pere/sami_parallel huggingface dataset:
Noen kulturnæringsaktører har offentlig tilskudd og annet bidrag som en del av inntektene, mens andre igjen lever helt og holdent på salg av egne produkter.
Såemies kultuvrejielemeaktöörh byögkeles dåarjoem jïh jeatjah dåarjoem utnieh goh akte bielie baalhkeste, mearan mubpieh ajve doekemistie sijjen jïjtsh dorjesijstie jielieh.
Det ene utelukker ikke det andre.
Dïhte akte ij dam mubpiem heerredh.
Sametinget satser nå på kulturnæring og gjør det som et tillegg til den allerede brede satsingen på samisk kunst og kultur.
Daelie Saemiedigkie kultuvrejielemem dåarjede jïh dam lissine dorje dan joe gamte dåarjedæmman saemien kåanstese jïh kultuvrese.
Satser på litteratur for barn og ungdom / Kunst- og kulturutøvelse / Kulturliv / Forsiden - Sametinget
Lidteratuvrem maanide jïh noeride dåarjohte / Kåanste- jïh kultuvrebarkoe / Kultuvrejieleme / Saemiedigkie - Sametinget
Satser på litteratur for barn og ungdom
Lidteratuvrem maanide jïh noeride dåarjohte
Sametingsrådet har nå bevilget støtte til samisk litteratur for 2015.
Saemiedigkieraerie lea daelie dåarjoem saemien lidteratuvrese dåårjeme jaapan 2015.
Sametinget fikk inn søknader for nesten 15 millioner kroner på støtteordningen for skjønnlitteratur, mens den totale rammen bevilgningene er på 6,3 millioner.
Saemiedigkie ohtsemh åadtjoeji mahte 15 millijovnh kråvnaj åvteste dåarjoeöörnegen bijjelen tjiehpieslidteratuvrese, mearan dïhte ållesth mieriedåarjoe lea 6,3 millijovnh kråvnah.
- Samiske forfattere og forlag leverer mange gode prosjekter, og kvaliteten på svært mange av prosjektene vitner om en litteraturscene som blomstrer.
- Saemien tjaelijh jïh bertemh jïjnjh hijven prosjekth deellieh, jïh kvaliteete gelline daejstie prosjektijste vuesehte aktem lidteratuvrescenam mij bïhtsegeminie.
I år har vi spesielt valgt å prioritere litteratur for ungdom, og det er innvilget støtte til utgivelser av både nye romaner, diktbøker, tegneserier og fagbøker, uttaler rådsmedlem Henrik Olsen.
Daan jaepien libie sjïerelaakan veeljeme lidteratuvrem noeride våaroehtidh, jïh mijjieh libie dåarjoem vadteme dovne orre romaanide, diktegærjide, guvvieraajrojde jïh faagegærjide, raerielïhtsege Henrik Olsen jeahta.
Rådsmedlem Olsen understreker at de har valgt å satse på litteratur for eldre barn og ungdom, både originallitteratur og oversettelse, for de ser det er et utstrakt behov for litteratur på samisk i denne aldersgruppen.
Raerielïhtsege Olsen tjïerteste dah leah veeljeme lidteratuvrem båarasåbpoe maanide jïh noeride dåarjoehtidh, dovne originaalelidteratuvre jïh jarkoestimmie, dan åvteste dah vuejnieh joekoen daerpies lidteratuvrine saemien gïelesne daennie aalteredåehkesne.
- Ny samisk ungdomslitteratur er mangelvare og vi anser det som svært viktig at også samiske barn og ungdom har et godt litterært tilbud på sitt eget morsmål.
- Orre saemien noerelidteratuvre fååtese jïh mijjieh utnebe joekoen vihkeles aaj saemien maanah jïh noerh aktem hijven gærjafaalenassem utnieh jïjtsh ietniengïelesne.
Flere sørsamiske bøker
Jienebh åarjelsaemien gærjah
Blant annet har Nord-Trøndelag Fylkesbibliotek har fått innvilget en søknad på 420 000,- for oversetting av populære barnebøker på sørsamisk.
Dej gaskem mah dåarjoem åådtjeme lea Noerhte-Trööndelagen Fylhkengærjagåetie mij 420 000,- kråvnah dåarjojne åådtjeme juktie lyjhkedihks maanagærjah jarkoestidh åarjelsaemien gïelesne.
- Nord-Trøndelag Fylkesbibliotek har over flere år hatt fokus på å tilgjengeliggjøring av bøker på sørsamisk, og denne satsningen er noe vi har valgt å støtte både i 2014 og i år, uttaler rådsmedlem Henrik Olsen.
- Noerhte-Trööndelagen Fylhkengærjagåetie lea gellie jaepieh fokusem åtneme gærjafaalenassem utnedh åarjelsaemien gïelesne, jïh mijjieh libie veeljeme dåarjodh dovne jaepien 2014 jïh daan jaepien, raerielïhtsege Henrik Olsen jeahta.
Til sammen er det i 2015 bevilget 6 302 000,- til samisk litteratur og blant de innvilgede søknadene finnes det bokprosjekter både på nord-, lule- og sørsamisk.
Tjåanghkan libie dåårjeme 6 302 000 kråvnah saemien lidteratuvrese jïh dej ohtsemi gaskem mah dåarjoem åådtjeme lea gærjaprosjekth dovne noerhte-, julev- jïh åarjelsaemien gïelesne.
En fullverdig oversikt over innvilgede søknader finner du her.
Akte ållesth læstoe gaajhki ohtsemigujmie mah dåarjoem åådtjeme lea daesnie.
Satser på samiske læremidler og museer / Taler og artikler / Sametingsrådet / Organisasjonsstruktur / Om Sametinget / Forsiden - Sametinget
Saemien learoevierhtieh jïh museumh dåarjohte / Håalemh jïh tjaalegh / Saemiedigkieraerie / Åårganisasjovnestruktuvre / Saemiedigkien bïjre / Saemiedigkie - Sametinget
Satser på samiske læremidler og museer
Saemien learoevierhtieh jïh museumh dåarjohte
Med sitt forslag til budsjett for 2015 ønsker Sametingsrådet å satse på fremtiden og vår felles kulturarv.
Sov raeriestimmine budsjedtese 2015 Saemiedigkieraerie sæjhta båetijem aejkiem jïh mijjen tjåenghkies kultuvreaerpiem dåarjoehtidh.
– I vårt forslag til budsjett har vi blant annet valgt å prioritere samiske barns skolemateriell, samt videreutvikling av våre museer, sier sametingsråd Ann-Mari Thomassen.
– Mijjen raeriestimmesne budsjedtese libie gaskem jeatjah veeljeme saemien maanaj skuvledalhketjh prioriteradidh, jïh mijjen museumh guhkiebasse evtiedidh, saemiedigkieraerie Ann-Mari Thomassen jeahta.
Sametingsrådet ønsker et levende samisk samfunn, der språket brukes på alle arenaer, der vi har sterke samiske institusjoner og et mangfoldig kulturliv.
Saemiedigkieraerie aktem jielije saemien siebriedahkem sæjhta, gusnie gïele gaajhkine sijjine åtnasåvva, gusnie mijjieh nænnoes saemien institusjovnh jïh aktem gellielaaketje kultuvrejieledem utnebe.
Med budsjettforslaget for 2015 fortsetter vi arbeidet med å styrke grunnmuren i det samiske samfunnet.
Budsjedteraeriestimmine jaapan 2015 jåerhkebe maadthgierkide nænnoestehtedh saemien siebriedahkesne.
Sametingsråd Ann-Mari Thomassen trekker frem to viktige satsningsområder i sametingsrådets forslag til budsjett for 2015.
Saemiedigkieraerie Ann-Mari Thomassen göökte vihkeles dåarjoehtimmiesuerkieh åvtese geasa saemiedigkieraerien raeriestimmesne budsjedtese 2015.
Fremtiden
Båetijen aejkien
-For det første har vi valgt å satse på fremtiden vår.
-Uvtemes libie veeljeme mijjen båetijem aejkiem dåarjoehtidh.
Gjennom å prioritere barns skolemateriell, både trykte og digitale, bidrar vi til at barna våre skal få likeverdig behandling og få bruke samiske skolebøker.
Gosse maanaj skuvledalhketjh prioriteradibie, dovne trygkeme jïh digitaale, dellie viehkiehtibie guktie mijjen maanah seammavyörtegs gïetedimmiem åadtjoeh jïh åadtjoeh saemien skuvlegærjah nuhtjedh.
Dette er svært viktig for språkets fremtid, og for barnas utvikling.
Daate joekoen vihkeles gïelen båetijen aejkien gaavhtan, jïh maanaj evtiedimmien gaavhtan.
Vi løser ikke alt gjennom denne bevilgningen, men sametingsrådet ønsker å ta ansvar der staten svikter, sier Thomassen.
Ibie mijjieh gaajhkem buektehth daejnie dåarjojne, men saemiedigkieraerie sæjhta dïedtem vaeltedh desnie gusnie staate ij dam darjoeh, Thomassen jeahta.
Sametingsrådet foreslår å bevilge 20, 1 millioner kroner til utvikling av læremidler.
Saemiedigkieraerie raereste 20,1 millijovnh kråvnah dåarjodh evtiedæmman learoevierhtijste.
Det er en økning på 2, 5 millioner kroner.
Daate akte lissiehtimmie 2,5 millijovnh kråvnine.
Felles kulturarv
Tjåenghkies kultuvreaerpie
-For det andre har vi valgt å satse på vår felles kulturarv.
-Mubpelen libie veeljeme mijjen tjåenghkies kultuvreaerpiem dåarjoehtidh.
Den felles samiske kulturarven er rik, men veldig mye av den ligger gjemt i arkiver eller i kjellere.
Dïhte tjåenghkies kultuvreaerpie lea ræjhkoes, men gaajh jïjnje destie lea våarhkojne jallh tjeallarinie vöörhkeme.
Vi vil prioritere de samiske museene fordi det er ekstremt viktig at våre kulturskatter får verdige hjem og blir tilgjengelige for alle.
Mijjieh sïjhtebe dejtie saemien museumidie prioriteradidh dan åvteste joekoen vihkeles mijjen kultuvreskaehtieh vyörtegs hïejmh åadtjoeh jïh gaajhkesh åadtjoeh dejtie vuejnedh.
Gjennom kulturarven bygger vi opp Sápmi for fremtiden.
Kultuvreaerpien tjïrrh mijjieh Saepmiem bæjjese bigkebe båetijen aajkan.
De samiske museene ligger langt bak de norske museene i økonomisk utvikling, og dette er et bidrag for å rette opp den skjevheten, sier Thomassen.
Doh saemien museumh leah eah leah dan gåhkese båateme goh nöörjen museumh ekonomijeevtiedimmesne, jïh daate akte dåarjoe mij edtja dam joekehtsem staeriedidh, Thomassen jeahta.
Sametingsrådet foreslår å bevilge 31, 6 millioner kroner til samiske museer.
Saemiedigkieraerie raereste 31.6 millijovnh kråvnah saemien museumidie dåarjodh.
Det er en økning på 3, 8 millioner kroner.
Daate akte lissiehtimmie 3, 8 millijovnh kråvnine.
Med regjeringens kutt på 6 millioner til primærnæringer har budsjettprosessen vært krevende.
Reerenassen giehpiedimmine 6 millijovnh kråvnine aalkoejieliemidie, budsjedteprosesse krïevije orreme.
-Dette betyr 6 millioner mindre til primærnæringer i samiske områder, og dette er selvsagt svært trist, forklarer sametingsråd Ann-Mari Thomassen.
-Daate sæjhta jiehtedh 6 millijovnh vaenebe aalkoejieliemidie saemien dajvine, jïh daate hævvi gaajh ovmurrie, saemiedigkieraerie Ann-Mari Thomassen buerkeste.
Sametingsrådet ønsker nå å invitere andre partier og lister på Sametinget til et bredt samarbeid om budsjettet, og håper at det selv i et trangt år for Sametinget skal være mulig å lage et budsjettforlik som fremmer det samiske samfunnet.
Daelie saemiedigkieraerie sæjhta bööredidh jeatjah krirrieh jïh læstoeh Saemiedigkesne akten gamte laavenjostose budsjedten bïjre, jïh gegkeste jalhts akten gaertjies jaepien Saemiedægkan dellie læjhkan gåarede aktem budsjedteliktesem darjodh mij dam saemien siebriedahkem eevtjie.
Sametingsråd Ann-Mari Thomassen sier at sametingsrådet sammen med plan- og finanskomiteen skal til Stortinget i begynnelsen av november for å fortelle om behovene i det samiske samfunnet.
Saemiedigkieraerie Ann-Mari Thomassen jeahta saemiedigkieraerie soejkesje- jïh finansemoenehtsinie ektine edtja Stoerredigkien gåajkoe gålkoen aalkoelisnie juktie daerpiesvoeti bïjre saemien siebriedahkesne soptsestidh.
For mer info: Sametingsråd Ann-Mari Thomassen, 900 57 123
Vielie bïevnesh: Saemiedigkieraerie Ann-Mari Thomassen, 905 57 123
Satser videre på samisk reiseliv / Variert næringsliv / Næringer / Forsiden - Sametinget
Saemien fealadassem guhkiebasse dåarjohte / Gellielaaketje jielemh / Jielemh / Saemiedigkie - Sametinget
Satser videre på samisk reiseliv
Saemien fealadassem guhkiebasse dåarjohte
Sametingsrådet bevilger 850 000 kroner i støtte til Nordnorsk Reiseliv AS til prosjektet Samisk Reiseliv 2.0. Prosjektet skal øke kompetansen, produktene og markedsandelene til samiske reiselivsbedrifter.
Saemiedigkieraerie 850 000 kråvnah dåårje Nordnorsk Reiseliv AS:se prosjektese Samiske Reiseliv 2.0. Prosjekte edtja maahtoem, dorjesidie jïh maarkedelåhkojde lissiehtidh saemien fealadassesïeltide.
Samisk Reiseliv 2.0 er en videreføring av prosjektet Samisk Reiseliv som Origo Nord har ledet i perioden 2012-2015.
Samisk Reiseliv 2.0 lea akte guhkiebasse barkoe prosjekteste Samisk Reisliv maam Origo Nord lea stuvreme boelhken 2012-2015.
-Det som er nytt i denne videreføringen er at samisk reiselivsbransje her knyttes opp mot et eksisterende reiselivsmiljø og dermed får tilgang til etablert nettverk, høy reisefaglig kompetanse og en solid markedsføringskanal som kan løfte hver enkelt bedrift i prosjektet, sier sametingsråd Silje Karine Muotka.
-Dïhte mij lea orre daennie guhkiebasse barkosne lea saemien fealadassesuerkie daesnie ektiedamme sjædta akten daaletje fealadassebyjresen vööste jïh destie gaskesem åådtje aktine tseegkeme viermine, jolle fealadimmiefaageles maahtojne jïh akten nænnoes maarkededoekemekanaalese mah maehtieh fïerhtem sïeltem prosjektesne lutnjedh, saemiedigkieraerie Silje Karine Muotka jeahta.
NordNorsk Reiseliv AS (NNR) er markedsføringsorganet for Nord-Norge som reiselivsmål nasjonalt og internasjonalt.
NordNorsk Reiseliv AS (NNR) lea maarkedefoeresjimmieåårgane Noerhte-Nöörjese goh fealadimmieulmie nasjovnaale jïh gaskenasjovnaale sijjesne.
Selskapet har 15 ansatte på kontorene i Tromsø, Alta og Bodø.
Sïelten leah 15 barkijh kontovrine Tromsøesne, Altesne jïh Bådåddjosne.
Formålet med prosjektet Samisk Reiseliv 2.0:
Åssjele prosjektine Samiske Reiseliv 2.0 lea:
Samisk Reiseliv 2.0 skal være en åpent nettverk som tilbyr kompetanseheving for alle som ønsker å tilegne seg ny kunnskap.
Samisk Reiseliv 2.0 edtja akte gaahpoeh viermie årrodh mij maahtoelutnjemem faalehte gaajhkesidie mah sijhtieh orre daajroem vejtiestidh.
Det anses som viktig at alle bedrifter og øvrige instanser som har særlig interesse for fagfeltet kan få tilbud om deltakelse på åpne samlinger som seminarer, kurs og konferanser.
Åtna goh vihkeles gaajhkh sïelth jïh jeatjah instansh mah sjïere ïedtjem utnieh faagesuarkan maehtieh faalenassem åadtjodh meatan årrodh gaahpoeh tjåanghkojne goh seminaarh, kuvsjh jïh konferansh.
Deltakelse fra bedrifter eller institusjoner som ikke er prosjektpartnere må dekke deltakelse for slike arrangement selv.
Sïelth jallh institusjovnh mah eah leah prosjekteguejmieh tjuerieh jïjtje maeksedh jis sijhtieh meatan årrodh öörnedimmesne.
Reiselivsbedrifter i sørsamiske områder skal få en plass i Samisk Reiseliv 2.0
Fealadassesïelth åarjelsaemien dajvine edtjieh aktem sijjiem åadtjodh prosjektesne Samisk Reiseliv 2.0.
Sametingsråd Silje Karine Muotka sier at reiselivssatsinger på samisk kultur må være basert på ekthet og troverdighet.
Saemiedigkieraerie Silje Karine Muotka jeahta fealadasseråajvarimmieh saemien kultuvresne tjuerieh tjïelkevoetem jïh ussjedammesvoetem våaroeminie utnedh.
–Ekte og troverdige samiske reiselivsprodukter må være en rød tråd gjennom hele prosjektet, sier Muotka.
–Tjïelke jïh ussjedammes saemien fealadassedorjesh tjuerieh akte rööpses laejkie årrodh abpe prosjekten tjïrrh, Muotka jeahta.
-Samisk reiseliv har et stort potensial for å bli en mye større næring i samiske områder enn i dag.
- Saemien fealadasse stoerre nuepiem åtna akte sagke stuerebe jielemem sjïdtedh saemien dajvine goh daan biejjien.
Vi behøver flere profesjonelle samiske reiselivsaktører som tilbyr ekte og gode produkter som etterspørres i et internasjonalt reiselivsmarked, sier Muotka.
Mijjieh jienebh profesjonelle fealadasseaktöörh daarpesjibie mah tjïelke hijven dorjesh faalehtieh mej mietie gaskenasjovnaale fealadassemaarkede gihtjie, Muotka jeahta.
Invitasjon til seminar om sørsamisk språk med toppforelesere!
Bööredimmie seminaarese åarjelsaemien gïelen bïjre håalijigujmie bijjiegietjesne!
09.00 - 10.45 Hvordan revitalisere et minoritetsspråk som er utryddingstruet?
09.00 - 10.45 Guktie aktem unnebelåhkoegïelem jealajehtedh mij lea vaahresne nåhkelidh?
Å hvorfor?
Jïh man åvteste?
Prof. Jon Todal
Prof. Jon Todal
10.45 - 11.20 Spørsmål, diskusjon
10.45 - 11.20 Gyhtjelassh, digkiedimmie
11.30 - 12.45 Språk og rettigheter.
11.30 - 12.45 Gïele jïh reaktah.
Prof. emeritus Tove Skutnabb Kangas
Prof. emeritus Tove Skutnabb Kangas
12.50 - 13.30 Spørsmål, diskusjon
12.50 - 13.30 Gyhtjelassh, digkiedimmie
14.10 - 15.30 Vi lytter på bånd.
14.10 - 15.30 Mijjieh baanth goltelibie.
Fortellinger på sørsamisk.
Sopstsesh åarjelsaemien gïelesne.
Ord, begreper og tekster analyseres.
Mijjieh baakoeh, dïejvesh jïh teeksth analyseradibie.
Med sørsamisk ordbokforfatter Lajla M. Magga.
Åarjelsaemien baakoegærjatjaelije Lajla M. Magga.
15.35 - 16.05 Hvordan få det til?
15.35 - 16.05 Guktie dam buektiehtidh?
Forskningsassistent Patricia Fjellgren Sametinget, Sverige, gir råd hvordan stimulere til økt bruk av sørsamisk.
Dotkemeklahke Patricia Fjellgren, Saemiedigkie, Sveerje raereste guktie edtja skreejrehtidh ihke jienebh åarjelsaemien soptsestieh.
Gjestegården 74335224, mob. 91552913.
Gjestegården 74335224, mob. 91552913.
Hytter/stugor 74335355, mob
Hæhtjoeh 74335355, mob 94739619
Udir.no - Sámi soga lávlla og Norges nasjonalsang, joiketradisjon og joik i dag
Udir.no - Sámi soga lávlla og Norges nasjonalsang, joiketradisjon og joik i dag
Sámi soga lávlla og Norges nasjonalsang, joiketradisjon og joik i dag
Sámi soga lávlla og Norges nasjonalsang, joiketradisjon og joik i dag
Eksempler på undervisningsopplegg
Vuesiehtimmieh øøhpehtimmesoejkesjidie
Trinn
Daltese
Skriftlig kompetanse
Tjaaleldh maahtoe
Arbeid med stavelser
Barkoe lïhtsigujmie
Slektsbenevninger
Laahkoeh
Fortelling
Soptsese
Stedsnavn
Sijjienommh
Diktfortelling Styrkenotat VØL-skjema
Diktesoptsese gaarkenotaate DSL-goere
Sennagress
Suejnieh
Artikkel Skriftlig prosjekt
Artihkele Tjaaleldh prosjekte
Begreper som brukes i reindrifta
Dïejvesh mah båatsosne åtnasuvvieh
Kåseri
Håaleme
Oppdragelsesmåter i Sápmi/Sábme/Saepmie Eventyr
Bijjiedimmievuekieh Saepmesne Heamtuvrh
Lesestrategier
Lohkemestrategijh
Sámi soga lávlla og Norges nasjonalsang Joiketradisjon og joik i dag
Saemiej laavlome jïh Nøørjen nasjovnalelaavlome Vuelien aerpievuekie jïh vuelie daan biejjien
Oversette fra norsk til samisk
Nøørjen gïeleste saemien gïelese jarkoestidh
Samiske eventyr og urfolks eventyr
Saemien heamtuvrh jïh aalkoealmetji heamtuvrh
Sámi soga lávlla og Norges nasjonalsang
Saemiej laavlome jïh Nøørjen nasjovnalelaavlome
Joiketradisjon og joik i dag
Vuelien aerpievuekie jïh vuelie daan biejjien
Hovedinnhold
Aamhtese:
Navn: Dato:
Nomme: Biejjie:
Udir.no - Intervjuskjema
Udir.no - Gihtjehtimmiegoere
Intervjuskjema
Gihtjehtimmiegoere
Intervjuer:
Gihtjehtæjja:
Intervjuobjekt:
Gihtjelgæjja:
Avtalt dag og tid:
Latjkeme biejjie jïh tijje:
Spørsmål:
Gyhtjelasse:
(Bruk spørreordene - hvem, hva, hvor, hvordan.
(Nåhtedh gihtjemebaakojde – gie, maam, gusnie, guktie …
slik at du unngår ja og nei som svar.)
naemhtie lieph jaavoe jïh ijje goh vaestiedassh.)
Svar:
Vaestiedasse:
Å skrive sammendrag
Åeniedimmiem tjaeledh
Les teksten flere ganger.
Lohkh tjaalegem gellien aejkien.
Merk sentrale ord eller setninger.
Mïerhkesjh vihkeles baakoeh jallh raajesh.
Skriv et sammendrag med egne ord.
Tjaelieh aktem åeniedimmiem jïjtsh baakoejgujmie.
Når du skriver, kan du se på stikkordene eller spørsmålene.
Gosse tjaalah, maahtah tjoevtenjebaakojde jallh gyhtjelasside vuartasjidh.
Vis sammendraget til læreren din eller andre slik at du kan få råd om hvordan du kan forbedre sammendraget.
Vuesehth åeniedimmiem lohkehtæjjese jallh jeatjabidie, guktie datne maahtah raerieh åadtjodh guktie maahtah åeniedimmiem bueriedidh.
Si ifra om rasisme!
Bievnieh raasismen bïjre!
Det har den siste tiden vært flere medieoppslag om hets og rasisme rettet mot samer.
Dan minngemes tïjjen dle jienebh stuhtjh meedijinie orreme trïegkenassen jih raasismen bïjre saemiej vøøste.
- Hatefulle ytringer og vold er uakseptabelt uansett hvilken begrunnelse man har for å komme med slike ytringer og utøve voldelige handlinger, uttaler visepresident Laila Susanne Vars.
- Ij edtjh lahtestimmieh dieves aassjoste jih vædtsoesvoeteste jååhkesjidh saaht maam buerkiestimmiem åtna dagkari lahtestimmiejgujmie båetedh, jïh vædtsoes dahkoeh mubpiej vööste darjodh, mubpie presideente Laila Susanna Vars jeahta.
- Det skal ikke være slik at ”såpass må en tåle når man er same”.
- Ij edtjh naemhtie årrodh goh «devverde tjuara töölledh gosse lea saemie».
På vegne av Sametingsrådet ønsker jeg å utrykke vår støtte til de som står fram; dere er modige og deres erfaringer vil hjelpe andre i samme situasjon, uttaler visepresident Laila Susanne Vars.
Saemiedigkieraerien bieleste sïjhtem mijjen dåarjojne båetedh dejtie mah ååredæjjam vuesiehtieh, dijjieh lidie mavvas jïh dijjen dååjrehtimmieh sijhtieh mubpide viehkiehtidh seamma tsiehkesne, mubpie presideente Laila Susanna Vars jeahta.
- Vi har den siste tiden hørt sterke historier om både hverdagsrasisme og direkte bruk av vold mot individer med samisk bakgrunn.
- Dan minngemes tïjjen libie isvelihke soptsesth govleme aarhkebiejjien raasismen bïjre, jïh vædtsoesvoete ryöktesth almetji vööste saemien maadtoste.
Jeg er rystet over at slikt fortsatt skjer i Norge i 2012, og det viser at vi alle har en jobb å gjøre med å sikre at både foreldre og opplæringssystemet vårt lærer barn og unge om respekt for andre kulturer og identiteter.
Manne alvesadtem dagkerh heannadimmieh annje Nöörjesne heannede jaepien 2012, jïh dïhte vuesehte gaajhkesh mijjieh tjoerebe maam akt darjodh juktie gorredidh dovne eejhtegh jïh mijjen lïerehtimmieöörnege maanide jïh noeride lierieh jeatjah kultuvride jïh almetjidie ååktedh.
Men voksne har et særskilt ansvar, respekt for kulturforskjeller er en grunnleggende verdi i vårt samfunn, uttaler visepresident Laila Susanne Vars.
Men geerve almetji akte sjïere dïedte, kultuvrejoekehtsh ååktedh akte vihkielommes aarvoe mijjen siebriedahkesne, mubpie presideente Laila Susanne Vars jeahta.
Visepresident Vars fordømmer rasistiske handlinger og berømmer de som står fram med sine historier.
Mubpie presideente Vars raasisteles dahkoeh laajhta jïh garmerde dejtie mah sijjen histovrijigujmie åvtese båetieh.
Sametingsrådet har allerede vært i kontakt med Antirasistisk Senter og ønsker nå å se på mulighetene for mer samarbeid i bekjempelsen av den såkalte hverdagsrasismen som mange samer opplever.
Saemiedigkieraerie joe govlehtalleme Antirasistisk Senter’inie jïh sæjhta daelie vuartasjidh mejtie nuepie vielie laavenjostedh juktie gæmhpodh dan, mij gohtjesåvva aarkebiejjien raasismen vööste, maam gellie saemieh dååjrieh.
Bekymret over omfanget
Tjoeperde man jïjnje raasisme lea
Rasisme er enhver diskriminering basert på etnisitet, opprinnelsesland eller hudfarge.
Raasisme lea fïerhne sïerredimmie mij våaromem åtna etnisiteetesne, mehtie laanteste båata jallh njaltjan klaerie.
I Norge er rasisme forbudt ved lov i henhold til Straffelovens § 135a og Diskrimineringslovens § 4.
Nöörjesne raasisme luhpehts daej laaki tsegkie, Straffeloven § 135a jïh Diskrimineringsloven § 4.
- Rasisme forsvinner ikke av seg selv, og Sametingsrådet har tatt opp med Regjeringen at vi er bekymret for at det er såpass mange samer som opplever diskriminering og rasisme i Norge i dag.
- Raasisme ij jïjtsistie gaatolh, jïh Saemiedigkieraerie lea Reerenassine bæjjese vaalteme mijjieh tjoeperdeminie ihke devverde dan jïjnjh saemieh mah sïerredimmiem jïh raasismen dååjrieh Nöörjesne daan biejjien.
Vi har foreslått tiltak, særlig innenfor opplæring og informasjonsarbeid.
Mijjieh libie råajvarimmieh raeriestamme, joekoen lïerehtimmien jïh bïevnesebarkoen sisnjeli.
Vi mener det er viktig at omverdenen får vite om hverdagsrasismen, og media spiller en viktig rolle.
Mijjieh vienhtebe vihkeles gaajhkesh åadtjoeh aarkebiejjien raasismen bïjre daejredh, jïh meedija aktem vihkeles råållam åtna.
Sametingsrådet oppfordrer alle å ta kontakt med Antirasistisk Senter hvis man opplever rasisme i hverdagen, de kan bistå i en vanskelig situasjon, sier Laila Susanne Vars avslutningsvis.
Saemiedigkieraerie haasta gaajhkesidie Antirasistisk Senter’inie govlehtalledh jis raasismem dååjrieh aarkebiejjien, dah maehtieh viehkiehtidh jis aehpine båata, Laila Susanna Vars minngemosth jeahta.
Her er anbefalingene fra Antirasistisk Senter:
Daesnie dah juvnehtimmieh Antirasistisk Senter’istie:
Det er viktig å reagere når rasismen viser seg, og det kan gjøres på mange måter.
Vihkeles maam akt darjodh gosse raasisme vååjnoes, jïh dam maahta gellielaakan darjodh.
Hvis du har vært utsatt for rasisme:
Jis raasismen dååjreme:
Antirasistisk Senters rådgivningskontor har lang erfaring med rasismesaker.
Antirasistisk Senter’en raeriestimmiekontovre guhkies dååjrehtimmiem åtna raasismeaamhtesigujmie.
Send en e-post eller ring 23 13 90 00 for å lage en avtale om personlig rådgivning.
Seedth e-påastem jallh ringkh 23 13 90 00 juktie nåhtedidh persovneles raeriestimmien bïjre.
Likestillings- og diskrimineringsombudet behandler saker og gir gratis rådgivning i diskrimineringssaker.
Mïrrestalleme- jïh sierredimmietjirkije aamhtesh gïetede jïh namhtah raeriestimmiem vadta sierredimmieaamhtesinie.
Rasisme på nett:
Raasisme nedtesne:
Hvis du oppdager rasistiske ytringer på Internett kan du rapportere det direkte til KRIPOS via deres tipstjeneste.
Jis raasisteles lahtestimmieh vueptesth Gaskeviermesne maahtah dam ryöktesth KRIPOS’ese reektedh dej raeriedïenesjen tjïrrh.
Rasistiske ytringer kan også rapporteres direkte til moderatorer i debattfora.
Maahtah aaj raasisteles lahtestimmieh ryöktesth moderatovride reektedh digkiedimmiesijjine.
Ta kontakt med den ansvarlige for siden.
Gaskesadth sæjroen tjåadtjoehtæjjam.
Mange har i dag rapporteringsknapper for upassende innlegg.
Jïjnjh sæjroeh reektemebåalah utnieh jis ov-sjiehteles stuhtjh båetieh.
Bruk dem!
Nåhtedh dejtie!
Facebook har klare retningslinjer for at rasistisk innhold ikke aksepteres, og du kan rapportere grupper eller annet innhold som du mener er rasistisk.
Facebook tjïelke bïhkedassh åtna ihke raasisteles sisvege lea luhpehts, jïh datne maahtah dåehkieh jallh jeatjah sisvegem reektedh mejtie vienhth leah raasisteles.
Det er en link nederst på gruppe-siden som heter "rapporter gruppe" der du anonymt kan rapporterer og evt. begrunne hvorfor du mener gruppen bør slettes.
Akte lïenghke dåehkiesæjroen vuelielisnie man nomme lea, desnie maahtah tjeakoeslaakan reektedh, jïh aaj jis sïjhth buerkiestidh mannasinie datne vienhth dåehkie byöroe destie vaaltasovvedh.
Mange ønsker ikke å bli personlig involvert av ulike grunner.
Jïjnjh almetjh eah sïjhth persovneles meatan sjïdtedh ovmessie fåantoej gaavhtan.
Til Antirasistisk Senter kan du være anonym, de kan anmelde forhold til politiet for deg, kontakte media, kontakte webhotellet eller kontakte den ansvarlige for siden.
Antirasistiske Senter’asse maahtah tjeakoes årrodh, dah maehtieh tsiehkieh pollisese bieljelidh dov åvteste, meedijam gaskesadtedh, webhotellem gaskesadtedh jallh sæjroen tjåadtjoehtæjjam gaskesadtedh.
Signerte samarbeid med Sametinget
Laavenjostoelatjkoem Saemiedigkine jååhkesjin
Onsdag signerte fylkesråd Terje Sørvik og Sametingets Ellinor Marita Jåma avtale om tospråklighetsmidler -
Gaskevåhkoen goevten 22.b. fylhkenraerije Terje Sørvik jïh Saemiedigkien Ellinor Marita Jåma latjkoem guektiengïelevoetevierhtiej bïjre jååhkesjigan.
Individuelle samarbeidsavtaler gir kommunene og fylkeskommunene større mulighet til å utvikle det samsike språket utifra kommunens og fylkeskommunenes egne behov.
Sjïere laavenjostoelatjkoeh stuerebe nuepieh vedtieh tjïeltide jïh fylhkentjieltide dam saemien gïelem evtiedidh tjïelti jïh fylhkentjïelti jïjtsh daerpiesvoeti mietie.
- Samtlige kommuner og fylkeskommuner har forskjellige utfordringer og det har derfor vært viktig og nødvendig at kommunene og fylkeskommunene selv har definert hvor det er behov for innsats innen egen organisasjon, sier sametingsråd Ellinor Marita Jåma.
- Gaajhkh tjïelth jïh fylhkentjïelth joekehts haestemh utnieh, jïh dannasinie vihkeles jïh daerpies orreme tjïelth jïh fylhkentjïelth leah jïjtje tjïertestamme gusnie lea daerpies sjïere råajvarimmiejgujmie jïjtse åårganisasjovnen sisnjelen, saemiedigkieraerije Ellinor Marita Jåma jeahta.
Det er 9 kommuner og 4 fylkeskommuner som er i forvaltningsområdet for samiske språk.
9 tjïelth jïh 4 fylhkentïielth leah reeremedajvesne saemien gïelide.
- Sametinget har nå i samarbeid med 10 av kommunene og fylkeskommunene i forvaltningsområdet for samiske språk kommet fram til en individuell samarbeidsavtale om bruken av tospråklighetsmidlene.
- Saemiedigkie lea laavenjostosne 10 tjïeltigujmie jïh fylhkentjïeltigujmie, gaajhkijste tjïeltijste jïh fylhkentjïeltijste reeremedajvesne saemien gïelide, seamadamme akten sjïere laavenjostoelatjkoen bïjre guktie edtja guektiengïelevierhtide nåhtadidh.
I denne sammenheng har Sametinget invitert alle forvaltningskommuner og -fylkeskommuner til felles underskriving av samarbeidsavtalene på kommende onsdag, 22. februar, sier Jåma.
Daennie sjïekenisnie dle Saemiedigkie gaajhkh reeremetjïeltide jïh -fylhkentjïeltide bööredamme båetedh jïh ektesne laavenjostoelatjkojde jååhkesjidh båetijen gaskevåhkoen, goevten 22. b. Jåma jeahta.
Endringer i reglene for tospråklighetstilskuddet
Jarkelimmieh guektiengïelevoetedåarjoen njoelkedassine
Sametinget endret reglene for tospråklighetstilskuddet i sak 11/11 på plenum i mars i fjor.
Saemiedigkie guektiengïelevoetedåarjoen njoelkedasside jarkeli aamhtesisnie 11/11 stoerretjåanghkosne njoktjen dæjman.
Tospråklighetstilskuddet går fra å være kostnadsstyrt til å bli en målstyrt modell med tredelt beregningsgrunnlag for fordeling av tilskuddet til kommunene i forvaltningsområdet for samisk språk.
Guektiengïelevoetedåarjoe jarkerostoe maaksoestuvreme maalleste ulmiestuvreme maallese, gusnie ryöknemevåarome lea golme bieline juakeme, juktie dåarjoem joekedidh tjïeltide reeremedajvesne saemien gïelide.
Modellen består av basisdel, betjeningsdel samt utviklingsdel for forvaltningskommunene.
Reeremetjïelti maallesne akte baasisebielie, gagkestimmiebielie jïh akte evtiedimmiebielie.
For fylkeskommunene i forvaltningsområdet for samisk språk er fordelingsmodellen todelt og består av basis- og betjeningsdel samt utviklingsdel.
Fylhkentjïelti joekedimmiemaalle lea göökte bieline juakeme, akte baasise- jïh gagkestimmiebielie jïh akte evtiedimmiebielie.
De nye reglene forutsatte at det blir laget en individuell samarbeidsavtale med alle kommunene og fylkeskommunene i forvaltningsområdet.
Dah orre njoelkedassh tsihkestahtin sjïere laavenjostoelatjkoeh dorjesovvin gaajhki tjïeltigujmie jïh fylhkentjïeltigujmie reeremedajvesne.
Hvem underskriver
Gïeh jååhkesjieh
Kommunene og fylkeskommunene som underskriver samarbeidsavtalen med Sametinget er: Tana kommune, Nesseby kommune, Porsanger kommune, Kautokeino kommune, Kåfjord kommune, Tysfjord kommune og Snåsa kommune, samt Finnmark fylkeskommune, Troms fylkeskommune og Nord-Trøndelag fylkeskommune.
Dah tjïelth jïh fylhkentjïelth mah laavenjostoelatjkoem jååhkesjieh Saemiedigkine leah: Deatnun tjïelte, Unjárgan tjïelte, Porsángun tjïelte, Guovdageaidnun tjïelte, Gáivuotnan tjïelte, Divtasvuodnan tjïelte jih Snåasen tjïelte, jïh Finnmaarhken fylhkentjïelte, Tromsen fylhkentjïelte jïh Noerhte-Trööndelagen fylhkentjïelte.
Sikrer kraftsikkerheten i Nord-Norge / Energi og mineraler / Miljø, areal og kulturvern / Forsiden - Sametinget
Elfaamoejearsoesvoetem Noerhte-Nöörjesne gorrede / Energije jïh mineraalh / Byjrese, areale jïh kultuvrevarjelimmie / Saemiedigkie - Sametinget
Sikrer kraftsikkerheten i Nord-Norge
Elfaamoejearsoesvoetem Noerhte-Nöörjesne gorrede
Sametingsrådet har gjennom konsultasjoner med Olje- og energidepartementet valgt å ikke motsette seg byggingen av ny 420 kV kraftledning fra Balsfjord til Skaidi, med forventning om at departementet nå har valgt å prioritere dette inngrepet over andre utbygginger i de samme områdene.
Saemiedigkieraerie lea rååresjimmiej tjïrrh Ålja- jïh energijedepartemeentine veeljeme ij bigkemem dööresmehtedh aktede orre 420 kV elfaamoeledningeste Balsfjorden luvhtie Skaidin gåajkoe, dejnie veanhtadimmine departemeente daelie lea veeljeme daam bigkemem våaroehtidh jeatjah bigkemi bijjelen seamma dajvine.
Denne konsesjonssaken gjelder et meget stort arealinngrep i det samiske området og skal anlegges gjennom noen av de mest sentrale reindriftsområdene i Norge.
Daate konsesjovneaamhtese akten joekoen stoerre arealegoerpedahken bïjre saemien dajvesne, jïh edtja akten dejstie vihkielommes båatsoedajvi tjïrrh Nöörjesne tseegkesovvedh.
Reindriftsfaglige vurderinger og konsultasjonene som er gjennomført med reinbeitedistriktene viser at de negative konsekvensene av linja vil bli belastende for berørte samiske interesser.
Båatsoefaageles vuarjasjimmieh jïh rååresjimmieh mah leah tjïrrehtamme båatsoesïjtigujmie vuesiehtieh dah nåake konsekvensh linjeste sijhtieh dåeriesmoerh sjugniedidh dejtie saemien ïedtjeadtjide.
Linja vil også berøre en mengde kartlagte samiske kulturminner langs traseen.
Linja sæjhta aaj sontere båetedh gellie goerehtalleme kultuvremojhtesh laajroen mietie.
Øker kraftsikkerheten
Elfaamoejearsoesvoetem lissehte
-Sametingsrådet har valgt å akseptere at det foreligger et reelt behov for å øke kraftsikkerheten og at denne linja vil gi en sikker levering av kraft til befolkningen i Troms og Finnmark, sier sametingspresident Aili Keskitalo.
-Saemiedigkieraerie lea veeljeme jååhkesjidh akte tjïelke daerpiesvoete gååvnese elfaamoejearsoesvoetem lissiehtidh, jïh daate linja sæjhta aktem staeries deallahtimmiem vedtedh elfaamoste årroejidie Tromsesne jïh Finnmaarhkesne, saemiedigkiepresidente Aili Keskitalo jeahta.
Sametingsrådet vil fremme saken til behandling i Sametingets plenum i begynnelsen av mars med innstilling om at konsultasjonsresultatet man har oppnådd med Olje- og energidepartementet godkjennes.
Saemiedigkieraerie sæjhta aamhtesem gïetedæmman buektedh Saemiedigkien stoerretjåanghkosne njoktjen aalkoelisnie dejnie raeriestimmine daam rååresjimmieilledahkem jååhkesjidh maam Ålja- jïh energijedepartemeentine buektiehtamme.
-420 kV kraftlinja utgjør et stort og omfattende inngrep.
-420 kV elfaamoelinja akte stoerre jïh vijries bigkeme.
Derfor er dette en stor og vanskelig sak for det samiske samfunnet.
Dan åvteste daate akte stoerre jïh geerve aamhtese dan saemien siebriedahkese.
Realiseringen av linja vil komme på toppen av tidligere inngrep.
Bigkeme daehtie linjeste sæjhta lissine båetedh dejtie aarebi bigkemidie.
Når sametingsrådet likevel velger å gi sin tilslutning, er dette først og fremt begrunnet med tanke på kraftsikkerheten, sier Keskitalo.
Gosse saemiedigkieraerie læjhkan veeljie sov jååhkesjimmiem vedtedh, daate lea uvtemes buerkiestamme elfaamoejearsoesvoeten gaavhtan, Keskitalo jeahta.
Mer restriktive
Striengkiesåbpoe
-For Sametingsrådet er det en klar forutsetning at et omfattende inngrep her betyr at sentrale myndigheter i framtida er adskillig mer restriktive med å gi tillatelser til ytterligere belastende inngrep i de samme områdene.
-Saemiedigkieraaran dle akte tjïelke krïevenasse akte stoerre bigkeme daesnie sæjhta jiehtedh staaten åejvieladtjh båetijen aejkien tjuerieh striengkiesåbpoe årrodh luhpiedimmieh vedtedh jieniebidie stuerebe goerpedahkide seamma dajvine.
Dette gjelder spesielt andre store utbygginger, eksempelvis vindmølleparker, sametingspresident Aili Keskitalo.
Joekoen jeatjah stoerre bigkemh goh biegkemööllapaarhkh, Aili Keskitalo jeahta.
Sikrer innflytelse videre
Tsevtsemem guhkiebasse gorrede
For Sametinget har det vært viktig at samiske rettighetshavere har fått anledning til å delta i planprosessene gjennom dialog og konsultasjoner.
Saemiedigkien gaavhtan dle vihkeles orreme saemien reakta-aajhterh leah nuepiem åådtjeme meatan årrodh soejkesjeprosessine gaskesadtemen jïh rååresjimmiej tjïrrh.
Dialogen vil være like viktig ved den videre planleggingen og under selve anleggsperioden.
Gaskesadteme sæjhta seamma vihkeles årrodh dennie guhkiebasse soejkesjimmesne jïh jïjtjehke bigkemeboelhken.
Det skal utarbeides en plan for miljø-, transport og anleggsarbeid (MTA-plan).
Edtja aktem soejkesjem darjodh byjrese-, skovhte jïh bigkemebarkose (daaroen MTA-soejkesje).
-I konsultasjonene har vi ettertrykkelig presisert at Statnett plikter å redusere ulemper for reindriften gjennom nær dialog med utøverne.
-Rååresjimmine libie tjarke tjïertestamme Statnett dïedtem åtna heaptojde båatsose giehpiedidh akten lïhke gaskesadtemen tjïrrh båatsoesaemiejgujmie.
Det skal på alle vis tas hensyn til reindriften og den sesongmessige bruken i de ulike reinbeitedistriktene, avslutter sametingspresident Keskitalo.
Edtja gaajhkelaakan båatsoem jïh dej joekehts båatsoesïjti åtnoem jaepien tjïrrh krööhkedh, saemiedigkiepresidente Keskitalo minngemosth jeahta.
For mer informasjon: Sametingsrpresident Aili Keskitalo, 971 29 305
Vielie bïevnesh: Saemiedigkiepresidente Aili Keskitalo, 971 29 305
Søknadsfrist for tradisjonell kunnskap og samisk utmarksbruk i grunnskolen / Grunnskole og VGS / Opplæring / Forsiden - Sametinget
Ohtsememierie aerpievuekien daajrose jïh saemien miehtjieåtnose maadthskuvlesne / Maadthskuvle jïh Jåa / Lïerehtimmie / Saemiedigkie - Sametinget
Søknadsfrist for tradisjonell kunnskap og samisk utmarksbruk i grunnskolen
Ohtsememierie aerpievuekien daajrose jïh saemien miehtjieåtnose maadthskuvlesne
- Jeg vil minne om muligheten til å søke om midler fra tilskuddsordningen tradisjonell kunnskap og samisk utmarksbruk i grunnskolen.
- Sïjhtem måjhtajehtedh nuepien bïjre vierhtieh ohtsedh dåarjoeöörnegistie aerpievuekien daajroe jïh saemien miehtjieåtnoe maadthskuvlesne.
Søknadsfristen er utvidet til 1.mai 2015 sier sametingsråd Silje Karine Muotka.
Ohtsememierie lea guhkiedamme suehpeden 1.b. 2015 raajan, saemiedigkieraerie Silje Karine Muotka jeahta.
-Dette er en spennende ordning som gir muligheter til å sette fokus på tradisjonell kunnskap og samisk utmarksbruk i grunnskolen sier sametingsråden.
-Daate akte gieltegs öörnege mij nuepieh vadta tjelmide bïejedh aerpievuekien daajrose jïh saemien miehtjieåtnose maadthskuvlesne, saemiedigkieraerie jeahta.
Vi ønsker flere søknader til ordningen, fra alle områder, men svært gjerne også fra sør- og lulesamiske områder.
Mijjieh jienebh ohtsemh öörnegasse sïjhtebe, gaajhkijste dajvijste, men maaje aaj åarjel- jïh julevsaemien dajvijste.
-Det er viktig at tradisjonell kunnskap og samisk utmarksbruk blir overført til de kommende generasjoner.
-Vihkeles aerpievuekien daajroe jïh saemien miehtjieåtnoe sertiestamme sjædta båetije boelvide.
Denne støtteordningen gir en mulighet for at skolene får anledning til å jobbe med tradisjonell kunnskap og samisk utmarksbruk med tilskudd som ikke dekkes av de ordinære kommunale budsjetter og skoleeiers prioriteringer.
Daate dåarjoeöörnege nuepiem vadta ihke skuvlh åadtjoeh aerpievuekien daajrojne jïh saemien miehtjieåtnojne barkedh gosse dåarjoem åadtjoeh maam sïejhme tjïelten budsjedth jïh skuvleaajhteri våaroehtimmieh eah maeksieh.
Slik kan elevene få uvurderlig kunnskap om samisk historie, tradisjoner og samfunnsliv.
Naemhtie learohkh maehtieh aktem åajvoeh daajroem åadtjoeh saemien histovrijen, aerpievuekiej jïh siebriedahkejieleden bïjre.
Eksempler på støtte som ble gitt i 2014:
Såemies ohtsemh mah dåarjoem åadtjoejin jaepien 2014:
Billavuoná bajasšaddaguovddaš/ Billefjord sjøsamiske oppvekstsenter
Billavuoná bajasšaddaguovddaš/ Billefjord mearoesaemien byjjenimmiejarnge
Billefjord sjøsamiske oppvekstsenter har fått tilskudd på kr 250 000 til gjennomføring av prosjektet naturressurser til spiselige formål;
Billefjordh mearoesaemien byjjenimmiejarnge lea 250 000 kråvnah dåarjojne åådtjeme juktie prosjektem eatnemevierhtieh bårretehtemasse tjïrrehtidh;
lage matretter og krydder av naturlige råvarer/ urter vi finner i naturen.
beapmoeh jïh krodth darjodh dejstie sjædtojste mejtie eatnamisnie gaavnebe.
Gjennom prosjektet har søker satt som resultatmål at elever og lærere skal øke kompetansen i å bruke nærmiljøet som naturlig arena til å høste produkter i naturen og utvinne krydder, sopp, bær og lære å bake barkebrød i kombinasjon med råvarer fra sjøsamisk kultur.
Prosjekten tjïrrh ohtsije lea illedahkeulmine åtneme learohkh jïh lohkehtæjjah edtjieh maahtoem lissiehtidh voengem nuhtjedh goh akte iemie sijjieh dorjesh eatnamisnie gaavnedh, jïh krodth, goebperh jïh muerjieh eatnamistie nuhtjedh, jïh lïeredh baarhkoelaejpiem bååhkesjidh naavradahkigujmie ektine mearoesaemien kultuvreste.
Deanu Sámeskuvla har fått tilskudd på kr 230 000 til gjennomføring av ulike tiltak for utvikling av samisk språk, samisk identitet og tradisjonell samisk kunnskap og utmarksbruk i skolen.
Deanu Saemieskuvle lea 230 000 kråvnah dåarjojne åådtjeme juktie ovmessie råajvarimmieh tjïrrehtidh mah edtjieh saemien gïelem, saemien identiteetem jïh aerpievuekien saemien daajroem jïh miehtjieåtnoem skuvlesne evtiedidh.
Prosjektet skal samtidig videreføre tradisjonell kunnskap fra den eldre generasjonen til den ynger generasjonen.
Prosjekte edtja seamma tïjjen aerpievuekien daajroem sertiestidh dehtie båarasåbpoe boelveste nuerebe boelvese.
Kautokeino barneskole har fått tilskudd på kr 120 000 til gjennomføring av ulike tiltak for utvikling av samisk språk, samisk identitet og tradisjonell samisk kunnskap og utmarksbruk i skolen.
Guovdageaidnu maanaskuvle lea 120 000 kråvnah dåarjojne åådtjeme juktie ovmessie råajvarimmieh tjïrrehtidh mah edtjieh saemien gïelem, saemien identiteetem jïh aerpievuekien saemien daajroem jïh miehtjieåtnoem skuvlesne evtiedidh.
Skolen skal blant annet bygge en darfegoahti skal være et sted som tar undervisningen ut av klasserommet og være arena for samisk språkbad og språkopplæring.
Skuvle edtja gaskem jeatjah derhviegåetiem bigkedh gåabph maahta ööhpehtimmiem klaassetjiehtjielistie vaeltedh, jïh akte sijjie årrodh saemien gïelebeasan jïh gïelelïerehtæmman.
Andre tradisjonelle aktiviteter som skal utføres knyttet til dette prosjektet er blant annet innhenting av naturressurser, vedskog og vedsanking, bearbeiding av skinn, bærplukking, garnfiske, bake sámegáhkkuid i dárfegoahti, bearbeiding av ull som klipp og farging av ull av sau, rypejakt og snarefangst.
Jeatjah aerpievuekien darjomh mejtie edtjieh daan prosjektese ektiedidh leah gaskem jeatjah vierhtieh veedtjedh eatnamistie, moereskåajje jïh moerem risjnedh, dueljiem/skåerriem darjodh, möörjedh, viermine gööledh, sjïjlelaejpieh bissedh derhviegåetesne, ålloem stealladidh jïh feerpedh ålloste sïrveste, rïeksegh lidtedh jïh rïeksegh gïeledh.
Tårnet skole, Sør Varanger kommune
Tårnet skuvle, Åarjel Varangeren tjïelte
Tårnet skole i Sør Varanger kommune har fått tilskudd på kr 23 400 til bygging av lavvo- og / eller luovvi av tremateriale som skal brukes som base for utendørsskole som er handikapptilpasset.
Tårnet skuvle Åarjel Varangeren tjïelte lea 23 400 kråvnah dåarjojne åådtjeme juktie låavthgåetiem tseegkedh moereste maam edtjieh nuhtjedh goh ålkoeskuvle jïh mij sjeahta dejtie learoehkidie mah leah svihtjemeheaptoes.
Skolen, Tårnet skole, har også drevet med et prosjekt (2012) som heter "skolen som kulturbærer i forhold til sjøsamisk kultur og fjordfiske".
Tårnet skuvle aaj prosjektem åtneme (2012) man nomme "skuvle goh kultuvreguedtije mearoesaemien kultuvrese jïh mearoegöölemasse".
Prosjektets mål er å styrke elevenes sjøsamiske røtter og fremme den sjøsamiske kulturen.
Prosjekten ulmie lea learohki mearoesaemien maadtoem nænnoestehtedh jïh mearoesaemien kultuvrem eevtjedh.
Dette prosjektet har inkludert og samarbeider med ulike lag og foreninger i bygda og andre ressurspersoner.
Daate prosjekte lea feerhmeme jïh laavenjostoe ovmessie tjïerti- jïh siebriejgujmie voenesne jïh jeatjah vierhtiealmetjigujmie.
Basert på de positive erfaringer fra det aktuelle prosjektet med samarbeidspartnere ønsker skolen nå å iverksette et prosjekt for elever på 1.- 4.trinn slik at alle skolens elever får være med opplæring fra 1.trinn.
Dej hijven dååjrehtimmiej gaavhtan dehtie sjyöhtehke prosjekteste laavenjostoeguejmiejgujmie, skuvle sæjhta daelie aktine prosjektine nierhkedh learoehkidie 1.-4. daltesasse, naemhtie guktie gaajhkh learohkh åadtjoeh meatan årrodh lïerehtimmesne 1. daltesen raejeste.
- Send inn søknad innen 1. mai 2015 og gi deres elever muligheten til å drive med skole utenfor klasserommet, sier sametingsråd Silje Karine Muotka.
- Seedtede ohtsemem suehpeden 1.b. 2015 åvtelen jïh vedtede dijjen learoehkidie nuepiem skuvlem utnedh klaassetjiehtjelen ålkolen, saemiedigkieraerie Silje Karine Muotka jeahta.
Søknadsrekord på læremidler / Artikler / Valgperiode 2009 - 2013 / Arkiv / Forsiden - Sametinget Søknadsrekord på læremidler
Ij gåessie gænnah dan jeenjesh ohtseme learoevierhtieh darjodh / Tjaalegh / Veeljemeboelhken 2009 - 2013 / Våarhkoe / Saemiedigkie - Sametinget
26. juni 2012 Sametingsrådet behandlet nylig alle innkomne læremiddelsøknader for 2012.
Saemiedigkieraerie lea aadtjegh gaajhkh learoevierhtieohtsemh gïetedamme mah leah båateme jaapan 2012.
Med totalt kr. 14,7 mill. satt av til ordinære og særskilte læremidler, samt læremidler til barnehage, mottok Sametinget læremiddelsøknader langt over egne budsjettrammer for 2012.
Ållesth 14.7 mill. kråvnajgujmie mejtie lyjkeme sïejhme jïh sjïere learoevierhtide lyjkeme, jïh aaj maanagïerten learoevierhtide, Saemiedigkie learoevierhtieohtsemh åådtjeme mah lea jïjtse budsjedtemieriej bijjelen jaapan 2012.
Den totale søknadsmassen viste seg å bli nærmere 52 millioner kroner.
Dah ållesth ohtsemh lin lïhkebe 52 millijovnh kråvnah.
- Det er først og fremst gledelig at så mange nå ønsker å produsere læremidler for samiske elever, økt søknadsmasse betyr at vi har rom til å velge de beste læremidler for våre elever.
- Uvtemesth lea luste gosse daan soe jeenh almetjh sijhtieh learoevierhtieh darjodh saemien learoehkidie, jeenebe ohtsemh darjoeh juktie mijjieh maehtebe dah bööremes learoevierhtieh veeljedh mijjen learoehkidie.
Men med tanke på den uholdbare læremiddelsituasjonen samiske elever tross alt er i er det likevel beklagelig at vi må avslå hele 69 av totalt 109 innkomne søknader, sier visepresident Laila Susanne Vars.
Gåessie ussjede magkeres nåekies learoevierhtietsiehkie saemien learohkh utnieh dillie gaatelassjem goh tjiehtebe 69 ohtsem nyöjhkedh 109 ohtsemijstie, mubpie presideente Laila Susanne Vars jeahta.
Sametinget har siden Samisk utdanningsråd ble slått sammen med Sametinget i 2000 hatt ansvar for ulike støtteordninger for utvikling av samiske læremidler.
Saemiedigkie lea daan raajeste gosse Saemien ööhpehtimmieraerie jïh Saemiedigkie ektesne bïejesovvem jaepien 2000 dïedtem utneme ovmessie dåarjoeöörnegi åvteste juktie saemien learoevierhtieh evtiedidh.
Prioriteringene har siden den gang vært styrt av ulike strategiske læremiddelplaner utviklet på bakgrunn av innspill fra barnehager og skoler i de aktuelle områdene.
Daan raejeste maanagïerth jïh skuvlh daejnie dajvine raerieh vadteme jïh daej raeriej gaavhtan lea ovmessie learoevierhtiesoejkesjh evtiedamme mah stuvrieh maam uvtemesth utnedh.
Perioden frem til i dag har vært preget av treghet i utviklingen av læremidler, mye på grunn av stramme økonomiske rammer hos Sametinget og kapasitetsproblemer hos forlag.
Daan raajan soejmetji gåaradamme learoevierhtieh evtiedidh, jïjnjh dan gaavhtan goh Saemiedigkien gaertjies økonomihken mierie jïh aaj dan gaavhtan goh bertemh eah dam buektedh.
De senere år har imidlertid trenden snudd.
Daej minngemes jaepiej gujht buerebe sjïdteme.
- Vi ser nå en tilstrømming av læremiddelforfattere og forlag som ønsker å produsere læremidler.
- Daelie jeenebe learoevierhtietjaelijh jïh bertemh vuejnebe mah sijhtieh learoevierhtieh darjodh.
Dette betyr at den prekære læremiddelsituasjonen for samiske elever kunne vært løst innen rimelig tid.
Dillie maahta daam nåekies learoevierhtietsiehkiem loetedh åenehks aejkien sisnie.
Vi behøver virkelig et betydelig løft for samisk læremiddelproduksjon, og nå setter vi vår lit til at regjeringen lytter til våre signaler og sikrer Sametinget rammevilkår til å følge opp læremiddelsatsingen, avslutter visepresident Laila Susanne Vars.
Mijjieh gujht eensi lutnjemem daarpesjibie saemien learoevierhtieh darjodh, jïh daelie vïenhtebe reerenasse mijjen åssjalommesh goltele jïh Saemiendigkien mierieh tjirkie juktie learoevierhtieråajvarimmiem dåeriedidh, mubpie presideente Laila Susanne Vars minngemes jeahta.
Sametingsrådet følger opp saken politisk.
Saemiedigkieraerie daam aamhtesem dåerede politihken vuekien mietie.
Tirsdag 20. juni ble saken løftet frem for statssekretær Elisabet Dahle i Kunnskapsdepartementet, og mandag 25. juni ble læremiddelsituasjonen drøftet med sameminister Rigmor Aasrud i Fornyings- og administrasjonsdepartementet.
Ruffien dæjstan 20. b. daam aamhtesem daejriehtamme staatetjaeliejasse Elisabet Dahlese Maahtoedepartemeentesne, jïh ruffien måantan 25. b. learoevierhtietsiehkiem dïjveldamme saemienministerinie Rigmor Aasrud:ine Orrestehteme- jïh reeremedepartemeentesne.
Sørsamisk bok- og kultrbuss / Bokbusser / Vi anbefaler / Bibliotek / Forsiden - Sametinget
Åarjelsaemien gærjabusse/Gærjah / Saemien gærjabussh / Mijjieh juvnehtibie / Gærjagåetie / Saemiedigkie - Sametinget
Solidaritet med verdens urfolk / Taler og artikler / Sametingsrådet / Organisasjonsstruktur / Om Sametinget / Forsiden - Sametinget
Akte budsjedte veartenen aalkoealmetjidie / Håalemh jïh tjaalegh / Saemiedigkieraerie / Åårganisasjovnestruktuvre / Saemiedigkien bïjre / Saemiedigkie - Sametinget
Solidaritet med verdens urfolk
Akte budsjedte veartenen aalkoealmetjidie
I Sametingets budsjett for 2015 prioriteres det internasjonale arbeidet for anerkjennelse av urfolkenes rettigheter.
Saemiedigkien budsjedtesne 2015 dihte gaskenasjovnaale barkoe jååhkesjæmman aalkoealmetji reaktijste prioriteradamme sjædta.
Både fordi det kreves av oss, og fordi menneskerettighetene generelt er under press internasjonalt.
Dovne dan åvteste dihte mijjeste tsïhkestahteme sjædta, jïh dan åvteste almetjereaktah sïejhmelaakan leah behtjiedimmien nuelesne gaskenasjovnaale.
Av sametingspresident Aili Keskitalo.
Aili Keskitalo, saemiedigkiepresidente.