeles, tjiehpeles jïh kultuvrelle manifestasjovne Saepmeste
Gjennom uka 6.–11. februar 2017 ble 100-årsjubileet for samenes første landsmøte markert i Tråante (Trondheim).
Abpe  våhkoen  goevten  06.-11.b. 2017 lij 100-jaepienheevehtimmie saemiej voestes rijhketjåanghkose Tråantesne.
Der var utrolig mange konserter, utstillinger, filmframvisninger, performancer og teaterforestillinger.
Desnie dan joekoen gellie konserth, vuasahtallemh, filmevuesiehtimmieh, performance jïh teatervuesiehtimmieh.
Det er ikke utarbeidet tall for antall arrangement, antall utøvere og skapere, eller antall publikum ennå.
Annje ij naan taale gååvnesh man gellie öörnedimmieh mah lin desnie dan våhkoen, man gellie scenetjiehpiedæjjah jallh sjugniedæjjah, jallh man gellie vuartasjæjjah.
I tillegg kommer eksponeringen via TV- og annen mediedekning, hvor det heller ikke er gjort målinger ennå.
Lissine aaj gaajhke mij TV:n jïh jeatjah meediji tjïrrh bööti, jïh ij akt desnie naan möölemh dorjeme annje.
Men også uten eksakte tall i ryggen kan man trygt si at det var en massiv manifestasjon av det samiske og samisk kultur som en av bærebjelkene i nasjonen Norge.
Men, bielelen naan eevre seekere taalh sov duekesne utnedh, maahta badth jiehtedh daate lij akte stoerre manifestasjovne destie mij lea saemien jïh saemien kultuvreste goh akte dejstie guedtije deakahkijstie nasjovnesne Nöörje.
Av programmet for uka er det tydelig at det er sterke politiske uttrykk og tema som framføres scenisk, musikalsk, billedlig og i film (Sameblod v/Amanda Kernell).
Våhkoen programme hov tjïelkelaakan vuesehte nænnoes politihkeles vuekieh jïh teemah lin vuesiehtamme scenesne, musihken, guvviej jïh filmen tjïrrh (Saemien vïrre, Amanda Kernellen baaktoe).
Kunstnerne i alle kategorier, herunder teatrene, definerer sterkt sitt samfunnsoppdrag ved å være fyrtårn for synliggjøring av samisk gjenerobring av tapt historie, taus historie, for ståsted i nåtiden, og muligheter for framtiden.
Tjiehpiedæjjah gaajhkine kategorijine, daan nuelesne teaterh, tjarkelaakan sijjen siebriedahkestillemem tjïertestieh gosse vuesiehtieh saemieh sijjen dasseme, sjeavohth histovrijem vihth bååstede vitneme, gusnie saemieh leah daelie jïh nuepieh båetijen aajkan.
Vi kommer her inn på termen politisk kunst, men det skal ikke debatteres her.
Daesnie teermese politihkeles tjeahpoe båetebe, men ibie edtjh dam daesnie digkiedidh.
For mer om Tråante 2017, se:
Maahtah vielie Tråanten bïjre daesnie lohkedh:
http://www.
http://www.
tråante2017.
tråante2017.
no/aktiviteter/jubileumsuken/ I jubileumsuka var det flere samiske teater- og performanceforestillinger.
no/aktiviteter/jubileumsuken/ Heevehtimmievåhkoen jienebh saemien teatere- jïh performance-vuesiehtimmieh.
Blant annet var også Giron Sámi Teáhter (svensk side av Sápmi) der med sin forestilling CO2lonialNATION.
Dej gaskem aaj Giron Sámi Teáhtere (Saepmien sveerjen bielesne) lij desnie sov teaterevuesiehtimmine.
Da denne artikkelen skal begrense seg til tall for samiske teatre på norsk side som har grunnfinansiering fra Sametinget i Norge, tar jeg her eksempel fra ÅST og BST sine tall for Tråante 2017. Det er et i tid nært eksempel for å synliggjøre kompleksiteten i og konglomeratene av samarbeidspartnere og eksterne finansieringer som er nødvendige for å produsere og gjennomføre sceniske produksjoner for de samiske teatrene.
Dan åvteste daate tjaalege edtja ajve taalh dejtie saemien teateridie nöörjen raedtesne gïetedidh, mah maadthdåarjoem Saemiedigkeste Nöörjesne utnieh, vuesehtem daesnie ÅST:n jïh BST:n taalh heevehtæmman Tråante 2017. Akte aadtjen vuesiehtimmie juktie vuesiehtidh man gellielaaketje jïh mah gelliesåarhts laavenjostoeguejmieh jïh byjngetje beetnehdåarjoeh mah leah daerpies juktie sceneproduksjovnh darjodh jïh tjïrrehtidh dejtie saemien teateridie.
3.3.3 Hva viser disse eksemplene?
3.3.3 Maam daah vuesiehtimmieh vuesiehtieh?
Først og fremst viser de at kunstnerne og teatrene tar sitt samfunnsoppdrag på alvor.
Uvtemes dah vuesiehtieh tjiehpiedæjjah jïh teaterh sijjen siebriedahkestillemem itjmieslaakan vaeltieh.
Det er de skapende kunstnerne – manusforfattere, filmskapere, komponister, koreografer – som selv tar opp viktige temaer i samisk historie og kultur. Gjennom iscenesettelsen sammen med de utøvende kunstnere skaper de det sceniske uttrykket som gir oss formidlingen.
Doh sjugneden tjiehpiedæjjah, manusetjaelijh, filmesjugniedæjjah, musihkedarjojh, svihtjemehammoedæjjah jïjtjh bæjjese vaeltieh vihkeles teemah saemien histovrijisnie jïh kultuvresne, jïh scenehammoedimmien tjïrrh dej darjoje tjiehpiedæjjajgujmie ektine, dïhte sceniske vuekie sjugniesåvva mij mijjese histovrijen vadta.
I tillegg er det teatersjefene som kunstneriske ledere som initierer og tar avgjørelsene, og som med sine administrasjoner arbeider for å skaffe ressurser til dette kunstneriske arbeidet og formidlingen.
Lissine teaterenåejvieh goh tjiehpeles åvtehkeh mah nierhkieh jïh sjæjsjalimmide vaeltieh, jïh sijjen reeremigujmie ektine vierhtieh riblieh daan tjiehpeles barkose jïh vuesiehtæmman.
Eksemplene ovenfor er ikke spesielle for Tråante 2017. Å arbeide på denne måten for å skaffe samarbeidspartnere, eksterne midler og sponsorer er teatrenes hverdag.
Doh bijjielisnie neebneme vuesiehtimmieh eah leah sjïere heevehtæmman Tråante 2017. Naemhtie barkedh, goh laavenjostoeguejmieh, byjngetje vierhtieh jïh sponsovrh ribledh lea teateri aarkebiejjie.
Spesielt gjelder det for ÅST, som er fast inne på Sametingets budsjett, men kun med grunnfinansiering.
Joekoen naemhtie ÅST:se mij lea ihkuve Saemiedigkien budsjedtesne, men ajve maadthdåarjojne.
Teatret må drive det meste av sin forestillingsproduksjon og turnéer på prosjektbasis.
Teatere tjuara jeanatjommesem sov teaterestuhtjeproduksjovneste jïh feelemijstie darjodh goh prosjektebarkoe.
Det vil si at det må søke eksterne midler for produksjon, deretter eksterne midler for turné.
Daate sæjhta jiehtedh byjngetje vierhtieh produksjovnese ohtsedh, dan mænngan byjngetje vierhtieh feelemasse ohtsedh.
Det er ressurskrevende.
Daate barkoe vierhtieh kreava.
I tillegg kommer arbeidet med å skaffe eksterne samarbeidspartnere.
Lissine tjuara byjngetje laavenjostoeguejmieh skååffedh.
BST har produksjons- og turnémidler innbakt i sine direkte tilskudd.
BST produksjovne- jïh feelemevierhtieh meatan åtna sov ryöktesth dåarjojne.
BST regnes som en fast institusjon og har da heller ikke de muligheter til å søke offentlige frie scenekunstmidler som ÅST.
BST ryöknesåvva goh akte ihkuve institusjovne jïh dan gaavhtan ij nuepieh utnieh byögkeles frijje scenetjeahpoevierhtieh ohtsedh goh ÅST.
BST kan søke offentlige frie scenekunstmidler til helt spesielle prosjekter, som Tråante2017.
BST maahta byögkeles frijje scenetjeahpoevierhtieh eevre sjïere prosjektide ohtsedh, goh Tråante 2017.
Tabellen overfor viser at teatrene bruker store administrative ressurser på å søke midler til kunstneriske produksjoner, søke samarbeidspartnere og forhandle avtaler.
Tabelle bijjielisnie vuesehte teaterh stoerre reereles vierhtieh nuhtjieh juktie vierhtieh ohtsedh sijjen tjiehpeles produksjovnide, laavenjostoeguejmieh ohtsedh jïh latjkoej bïjre råårestalledh.
Det som ikke er målt, er alle søknader som får avslag, alle avtaler som ikke kommer i mål, og hva disse koster av ressurser for teatrene å arbeide med.
Ij leah mööleme gaajhkh ohtsemh mah nyöjhkesuvvieh, jïh gaajhkh latjkoeh mah eah måalese båetieh jïh man jïjnjh vierhtieh teaterh nuhtjieh juktie daej latjkoejgujmie barkedh.
3.3.4 Teatrene og eksternt personell
3.3.4 Teaterh jïh byjngetje barkijh
Bruk av eksternt kunstnerisk og teknisk personell regnes ofte som en fordel avteatrene.
Åtnoe byjngetje tjiehpeles jïh teknihkeles barkijijstie daamtaj ryöknesåvva goh akte aevhkie teaterijstie.
Med dette bindes det ikke opp faste driftsmidler på lønnskostnader for personell.
Gosse byjngetje barkijh åtnasuvvieh dellie teaterh eah daarpesjh ihkuve giïhtelimsvierhtieh barkiji baalhkide dibrehtidh.
Har man for eksempel ti fast ansatte skuespillere, så har også teatersjefen ansvar for at de til enhver tid er sysselsatt.
Jïh vuesiehtimmien gaavhtan akte teatere 10 dorjehtæjjah åtna mah ihkuve seehtemem utnieh, dellie aaj teaterenåejvien dïedte dah iktegisth barkoem utnieh.
Enhver scenekunstner kan ikke passe inn i alle sceneroller, og repertoaret må da legges mye i forhold til hvilket ensemble man rår over.
Fïerhte scenetjiehpiedæjja ij maehtieh gaajhkine sceneråålline sjïehtedh, jïh dellie teatere uvtemes tjuara teaterevuesiehtimmieh veeljedh mah dorjehtæjjide sjiehtieh.