pere/sami_parallel huggingface dataset:
4.2. Hovedmål Næringsvekst i Nord-Trøndelag er hovedmålet for arbeidet med regional utvikling i fylket.
4.2. Åejvieulmie Jielemeevtiedimmie Noerhte-Trööndelagesne lea åejvieulmie dan barkose regijovnale evtiedimmine fylhkesne.
Det betyr at hovedfokuset i virkemiddelbruken hos regionens sentrale utviklingsaktører er innrettet mot dette målet.
Dan åvteste dle åejviefokuse tsavtshvierhtieåtnosne, regijovnen voernges evtiedimmieaktööri luvnie, daan ulmien vööste sjïehtedamme.
Det tidligere målet om at 90 % av virkemidlene skal ha et direkte eller indirekte næringsperspektiv videreføres.
Dïhte aarebi ulmie, mij jeehti 90 % tsavtshvierhtijste edtieh aktem ryöktesth jallh ovryöktesth jielemeperspektijven utnedh, jåarhka.
Virkemidlene i programmet skal bidra til regional utvikling.
Programmen tsavtshvierhtieh edtjieh regijovnale evtiedimmiem sjugniedidh.
Programmet har fokus både på økonomisk verdiskaping og et godt samfunn for menneskene som bor her.
Programme fokusem åtna dovne ekonomeles aarvoesjugniedæmman jïh akten hijven siebriedahkese dejtie almetjidie mah daesnie årrodh.
Det innebærer i tillegg til direkte næringsrettede tiltak også innsats på en del områder som skal skape økt livskvalitet og bolyst.
Lissine ryöktesth råajvarimmieh mah leah jielemen vööste stuvreme, dle tjuara aaj såemies suerkine barkedh mah edtjieh lissiehtamme jieledekvaliteetem jïh årromelastoem sjugniedidh.
Aktuelle tiltaksområder som understøtter visjonens fokus på livskvalitet er stedsutvikling, attraktivitetsfremmende tiltak og utbygging av kulturell infrastruktur.
Sjyöhtehke råajvarimmiesuerkieh mah visjovnen jieledekvaliteetem dåarjohte leah sijjieevtiedimmie, råajvarimmieh mah fryöjstehkevoetem skreejrieh jïh vijriedimmie kultuvrelle infrastruktuvreste.
Programmet tar høyde for å støtte utviklingsprosjekter innen disse områdene.
Programme eajhnadåvva evtiedimmieprosjekth dåarjedidh daej suerkiej sisnjeli.
I tillegg vil endel næringsretta tiltak også ha en bolystdimensjon, som eksempelvis bredbåndsutbygging.
Lissine dle såemies jielemestuvreldh råajvarimmieh aaj årromelastoem skreejredh, vuesiehtimmien gaavhtan gamtebaantebïgkeme.
Måloppnåelse skal vurderes etter at programperioden er over.
Gosse programmeboelhke nåhkeme edtja vuarjasjidh mejtie ulmiem jakseme.
Gjennom å uttrykke hovedmålet som et antall målbare parametere, ligger følgende modell til grunn for vurdering av måloppnåelse av RUP: Modellen forutsetter at det er positive sammenhenger mellom næringslivets innovasjonsevne og næringsvekst, næringslivets lønnsomhet og næringsvekst osv. Når det gjelder attraktivitetsparameteren sier den noe om både fylkets attraktivitet for næringsutvikling og bosetting jfr. også programmets visjon.
Gosse åejvieulmiem vuesehte goh akte låhkoe parameeterijstie mejtie gåarede mööledh, dle daate maalle våaroemisnie juktie ulmiejaksemem vuarjasjidh RES'este. Maalle hijven ektiedimmieh tsihkestahta gaskem jielemen innovasjovnemaahtoem jïh jielemeevtiedimmiem, jielemen dieneste jïh jielemeevtiedimmie jnv. Fryöjstehkevoeteparameeteren sjïekenisnie, dle dïhte naakedem jeahta dovne fylhken fryöjstehkevoeten bïjre jielemeevtiedæmman jïh viesehtæmman, v. aaj programmen visjovnine.
Måloppnåelse vurderes etter at programperioden er over, altså når det foreligger tall for 2016. Målet er at da skal utviklingen i fylket innenfor de nevnte parameterne ha hatt en utvikling minst på landsgjennomsnittet.
Edtja vuarjasjidh mejtie ulmiem jakseme gosse programmeboelhke nåhkeme, amma gosse taallh jaapan 2016 gååvnesieh. Dellie veanhtede evtiedimmie fylhkesne dej neebneme parameeteri sisnjeli, lij evtiesovveme unnemes goh laanten gaskemedtie.
Utgangspunktet for målingen er nivået for 2012. Se også kapittel 7 om mål- og resultatstyring.
Möölemen våarome lea daltese jaapan 2012. Vuartesjh aaj 7. kapihtelem, ulmie- jïh illedahkestuvremen bïjre.
RUP utarbeides årlig, og det er viktig å følge med på utviklingen, slik at innsatsen kan korrigeres underveis og innrettes etter de verktøy og virkemidler som viser seg å lykkes best.
RES dorjesåvva fïerhten jaepien, jïh viehkeles evtiedimmiem gïehtjedidh, guktie maahta barkoem iktemearan staeriedidh jïh dam dej dïrregi jïh tsavtshvierhtiej mietie sjïehtesjidh mah vååjnoeh bööremes lyhkestidh.
Modellen vil, i tillegg til å gi et målegrunnlag, også være et bidrag til å utvikle/peke ut innsatsområder i de årlige utviklingsprogrammene – hvor det må settes inn innsats for å få til næringsvekst.
Maalle sæjhta, lissine aktem möölemevåaromem vedtedh, aaj viehkine årrodh barkoesuerkieh evtiedidh/ tjuvtjiedidh dejnie fïerhtenjaepien evtiedimmieprogrammine - gusnie tjuara aktem sjïere barkoem darjodh jis edtja jielemeevtiedimmiem buektiehtidh.
5. PRIORITERTE INNSATSOMRÅDER I 2013
5. PRIJORITERADAMME SJÏERE BARKOESUERKIEH 2013
For 2013 vil RUP-partnerskapet prioritere områdene infrastruktur, rekruttering og kompetanse.
Jaapan 2013 dle RES-guejmievoete sæjhta suerkide infrastruktuvre, dåårrehtimmie jïh maahtoe prijoriteradidh.
Utvalget er gjort blant de utfordringer og muligheter som er beskrevet i kapittel 3, og med bakgrunn i innspill fra kommunene og RUP-partnerskapet.
Dah leah veeljesovveme dej haestemi jïh nuepiej gaskem mah leah 3. kapihtelisnie buerkiestamme, jïh dejstie raerijste mah tjïeltijste jïh RES-guejmievoeteste båateme.
Prosjekter som skal finansieres gjennom programmet vil bli vurdert i lys av disse prioriteringene.
Sæjhta vuarjasjidh dejtie prosjektide mejtie edtja finansieradidh programmen tjïrrh, tjoevkesisnie daejstie prijoriteradamme suerkijste.
Programmet er bransjenøytralt og det er et bevisst valg at enkeltnæringer ikke er definerte som egne prioriterte områder.
Programme ij naan vihties suerkiem veeljeme, jïh voerkeslaakan veeljeme aktegsjielemh eah leah tjïelkestamme goh jïjtsh prijoriteradamme suerkieh.
For disse er det utarbeidet egne bransjeplaner, se oversikt i vedlegg 1.
Daejtie jïjtsh suerkiesoejkesjh dorjesovveme, vuartesjh 1. lissietjaalegem.
5.1. Infrastruktur og næringsnettverk Infrastruktur brukes i denne sammenheng i overført betydning.
5.1. Infrastruktuvre jïh jielemeviermie Daennie ektiedimmesne dle infrastruktuvre ånnetji jeatjahlaakan åtnasåvva.
Med infrastruktur menes eksempelvis anlegg som må til for å få bredbånd og mobilsignaler fram dit folk bor over hele fylket.
Infrastruktuvre lea vuesiehtimmien gaavhtan gaajhke mij lea daerpies jis edtja gamtebaantem jïh mobijlesignalh dohkoe buektedh gusnie almetjh årroeh abpe fylhkesne.
I tillegg kan det også være overordnede tiltak som må gjøres for en nødvendig profilmarkedsføring av reiselivet i regionen.
Lissine maahta aaj bijjemes råajvarimmieh årrodh mejtie tjuara darjodh akten daerpies profijelemaarkededoekemen gaavhtan fealadasseste regijovnesne.
Kulturell infrastruktur og stedsutvikling er viktig for identitetsutvikling, kulturbasert næring og etableringsattraktivitet.
Kultuvrelle infrastruktuvre jïh sijjieevtiedimmie leah vihkeles identiteetevtiedimmien, kultuvrejielemen jïh tseegkemen fryjöstehkevoeten gaavhtan.
Dette satsingsområdet innbefatter også den rådgivning som innovasjonsselskapene gir overfor nyetablerere og samarbeidet mellom bedrifter i ulike nettverksprogram.
Daennie sjïere barkoesuerkesne aaj daate raeriestimmie maam innovasjovnesïelth orre tseegkijidie vedtieh, jïh laavenjostoe sïelti gaskem ovmessie viermieprogrammine.
Vi kaller derfor alt dette for infrastruktur og næringsnettverk.
Mijjieh dan åveste gaajhkem gohtjebe infrastruktuvre jïh jielemeviermie.
Fylkeskommunen er pådriver for å bygge ut bredbånd i Nord-Trøndelag.
Fylhkentjïelte lea tsevtsiedæjja juktie gamtebaantem vijriedidh NoerhteTrööndelagesne.
Utbygging av raskt bredbånd også i de ikke kommersielle områdene av fylket er viktig for næringsutvikling og bolyst.
Vijriedimmie varke gamtebaanteste aaj dejnie ij-kommersijelle dajvine fylhkeste lea vihkeles jielemeevtiedimmien jïh årromelastoen gaavhtan.
Fylkeskommunen vil derfor bidra til å fullføre utbygging av moderne infrastruktur som bredbånd og mobiltelefoni over hele fylket.
Fylhkentjïelte sæjhta dan åvteste viehkiehtidh vijriedimmiem daajbaaletje infrastruktuvreste illedh goh gamtebaante jïh mobijletellefovnije abpe fylhkesne.
Kommunene og fylkeskommunen er en viktig del av infrastrukturen gjennom å sikre gode tjenestetilbud for innbyggere og næringsliv i fylket.
Tjïelth jïh fylhkentjïelte leah akte vihkeles bielie infrastruktuvreste dan åvteste dah hijven dïenesjefaalenassh årroejidie jïh jieliemasse fylhkesne huksieh.
Et samfunn i endring krever en utviklingsorientert offentlig sektor, der tjenestetilbudet utvikles i takt med samfunnsendringene.
Akte siebriedahke jarkelimmesne aktem byögkeles suerkiem kreava mij evtiedimmiem krööhkie, jïh gusnie dïenesjefaalenasse evtiesåvva siebriedahken jarkelimmiejgujmie.
Her er FoU er et viktig virkemiddel.
Daesnie FoU akte vihkeles tsavtshvierhtie.
Det er etablert ordninger som kan stimulere til dette, f.eks. offentlige utviklingskontrakter og Regionale Forskningsfond.
Aaj öörnegh tseegkesovveme mah maehtieh disse skreejredh, v.g byögkeles evtiedimmielatjkoeh jïh Regijovnale Dotkemefoenth.
Vi har seks ulike innovasjonsmiljøer i Nord-Trøndelag som er tatt opp i nasjonale program.
Noerhte-Trööndelagesne govhte joekehts innovasjovnebyjresh mah leah meatan vaaltasovveme nasjovnaale programmine.
Disse selskapene skal bidra til god samhandling mellom gründere, bedrifter og FoU-miljø og hjelpe fram gründerbedrifter som er knyttet til miljøene.
Daah sïelth edtjieh hijven ektiedahkoem buektedh gründeri, sïelti jïh FoU-byjresi gaskem, jïh gründeresïeltide åvtese viehkiehtidh mah leah byjresidie viedteldihkie.
Erfaring viser at innovasjoner skjer lettere i en bedriftsklynge enn i den enkelte bedrift.
Dååjrehtimmie vuesehte innovasjovnh aelhkebe jåhta aktene sïeltetjomhpesne goh dennie aktegs sïeltesne.
De siste årene er det etablert flere bedriftsklynger i Nord-Trøndelag og tre av disse har fått nasjonal finansiering gjennom Arena-programmet.
Dej minngemes jaepiej dle jienebh sïeltetjomhph tseegkesovveme Noerhte-Trööndelagesne, jïh golme dejstie leah nasjovnaale beetnegh åådtjeme Arena-programmen tjïrrh.
I tillegg er det flere bedriftsnettverk i Nord-Trøndelag.
Lissine jienebh sïelteviermieh Noerhte-Trööndelagesne.
Disse miljøene bør støttes og videreutvikles.
Byöroe daejtie byjresidie dåarjodh jïh vijriesåbpoe evtiedidh.
Eksempler på tiltak for bedre infrastruktur og næringsnettverk:
Såemies råajvarimmieh akten buerebe infrastruktuvrese jïh jielemeviermieh:
 Legge til rette for ytterligere fiberdekning og bedre mobildekning
• Vielie fijberasse jïh buerebe mobijlegaptjesasse sjïehteladtedh
 Bidra til å støtte tilretteleggende tiltak som støtter opp omkring satsingen på
• Viehkiehtidh sjïehteladtije råajvarimmieh dåarjedidh mah aktegsïelti barkoem dåarjede
 Bidra til utvikling av innovasjonsmiljøene som er tatt opp i nasjonale programmer
• Viehkiehtidh dejtie innovasjovnebyjresidie evtiedidh mah leah meatan vaaltasovveme nasjovnaale programmine
 Støtte opp omkring bedrifter og miljøer som ønsker å utvikle seg innenfor
• Sïelth jïh byjresh dåarjedidh mah sijhtieh jïjtjemse evtiedidh tjomhpi jïh sïelteviermiej sisnjeli
 Legge til rette for økt bruk av FoU for å utvikle offentlige tjenester
• Sjïehteladtedh lissiehtamme åtnose FoU'ste juktie byögkeles dïenesjh evtiedidh
5.2. Rekruttering til nordtrøndersk arbeids- og næringsliv Rekruttering av kompetent arbeidskraft, spesielt til fagstillinger som krever fagbrev og høyere utdanning, vil i framtida fortsatt være krevende både for næringsliv og offentlig sektor.
5.2. Noerhte-tröönderen barkoe- jïh jieliemasse dåårrehtidh Maehteles barkoefaamoem dåårrehtidh, joekoen faagebarkojde mah faageprieviem jïh jollebe ööhpehtimmiem krievieh, sæjhta båetijen aejkien annje krievije årrodh, dovne jieliemasse jïh byögkeles suarkan.
På samme måte vil tilgang til arbeidsplasser for par i samme arbeidsmarkedsregion og muligheter for karriereutvikling være en utfordring.
Seammalaakan dle sæjhta akte haesteme årrodh barkoesijjieh paarride skååffedh seamma barkoemaarkederegijovnesne, jïh nuepieh karrierem evtiedidh.
Arbeidsinnvandring er nødvendig for at enkelte sektorer skal få dekket behovet for relevant arbeidskraft, og integrering og inkludering av innvandrere blir derfor viktig og gir muligheter i mange kommuner.
Sïjs-juhtijh mah diekie båetieh barkoen gaavhtan leah daerpies ihke såemies sektovrh edtjieh sijjen daerpies sjyöhtehke barkoefaamoen åadtjodh, jïh sjïehtesjimmieh jïh ektiedimmie sïjs-juhtijijstie sijhtieh dan åvteste vihkeles sjïdtedh jïh nuepieh vedtedh gelline tjïeltine.
Konkurransen om arbeidskraften er global.
Abpe veartene barkoefaamoen bïjre gaehtjieh.
Derfor må det tas hensyn til de etiske spørsmål som reises i forbindelse med rekruttering av arbeidskraft fra fattige land.
Dan åvteste tjuara krööhkedh dejtie etihkeles gyhtjelasside mah båetieh gosse barkoefaamoem giefies laantijste dåårrehte.
Nord-Trøndelag har en utfordring i å synliggjøre at fylket er et attraktivt bostedsalternativ både når det gjelder infrastruktur, servicetilbud samt sosiale og kulturelle betingelser.
Noerhte-Trööndelagen akte haesteme vuesiehtidh fylhke akte fryöjstehke årromesijjiealternatijve, dovne infrastruktuvren, hoksehtimmiefaalenassen jïh aaj sosijaale jïh kultuvrelle tsiehkiej bïjre.
Det er et stort samfunnsproblem at ungdom faller utenfor skole og arbeidsliv.
Akte stoerre dåeriesmoere siebriedahkesne noerh skuvlen jïh barkoejieleden ålkolen gehtjieh.
Hvis man fikk flere av disse ungdommene inn i utdanning eller jobb, ville det ha positive effekter på rekrutteringsutfordringene.
Jis jienebh daejstie noerijste ööhpehtæmman jallh barkose åadtjoeji, dle lij sïjhteme hijven årrodh haestiemidie dåårrehtimmine.
Her må ansvarlige aktører jobbe helhetlig og samhandle om iverksetting av konkrete og målrettede tiltak.
Daesnie dah aktöörh mah dïedtem utnieh, tjuerieh ellieslaakan jïh ektesne barkedh juktie vihties jïh ulmiestuvreldh råajvarimmiejgujmie nïerhkedh.
Oppvekstprogrammet i Nord-Trøndelag er et viktig verktøy i denne sammenheng.
Byjjenimmieprogramme Noerhte-Trööndelagesne lea akte vïhkeles dïrrege daennie sjïekenisnie.
Eksempler på tiltak for rekruttering:
Guktie maahta dåårrehtidh:
 Tilrettelegge for rekruttering og inkludering av utenlandsk arbeidskraft
• Sjïehteladtedh ålkoelaanten baarkoefaamoem dåårrehtidh jih sjïehtesjidh
 Bedre tilpasning mellom utdanning og arbeidslivets behov for kompetanse
• Buerebe sjïehtedimmie ööhpehtimmien jïh barkoejieleden maahtoe- daerpiesvoeten gaskem
 Legge til rette for å beholde og utvikle kompetanse i næringer/bransjer
• Sjïehteladtedh maahtoem jielieminie/suerkine utniehtidh jïh evtiedidh
 Utvikle steder hvor det både er attraktivt å bo og å etablere seg
• Sijjieh evtiedidh gusnie dovne fryöjstehke årrodh jïh orrejidh
 Legge til rette for aktivt utviklingsarbeid
• Akten eadtjohke evtiedimmiebarkose sjïehteladtedh
5.3. Kompetanse for framtidig næringsvirksomhet Framtidige arbeidsplasser i Norge vil være kompetansekrevende.
5.3. Maahtoe akten båetijen aejkien jielemegïehtelæmman Båetijen aejkien barkoesijjieh Nöörjesne sijhtieh maahtoem krïevedh.
Kompetanse har stor betydning for innovasjonsevne og vekstkraft i næringslivet.
Maahtoe lea joekoen vihkeles innovasjovnemaehtelesvoeten jïh evtiedimmiefaamoen gaavhtan jieliemisnie.
Det er derfor nødvendig for nordtrøndersamfunnet å investere i kompetanse på alle nivå.
Dan åvteste daerpies dan noerehtröönderen siebriedahkese maahtoem skåårvedh gaajhkine daltesinie.
Høgskolen i Nord-Trøndelag og kunnskapsmiljøene for øvrig må tilby sin kompetanse eksternt og næringslivet må i større grad se gevinstene med samarbeid med kunnskapsmiljøene.
Noerhte-Trööndelagen Jïlleskuvle jïh jeatjah daarjoebyjresh tjuerieh sijjen maahtoem olkese faalehtidh, jïh jieleme tjuara væjhkalåbpoe årrodh dïenestidie vuejnedh gosse daajroebyjresigujmie laavenjostoe.
Nordtrøndersk næringsliv er lite internasjonalt orientert.
Noerhtetröönderen jieleme lea vaenie gaskenasjovnaale maarkeden vööste stuvreme.
Betydningen av ny kunnskap gjennom nettverk og strategiske allianser internasjonalt øker.
Daelie vihkelesvoete orre daajroste viermiej jïh strategeles ektiedimmiej tjïrrh læssene.
For næringslivet er det viktig å opparbeide seg tilstrekkelig markedskompetanse for å kunne virkeliggjøre internasjonale markedsmuligheter.
Jielemen gaavhtan dle vihkeles nuekies maarkedemaahtoem reebledh juktie dejnie gaskenasjovnaale maarkedenuepine lyhkestidh.
Enkelte industri- og kunnskapsmiljø i fylket har markert seg på landsbasis, og denne posisjonen er nådd med utgangspunkt i innovasjon, kompetanse- og teknologiutvikling.
Såemies industrije- jïh daajroebyjresh fylhkesne leah våajnoes sjïdteme laantesne, jïh daam sijjiem jakseme innovasjovnen jïh maahtoe- jih teknologijeevtiedimmien gaavhtan.
Det er viktig å utfordre fylkets kunnskapsaktører og bedrifter til nærmere samhandling om målrettede satsinger som kan bidra til næringsmessig vekst.
Vihkeles fylhken daarjoeaktööride jïh sïeltide haestedh lïhkebelaakan laavenjostedh ulmiestuvreldh barkoej bïjre mah maehtieh jielemem sjïidtedehtedh.
Forskning og utvikling skjer både direkte i bedriftene og på de enkelte forskningsinstitusjoner.
Dotkeme jïh evtiedimmie leah dovne sïeltine jïh fïereguhtene dotkemeinstitusjovnesne.
Økt bruk av forskning er nødvendig for å videreutvikle det nordtrønderske næringslivet.
Lissiehtamme åtnoe dotkemistie lea daerpies juktie dam noerhtetröönderen jielemem evtiedidh.
Regional FoU-strategi for Trøndelag vil være førende for satsinger innenfor RUP-partnerskapet i 2013.
Regijovnale FoUstrategije Trööndelagese sæjhta otnjegem vuesiehtidh dejtie barkojde mah leah RES-guejmievoeten 2013 sisnjelen.
Eksempler på tiltak for økt kompetanse:
Såemies råajvarimmieh lissiehtamme maahtose
 Tilrettelegge for mer samhandling mellom næringslivet og FoU-institusjonene
• Vielie ektiedahkose sjïehteladtedh jielemen jïh FoU-institusjovni gaskem
 Tilby et utdanningstilbud som gir muligheter for å tilegne seg den kunnskap som næringslivet etterspør.
• Aktem ööhpehtimmiefaalenassem faalehtidh mij nuepieh vadta dam daajroem vejtiestidh man mietie jieleme gihtjie.
Dette omfatter også tilbud innen etter- og videreutdanning
Daate aaj faalenassh minngie- jïh jåarhkeööhpehtimmien sisnjelen feerhmie.
 Tilrettelegge for desentralisert etter- og videreutdanning
• Desentraliseradamme minngie- jïh jåarhkeööhpehtimmiem sjïehteladtedh
 Utvikle bestillerkompetansen i næringslivet
• Dongkememaahtoem jieliemisnie evtiedidh
 Sikre at alle prosjekter som finansieres via RUP koordineres med pågående satsinger innenfor VRI Trøndelag og Regionalt Forskningsfond Midt-Norge
• Hoksedh gaajhkh prosjekth mah beetnegh åadtjoeh RES'en baaktoe, iktesuvvieh juhtije barkoejgujmie VRI Trööndelagen jïh Regijovnale Dotkemefoenten Gaske-Nöörje sisnjeli
6. ØKONOMISKE VIRKEMIDLER OG VIRKEMIDDELAKTØRER
6. EKONOMELES TSAVTSHVIERHTIEH JÏH TSAVTSHVIERHTIEAKTÖÖRH
I dette kapitlet omtales fylkeskommunens utviklingsmidler, samt områder i utviklingsarbeidet hvor fylkeskommunen overfører midler til andre virkemiddelaktører, som Innovasjon Norge og kommunene.
Daate kapihtele lea fylhkentjïelten evtiedimmievierhtiej bïjre, jïh suerkieh evtiedimmiebarkosne gusnie fylhkentjïelte vierhtieh jeatjah tsavtshvierhtieaktööride sertie, goh Innovasjovne Nöörje jïh tjïelth.
Disse satsingene er en viktig del av fylkeskommunens partnerskapsarbeid og fylkeskommunen har, i tillegg til finansieringsrollen, også viktige roller i oppfølgingen.
Daah barkoeh leah akte vihkeles bielie fylhkentjïelten guejmievoetebarkoste, jïh fylhkentjïelte, lissine beetnehvierhtieråållese, aaj vihkeles råållah dennie vijriesåbpoe gïetedimmesne åtna.
RUP er førende for alle aktørene som er omtalt i programmet.
RES gaajhkh aktöörh stuvrie mah leah ållermaahteme programmesne.
6.1. Fylkeskommunale utviklingsmidler Programmets utviklingsinnsats skal ivareta hele fylket.
6.1. Fylhkentjïelten evtiedimmievierhtieh Programmen evtiedimmiebarkoe edtja abpe fylhkem gorredidh.
De økonomiske virkemidlene kommer i hovedsak fra KRD med føringer om at midlene skal styrke grunnlaget for bosetting og verdiskaping i områder og landsdeler med særlige utfordringer.
Dah ekonomeles tsavtshvierhtieh åajvahkommes TRD'ste båetieh, mij stillie vierhtieh edtjieh årromevåaromem jïh aarvoesjugniedimmiem nænnoestehtedh dajvine jïh laantebieline gusnie sjïere haestemh.
Midlene skal i hovedsak brukes innenfor det distriktspolitiske virkeområdet.
Edtja åajvahkommes vierhtide dajvepolitihkeles barkoedajven sisnjelen nåhtadidh.
90 prosent av fylkeskommunens utviklingsmidler skal gå til prosjekter der målet direkte eller indirekte er næringsutvikling.
90 prosenth fylhkentjïelten evtiedimmievierhtijste edtjieh prosjektide juhtedh gusnie ulmie ryöktesth jallh ovryöktesth lea jielemeevtiedimmie.
Fylkeskommunens utviklingsmidler skal gå til nye og pågående utviklingsprosjekter i samsvar med programmets mål og innsatsområder.
Fylhkentjïelten evtiedimmievierhtieh edtjieh orre jïh juhtije evtiedimmieprosjektide årrodh mah leah programmen ulmien jïh barkoesuerkiej mietie.
Driftsoppgaver støttes ikke.
Ij dåarjoem åadtjoeh sïelten gïehtelæmman.
Fylkeskommunen støtter tilretteleggende utviklingsprosjekter.
Fylhkentjïelte sjïehteladtije evtiedimmieprosjekth dåarjede.
Sammenheng med gjeldende politikk, planer og bransjestrategier skal synliggjøres.
Edtja ektiedimmiem sïejhme politihkine, soejkesjigujmie jïh suerkiestrategijigujmie vuesiehtidh.
Prosjekter må sannsynliggjøre en regional effekt, eksempelvis effekt ut over en kommune.
Prosjekth tjuerieh aktem regijovnale effektem utnedh, vuesiehtimmien gaavhtan vijriebasse goh akten tjïeltese.
RUP representerer ikke økonomiske virkemidler for utbygging av offentlig fysisk infrastruktur som veier, flyplasser, broer og bane.
RES ij naan ekonomeles tsavtshvierhtieh utnieh juktie byögkeles fysiske infrastruktuvrem bïgkedh, goh geajnoeh, gïrtesijjieh, pruvvieh jïh baanah.
Nasjonal Transportplan og Fylkesvegplanen er de viktigste plandokumenter i denne sammenheng.
Nasjonal Transportplan jïh Fylhkengeajnoesoejkesje leah dah vihkielommes soejkesjetjaatsegh daennie sjïekenisnie.
Det kan være aktuelt å støtte utredninger og forprosjektoppgaver innenfor infrastrukturområdet med regionale utviklingsmidler.
Maahta sjyöhtehke årrodh salkehtimmieh jïh åvteprosjekte-laavenjassh infrastruktuvresuerkien sisnjelen dåarjodh regijovnale evtiedimmievierhtiejgujmie.
Kommunale planprosesser støttes ikke.
Tjïelten soejkesjeprosessh eah dåarjoem åadtjoeh.
RUP-midler skal ikke brukes til oppfølging av Oppvekstprogrammets anbefalinger og tiltak.
RES-vierhtieh eah edtjh åtnasovvedh akten vijriesåbpoe gïetedæmman Byjjenimmieprogrammen juvnehtimmijste jïh råajvarimmijste.
Men avleda prosjekt som er i samsvar med RUP-ens prioriteringer, kan være aktuelle for finansiering gjennom programmet.
Men prosjekth mah leah akte illedahke daejstie jïh leah RES'en prijoriteeti mietie maehtieh beetnehvierhtieh åadtjodh programmen tjïrrh.
6.2. Programområder med egne økonomiske rammer
6.2. Programmesuerkieh jïjtsh ekonomeles mieriejgujmie
6.2.1. Interreg
6.2.1. Interreg
Gjeldende interregprogram går fra 2007-2013. Fylkeskommunen har positive erfaringer med samarbeidet Trøndelag – Jämtland og deltar i Interreg IV-A (Sverige/Norge) som kom i gang i 2008.
Daaletje interregprogramme lea 2007 raejeste 2013 raajan. Fylhkentjïelte hijven dååjrehtimmieh åtna laavenjostojne Trööndelage- Jiemhte, jïh lea meatan programmesne Interreg IV-A (Sveerje/Nöörje), mij eelki 2008.
Den sørsamiske interregsatsingen er lagt til Interreg IV-A NORD-programmet og Nord-Trøndelag fylkeskommune har sekretariatet for dette Program er utarbeidet for de ulike interregprogrammene og fylkeskommunen medfinansierer prosjekt med midler avsatt i RUP.
Dïhte åarjelsaemien interregbarkoe lea biejesovveme Interreg IV-A NORDprogrammese jïh Noerhte-Trööndelaagen fylhkentjïelte lea tjaelijesijjie dïsse. Programme lea dorjesovveme dejtie ovmessie interregprogrammide jïh fylhkentjïelte lea meatan beetnegh dåårje vierhtiejgujmie mah leah RES'sne lyjkeme.
Det kan også stimuleres til deltakelse i andre EU-programmer med disse midlene.
Maahta aaj skreejredh meatan årrodh jeatjah EU-programmmine daej vierhtiejgujmie.
6.2.2. Omstilling
6.2.2. Jarkelimmie
Ved ekstraordinære utfordringer knyttet til nedleggelse av næringsvirksomhet i en kommune, kan det søkes om status som omstillingskommune (”Statlig ekstrainnsats i omstillingsområder”).
Jis gaajh sjïere haestemh gosse jielemegïehtelimmine orrije aktene tjïeltesne, dle maahta staatusen bïjre syökedh goh jarkelimmietjïelte ("Staateles lissiedåarjoe jarkelimmietjïeltine").
Både kommunen selv, fylkeskommunen, Innovasjon Norge og staten har da et langsiktig oppfølgingsansvar.
Dellie dovne jïjtjehke tjïelte, fylhkentjïelte, Innovasjovne Nöörje jïh staate aktem guhkies dïedtem utnieh dan vijriesåbpoe gïetedimmien åvteste.
I NordTrøndelag er det for tiden en region og to kommuner som følges opp spesielt.
Daelie akte regijovne jïh göökte tjïelth Noerhte-Trööndelagesne mah sjiere vijriesåbpoe gietedimmiem åadtjoeh.
Meråker kommune fikk i 2007 status som omstillingskommune som følge av at Elkem la ned smelteverksdrifta i Kopperå.
Meråkeren tjïelte staatusem jarkelimmietjïeltine åadtjoeji jaepien 2007, dan åvteste Elkem sjalkedahkine orriji Kopperåsne.
Fylkeskommunen fikk i 2007 fra KRD tilført kr. 25 mill. for omstillingsperioden (2008-13), og det forventes at fylkeskommunen tilfører kommunen en ekstrainnsats på kr. 11 mill. Det avsettes i 2013 kr. 4.130.000 av den statlige rammen og kr. 1.800.000 fra fylkeskommunen til dette arbeidet.
Fylhkentjïelte 25 mill. kr TRD'ste åadtjoeji jaepien 2007 jarkelimmieboelhkese (2008-13), jïh veanhtede fylhkentjïelte aktem lissiedåarjoem 11 mill. kråvnine tjïeltese vadta. Jaepien 2013 dle 4.130.000 kr lyjke dehtie staateles miereste, jïh 1.800.000 kr fylhkentjïelteste daan barkose.
Prosjektet gjennomføres etter oppdaterte planer.
Tjïrrehte prosjektem orrestehteme soejkesji mietie.
Det er igangsatt et strategisk arbeid for oppfølging av omstillingsarbeidet.
Daelie aktine strategeles barkojne nïerhkeme juktie jarkelimmiebarkoem vijriesåbpoe gïetedidh.
Nærøy kommune har de siste årene mistet et betydelig antall arbeidsplasser.
Nærøyen tjïelte lea dej minngemes jaepiej gellie barkoesijjieh dasseme.
Som følge av dette har fylkeskommunen fått ekstrabevilgninger over Statsbudsjettet som sammen med bidrag fra fylkeskommunen og de tre kommunene i Ytre Namdal (Nærøy, Leka og Vikna), har gitt grunnlag for et regionalt omstillingsprosjekt med årlig ramme på kr. 6 mill.
Dan åvteste dle fylhkentjïelte lissiedåarjoeh åådtjeme Staatebudsjedten bijjelen, mah dåarjojne ektine fylhkentjïelteste jïh dejstie golme tjïeltijste Byjngetje Nåamesjevuemesne (Nærøy, Leka jïh Vikna), våaromem vadteme akten regijovnale jarkelimmieprosjektese, aktine fïerhtenjaepien mierine 6. mill. kråvnine.
Omstillingsarbeidet ble igangsatt høsten 2010 og forutsatt statlig oppfølging på samme nivå som tidligere år vil samme ramme for fylkeskommunens bidrag legges til grunn i 2013.
Jarkelimmiebarkoe eelki tjaktjen 2010 jïh jis staateles vijriesåbpoe gïetedimmie seamma daltesisnie sjædta goh aarebi jaepiej, dle sæjhta seamma mieriem fylhkentjïelten dåarjose våaroemasse bïejedh 2013.
I august 2012 besluttet styret i Sødra Cell AS å avvikle sitt eierskap i Sødra Cell Folla AS.
Mietsken 2012 dle Sødra Cell AS'en ståvroe sjæjsjali sov aajhterevoetem orrijidh Sødra Cell Folla AS'sne.
Den umiddelbare virkningen av dette var at grunnlaget for nærmere 70 arbeidsplasser i Verran kommune falt bort.
Dïhte varke illedahke destie lij mahte 70 barkoesijjieh Verran'isnie gaarvanin.
I denne situasjonen har kommunen med støtte fra et bredt regionalt partnerskap iverksatt et forprosjekt med tanke på et omstillingsarbeid i kommunen.
Gosse naemhtie sjïdti dle tjïelte dåarjojne aktede gamte regijovnale guejmievoeteste, aktine åvteprosjektine nïerhkeme juktie aktem jarkelimmiebarkoem aelkedh tjïeltesne.
Fylkeskommunen har intensjon om en omstillingsinnsats i Verran på kr. 3 mill. Innretning og omfang på dette arbeidet vil bli avklart gjennom forprosjektet.
Fylhkentjïelte veanhtede jarkelimmiedåarjoe Verranisnie 3. mill kr sjædta. Guktie jïh man stoerre daate barkoe sjædta sæjhta åvteprosjekten tjïrrh tjïelkestidh.
Innovasjon Norge har sammen med fylkeskommunen en faglig oppfølgingsrolle opp mot disse kommunene.
Innovasjovne Nöörje, fylhkentjïeltine ektine, aktem faageles vijriesåbpoe gïetedimmieråållam åtna daej tjïelti vööste.
Erfaringer fra tidligere omstillingsprosjekter vil være en del av denne oppfølgingen.
Dååjrehtimmieh aarebi jarkelimmieprosjektijste sæjhta akte bielie årrodh daehtie vijriesåbpoe gïetedimmeste.
6.2.3. Sørsamisk språk, næring og kultur Nord-Trøndelag har en sørsamisk befolkningsgruppe.
Åarjelsaemien gïele, jieleme jïh kultuvre Noerhte-Trööndelagesne åarjelsaemien årroeminie.
Tradisjonelt er den sørsamiske kulturen sterkt knyttet til reindriftsnæringen som har utviklet seg til å være en hovedbærer av den sørsamiske kulturen.
Aerpievuekien mietie dle åarjelsaemien kultuvre lea tjarke viedteldihkie båatsose mij åejvieguedtijinie evtiesovveme dehtie åarjelsaemien kultuvreste.
Høgskolen i Nord-Trøndelag har den nasjonale rollen innen høyere utdanning når det gjelder sørsamisk språk og kultur.
Noerhte-Trööndelagen Jïlleskuvle dam nasjovnaale råållam åtna jollebe ööhpehtimmien sisnjelen gosse lea åarjelsaemien gïelen jïh kultuvren bïjre.
Grong videregående skole har et tilsvarende ansvar innen videregående opplæring i Nord-Trøndelag.
Kråangken jåarhkeskuvle aktem seammalaakan dïedtem åtna jåarhkeööhpehtimmien sisnjelen Noerhte-Trööndelagesne.
Nord-Trøndelag har en betydelig satsing på sørsamisk språk, næring og kultur.
Noerhte-Trööndelage åarjelsaemien gïelem, jielemem jïh kultuvrem tjarke dåarjede.
Se også kap. 6.2.1 Interreg med en egen sørsamisk satsing.
6.2.1 Interreg, mij jïjtselaakan dam åarjelsaemien bieliem dåarjede.
6.2.4. Kompensasjonsmidler for regionalt differensiert arbeidsgiveravgift I 2007 ble regionalt differensiert arbeidsgiveravgift (RDA) gjeninnført.
Kompensasjovnevierhtieh regijovnale joekehtamme barkoevedtijemaaksoen åvteste Jaepien 2007 dle regijovnale barkoevedtijemaaksoe (daroen RDA) vihth sjïehtesjamme sjïdti.
Bortsett fra Leksvik og Frosta, fikk alle kommunene i fylket ordningen tilbake som tidligere.
Bielelen Leksvik jïh Frosta, dle gaajhkh tjïelth fylhkesne öörnegem bååstede åadtjoeji goh aarebi.
I Statsbudsjettet mottar fylkeskommunene midler over kap. 551 post 61 for en ekstrainnsats i kommuner med bedrifter som ikke fikk tilbake ordningen.
Statebudsjedtesne fylhkentjïelth vierhtieh åadtjoeh kap. 551 påaste 61 bijjelen, akten lissiebarkose dejnie tjïeltine sïeltigujmie mah idtjin öörnegem bååstede åadtjoeh.
Ordningen er todelt:
Öörnege lea juahkeldh:
 direktekompensasjon til bedrifter for økte kostnader.
• ryöktesth kompensasjovne sïeltide lissiehtamme maaksoej åvteste.
I og med at de aller fleste kommunene i Nord-Trøndelag har fått tilbake ordningen, er dette beskjedne beløp for vårt fylke (i 2012 kr. 880.000).
Dan åveste dah jeenjemes tjïelth Noerhte-Trööndelagesne dam öörnegem bååstede åådtjeme, dle ij leah dan jïjnjh beetnegh mijjen fylhkese (880.000 kr jaepien 2012).
Midler som tilflyter fylket innenfor ordningen fordeles i samarbeid med berørte kommuner.
Vierhtieh mah fylhkese båetieh öörnegen sisnjelen juakasuvvieh laavenjostosne dej sjyöhtehke tjïeltigujmie.
 bevilgning som har sitt opphav i endringer i beregningsgrunnlaget for kompensasjon.
• dåarjoe mij aalkoelistie bööti dejstie jarkelimmijste ryöknemevåaroemisnie kompensasjovnese.
I 2012 fikk Nord-Trøndelag tildelt en pott på kr. 9.1 mill. øremerket utbygging av bredbånd og annen infrastruktur.
Jaepien 2012 Noerhte-Trööndelage aktem tjomhpem åadtjoeji 9,1 mill. kråvnine, mah lin bieljiemïerhkeme vijriedimmiem gamtebaanteste jïh jeatjah infrastruktuvre.
Ordningen videreføres i 2013, men fordelingen er ikke klar før våren 2013.
Öörnege jåarhka 2013, men joekedimmie ij leah gaervies åvtelen gïjren 2013.
6.2.5. VRI Trøndelag VRI Trøndelag (Virkemidler for regional FoU og innovasjon) er et samarbeid mellom forskningsmiljø, virkemiddelaktører og næringsliv i Trøndelag.
VRI Trøndelag (daaroen Virkemidler for regional FoU og innovasjon) lea akte laavenjostoe gaskem dotkemen byjresh, tsavtshvierhtieaktöörh jïh jielemem Trööndelagesne.
Gjennom VRI Trøndelag kan bedrifter i regionen få tilgang til FoU-basert bistand i sine utviklingsprosesser (FoU: forskning og utvikling).
VRI Trööndelagen tjïrrh dle regijovnen sïelth maehtieh FoUviehkiem åadtjodh sijjen evtiedimmieprosessine (FoU: dotkeme jïh evtiedimmie).
Gjennom ordninger som kompetansemegling og studentmobilitet kan VRI Trøndelag bidra til å finne den beste kompetansen i forhold til bedriftens utfordringer, og gi økonomisk støtte til innkjøp av denne kompetansen.
Öörnegi tjïrrh goh maahtoedeanahtimmie jïh studentemobijliteete, Vri Trööndelage maahta viehkiehtidh dam bööremes maahtoem gaavnedh sïelten haestiemidie, jïh ekonomeles dåarjoem vedtedh dam maahtoem åestedh.
Satsingsområdene i VRI Trøndelag er mat, fornybar energi og miljøteknologi og opplevelsesnæringer.
Dah sjïere barkoesuerkieh VRI Trööndelagesne leah beapmoe, orrestimmeles energije jïh byjreseteknologije jïh dåårjesejielemh.
I enkelte tilfeller kan også prosjekter utenfor disse innsatsområdene støttes.
Akti veajkoej dle maahta aaj prosjekth daej barkoesuerkiej ålkoli dåarjedidh.
6.2.6. Regionalt Forskningsfond Midt-Norge Det midtnorske forskningsfondet er et samarbeid mellom fylkene Nord-Trøndelag, Sør-Trøndelag og Møre og Romsdal.
Regijovnale Dotkemefoente Gaske-Nöörje Gaskenöörjen dotkemefoente lea akte laavenjostoe fylhki gaskem NoerhteTrööndelagesne, Åarjel-Trööndelagesne jïh Møre jïh Romsdaelesne.
Fondet disponerer en årlig ramme på om lag 25-30 mill. kroner og satsingsområdene er marin sektor, mat, maritim sektor, olje/gass, fornybar energi og miljøteknologi og innovasjon i offentlig sektor.
Foente aktem fïerhten jaepien mieriem åtna medtie 25-30 mill. kråvnine, jïh sjïere barkoesuerkieh leah marijne suerkie, beapmoe, ålja/gaasse, orrestimmeles energije jïh byjreseteknologije jïh innovasjovne byögkeles suerkesne.
Målet med ordningen er å styrke forskning for regional innovasjon og regional utvikling og mobilisere til økt FoU-innsats i regionene.
Öörnegen ulmie lea dotkemem nænnoestehtedh regijovnale innovasjovnese jïh regijovnale evtiedæmman, jïh skreejredh lissiehtamme FoU'barkose regijovnine.
Videre skal de regionale forskningsfondene bidra til økt forskningskvalitet og utvikling av gode og konkurransedyktige FoU-miljøer i regionene.
Dah regijovnale dotkemefoenth edtjieh aaj lissiehtamme dotkemekvaliteetine viehkiehtidh, jïh hijven FoU-byjresh regijovnine evtiedidh, mah maehtieh meatan årrodh gaahtjemisnie.
6.3. Samlet fylkeskommunal utviklingsinnsats i RUP 2013
6.3. Tjåenghkies fylhkentjïelten evtiedimmiebarkoe RES'sne 2013
Tilgang virkemidler 2013: Regionale utviklingsmidler: KRD utviklingsmidler (kap. 551 post 60) 102.190.000 KRD Interregmidler sentralt (kap. 551 post 60) 5.490.000 KRD ekstrainnsats omstilling (Meråker, fond) 4.130.000 Landbruks- og matdepartementet (RLK-midler) 1.740.000 FK Fylkeskommunale utviklingsmidler 26.770.000 Sum regionale utviklingsmidler 140.320.000
Lissiehtasse tsavtshvierhtieh 2013: Regijovnale evtiedimmievierhtieh: TRD evtiedimmievierhtieh (kap.551 påaste 60) 102.190.000 TRD Interregvierhtieh staateles (kap. 551 påaste 60) 5.490.000 TRD lissiebarkoe jarkelimmie (Meråker, foente) 4.130.000 Laanteburrie- jïh beapmoedepartemeente (RLK-vierhtieh) 1.740.000 FT Fylhkentjïelten evtiedimmievierhtieh 26.770.000 Summe regijovnale evtiedimmievierhtieh 140.320.000
Øremerkede midler: KD Spillemidler til idrettsanlegg, nærmiljøanlegg og kulturbygg 43.000.000 FK Tilskudd til friluftsspel og festivaler 1.100.000 FK Friluftsmidler 310.000 Sum øremerkede midler: 44.410.000
Bieljiemïerhkeldh vierhtieh: KD Tseegkeldahkide gaarsjelæmman, voengese jïh kultuvregåetide 43.000.000 FT Dåarjoe ålkonespielide jïh festivaalide 1.100.000 FT Ålkoejieledevierhtieh 310.000 Summe bieljiemïerhkeldh vierhtieh: 44.410.000
SUM nye midler 184.730.000 Eventuelle restmidler fra 2012 Samlet utviklingsinnsats i 2013 184.730.000
SUMME orre vierhtieh 184.730.000 Eventuelle beetsuvevierhtieh jaepeste 2012 Tjåenghkies evtiedimmiedåarjoe 2013 184.730.000
I tillegg kommer en del statlige virkemidler som tildeles i 2013. Nivået var i 2012: Sametinget Tospråklighetsmidler 1.200.000 Direktoratet for naturforvaltning Friluftsmidler 600.000
Lissine naan staateles tsavtshvierhtieh båetieh mah juakasuvvieh 2013. Daltese 2012 lij: Saemiedigkie Guektiengïelevoetevierhtieh 1.200.000 Eatnemereeremen direktovraate Ålkoejieledevierhtieh 600.000
Direktoratet for naturforvaltning Midler til viltformål 400.000
Eatnemereeremen direktovraate Vierhtieh vijreåssjelidie 400.000
KRD Kompensasjonsmidler for regionalt differensiert arbeidsgiveravgift (RDA) 9.890.000
TRD Kompensasjovnevierhtieh regijovnale joekehtamme barkoevedtijemaaksoe (RDA) 9.890.000
Fordeling virkemidler 2013: Bevilgninger til andre forvaltere: Innovasjon Norge 52.000.000 Kommunale/regionale fond 20.030.000 Omstillingskommuner 13.430.000 Interreg 6.490.000 Sum bevilgninger til andre forvaltere: 91.950.000
Joekedimmie tsavtshvierhtieh 2013: Dåarjoeh jeatjah reerijidie Innovasjovne Nöörje 52.000.000 Tjïelten/regijovnale foenth 20.030.000 Jarkelimmietjïelth 13.430.000 Interreg 6.490.000 Summe dåarjoeh jeatjah reerijidie: 91.950.000
Øremerkede midler forvaltet av fylkeskommunen: Sørsamisk språk, næring og kultur 500.000 Rekruttering, likestilling og kompetanse i landbruket (RLK) 1.740.000 Fylkeskommunale friluftsmidler 310.000 Spillemidler til idrettsanlegg, nærmiljøanlegg og kulturbygg 43.000.000 Tilskudd til friluftsspel og festivaler 1.100.000 Sum øremerkede midler forvaltet av fylkeskommunen 46.650.000
Bieljiemïerhkeldh vierhtieh reereme fylhkentjïelteste: Åarjelsaemien gïele, jieleme jïh kultuvre 500.000 Dåårrehtimmie, mïrrestalleme jïh maahtoe laanteburresne (RLK) 1.740.000 Fylhkentjïelten ålkoejieledevierhtieh 310.000 Spïelevierhtieh tseegkeldahkide gaarsjelæmman jïh voengese jïh kultuvregåetide 43.000.000 Dåarjoe ålkoespïelide jïh festivaalide 1.100.000 Summe bieljiemïerhkeldh vierhtieh reereme fylhkentjïelteste 46.650.000
Frie fylkeskommunale utviklingsmidler til satsinger i RUP 46.130.000 Eventuelle restmidler fra 2012 Samlet utviklingsinnsats i RUP 2013 184.730.000
Frijje fylhkentjïelten evtiedimmievierhtieh sjïere barkojde RES'sne 46.130.000 Beetsuvevierhtieh jaepeste 2012 Tjåenghkies evtiedimmiedåarjoe RES'sne 2013 184.730.000
Forkortelser: KRD: Kommunal- og regionaldepartementet RLK: Rekruttering, likestilling og kompetanse i landbruket KD: Kulturdepartementet FK: Fylkeskommunen
TRD: Tjïelten- jïh regijovnaledepartemeente RLK: Dåårrehtimmie, mÏrrestalleme jïh maahtoe laanteburresne, (RLK-daaroen åeniedimmie) KD: Kultuvredepartemeente FT: Fylhkentjïelte
6.4. Innovasjon Norge Innovasjon Norge eies av Nærings- og handelsdepartementet og fylkeskommunene.
6.4. Innovasjovne Nöörje Jieleme- jïh åesiestimmiedepartemeente jïh fylhkentjïelth Innovasjovne Nöörjem eekieh.
Kontoret i Nord-Trøndelag er det redskap fylkeskommunen benytter i det bedriftsrettede arbeidet.
Kontovre Noerhte-Trööndelagesne lea dïhte dïrrege maam fylhkentjïelte nåhtede dennie barkose mij lea sïelti vööste stuvreme.
Fylkeskommunen vil i 2013 overføre kr. 49.750.000 til Innovasjon Norge til bedriftsutvikling og kr. 2.250.000 til transportstøtte.
Jaepien 2013 Fylhkentjïelte sæjhta 49.750.000 kråvnah sertiestidh Innovasjovne Nöörjese sïelteevtiedæmman, jïh 2.250.000 kråvnah skovhtedåarjose.
I tråd med de næringspolitiske utfordringer beskrevet foran, bes Innovasjon Norge arbeide med innovasjon, entreprenørskap og internasjonalisering.
Dej jielemepolitihkeles haestemi mietie, mah leah bijjielisnie neebneme, dle bïrrebe Innovasjovne Nöörjem innovasjovnine, entreprenørskapine jïh gaskenasjovnaliseradimmine barkedh.
Innovasjon Norge bes også å videreføre etablereropplæringen på vegne av det regionale partnerskapet, samt å opprettholde innsatsen overfor ungdom og kvinner.
Bïrrebe aaj Innovasjovne Nöörjem tseegkijelïerhtimmiem jåerhkedh dan regijovnale guejmievoeten åvteste, jïh barkoem tjåadjoehtidh noeride jïh nyjsenæjjide.
Som en følge av de prioriterte innsatsområdene bes Innovasjon Norge særlig å arbeide med bedriftsklynger og bedriftene i disse klyngene.
Dej prijoriteradamme barkoesuerkiej gaavhtan dle bïrrebe Innovasjovne Nöörjem joekoen sïeltetjomhpigujmie barkedh, jïh sïeltigujmie daejnie tjomhpine.
6.5. Kommunalt arbeid for næringsutvikling Kommunene er førstelinjetjeneste i næringsutviklingsarbeidet.
6.5. Tjïelten barkoe jielemeevtiedimmien gaavhtan Tjïelth lea voesteslinjedïenesje jielemeevtiedimmiebarkosne.
En viktig del av dette arbeidet er forvaltning av midler til regional utvikling på lokalt nivå.
Akte vihkeles bielie daehtie barkoste lea reereme vierhtijste regijovnale evtiedæmman voenges daltesisnie.
Fylkeskommunen overfører vesentlige midler til kommunale/regionale fond.
Fylhkentjïelth jïjnjh vierhtieh tjïelten/regijovnale foentide sertieh.
RUP er førende for forvaltningen av midlene.
RES stuvrie guktie edtja daejtie vierhtide reeredh.
KRD gjennomførte en evaluering av ordningen i 2011. Resultatene viser at midlene har bidratt til å styrke arbeidsplasser i det lokale næringslivet, til økt attraktivitet og hatt en viktig utløsende effekt på andre midler.
TRD aktem vuarjasjimmiem tjïrrehti öörnegistie jaepien 2011. Illedahkh vuesiehtieh dah vierhtieh leah viehkiehtamme barkoesijjieh nænnoestehtedh dennie voenges jieliemisnie, fryöjstehkevoetem lissiehtamme jïh aaj jeatjah vierhtieh loevenamme.
Tilbakemeldinger fra kommuner i Nord-Trøndelag er at fondene er et viktig virkemiddel for utviklingsarbeidet i egen kommune/region og gir mulighet for lokalpolitisk engasjement i næringsutviklingsarbeidet.
Bïevnesh mah bååstede båateme tjïeltijste NoerhteTrööndelagesne jiehtieh foenth leah akte vihkeles tsavtshvierhtie evtiedimmiebarkose jïjtse tjïeltesne/regijovnesne, jïh nuepieh vedtieh voengepolitihkeles eadtjohke årrodh jielemeevtiedimmiebarkosne.
I flere år har fylkeskommunen premiert regionalt samarbeid om forvaltning av kommunale/regionale fond ved bruk av stimuleringspenger.
Gellie jaepieh dle fylhkentjïelte regijovnale laavenjostoem premijeradamme reeremen bïjre tjïelten/regijovnale foentijste, viehkine skreejremevierhtijste.
Begrunnelsen har vært at interkommunal organisering styrker kompetanse og kapasitet og bidrar til nødvendige grenseoverskridende perspektiver i utviklingsarbeidet.
Buerkiestimmie orreme dïhte gaskenasjovnaale öörnedimmie maahtoem jïh barkoefaamoem nænnoestahta jïh viehkehte daerpies raastedåaresth perspektijvh buektedh evtiedimmiebarkosne.
Strukturene synes nå å være på plass og de fleste kommunene samarbeider om bruken av midlene.
Dah struktuvrh leah stïeresne daelie, jïh dah jeanatjommes tjïelth vierhtieåtnoen bïjre laavenjostoeh.
Fylkeskommunen ønsker fortsatt regional organisering av kommunale fond, men har tillit til at kommunene, basert på sine erfaringer med regionale fond, vil videreføre samarbeidet.
Fylhkentjïelte sæjhta annje regijovnale öörnedimmiem utnedh tjïelten foentijste, men leajhtede tjïelth, mah sijjen dååjrehtimmieh utnieh regijovnale foentigujmie, sijhtieh laavenjostoem jåerhkedh.
Fra 2013 avsluttes derfor stimuleringsordningen.
Jaepien 2013 raejeste dan åvteste skreejremeöörnege orrije.
Fylkeskommunen vil, ut fra samme begrunnelse, ikke lengre legge føringer på hvor stor andel av fondene som legges ut til enkeltkommunene.
Fylhkentjïelte sæjhta, seamma buerkiestimmine, ij vielie bïhkedassh bïejedh man stoerre låhkoe foentijste mah aktegstjïeltide bïejesåvva.
Fondene vil bli tildelt regionrådene/kommunesamarbeidene slik at de vil fortsatt ha ansvar for forvaltning og rapportering.
Sæjhta foentide sertedh regijovneraeride/tjïeltelaavenjostojde guktie dah annje sijhtieh dïedtem utnedh reermen jïh reektemen åvteste.
Fylkeskommunen setter følgende forutsetninger til kommunene:
Fylhkentjïelte daejtie krïevenasside tjïeltide beaja:
 Samarbeidet mellom kommunene videreføres og videreutvikles
• Laavenjostoe tjïelti gaskem jåahka jïh vijriesåbpoe evtiesåvva
 Kommunenes næringsapparat tar aktivt del i forvaltningen av fondene
• Tjïelti jielemeabparate eadtjohkelaakan meatan reeremisnie foentijste
 Deltakelse i Nord-Trøndelag Forum for Næringsutvikling Samarbeidet om forvaltningen av fondene reguleres av årlige tildelingsbrev fra fylkeskommunen til kommunene.
• Meatan siebresne Nord-Trøndelag Forum for Næringsutvikling Jïjtsh latjkoeh dorjesuvvieh fïereguhtine foentine, aktine viedteldihkie laavenjostojne tjïelti jïh fylhkentjïelten gaskem dan vïjriesåbpoe gïetedimmien bïjre RES'este.
Fordelingen av fond er basert på KRD’s distriktspolitiske soner.
Joekedimmie foentijste lea TRD'en dajvepolitihkeles sovni mietie.
Midler øremerket i statsbudsjettet for 2013 til kommunale fond, kr. 20.030.000, fordeles slik:
Vierhtieh mah leah bieljiemïerhkeme staatebudsjedtesne jaapan 2013 tjïelten foentide, 20.030.000 kr, naemhtie juakasuvvieh:
I sone IV (Leka, Vikna, Nærøy, Namsskogan, Røyrvik, Lierne, Høylandet, Grong, Snåsa, Fosnes, Overhalla, Namsos, Namdalseid, Flatanger, Verran, Mosvik, Meråker) får hver kommune kr. 855.000.
Sovne IV (Leka, Vikna, Nærøy, Namsskogan, Raavrevijhke, Lijre, Hillaante Kråangke, Snåase, Fosnes, Overhalla, Namsos, Namdalseid, Flatanger, Verran, Mosvik, Meråker), fïerhte tjïelte åådtje kr. 855.000.
I sone III (Leksvik, Inderøy, Steinkjer, Verdal, Frosta) får hver kommune kr. 810.000.
S ovne III (Leksvik, Inderøy, Stientje, Verdal, Frosta), fïerhte tjïelte åådtje kr. 810.000.
I sone II (Levanger) får kommunen kr. 745.000.
Sovne II (Lievenge) tjïelte åådtje kr. 745.000.
I sone I (Stjørdal) får kommunen kr. 700.000.
Sovne I (Skierde) tjïelte åådtje kr. 700.000.
Det vises for øvrig til vedlagte retningslinjer for bruken av fondene.
Jeatjah gaavhtan vuesiehtibie bïhkedasside åtnoen bïjre foentijste.
6.6. Fylkesmannen i Nord-Trøndelag Fylkesmannen skal medvirke til at den nasjonale landbrukspolitikken blir gjennomført regionalt.
6.6. Fylhkenålma Noerhte-Trööndelagesne Fylhkenålma edtja hoksedh daate nasjovnaale laanteburriepolitihke tjïrrehtamme sjædta regijovnesne.
Fylkesmannen og kommunene forvalter en rekke ordninger retta mot miljø, jord- og skogbruk, samt nærings og bygdeutvikling.
Fylhkenålma jïh tjïelth gellie öörnegh reerieh mah leah byjresen, jåarta- jïh skåajjeburrien vööste stuvreme, jïh jieleme- jïh voeneevtiedimmien vööste.
Nytt i 2013 er Regionalt Bygdeutviklingsprogram som er felles for Trøndelagsfylkene.
Dïhte mij lea orre 2013 lea Regijovnale Voeneevtiedimmieprogramme mij lea tjåenghkies Trööndelagen fylhkide.
Programmet er en oppfølging av Landbruksmelding for Trøndelag for 2010 og målsettingen er å styrke og samordne det regionale miljø- og næringsarbeidet.
Programme akte vijriesåbpoe gïetedimmie Laanteburriebïevnesistie Trööndelagese jaapan 2010, jïh ulmie lea nænnoestehtedh jïh iktedidh dam regijovnale byjrese- jïh jielemebarkoem.
Dette skal bidra til økt mobilisering av lokale ressurser og bygge opp under den lokale vekstkraften.
Daate edtja voenges vierhtieh skreejredh jïh voenges evtiedimmiefaamoem dåarjedidh.
Regionalt Bygdeutviklingsprogram består av tre fylkesvise strategier:
Regijovnale Voeneevtiedimmieprogrammesne golme strategijh fïerhtene fylhkese:
 Regionalt næringsprogram (RNP), om bruken av bygdeutviklingsmidlene med målsetting å legge til rette for langsiktig og lønnsom verdiskaping i og i tilknytning til landbruket.
• Regijovnale jielemeprogramme (daaroen RNP), åtnoen bïjre voeneevtiedimmievierhtijste gusnie ulmie lea sjïehteladtedh akten aarvoesjugniedæmman mij guhkiem vaasa jïh mestie dïeneste sjædta, jïh aaj laantebårran ektiedamme.
 Regionalt miljøprogram (RMP), om de regionale miljøtilskuddene til kulturlandskapstiltak samt reduksjon av landbruksforurensning.
• Regijovnale byjreseprogramme (daaroen RMP), dej regijovnale byjresedåarjoej bïjre råajvarimmide kultuvreeatnamisnie, jïh gïehpiedimmie dearjoste laanteburresne.
 Regionalt skog- og klimaprogram (RSK), om tilskuddsmidler knyttet til planlegging og gjennomføring av skog- og miljøtiltak.
• Regijovnale skåajje- jïh byjreseprogramme (daaroen RSK), dåarjoevierhtiej bïjre ektiedamme soejkesjæmman jïh tjïrrehtæmman skåajje- jïh byjreseråajvarimmijste.
7. MÅL- OG RESULTATSTYRING
7. ULMIE- JÏH ILLEDAHKESTUVREME
Hovedmålet for Regionalt utviklingsprogram for perioden 2013-2016 er ”Næringsvekst i Nord-Trøndelag”.
Regijovnale evtiedimmieprogrammen åejvieulmie boelhken 2013-2016 lea "Jielemeevtiedimmie Noerhte-Trööndelagesne".
Fylkestinget er opptatt av i hvilken grad virkemiddelbruken gjennom programmet bidrar til å nå dette målet.
Fylhkendigkie tuhtjie vihkeles daejredh mennie mieresne tsavtshvierhtieåtnoe programmen tjïrrh viehkehte daam ulmiem jaksedh.