pere/sami_parallel huggingface dataset:
Det foreslås at det i rammen av gudstjenestereformen stimuleres til videre arbeid med samiske liturgier, at samisk liturgistoff gjøres tilgjengelig på gudstjenestereformens ressursbank, at utvikling av samiske kulturuttrykk på feltene kirkekunst og kirkemusikk blir gjenstand for særskilt satsning og at Liturgisk senter gis en rolle med hensyn til oppfølging av samisk liturgiarbeid.
Byøroe gyrhkesjimmiejarkelimmien mierien sisnjelen akten vijriebasse barkose skreejrehtidh saemien liturgijigujmie, guktie saemien liturgijeaamhtesh gaavnoes sjïdtieh gyrhkesjimmiejarkelimmien vierhtiebaanghkesne, guktie sjïerelaakan dåarjohte dam evtiedimmiem saemien kultuvreste dejnie suerkine gærhkoetjeahpoe jïh gærhkoemusihke, jïh Liturgijen jarnge aktem råållem åådtje edtja saemien liturgijebarkoem dåarjelidh.
Trosopplæring behandles i delkapittel 5.7. Innledningsvis redegjøres det kort for antall stillinger og utgivelser innenfor samisk trosopplæring.
Jaahkoeøøhpehtimmiem gietede bieliekapihtelisnie 5.7. Aalkoevisnie buerkeste ånnetji man gellie barkijh gååvnesieh, jïh man jïjnjem olkese vadteme saemien jaahkoeøøhpehtimmien sisnjelen.
Videre gjøres det rede for samiskrelaterte prosjekter og tiltak i rammen av trosopplæringsreformen.
Vijriebasse sopteste dej saemien prosjekti bïjre, jïh darjomi bïjre jaahkoeøøhpehtimmiejarkelimmien mierien sisnjelen.
Det foreslås at den årlige fagkonferansen for samisk trosopplæring videreføres og at det jobbes for at kurset Tro og livsstolkning i Sápmi videreføres.
Byøroe dam fïerhten jaepien faageråårestallemem saemien jaahkoeøøhpehtæmman vijriebasse jåerhkedh, jïh barkedh guktie dïhte kuvsje ’Tro og livstolkning i Sápmi’ jåarhka.
Arbeidet med drift og videreutvikling av nettstedet for sami sk trosopplæring (www.osko.no) foreslås videreført, samt at tiltaket tilføres en fast stillingsressurs (jf 5.2.1). Det bør utvikles en egen 4-årsbok på nordsamisk, lulesamisk og sørsamisk tilrettelagt for samisk kirkeliv.
Raereste dam barkoem jåarhkedh edtja nedtesijjiem saemien jaahkoeøøhpehtæmman giehteldidh jïh evtiedidh (www.osko.no), jïh aktem ihkuve barkoevierhtiem darjomasse vedtedh (m. 5.2.1) Byøroe aktem jïjtse noerhtesaemien, julevsaemien jïh åarjelsaemien 4-jaepiengærjam evtiedidh, sjïehteladteme saemien gærhkoejieliemasse.
Plan for samisk trosopplæring skal sikre at samiske barn og unge innenfor rammene av den overordnede trosopplæringsplanen Gud gir - Vi deler, gis en trosopplæring som ivaretar deres samiske tilhørighet både med hensyn til rammebetingelser og innhold.
Plan for samisk trosopplæring edtja gorredidh guktie saemien maanah jïh noerh dej bijjemes jaahkoeøøhpehtimmien mieriej sisnjeli (Gud gir – Vi deler), aktem jaahkoeøøhpehtimmiem åadtjoeh mij dej saemien maadtoem gorrede, dovne gosse mierietsiehkide jïh sisvegem krøøhkeste.
Behovet for å jobbe overfor menigheter og bispedømmer med hensyn til implementeringen av de samiske perspektivene i Gud gir – vi deler og Plan for samisk trosopplæring påpekes.
Daerpies åålmegigujmie jïh bispedajvine barkedh juktie dejtie saemien vuajnojde sjïehteladtedh dennie Gud gir – vi deler jïh dennie Plan for samisk trosopplæring.
Det foreslås at nettressurser knyttet til Plan for samisk trosopplæring utarbeides og tilgjengeliggjøres på www.osko.no.
Raereste nedtevierhtieh ektiedamme dan Plan for samisk trosopplæring, evtiesuvvieh jïh gaavnoes dorjesuvvieh daesnie www.osko.no.
Det foreslås etablering av en årlig nasjonal samisk konfirmantleirer for å sikre et minimumstilbud til samiske konfirmanter i hele landet.
Raereste aktem fïerhten jaepien nasjovnale saemien skyllijetjåanghkoem tseegkedh, juktie aktem minimumfaalenassem gorredidh dejtie saemien skyllijidie abpe laantesne.
Det anbefales etablert et leir-/samlingsbasert arbeid for samisk ungdom koordinert fra sentralkirkelig nivå, samt opprettet et samisk ungdomsutvalg for Den norske kirke (Sung) på sentralkirkelig nivå, for å støtte opp om lokalt og regionalt samisk ungdomsarbeid.
Juvnehte aktem leejre-/gaavnesjimmieligke barkoem tseegkedh saemien noeride, iktedamme sentralegyrhkeles daltesisnie, jïh aktem saemien noeremoenehtsem tseegkedh Dan nøørjen gærhkose (daaroen: Sung) sentralegyrhkeles daltesisnie, juktie voenges jïh regijovnale saemien noerebarkoem dåarjelidh.
Det opprettes en fast samisk ungdomsrådgiverstilling (SKR) med ansvar for nasjonalt samisk ungdomsarbeid.
Akte ihkuve saemien noereraeriestæjja-barkoe tseegkesåvva (SKR) mij diedtem åtna nasjovnale saemien noerebarkoen åvteste.
De tre nordligste bispedømmerådene oppfordres til å ha et fokus på samisk ungdomsarbeid, og menighetene i forvaltningsområdet for samisk språk, samisk menighet i sørsamisk område og Indre Finnmark prosti oppfordres til å ha særskilt oppmerksomhet rettet mot samisk ungdomsarbeid.
Haasta dejtie golme noerhtemes bispedajveraeride aktem fokusem utnedh saemien noerebarkose, jïh haasta åålmegidie reermedajvesne saemien gïelese, saemien åålmegh åarjelsasemien dajvesne jïh Sisnjelds Finnamarhken prosti’sne, sjïerelaakan voerkelidh dam saemien noerebarkoem.
Muligheten for etablering av et samisk ungdomsteam drøftes, men anbefales ikke realisert i handlingsplanperioden.
Digkede mejtie lea nuepie aktem saemien noeredåehkiem tseegkedh, bene juvnehte ij dam saetniedehtedh dahkoesoejkesjeboelhken.
Diakoni behandles i delkapittel 5.9. Det redegjøres for stillinger og tidligere arbeid med samisk diakoni.
Diakonijem gietede bieliekapihtelisnie 5.6. Buerkeste man gellie barkijh jïh guktie aarebi barkeme saemien diakonijine.
Aktuelle problemstillinger for samisk diakoni relateres til målsettinger i Plan for diakoni.
Sjyøhtehke gyhtjelassh saemien diakonijen bïjre leah dej vuepsiej bïjre dennie Plan for diakoni.
Det pekes på at det er behov for et økt fokus på samisk diakoni i årene som kommer og for å styrke feltet med økte ressurser.
Daerpies aktine stuerebe fokusinie saemien diakonijese dej jaepiej åvtese, jïh dam suerkiem vielie vierhtiejgujmie nænnoestidh.
Det foreslås opprettet en ny stillingsressurs til Samisk kirkeråd på feltet, samt to nye diakonistillinger til lokalt samisk kirkeliv.
Raereste aktem orre barkoevierhtiem tseegkedh Saemien gærhkoeraaran daennie suerkesne, jïh gøøkte orre diakonijebarkoeh voenges saemien gærhkoejieliemasse.
Det anbefales at samisk diakoni tematiseres i en egen fagkonferanse og at det arbeides videre med Plan for diakoni innenfor samisk kirkeliv.
Saemien diakonije byøroe teemine sjïdtedh aktene jïjtse faageråårestallemisnie, jïh byøroe vijriebasse barkedh dejnie Plan for diakoni, saemien gærhkoejielemen sisnjelen.
Forsonings- og dialogarbeid behandles i delkapittel 5.10. Det vises til Kirkemøtets vedtak i den såkalte ”forsoningssaken” (KM 13/97).
Liktese- jïh dialogebarkoem gietede bieliekapihtelisne 5.10. Vuesehte Gærhkoetjåanghkoen nænnoestæmman dennie, mij gohtjesåvva, ”liktese-aamhtesisnie” (KM 13/97).
Forsoningsprosjektet i Nord-Salten (2005-2007) har vært den mest konkrete oppfølgingen av vedtaket, og prosjektet har generert svært verdifull erfaring.
Likteseprosjekte Noerhte-Saltenisnie (2005-2007) lea dam tjïelkemes dåarjelimmiem orreme dehtie nænnoestimmeste, jïh prosjekte joekoen nuhteligs dååjrehtimmieh buakteme.
Det foreslås at man finner måter for å ta vare på erfaringene og videreføre prosessene knyttet til dette prosjektet.
Raereste vuekieh gaavnedh juktie dååjrehtimmide vaarjelidh, jïh dejtie prosesside jåarhkedh mah leah ektiedamme daan prosjektese.
Det påpekes videre at betydelige samiske rettighetsspørsmål fortsatt er uavklart i Norge, og at det er naturlig at Den norske kirke kjenner et ansvar for å følge med i disse.
Joekoen jïjnjh saemien reaktagyhtjelassh eah leah tjïelkesamme Nøørjesne annje, jïh iemie Nøørjen gærhkoe damta dah diedtem utnieh dejtie aamhtesidie dåarjelidh.
Det krever en kompetanse på området og en besinnelse på hva som er Den norske kirkes ansvar og rolle i slike saker.
Daerpies maahtoem utnedh dej aamhtesi bïjre, jïh akte goerkese mij raaktan lea Nøørjen gærhkoen diedte jïh råålle dagkarinie aamhtesinie.
Kirkelig kulturarbeid behandles i delkapittel 5.11. Det vises til den kirkelige kulturmeldingen Kunsten å være kirke (2005) som danner grunnlag for kultursatsningen i Den norske kirke, samt til Plan for kirkemusikk.
Gyrhkeles kultuvrebarkoem gietede bieliekapihtelisnie 5.11. Vuesehte dan gyrhkeles kultuvrebïevnesasse Kunsten å være kirke (2005) mij lea dïhte våarome dan kultuvrebarkose Nøørjen gærhkosne jïh dan Plan for kirkemusikk.
Kulturmeldingen har et fyldig avsnitt om samisk kulturarbeid, Plan for kirkemusikk et eget delkapittel om kirkemusikk i et samisk perspektiv.
Kultuvrebïevnese aktem nænnoes boelhkem saemien kultuvrebarkoen bïjre åtna, Plan for kirkemusikk akte jïjtse bieliekapihtele gærhkoemusiehken bïjre åtna aktene saemien perspektijvesne.
Det foreslås at det settes av ressurser til samisk kultursatsning med særskilt vektlegging av samisk kirkekunst / kirketekstiler og samisk kirkemusikk.
Raereste vierhtieh læjkodh saemien kultuvrebarkose aktine sjïere leavlojne saemien gærhkoetjeahpose / gærhkoeteekstilidie, jïh saemien gærhkoemusihkese.
Det foreslås at Samisk kirkeråd tilføres en stillingsressurs på feltet.
Raereste Saemien gærhkoeraerie aktem barkoevierhtiem åådtje daennie suerkesne.
Videre pekes det på at kulturrådgiverne i NordHålogaland, Sør-Hålogaland og Nidaros bispedømmer, samt Kirkerådets kulturrådgiver bør ha visse forpliktelser med hensyn til kirkelig kulturarbeid rettet mot samisk kirkeliv.
Vijriesåbpoe vuesehte dejtie kultuvreraeriestæjjide Noerhte-Hålogalaantesne, Åarjel-Hålogalaantesne jïh Nidarosen bispedajvine, jïh Gærhkoeraerien kultuvreraeriestæjja byøroe vihties diedth utnedh gyrhkeles kultuvrebarkoen sisnjelen, sjïehtedamme dan saemien gærhkoejieliemasse.
Rekruttering behandles i delkapittel 5.12. Det pekes bl.a. på vakanse- og rekrutteringssituasjonen i Indre Finnmark prosti det siste tiåret.
Dåårrehtimmiem almetjijstie gietede bieliekapihtelisnie 5.8. Vuesehte g.j dan vakanse- jïh dåårrehtimmietseahkan Sisnjelds Finnmarhken prosti’esne dan minngemes luhkiejaepien.
Andelen vakanser på prestesiden har ligget konstant på mellom 20 og 60 % gjennom hele perioden, den siste 4årsperioden på et gjennomsnitt på litt over 50 % vakanse.
Dah vakansh dennie hearrabielesne leah gaskem 20 jïh 60 % orreme, abpe boelhken, dan minngemes 4-jaepien boelhken dïhte gaskemedtie vakanse orreme ånnetji bijjelen 50 %.
Bemanningssituasjonen her synliggjør samtidig en helhetskirkelig utfordring for samisk kirkeliv.
Dïhte tsiehkie barkijeveahkan bïjre seamma tijjen aktem elliesgyrhkeles haestemem vuesehte dan saemien gærhkoejieliemasse.
Dette nødvendiggjør særlige rekrutterings- og språkopplæringstiltak.
Dannasinie daerpies sjïere darjomigujmie dåårrehtimmie- jïh gïeleøøhpehtimmien sisnjelen.
Det foreslås avsatt midler til særskilte stimuleringstiltak.
Raereste vierhtieh læjkodh sjïere skreejrehtimmiedarjomidie.
Videre foreslås utvikling av forskningsbasert kunnskap som grunnlag for målrettede rekrutteringsstrategier.
Vijriebassse raereste aktem dotkememaahtoem evtiedidh goh våarome dejtie dåårrehtimmiestrategijidie, mah sjïere vuepsiem utnieh.
Det skisseres en rekke rekrutteringsstrategier og stimuleringstiltak i forhold til ulike målgrupper, og det foreslås opprettet et prosjekt som arbeider spesielt med dette.
Minngemes raereste jïjnjh dåårrehtimmievuekieh jïh skreejrehtimmiedarjomh dejtie joekehts vuepsiedåehkide.
Kirkefaglig kompetansebygging behandles i delkapittel 5.13. Det understrekes at det samiske folket har rett til å få sin kultur, tradisjon og historie reflektert i utdanningssystemet.
Gærhkoefaageles maahtoebigkemem gietede bieliekapihtelisnie 5.12. Dïhte saemien åålmege reaktoem åtna sov kultuvren, tradisjovnen jïh histovrijen bïjre øøhpehtimmiesystemesne lohkedh.
Det foreslås opprettet et 3-årig kompetansebyggingsprosjekt som jobber med fastsetting av nasjonale minstestandarder med hensyn til samiskrelaterte emner i kirkelige profesjonsstudier.
Raereste aktem 3-jaepien maahtoebigkemeprosjektem tseegkedh, mij barkeminie nasjovnale unnemesstandardh nænnoestidh dejtie saemien aamhtesidie gyrhkeles profesjovne-lohkeminie.
Prosjektet bør også inneholde et kompetansehevingsprogram med hensyn til styrking av den samiskrelaterte undervisningskompetansen ved nasjonale kirkelige utdanningsinstitusjoner.
Byøroe aaj aktem maahtoelutnjemeprogrammem prosjektesne årrodh, mij edtja dam saemien øøhpehtimmiemaahtoen nænnoestidh nasjovnale gyrhkeles øøhpehtimmieinstitusjovnine.
Det foreslås igangsatt et samisk kirkehistorieprosjekt med henblikk på å få skrevet en samisk kirkehistorie.
Raereste aktem saemien gærhkoehistovrijeprosjektem aelkedh edtja saemien gærhkoehistovrijem tjaeledh.
I tillegg foreslås et 3-årig prosjekt på feltet samisk teologi og kristendomsforståelse.
Lissine raereste aktem 4-jaepien prosjektem saemien teologijen jïh kristelesvoetegoerkesen bïjre.
På lenger sikt foreslås opprettet et Samisk-kirkelig pedagogisk senter som ivaretar utvikling og formidling av relevant kompetanse til menighetene, f.eks. i tilknytning til Kirkelig utdanningssenter i Nord (KUN).
Guhkiebasse raereste aktem Saemien-gyrhkeles pedagogeles jarngem tseegkedh mij edtja evtiedimmiem jïh øøhpehtsem sjïehteles maahtoste gorredidh åålmegidie, v.g ektiedimmesne Gyrhkeles øøhpehtimmiejarngese Noerhtene (Kirkelig utdanningssenter i Nord (KUN).
Samiskkirkelig samarbeid over landegrensene behandles i delkapittel 5.14.
Saemiengyrhkeles laavenjostoem laanteraasti rastah gietede bieliekapihtelisnie 5.14.
Det pekes på at det over hele Sápmi er lange tradisjoner for at samisk kirkeliv samler på tvers av landegrensene lokalt og regionalt.
Abpe Saemien dajvesne lea guhkies tradisjovnh ihke dïhte saemien gærhkoejieleme almetjh tjøønghkie laanteraasti rastah, lïhkes jïh regijovnales.
Samiske kirkedager er i nyere tid etablert som økumeniske allsamiske kirkedager for alle samer i Sápmi, og arrangert for andre gang sommeren 2009.
Saemien gærhkoebiejjieh lea urrebe tijjen tseegkesovveme goh øøkumeneles gaajhkesaemien gærhkoebiejjieh, gaajhkide saemide dennie saemien dajvesne, jïh mubpien aejkien øørnesovvi giesien 2009.
Neste samiske kirkedager holdes i 2013 i sørsamisk område på norsk side.
Dah minngebe gærhkoebiejjieh edtja åarjelsaemien dajvesne årrodh, Nøørjen bielesne, jaepien 2013.
Det foreslås at Samiske kirkedager 2013 gjennomføres som toårig prosjekt.
Raereste Saemien gærhkoebiejjieh goh guektienjaepien prosjektem tjïrrehtidh.
Det er behov for å gjennomføre årlige samdrøftingsmøter i henhold til avtale mellom de sentrale samiskkirkelige organene i Norge, Sverige og Finland.
Daerpies fïerhtenjaepien tjåenghkies digkiedimmietjåanghkoeh tjïrrehtidh, naemhtie dïhte latjkoe lea dej voernges saemiengyrhkeles åårgani gaskem Nøørjesne, Sveerjesne jïh Såevmesne.
Det foreslås satt av prosjektmidler sentralt til styrking av samisk kirkeliv over landegrensene på lokalt og regionalt nivå.
Raereste prosjektevierhtieh læjkodh juktie saemien gærhkoejielemem nænnoestidh laanteraasti rastah, dennie lïhkes jïh regijovnale daltesisnie.
Urfolksarbeid behandles i delkapittel 5.15.
Aalkoealmetjebarkoem gietede bieliekapihtelisnie 5.15.
Det pekes på at støtte til urfolks rettigheter nasjonalt og internasjonalt inngår i kirkens urfolksarbeid.
Dåarjoehtimmie aalkoealmetji reaktide nasjovnale jïh gaskenasjovnale lea meatan gærhkoen aalkoealmetjebarkosne.
Det vises videre til at deltakelsen i internasjonalt kirkelig urfolksarbeid har brakt viktige impulser til samisk kirkeliv.
Dannasinie lea meatan orreme gaskenasjovnale gyrhkeles aalkoealmetje-barkosne, dïhte vihkeles skraejrieh buakteme dan saemien gærhkoejieliemasse.
Praksisen med å sikre samisk representasjon i Den norske kirkes delegasjoner i sentrale internasjonale/økumeniske fora foreslås videreført.
Raereste guhkiedidh dam øørnegem mij muana saemieh edtjieh meatan årrodh Nøørjen gærhkoen delegasjovnine vihkeles gaskenasjovnale/ øøkumeneles sijjine.
Videre foreslås deler av Den norske kirkes årlige økonomiske støtte til Kirkenes Verdensråd og Det Lutherske Verdensforbund øremerket til urfolksarbeidet i disse organisasjonene.
Vijriebasse raereste bielieh Nøørjen gærhkoen fïerhten jaepien øøkonomeles dåarjoste Gærhkoen Vearteneraaran jïh Lutheren Vearteneseabran læjkodh siebriej aalkoealmetjebarkose.
På feltet internasjonal diakoni og misjon (bistand) foreslås det at Samisk kirkeråd videreutvikler samarbeidet med Kirkens Nødhjelp bl.a. med vekt på oppfølging av urfolkstiltak i det sørlige Afrika og Nord-Russland.
Daennie suerkesne gaskenasjovnale diakonije jïh misjovne (viehkie), dellie raereste Saemien gærhkoeraerie edtja dam laavenjostoem Kirkens Nødhjelp’ine vijriebasse evtiedidh, g.j aalkoealmetjedarjomidie dåarjelidh åarjel Afrihkesne jïh Noerhte- Russlaantesne.
Det bør videre drøftes felles strategier med hensyn til urfolksprofileringen i Kirkens Nødhjelps informasjonsarbeid internt i Den norske kirke, for eksempel i forbindelse med fasteaksjonen.
Byøroe vijriebasse digkiedidh tjåenghkies vuekieh aalkoealmetjebarkoen bïjre Kirkens Nødhjelp’en bïevnesebarkosne Nøørjen gærhkosne, vuesiehtimmien gaavhtan faastoeaksjovnesne.
Kirkens Nødhjelp oppfordres til å opprettholde et tydelig fokus på urfolk i sitt videre arbeid.
Kirkens Nødhjelp tjuerieh aktem tjïelke fokusem aalkoealmetidie tjåadtjoehtidh altese vijriebasse barkosne.
Samarbeidsrådet for menighet og misjon og misjonsrådgiverne i Nord-Hålogaland, Sør-Hålogaland og Nidaros bispedømmer oppfordres til i samarbeid med Samisk kirkeråd å arbeide for å øke andelen av urfolksrelaterte misjonsavtaler i Den norske kirke generelt og samisk kirkeliv spesielt.
Åålmegen jïh misjovnen laavenjostoeraerie jïh misjovneraeriestæjjah Hålogalaanten, Åarjel-Hålogalaanten jïh Nidarosen bispedajvine tjuerieh laavenjostosne Saemien gærhkoeraerine barkedh guktie vielie misjovnelatjkoeh sjædta dej aalkoealmetji bïjre, siejhme Nøørjen gærhkosne, jïh sjïere saemien gærhkoejieliemisnie.
Stat-kirkereformen behandles i delkapittel 5.16 med utgangspunkt i det såkalte stat-kirke forliket i Stortinget 2008 og prosessen mot endrede relasjoner mellom stat og kirke.
Staate-gærhkoejarkelimmiem gietede bieliekapihtelisnie 5.16 våaroeminie dejnie mij gohtjeåvva staate-gærhkoeliktese Stoerredigkesne 2008, jïh dïhte prosesse dej jeatjahtahteme tsiehkiej bïjre, staaten jïh gærhkoen gaskem.
Det understrekes at det i den prinsipielle tekningen om samisk kirkeliv i relasjon til staten, må skjelnes mellom ”stat-kirke-relasjonen” og ”stat-samefolk-relasjonen”.
Tjïerteste, dennie prinsihpen ussjedimmesne saemien gærhkoejielemen bïjre ektiedamme staatese, dle tjuara joekehtehtedh staategærhkoeektiedimmien gaskem jïh staate-saemieh-ektiedimmien gaskem.
Det bes om at Kirkemøtets føringer i sak KM 8/07 med hensyn til ivaretakelse av samisk kirkeliv følges opp i det videre arbeidet med ny kirkelov og kirkeordning (5.16.1).
Birrie gærhkoetjåanghkoen raeriestimmieh aamhtesisnie KM 8/07 dåarjelidh, saemien gærhkoejielemen vaarjelimmien bïjre, dennie vijriebasse barkosne dejnie orre gærhkoe-laakine jïh gærhkoeøørneginie. (5.16.1).
Det argumenteres for at statens prinsipielle ansvar for ivaretakelse av samisk kirkeliv fortsetter også etter endrede relasjoner mellom stat og kirke (5.16.2). Dette fastholdes i skjæringspunktet mellom en aktivt støttende samepolitikk og en aktivt støttende tros- og livssynspolitikk.
Buerkesteminie staaten prinsihpeles diedte juktie saemien gærhkoejielemem gorredidh, aaj jåarhka mænngan dah ektiedimmieh leah jarkelamme staaten jïh gærhkoen gaskem (5.16.2) Dam aaj tjåadtjohte desnie gusnie akte eadtjohke dåarjoen saemiepolitihke jïh akte eadtjohke dåarjoen jaahkoe-jïh jielemelearoepolitihke sinsitniem gaavnesjieh.
Det påpekes at det er et behov for at de kirkelige aspektene ved samelovens språkregler gjennomgås med særlig henblikk på bruk av samisk i kirkens fellesskapshandlinger, og foreslås at forpliktelsene knyttet til samelovens språkregler videreføres ved endrede relasjoner mellom stat og kirke (5.16.3).
Tjïerteste lea daerpies dejtie gyrhkeles vuajnojde dej saemielaaken gïelenjoelkedassigujmie vuartasjidh, joekoenlaakan edtja vuejnedh guktie saemien nåhtede gærhkoen ektievoetedahkojne, jïh raereste dah åeliedimmieh ektiedamme saemielaaken gïelenjoelkedasside jåarhkesuvvieh gosse ektiedimmieh jarkelieh staaten jïh gærhkoen gaskem (5.16.3)
Samisk kirkedemokrati (demokratireformen) behandles i delkapittel 5.17.
Saemien gærhkoedemokratijem (demokratijejarkelimmie) gietede bieliekapihtelisnie 5.17.
Etter innspill fra Samisk kirkeråd, ba Kirkemøtet i 2008 om at det nedsettes en arbeidsgruppe som legger fram forslag til nye ordninger for valg av representanter for samisk kirkeliv til bispedømmeråd og Kirkemøte før valget 2011 (KM 11/08).
Saemien gærhkoeraerien raeriestimmiej mietie, dle Gærhkoetjåanghkoe jaepien 2008 birri aktem barkoedåehkiem nammoehtidh, mij edtja raeriestimmiejgujmie båetedh akten orre øørnegasse veeljemen bïjre tjirkijijstie saemien gærhkoejieliemasse, bispedajveraeride jïh Gærhkoetjåanghkose, veeljemen 2011 åvtelen. (KM 11/08).
Delkapittelet gir en prinsipiell refleksjon om grunnlaget for samisk-kirkelig demokrati i Den norske kirke, og redegjør kort for arbeidsgruppas arbeid, samd for den avsluttende rådsbehandlingen.
Bieliekapihtele aktem prinsihpen ussjedimmiem vadta dan våaromen bïjre saemien-gyrhkeles demokratijese Dennie nøørjen gærhkosne, jïh buerkeste ånnetji guktie barkoedåehkie barkeme, jïh dan minngemosth raeriegietedimmien bïjre.
Pga. betenkeligheter med etablering av etnisk baserte valgmanntall, har Samisk kirkeråd bedt om at mulighetene for et samisk kirkemøte, med visse roller knyttet til valg av samiske representanter, utredes (SKR 30/10).
Dan åvteste jueriedisnie orreme etnihkeligke veeljemelåhkoeh tseegkedh, dle Saemien gærhkoeraerie birreme salkehtidh mejtie nuepie aktem saemien gærhkoetjåanghkoem tseegkedh, vihties rållajgujmie ektiedamme veeljemasse saemien tjirkijijstie. (SKR 30/10).
Forventninger til arbeidstaker- og arbeidsgiverorganisasjoner behandles i delkapittel 5.18.
Vuartoeh barkoevaeltije- ji barkoevedtijesiebride gietede bieliekapihtelisnie 5.18.
Kirkelige arbeidstaker- og arbeidsgiverorganisasjonene anmodes om å ivareta samiskkirkelige kompetansebehov i sin virksomhet og tjenesteyting.
Gyrhkeles barkoevaeltije- jïh barkoevedtijesiebrieh byøroeh dejtie saemiengyrhkeles maahtoedaerpiesvoetide gorredidh sijjen darjosne jïh dïenesjinie.
Samarbeid med læstadianske forsamlinger og kristne organisasjoner behandles i delkapittel 5.19.
Laavenjostoem læstadijanen åålmegigujmie jïh kristeles siebriejgujmie gietede bieliekapihtelisnie 5.19.
I tillegg til en generell oppfordring om å samarbeide med aktuelle kristne organisasjoner i utviklingen av samisk kirkeliv, nevnes læstadianske forsamlinger, Norges Samemisjon og Norges Søndagsskoleforbund særskilt.
Lissine akten sïejhme haestemasse juktie sjyøhtehke kristeles siebriejgujmie laavenjostedh gosse saemien gærhkoejielemem evtede, dle dah læstadijanen åålmegh, Norges Samemisjon jïh Norges Søndagsskoleforbund neebnesuvvieh sjïerelaakan.
Kapittel 6 oppsummerer nye prioriterte stillinger og tiltaksområder fra kapittel 5 og periodiserer disse i en 5-årig handlingsplan (2012-2016). Handlingsplanen synliggjør kun stillinger og tiltak som utløser nye behov.
Kapihtele 6 tjåanghkan geasa dejtie orre prijoriteradamme barkoeh jïh råajvarimmiesuerkieh 5. kapihtelistie, jïh dejtie boelhkine beaja akten 5-jaepien dahkoesoejkesjasse (2012-2016) Dahkoesoejkesje ajve barkoeh jïh råajvarimmieh vååjnehte mah orre daerpiesvoeth buektieh.
Prioriteringen og innfasingen av enkelte stillinger og tiltaksområder begrunnes.
Buerkeste mannasinie såemies barkoeh jïh råajvarimmiesuerkieh prijoriteradamme jïh sjïehteladteme.
Styrke det samiske tilbudet i Oslo. / Arenaer for samisk kulturutøvelse / Kulturliv / Forsiden - Sametinget
Saemien faalenassem Oslosne nænnoestehtedh / Sijjieh saemien kultuvrebarkose / Kultuvrejieleme / Saemiedigkie - Sametinget
Styrke det samiske tilbudet i Oslo.
Saemien faalenassem Oslosne nænnoestehtedh
18. mars 2014 Sametinget og Oslo kommune vil styrke det samiske tilbudet i hovedstaden gjennom egen samarbeidsavtale.
Saemiedigkie jïh Oslon tjïelte sæjhta dam saemien faalenassem åejviestaaresne nænnoestehtedh akten jïjtse laavenjostoelatjkoen tjïrrh.
- Samarbeidsavtalen skal gjøre det lettere å være same i Oslo.
- Laavenjostoelatjkojne edtja aelhkebe sjïdtedh saemie Oslosne årrodh.
Det er mange samer i Oslo og målet vårt er at disse skal få et så godt tilbud som mulig, sier sametingsråd Ann-Mari Thomassen og byråd for kunnskap og utdanning, Anniken Hauglie.
Jïjnjh saemieh Oslosne jïh mijjen ulmie lea daah edtjieh dan hijven faalenassem åadtjodh goh gåarede, saemiedigkieraerie Ann-Mari Thomassen jïh daajroen jïh ööhpehtimmien staateraerie Anniken Hauglie jiehtieh.
Sametinget og Oslo kommune har i flere år diskutert hvordan styrke og utvikle barnehage, skole, helse og kulturtilbudet til den samiske befolkningen i hovedstaden.
Saemiedigkie jïh Oslon tjïelte leah gellie jaepieh digkiedamme guktie edtja nænnoestehtedh jïh evtiedidh maanagiertide, skuvlide, healsoe- jïh kultuvrefaalenasside dejtie saemien årroejidie åejviestaaresne.
Det har vært to årlige samarbeidsmøter på politisk nivå.
Daan raajan göökte fïerhten jaepien laavenjostoetjåanghkoeh politihkeles daltesisnie orreme.
Byråd Anniken Hauglie i Byrådsavdeling for kunnskap og utdanning har vært i Kautokeino og hatt møter med sametingsrådet.
Staareraerie Anniken Haugli Daajroen jïh ööhpehtimmien staareraeriegoevtesisnie lea Guovdageaidnusne orreme jïh tjåanghkoeh saemiedigkieraerine åtneme.
Byråden besøkte også ulike samiske fagmiljøer som Sámi Állaskuvla og Gáldu.
Staareraerie aaj ovmessie faagebyjresh vaaksjoeji goh Sámi Állaskuvla jïh Gáldu.
Nå vil både kommunen og Sametinget sette i gang en prosess for å lage en samarbeidsavtale som skal styrke samisk språk, kultur og helse i Oslo.
Daelie dovne tjïelte jïh Saemiedigkie sijhtieh aktine prosessine nïerhkedh juktie laavenjostoelatjkoem darjodh mij edtja saemien gïelem, kultuvrem jïh healsoem nænnoestehtedh Oslosne.
Flere byrådsavdeling vil involveres i dette arbeidet.
Jienebh staareraeriegoevtesh sijhtieh meatan årrodh daennie barkosne.
Under møtet i Kautokeino drøftet man mulighetene for å etablere møtesteder for samiske eldre og å etablere en egen sykehjemsavdeling i byen.
Dennie tjåanghkosne Guovdageaidnusne nuepide digkiedin juktie gaavnedimmiesijjieh tseegkedh dejtie saemien voeresidie jïh aktem jïjtse skïemtjegåetiegoevtesem staaresne tseegkedh.
Finansiering av Samisk hus ble også diskutert på møtet.
Tjåanghkosne aaj finansieradimmiem Saemien gåeteste digkiedin.
I forbindelse med den kulturelle skolesekken ønsker Oslo kommune økt kontakt med lokale samiske kulturmiljøer i Oslo.
Dan kultuvrelle skuvlevoessen sjïekenisnie Oslo tjïelte sæjhta stuerebe gaskesem utnedh voenges saemien kultuvrebyjresigujmie Oslosne.
Sametinget og Oslo kommune skal også drøfte hvordan rekruttere flere samiske elever til å ta samisk som 1.språk.
Saemiedigkie jïh Oslon tjïelte edtjieh aaj digkiedidh guktie edtja jienebh saemien learohkh skreejrehtidh saemien 1.gïeline vaeltedh.
Sametinget har i dag en samarbeidsavtale med Tromsø kommune, og er i ferd å lage en samarbeidsavtale med Alta kommune.
Saemiedigkie laavenjostoelatjkoem åtna Tromsøen tjïeltine daan biejjien, jïh lea aalkeme laavenjostoelatjkoem darjodh Altan tjïeltine.
Byråd for kunnskap og utdanning, Anniken Hauglie, 48082601
Daajroen jïh ööhpehtimmien staareraerie, Anniken Hauglie, 480 82 601
Styrker kommunikasjonen med kommunene og fylkeskommunene / Forvaltningsområde / Språk / Forsiden - Sametinget
Govlesadtemem nænnoste tjïelti- jïh fylhkentjïeltigujmie / Reeremedajve saemien gïelide / Gïele / Saemiedigkie - Sametinget
Styrker kommunikasjonen med kommunene og fylkeskommunene
Govlesadtemem nænnoste tjïelti- jïh fylhkentjïeltigujmie
Sametingets president Aili Keskitalo vil besøke kommunene og fylkeskommunene i forvaltningsområdet.
Saemiedigkien presidente Aili Keskitalo sæjhta tjïeltide jïh fylhkentjïeltide reeremedajvesne vaaksjodh.
Hensikten er å drøfte arbeidet med tospråklighet.
Aajkoe lea guektiengïelebarkoem digkiedidh.
Sametinget bevilger 48,4 millioner kroner som tospråklighetsmidler til kommunene og fylkeskommunene i forvaltningsområdet.
Saemiedigkie 48,4 mill. kråvnah guektiengïelevoetevierhtine dåårje tjïeltide jïh fylhkentjïeltide reeremedajvesne.
-Både kommunene og fylkeskommunene er sentrale i arbeidet med utvikling og styring av språket da de har ansvar for service overfor enkeltmennesker og at denne servicen gis på samisk, sier sametingspresident Aili Keskitalo.
-Dovne tjïelth jih fyhlhkentjïelth leah vihkeles evtiedimmiebarkosne jïh barkosne gïelem nænnoestehtedh juktie dej lea dïedte hoksehtimmiem vedtedh fïerhten almetjasse jïh daam hoksehtimmiem saemiengïelesne vedtedh, saemiedigkiepresidente Aili Keskitalo jeahta.
Sametinget har inngått samarbeidsavtaler med alle kommunene og fylkeskommunene i forvaltningsområdet om bruken av tospråklighetsmidlene.
Saemiedigkie lea laavenjostoelatjkoeh dorjeme gaajhki tjïeltigujmie jïh fylhkentjïeltigujmie reeremedajvesne åtnoen bïjre guektiengïelevoetevierhtijste.
I forbindelse med oppfølgingen av avtalene ønsker sametingspresident Aili Keskitalo å møte ordførerne for å drøfte arbeidet med tospråklighet.
Juktie daejtie latjkojde vijriesåbpoe vaeltedh, saemiedigkiepresidente Aili Keskitalo sæjhta tjïelten åejvide gaavnesjidh juktie guektiengïelevoetebarkoem digkiedidh.
Reiseplan:
Vuelkemesoejesje:
14.01.14. kl. 13.00 – 15.00: Tana kommune, rådhuset
14.01.14. kl. 13.00 – 15.00: Tana tjïelte, raeriegåetie
17.01.14. kl. 13.30 – 15.30: Karasjok kommune, rådhuset
17.01.14. kl. 13.30 – 15.30: Karasjok tjïelte, raeriegåetie
Uke 7 - 10.02.14 - 13.2.14 planlagt møter med: Troms fylkeskommune, Kåfjord kommune, Lavangen kommune, Nordland fylkeskommune ja Tysfjord kommune
Våhkoen 7 - 10.02.14 - 13.2.14 soejkesjamme tjåanghkoeh daejgujmie: Troms fylhkentjïelte, Kåfjord tjïelte, Lavangen tjïelte, Nordlaanten fylhkentjïelte jïh Tysfjord tjïelte
Uke 18 – 29.4.14 – 30.4.14 planlagt møter med: Røyrvik kommune, Snåsa kommune og Nord-Trøndelag fylkeskommune
Våhkoen 18 – 29.4.14 – 30.4.14 soejkesjamme tjåanghkoeh daejgujmie: Raavrevihken tjïelte, Snåasen tjïelte jïh Noerhte-Trööndelagen fylhkentjïelte
Planen er å ha møte med Finnmark fylkeskommune også.
Soejkesje lea tjåanghkoem utnedh Finnmarhken fylhkentjïelte aaj.
Tidspunkt er ennå ikke avtalt.
Ij leah annje latjkeme gåessie.
Sametingets president Aili Keskitalo forteller at samarbeidsavtalene mellom Sametinget og kommunene og fylkeskommunene om bruken av tospråklighetsmidlene skal evalueres neste år.
Saemiedigkien presidente Aili Keskitalo soptseste laavenjostoelatjkoeh Saemiedigkien jïh tjïelti jïh fylhkentjïelti gaskem åtnoen bïjre guektiengïelevoetevierhtijste edtjieh vuarjasjamme sjïdtedh mubpien jaepien.
Mer informasjon fås av Sametingets president Aili Keskitalo, 971 29 305 eller kommunikasjonsdirektør Jan Roger Østby, 481 44 696
Vielie bïevnesh Saemiedigkien presidenteste Aili Keskitalo, 971 29 305 jallh govlesadtemen direktööre Jan Roger Østby, 481 44 696
Styrker samisk språkarbeid / Artikler / Valgperiode 2009 - 2013 / Arkiv / Forsiden - Sametinget
Saemien gïelebarkoem nænnoestahta / Tjaalegh / Veeljemeboelhken 2009 - 2013 / Våarhkoe / Saemiedigkie - Sametinget
Styrker samisk språkarbeid
Saemien gïelebarkoem nænnoestahta
Sametingets tilskuddsordninger for samisk språk støtter opp om samisk språkarbeid.
Saemiedigkien dåarjoeöörnegh saemien gïelese dam saemien gïelebarkoem dåarjohte.
Det viser en evaluering som Norut Alta –Áltá har gjort i samarbeid med Nordlandsforskning/Nordlánda dutkam for Sametinget.
Daate akte vuarjasjimmie vuesehte maam Norut Alta – Áltá lea dorjeme aktene laavenjostosne Nordlandforskning’ine Saemiedægkan.
Rapporten "Evaluering av Sametingets søkerbaserte tilskuddsordninger for samisk språk” ble presentert på Sametinget mandag 18.02.13.
OrderedDict([('span', OrderedDict([('@type', 'quote'), ('@xml:lang', 'nob'), ('#text', '«Evaluering av Sametingets søkerbaserte tilskuddsordninger for samisk språk»')])), ('#text', 'Måantan 18.02.13 dle reektehtsem  bæjhkoehtamme sjïdti Saemiedigkesne.')])
Målet med evalueringen er å få et bilde både av tilskuddsmottakernes bruk av tilskudd fra Sametinget og av Sametingets egen administrering av tilskuddsordningene.
Vuarjasjimmien ulmie lea aktem guvviem åadtjodh dovne guktie dåarjoedåastojh dåarjoem Saemiedigkeste nåhtadieh, jïh guktie Saemiedigkie jïjtje dejtie dåarjoeöörnegidie reerie.
En av hovedkonklusjonene i rapporten er at språktilskuddene fungerer som en som fører til en underskog av språkarbeid.
Akte dejstie åejviekonklusjovnijste reektehtsisnie lea gïeledåarjoeh leah goh mij akt mij sjïdtedahta, mij vihth aktem sermiem gïelebarkoste sjugnede.
Sett i et større samfunnsperspektiv fungerer denne underskogen i tett samspill med både andre språktiltak og den samiske språkpolitikken som Sametinget fører.
Aktene stuerebe siebriedahkeperspektijvesne vuajneme, dle daate sermie hijvenlaakan jeatjah gïeleråajvarimmiejgujmie sjeahta jïh dejnie saemien gïelepolitihkine maam Saemiedigkie sietie.
For mange av språkprosjektene er Sametinget den viktigste finansieringskilden.
Gellide gïeleprosjektijste dle Saemiedigkie dïhte vihkielommes beetnehgaaltije.
Derfor er ordningen viktig for utvikling og bevisstgjøring av samisk språk.
Dan åvteste dle öörnege vihkeles dovne evtiedæmman jïh voerkelæmman saemien gïeleste.
Rådsmedlem Ellinor Marita Jåma sier at Sametinget vil gå grundig gjennom rapporten, fordi den blir viktig i arbeidet med å forbedre Sametingets tilskuddsordninger for samisk språk.
Raerielïhtsege Ellinor Marita Jåma jeahta Saemiedigkie sæjhta daam reektehtsem veele gïehtjedidh, juktie dïhte vihkeles sjædta gosse edtja Saemiedigkien dåarjoeöörnegh saemien gïelese bueriedidh.
-Samisk språk er under sterkt press, og derfor er det viktig at Sametingets språkmidler utnyttes på en best mulig måte.
-Saemien gïele lea garre dïedtegen nuelesne, jïh dan åvteste dle vihkeles Saemiedigkien gïelevierhtieh bööremeslaakan åtnasuvvieh.
Å evaluere ordningen er derfor nødvendig for å finne fram til eventuelle forbedringer av ordningen, sier rådsmedlem Ellinor Marita Jåma.
Dan åvteste vihkeles öörnegem vuarjasjidh juktie såemies bueriedimmieh öörnegistie gaavnedh, raerieslïhtsege Ellinor Marita Jåma jeahta.
Evalueringen har vært gjennomført i samarbeid mellom Norut Alta - Áltá og Nordlandsforskning/Nordlánda dutkam.
Norut Alta – Áltá jïh Nordlandsforskning/Nordlánda dutkam leah vuarjasjimmiem ektesne tjïrrehtamme.
Seniorforsker Eva Josefsen har vært prosjektleder for arbeidet som er gjennomført sammen med forsker Áila Márge Varsi Balto ved Norut Alta - Áltá og forsker Marit Solstad ved Nordlandsforskning/Nordlánda dutkam.
Senijovredotkije Eva Josefsen lea prosjekten åvtehkinie orreme daan barkose, maam dorjeme aktene laavenjostosne dotkije Áila Márge Varsi Balto’ne ektine Norut Alta – Áltá, jïh dotkije Marit Solstad Nordlandsforskning/Nordlánda dutkam.
SUPU / Organisasjonsstruktur / Om Sametinget / Forsiden - Sametinget
SUPU / Åårganisasjovnestruktuvre / Saemiedigkien bïjre / Saemiedigkie - Sametinget
SUPU ble opprettet som permanent organ i 2003.
SUPU tseegkesovvi goh akte ihkuve åårgane jaepien 2003.
SUPU består av fem faste medlemmer og er oppnevnt av Sametingsrådet.
SUPU ‘sne vïjhte lïhtsegh jïh Saemiedigkieraerie lea dejtie nammoehtamme.
Medlemmene kommer fra hele landet og er mellom 16 og 28 år.
Dah lïhtsegh abpe laanteste båetieh jïh leah gaskem 16 jïh 28 jaepieh.
SUPU har fått fastsatt mandat og organisering av Sametingets plenum.
SUPU aktem vihties mandaatem jïh öörnedimmiem åådtjeme Saemiedigkien stoerretjåanghkoste.
Deres hovedoppgaver er å:
Dej åejvielaavenjassh leah:
bidra til å styrke samiske unges medbestemmelse og innflytelse på Sametingets politikk.
viehkiehtidh guktie saemien noerh åadtjoeh meatan årrodh nænnoestidh jïh Saemiedigkien politihkem tsevtsedh
planlegge og arrangere Sametingets årlige ungdomskonferanser.
soejkesjidh jïh öörnedidh Saemiedigkien fïerhten jaepien noerekonferansh.
arbeide for å motivere flere samiske ungdommer til politisk engasjement.
skreejredh guktie jienebh saemien noerh politihkesne eadtjalgehtieh
arbeide for å få flere unge til å registrere seg i Sametingets valgmanntall, for å øke unges deltakelse ved valg til Sametinget, og for å få flere unge representert på Sametinget og i andre av tingets styrer og utvalg.
barkedh guktie jienebh noerh saemielåhkose tjaalasuvvieh, juktie jienebh noerh meatan sjidtieh veeljemisnie Saemiedægkan, jïh juktie jienebh noerh tjirkijinie sjidtieh Saemiedigkesne jïh digkien jeatjah ståvrojne jïh moenehtsinie.
SUPU er gitt en fri rolle og kan arbeide med de saker de selv finner relevante.
SUPU aktem frijje råållam åådtjeme jïh maahta dej aamhtesigujmie barkedh mejtie tuhtjieh sjyöhtehke.
Utvalget og medlemmene kan fritt uttale seg til media og ta opp de saker de måtte ønske med andre instanser.
Moenehtse jïh lïhtsegh maehtieh frijjelaakan meedijasse soptsestidh, jïh bæjjese vaeltedh dejtie aamhtesidie dah sijhtieh jeatjah suerkiejgujmie.
Utvalget skal fungere som et kontaktledd mellom samisk ungdom og Sametinget, men også som høringsinstans og som ”vaktbikkje” overfor Sametinget når det gjelder ungdomssaker.
Moenehtse edtja gaskeselïhtsine årrodh saemien noeri jïh Saemiedigkien gaskem, bene aaj goh govlehtimmieinstansine jïh “vaeptiebïenjine” Saemiedigkien vööste, gosse lea noereaamhtesi bïjre.
På den måten kan SUPU bistå Sametinget i utformingen av tingets ungdomsprofil og ungdomspolitikk.
Naemhtie SUPU aaj maahta Saemiedigkiem viehkiehtidh saemiedigkien noereprofijlem jïh noerepolitihkem evtiedidh.
Vil diskutere rasismens konsekvenser
Sæjhta rasismen konsekvensh digkiedidh
Samisk Parlamentarisk Råd og Sametinget i Norge arrangerer ungdomskonferanse 31. mai - 2. juni 2013 utenfor Oslo.
Saemien paralmentarihkeles Raerie jïh Saemiedigkie Nöörjesne noerekonferansem öörnedieh suehpeden 31.b – ruffien 2.b. 2013 Oslon ålkolen.
Temaet for konferansen er hverdagsrasisme.
Konferansen teema lea aarkebiejjien rasisme.
Sametingets Ungdomspolitiske Utvalg (SUPU) er verter for konferansen, og ønsker å sette fokus på utfordringene rundt hverdagsrasisme, hvordan man kan håndtere rasisme og konsekvensene som følger.
Saemiedigkien Noerpolitihkeles Moenehtse (daaroen SUPU) lea gåassoehtæjjah konferansese, jïh sæjhta tjelmide bïejedh haestiemidie aarkebiejjien rasismen bïjre, guktie maahta rasismem jïh konsekvenside minngielisnie gïetedidh.
- Som unge samer havner vi i blant i situasjoner der vi blir svar skyldige og ender opp som ambassadører for hele folket.
- Goh noere saemieh dle såemies aejkien heannadimmine båetebe gusnie ibie maehtieh eensi vaestiedassem vedtedh, jïh ambassadöörine sjïdtebe gaajhkide saemide.
Når undertonen i en påstand er rasistisk eller et spørsmål blir stilt for å provosere, kan det være vanskelig å vite hva og hvordan man skal svare.
Gosse dïhte rïektes mïele aktene jiehtegisnie rasistiske, jallh akte gyhtjelasse gihtjesåvva juktie provoseradidh, dle maahta gïerve årrodh daejredh maam jïh guktie edtja vaestiedidh.
Under konferansen skal vi øve på dette gjennom praktiske øvelser og workshops, vi skal også lære om våre egne rettigheter fra eksperter på området.
Konferansesne edtjebe disse haarjanidh dæjpeles haarjanimmiej tjïrrh jïh workshop’ine, mijjieh edtjebe aaj mijjen jïjtsh reaktaj bïjre lïeredh maehteles almetjijste daennie suerkesne.
Første steg mot god argumentasjon er kunnskap, forklarer Sagka Marie Danielsen, leder av SUPU.
Voestes sïlle akten hijven argumentasjovnen vööste lea daajroe, Sagka Marie Danielsen buerkeste, SUPUn åvtehke.
Konferansen begynner fredag 31. mai kl. 14:00 på Quality Hotel Olavsgaard utenfor Oslo og avsluttes søndag 2. juni.
Konferanse aalka bearjadahken, suehpeden 31.b. ts. 14.00 Quality Hotel Olavsgaard’sne Oslon ålkolen jïh orrije aejlegen ruffien 2.b.
SUPU-lederen antar det vil være rundt 50 deltakere mellom 16 og 30 år fra Norge, Sverige, Finland og Russland på konferansen.
SUPUn åvtehke aervede medtie 50 noerh,16 jïh 30 jaepiej gaskem, Nöörjeste, Sveerjeste, Såevmeste jïh Russlaanteste sijhtieh meatan årrodh konferansesne.
Hun oppfordrer alle interesserte i å melde seg på.
Dïhte haasta gaajhkesidie mah iedtjem utnieh bïeljelidh jis sijhtieh meatan årrodh.
- Hverdagsrasisme er et tema som er viktig å diskutere og vi håper at DU deltar og kommer med dine erfaringer og synspunkter, uttaler Sagka Marie Danielsen avslutningsvis.
- Aarkebiejjien rasisme lea akte teema mij lea vihkeles digkiedidh jïh mijjieh gegkestibie DATNE leah meatan jïh dov dååjrehtimmiejgujmie jïh vuajnoejgujmie båatah, Sagka Marie Danielsen minngemosth jeahta.
For mer informasjon om konferansen:
Vielie bïevnesh konferansen bïjre:
SUPU, e-post: supu@samediggi.no
SUPU, e-påaste: supu@samediggi.no
Sametinget, tlf. nr. +47 78 48 42 35.
Saemiedigkie, tell. nr. +47 78 48 42 35.
Meld deg på her.
Bïeljelh daesnie jis sïjhth meatan årrodh.
Frist for påmelding: 15.mai.
Bïeljelimmiemierie: Suehpeden 15.b.
Det er ledig vikariat i 60 % for sykepleier som er innvilget e tt års permisjon.
60% barkoe gaavnoes goh skïemtjesåjhtere, mij jaepiem permisjovnem åådtjeme.
Vikariat Røyrvik omsorgssenter - 60 % st. - sykepleier
Sæjjasadtje-barkoe Raarvihken håksoejarngesne – 60% skïemtjesåjhtere
Vi etterspør off. godkjent sykepleier til vikariat i 60 %.
Vaajtelibie byjjes dåhkasjehteme skïemtjesåjhterem 60% barkose.
Stillingen er i turnus ved Røyrvik omsorgssenter.
Vuartasjibie guktie lea jïh mejtie lea sjiehteles daan barkose.
Kommunen vil være behjelpelig med å skaffe bolig/overnattingsmuligheter.
Tjïelte maahta viehkiehtidh gåetieluhpiem/gåetiem gaavnedh.
Lønn etter avtale.
Baalhka latjkoen mietie.
Ansettelse i henhold til gjeldende lovverk, reglement og tariffavtale med 2 % innskudd i KLP.
Barkoe laaki jïh vuekiej mietie, jïh tarif-latjkoe 2% KLP:sne. Vaajtelibie maahtah dallah aelkedh.
Det er ønskelig med snarlig tiltredelse
Minngemes syøkemebiejjie: 15.11.2013
Spørsmål om stillingen kan rettes til:
Jis gyhtjelassh barkoen bïjre åtnah, bïeljelh:
74 33 63 53 /930 89 435. Vi foretrekker elektronisk søknad via kommunens hjemmeside.
Mijjieh vaajtelibie elektronihke syøkemem seedth dan tjïelten hïejmebielien tjirrh.
Utlysning og søknadsskjema finner du på kommunens hjemmeside: www.royrvik.kommune.no Attester og vitnemål sendes ikke nå men tas med til evt. jobbintervju.
Luvsegem jïh syøkemegoerem tjïelten hïejmebielesne gaavnh. Aellieh vïhtesjimmide daelie seedth, menh dijph meatan jis barkoegoeredallese båatah.
Søkerliste kan bli offentliggjort selv om søker ber om unntak jfr. off.loven § 25.
Syökemelæstoe maahta byjjes sjïdtedh, læjhkan mejtie syøkije vaajtele dam tjeakosne utnedh, off.laake §25.
Tale på nasjonaldagen 2014 / Taler og artikler / Sametingsrådet / Organisasjonsstruktur / Om Sametinget / Forsiden - Sametinget
Håaleme goevten 6.b. 2014 / Håalemh jïh tjaalegh / Saemiedigkieraerie / Åårganisasjovnestruktuvre / Saemiedigkien bïjre / Saemiedigkie - Sametinget
Tale på nasjonaldagen 2014
Håaleme goevten 6.b. 2014
Gratulerer med dagen.
Lahkoe biejjine.
I dag, 6. februar, feirer vi vår nasjonaldag sammen i Norge, Sverige, Finland og Russland.
Daan biejjien, goevten 6.b., mijjen åålmegebiejjiem ektesne heevehtibie Nöörjesne, Sveerjesne, Såevmesne jïh Russlaantesne.
Vi feirer den med flagg og nasjonalsang.
Mijjieh dam saeveginie jïh åålmegelaavloeminie heevehtibie.
Med kunnskapen om vår historie og blikket på vår framtid.
Dejnie daajrojne mijjen histovrijen bïjre jïh tjelmiejgujmie dan båetijen aejkien vööste.
Vi feirer med fest, god mat og mange ulike og varierte aktiviteter i de samiske lokalsamfunnene.
Mijjieh heevehtibie feestine, njaelkies beapmojne jïh gelliesåarhts jïh joekehts darjomigujmie saemien siebriedahkine.
Vår nasjonaldag er forholdsvis ny, bare 21 år gammel.
Mijjen åålmegebiejjie lea naa noere, ajve 21 jaepien båeries.
Feiringen tar mange former, det ser jeg når jeg besøker de ulike kommuner og steder.
Heevehtimmie ovmessie vuekieh åådtje, dam vuajnam gosse guessine mïnnem dejnie ovmessie tjïeltine jïh sijjine.
Noe samles vi rundt som felles symboler og aktiviteter, uansett hvor vi bor.
Mijjieh man akt bïjre tjåanghkenibie goh tjåenghkies symbovlh jïh darjomh, saaht gusnie årroeminie.
På samme måte som vi hele tiden former innholdet i vårt samfunn og kultur, former vi innholdet i vår – samenes – nasjonaldag.
Seammalaakan goh mijjieh iktesth sisvegem hammoedibie mijjen siebriedahkesne jïh kultuvresne, mijjieh sisvegem mijjen- saemiej – åålmegebiejjesne hammoedibie.
I dag feirer vi at vi er hvem vi er.
Daan biejjien heevehtibie mijjieh libie gie libie.
Vi er samer, og vi er det på hver vår måte.
Mijjieh saemieh, jïh dam libie fïereguhtelaakan.
Mye er felles, men mye er også forskjellig.
Jïjnje tjåenghkies, men jïjnje aaj joekehts.
6. februar er naturligvis en dag for stolthet, men i like stor grad dagen for fellesskap, med mangfold og for raushet.
Goevten 6.b. lea hævvi akte biejjie garmeresvoetese, men seamma jïjnje akte biejjie ektievoetese, gellievoetese jïh boerehksvoetese.
Samene har feiret 6. februar som nasjonaldag siden 1993.
Saemieh leah goevten 6. b. åålmegebiejjine heevehtamme jaepien 1993 raejeste.
Årets nasjonaldag er likevel spesiell for oss i Norge.
Daan jaepien åålmegebiejjie lea læjhkan sjïere mijjese Nöörjesne.
I år markerer vi både Sametingets 25 –års jubileum og og grunnlovens 200-års jubileum.
Daan jaepien dovne Saemiedigkien 25-jaepien jubileumem jïh maadthlaaken 200-jaepien jubileumem heevehtibie.
Det gir oss anledning til å tenke nøyere over folkestyret og våre demokratiske idealer.
Daate mijjese nuepiem vadta veelebelaakan almetjeståvroen jïh mijjen demokrateles åvteguvviej bïjre ussjedidh.
Grunnlovens bestemmelser er demokratiets byggestener.
Maadthlaaken nænnoestimmieh leah demokratijen tseegkemegierkieh.
Et uttrykk for våre beste og viktigste idealer.
Akte væhta mijjen bööremes jïh vihkielommes åvteguvvide.
Grunnloven balanserer interessene til individer, folkegrupper og staten.
Maadthlaake almetji, almetjetjïerti jïh staaten ïedtjide jïebnelaakan steeri.
Allikevel gikk det altså 100 år fra den første utgaven av grunnloven til kvinner fikk allminnelig stemmerett.
Læjhkan dle amma 100 jaepieh veesi dehtie voestes låhkoste maadthlaakeste goske nyjsenæjjah sïejhme steemmereaktam åadtjoejin.
Det gikk nesten 200 år før beskyttelse av urfolk og minoriteter ble en del av grunnloven.
Mahte 200 jaepieh veesin åvtelen vaarjelimmie aalkoealmetjijstie jïh unnebelåhkojste akte bielie maadthlaakeste sjïdti.
D et viser at grunnloven først og fremst er et barn av sin tid, av det samfunnet den er ment å regulere.
Daate vuesehte maadthlaake uvtemes lea akte maana sov tïjjeste, dehtie siebriedahkeste maam ussjedamme edtja stuvrehtidh.
Den er uttrykk for våre aller beste idealer – slik vi til enhver tid definerer dem.
Dïhte akte væhta mijjen ellen bööremes åvteguvvide – naemhtie mijjieh iktesth dejtie tjïelkestibie.
Og den endrer seg etter hvert som samfunnet endrer sine idealer og verdier.
Jïh dïhte jorkese mearan siebriedahke sov åvteguvvieh jïh aarvoeh jarkeleminie.
I 1988, året før det første Sametinget åpnet, fikk grunnloven en ny bestemmelse som sikret det samiske folkets særskilte status og beskyttelse:
Jaepien 1988, jaepien åvtelen dam voestes Saemiedigkiem rïhpesti, maadthlaake aktem orre nænnoestimmiem åadtjoeji mij saemiej sjïere staatusem jïh vaarjelimmiem gorredi:
Det var radikale endringer i sin tid, og fremdeles oppleves denne anerkjennelsen av samene som urfolk som kontroversiell av enkelte.
Daate lij gaajh stoerre jarkelimmieh sov tïjjen, jïh annje såemies tuhtjieh daate jååhkesjimmie saemijste goh aalkoealmetjh lea rijtedihks.
I dag er imidlertid Sametinget en del av kjernen i det norske demokratiske systemet.
Daan biejjien lea badth Saemiedigkie akte bielie dehtie jïrremistie nöörjen demokrateles systeemesne.
Det er ikke slutten på den samiske kampen for anerkjennelse, men snarere en fortsettelse.
Ij leah nåhkeme dan saemien gæmhpose jååhkesjimmiem åadtjodh, men buerebe akte guhkiedimmie.
Vi står i år overfor en ganske stor bearbeiding av Grunnloven.
Daan jaepien akte naa stoerre jarkelimmie Maadthlaakeste dorjesåvva.
De grunnleggende menneskerettighetene skal inn i loven, og lovens språkdrakt skal moderniseres.
Doh vihkielommes almetjereaktah edtjieh laaken sïjse, jïh laaken gïele edtja orre gïelehammoem åadtjodh.
Vi samer er et folk, med rett og frihet til å selv definere vår egen framtid.
Mijjieh saemieh akte åålmege, jïh reaktam jïh frijjevoetem utnebe jïjtje mijjen jïjtse båetijen aejkien tjïelkestidh.
Samisk og norsk er likeverdige språk i Norge.
Saemien jïh nöörjen lea seammavyörtegs gïelh Nöörjesne.
Vi har all grunn til å forvente at dette speiles bedre i dagens grunnlov enn for 200 år siden.
Mijjieh maehtebe badth veanhtadidh daate buerebe våajnoes sjædta daan beajjetje maadthlaakesne, goh 200 jaepien gietjeste.