pere/sami_parallel huggingface dataset:
- planlegger og utformer tekster som er tilpasset formålet, bygger ut innhold og bearbeider egne tekster etter innspill og ut fra kriterier
- tjaalegh soejkesje jïh hammode mah leah åssjelasse sjïehtedamme, sisvegem vijrede jïh jïjtse tjaalegh buerede raeriej jïh krïevenassi mietie
- leser tekster i ulike sjangre og gjengir innholdet, forklarer og reflekterer over tema i tekster, formidler mulige tolkninger
- tjaalegh låhka ovmessie sjangerinie jïh sisvegem vaajeste, buerkeste jïh teemaj bïjre tjaaleginie ussjede, jïh soptseste guktie gåarede dejtie toelhkestidh
- skriver ulike typer tekster med klar struktur og som er tilpasset formål, mottaker og medium, uttrykker enkelte argumenter og forklarer egne meninger om ulike tekster og emner, kjenner og bruker vanlige virkemidler
- ovmessie såarhts tjaalegh tjaala tjïelke struktuvrine jïh mah leah åssjelasse, dåastoejasse jïh meedijumese sjïehtedamme, såemies argumenth soptseste jïh jïjtse mïelh buerkeste joekehts tjaalegi jïh teemaj bïjre, sïejhme viehkiedïrregh damta jïh nuhtjie
- refererer og siterer kilder og kan stort sett integrere informasjonen i egne tekster på en etterprøvbar måte og lager kildeliste
- gaaltijh vaajeste jïh maahta åajvahkommes bïevnesidie meatan vaeltedh jïjtse tjaaleginie, jïh naemhtie guktie lohkije maahta dejtie gaavnedh, jïh gaaltijelæstoem dorje
- uttrykker seg skriftlig med tilpasset setningsoppbygging, tekstbinding og nøyaktig ordforråd og mestrer stort sett ortografi og skriveregler
- tjaala sjïehtedamme raajesigujmie, teekstegårredimmine jïh veele baakoeveahkine, jïh åajvahkommes ortografijem haalvoe
- planlegger og utformer tekster som er tilpasset formålet, utvikler innhold, vurderer og bearbeider egne tekster ut fra språk- og tekstkunnskap og etter innspill og ut fra kriterier
- tjaalegh soejkesje jïh hammode mah leah sjïehtedamme åssjelasse, sisvegem evtede, jïjtse tjaalegh vuarjesje jïh buerede gïele- jïh teekstedaajroen mietie, jïh raeriej jïh krïevenassi mietie
- leser tekster i ulike sjangre, gjengir innholdet, finner og bruker relevant informasjon i tekstene, utdyper og reflekterer på selvstendig grunnlag over tema i tekster og formidler mulige tolkninger
- tjaalegh låhka ovmessie sjangerinie, sisvegem soptseste, sjïehteles bïevnesh tjaaleginie gaavna jïh nuhtjie, veelebe buerkeste jïh teemaj bïjre tjaaleginie ussjede jïjtjeraarehke våaroemisnie, jïh soptseste guktie gåarede dejtie toelhkestidh
- skriver ulike typer tekster med god struktur og som er tydelig tilpasset formål, mottaker og medium, begrunner egne meninger formålstjenlig og kritisk og bruker relevante virkemidler
- ovmessie såarhts tjaalegh tjaala hijven struktuvrine jïh mah tjïelkelaakan leah åssjelasse, dåastoejasse jïh meedijumese sjïehtedamme, jïjtse mïelh maereleslaakan jïh laejhtehkslaakan buerkeste jïh sjiehteles viehkiedïrregh nuhtjie
- bruker relevante kilder hensiktsmessig og kritisk, kan skille mellom integrering, referering og sitering av kilder i arbeidet på en etterprøvbar måte og lager full kildeliste
- sjïehteles gaaltijh nuhtjie maereleslaakan jïh laejhtehkslaakan, maahta joekehtidh gaskem integreradimmiem, vaajestimmiem jïh siteradimmiem gaaltijijstie barkosne, naemhtie guktie lohkije maahta dejtie gaavnedh, jïh ellies gaaltijelæstoem dorje
- uttrykker seg skriftlig med presis og treffende ordforråd, mestrer variert setningsoppbygging og ulike tekstbindingsformer og mestrer ortografi og skriveregler
- veele jïh sjïehteles baakoeveahkine tjaala, jeereldihkie raajesebigkemem jïh ovmessie såarhts teekstegårredimmievuekieh haalvoe, jïh ortografijem jïh tjaelemenjoelkedassh haalvoe
Veivalg for reindrift / Reindrift / Næringer / Forsiden - Sametinget
Båatsoen båetije aejkie / Båatsoe / Jielemh / Saemiedigkie - Sametinget
Veivalg for reindrift
Båatsoen båetije aejkie
Reindriften i Norge er i praksis under avvikling dersom ikke norske myndigheter snart erkjenner at det er den samlede effekten av norsk reindrifts-, rovdyr- og arealpolitikk som er næringens største utfordring.
Båatsoe Nöörjesne lea rïektesisnie nåhkeminie dastegh nöörjen åejvieladtjh eah varke bæjhkohth dïhte stööremes haesteme jieliemasse lea dïhte tjåenghkies effekte nöörjen båatsoe-, juvre- jïh arealepolitihkeste.
Det skriver sametingsråd Thomas Åhren i en kronikk.
Thomas Åhrén, Saemiedigkieraerie
Det er stor og bred politisk enighet om at reintallet må reguleres og reduseres, slik at det kommer i balanse med det som er det faktiske beitegrunnlaget i hvert område.
Doh jeenjemes politihkerh leah badth sïemes båatsoelåhkoe tjuara staeriesovvedh jïh geahpanidh, guktie dïhte dejnie rïektes gåatomevåaroeminie sjeahta fïerhtene dajvesne.
I de fleste reinbeiteområdene i Norge er det allerede slik.
Dejnie jeanatjommes gåatomedajvine Nöörjesne joe naemhtie.
Dette er et godt utgangspunkt for økt kjøttvekt, bedre kjøttkvalitet og styrket lønnsomhet i næringen.
Destie lissiehtamme bearkoeleavloe, buerebe bearkoekvaliteete jïh nænnoesåbpoe dïeneste sjædta jieliemisnie.
Men det er langt ifra tilstrekkelig.
Men ij leah badth dïhte nuekie gænnah.
Framtidens reindrift er i balanse både med det kulturelle, økonomiske og økologiske grunnlaget, og det krever en annen tilnærming enn det staten har hatt siden innføringen av reindriftsloven i 1978.
Båetijen aejkie båatsoe sjeahta dovne dejnie kultuvrelle, ekonomeles jïh ekologeles våaroeminie, jïh aktem jeatjah vuajnoem kreava goh dam maam staate lea åtneme mænngan båatsoelaakem sjïehtesji jaepien 1978.
Den samiske reindriften har en lang historie, og den har gitt inntekt og liv til mennesker i århundrer.
Saemien båatsoe aktem guhkies histovrijem åtna, jïh baalhkah jïh veasoem vadteme almetjidie gellie tjuetie jaepieh.
Siden staten strammet grepet om næringen på 1970-tallet, har mye gått galt.
Mænngan staate eelki jielemem tjerkebe gïehtjedidh 1970-låhkoen, jïjnje båajhtode sjïdteme.
Feilslått statlig reindriftspolitikk
Båajhtoeh staateles båatsoepolitihke
Reindriftslovgivingen har sørget for å utradere flere interne reguleringsfunksjoner i næringen, blant annet ved innføring av fellesbeiter og en økt kamp om beiteområdene mellom utøverne.
Båatsoeburrielaake lea dorjeme guktie jienebh sisnjeles stuvrehtimmiefunksjovnh jieliemisnie leah nåhkelamme, gaskem jeatjah sjïehtesjimmie ektiegåatomedajvijste jïh akte lissiehtamme gæmhpoe gåatomedajvi bïjre båatsoeburriej gaskemsh.
Staten har i samme periode innført en radikal endret rovviltpolitikk og – forvaltning, med en voldsom økning av bestandene for samtlige rovdyr som resultat.
Staate lea seamma boelhken aktem radikale juvrepolitihkem jïh –reeremem sjïehtesjamme, aktine stoerre lissiehtamme juvrelåhkojne goh illedahke.
Det kan nesten se ut som om norske myndigheter bruker tamrein som foringskilde for en massiv økning i antall rovdyr.
Maahta mahte vååjnedh goh nöörjen åejvieladtjh bovtsem nuhtjieh juktie gaajhkide juvride bïepmehtidh.
Samtidig som statens politikk har skapt kamp om knappe beiter og samtidig innført en rovdyrpolitikk som gjør enorme innhugg i reinflokkene, har staten også ført en samfunns- og næringspolitikk som legger beslag på stadig nye og store deler av de eksisterende reinbeiteområdene.
Seamma tïjjen goh staaten politihke lea gæmhpoem vaenie gåatomedajvi bïjre sjugniedamme, jïh seamma tïjjen aktem juvrepolitihkem sjïehtesjamme mij krievvide tjarke giehpiedamme, staate aaj aktem siebriedahke- jïh jielemepolitihkem åtneme mij ahkedh orre jïh stoerre bielieh dejstie daaletje gåatomedajvijste vaalta.
Det er de samlede konsekvensene av norske myndigheters politikk som utgjør den største trusselen for reindriften i Norge, og som i dag truer næringens eksistens.
Nov lea doh tjåenghkies konsekvensh nöörjen åejvieladtji politihkeste mah leah dïhte stööremes aajhtoe båatsose Nöörjesne, jïh mij jielemem håvhtede daelie.
For mens reindrifta er bekymret for at grunnlaget for framtida forsvinner på grunn av utbygginger og rovvilt, er norske myndigheter mest opptatt av antall rein.
Juktie mearan båatsoe tjoeperdeminie ihke båetijen aejkien våarome gaatole stoerre bigkedimmiej jïh juvri gaavhtan, dellie nöörjen åejvieladtjh ajve bovtselåhkoem ååntjestellieh.
Dette oppleves som et paradoks for reindrifta.
Båatsose daate akte paradokse.
Et eksempel som illustrerer dette er fra Fiettar reinbeitedistrikt i Vest-Finnmark, der regjeringa nettopp har godkjent gruvevirksomhet i Nussir i Kvalsund, samtidig som reindriftsutøverne i distriktet er pålagt store reduksjoner i reintallet.
Daate hijven våajnoes sjædta Fiettar båatsoesïjtesne Jillie-Finnmaarhkesne, gusnie reerenasse aadtjen lea gruvadarjomh jååhkesjamme Nussiresne Kvalsundesne, seamma tïjjen goh båatsoeburrieh sïjtesne leah stilleme bovtselåhkoem tjarke giehpiedidh.
Tre pilarer for bærekraft
Golme tjoelth monnehkevoetese
Sametinget har mange ganger påpekt at det er nødvendig med en helhetlig analyse og strategi for å oppnå målet om en bærekraftig reindrift i Finnmark.
Saemiedigkie lea gellien aejkien tjïertestamme lea daerpies aktine ållesth analyjsine jïh strategijine juktie ulmiem jaksedh akten monnehke båatsoen bïjre Finnmaarhkesne.
Statlige myndigheter gjør stegvise endringer i reindriftsforvaltningen uten at det er gjort grundige evalueringer og vurderinger, og uten reelle konsultasjoner med Sametinget og reindrifta.
Staaten åejvieladtjh jarkelimmieh ånnetji ånnetji båatsoereeremisnie darjoeh bielelen eensilaakan evalueradamme jïh vuarjasjamme, jïh bielelen eensilaakan Saemiedigkine jïh båatsojne rååresjamme.
Dette er ikke veien å gå for en bærekraftig reindrift på lang sikt.
Daate ij leah reaktoe geajnoe jis edtja aktem monnehke båatsoem åadtjodh guhkiebasse.
Nå i 2014 fremhever regjeringa at den vil utvikle reindriftsnæringen som en rasjonell markedsorientert næring.
Daelie jaepien 2014 reerenasse tjïerteste satne sæjhta båatsoem evtiedidh goh akte rasjovnelle jieleme mij lea maarkedese sjïehtesjamme.
Det er grunn til å spørre seg om en slik ensidig satsning går på bekostning av reindrifta som en av de fremste samiske språk- og kulturbærerne.
Maahta sån gihtjedh mejtie akte dagkeres aktelaaketje råajvarimmie sæjhta båatsoem goerpedehtedh goh akte dejstie uvtemes saemien gïele-jïh kultuvreguedtiejijstie.
En framtidig, livskraftig og bærekraftig reindrift tar utgangspunkt i den kulturelle bærekrafta, som bygger på generasjoner av reindriftssamers kunnskap.
Akte båetijen aejkien, jielije jïh monnehke båatsoe våaromem åtna dennie kultuvrelle monnehkevoetesne, man bïjre båatsoesaemieh daajroem utnieh gelliej boelvi tjïrrh.
Denne kunnskapen er grunnlaget for økologisk og økonomisk bærekraft i framtida.
Daate daajroe lea dïhte våarome dan ekologeles jïh ekonomeles monnehkevoetese båetijen aejkien.
Det er balansen mellom kultur, økonomi og økologi som må finnes.
Tjuara gujht balansem gaskem kultuvrem, ekonomijem jïh ekologijem gaavnedh.
Hvor går veien videre?
Gåabph geajnoe guhkiebasse jåhta?
Reindrifta har alle muligheter for å utvikles som en bærekraftig næring samtidig som man holder fast på de dype røttene reindrifta har i den samiske kulturen.
Båatsoe gaajhkh nuepieh åtna evtiesovvedh goh akte monnehke jieleme seamma tïjjen goh dejtie roehtside steerie mejtie båatsoe saemien kultuvresne åtna.
Veien som fører fram til framtidstro og optimisme må reindrifta og det samiske selv få muligheten til å gå.
Geajnoe mij optismem jïh jaahkoem vadta båetijen aejkien bïjre, dam tjuara båatsoe jïh dïhte saemien jïjtje nuepiem åadtjodh vaedtsedh.
Næringen og det samiske samfunnet må få anledning til å delta i politiske prosesser for rammene av reindrifta i Norge.
Jieleme jïh saemien siebriedahke tjuerieh nuepiem åadtjodh meatan årrodh politihkeles prosessine båatsoen mieride Nöörjesne.
Bare slik kan vi alle bli en del av løsningene og en del av den framtiden vi ønsker oss.
Ajve naemhtie maehtebe akte bielie sjïdtedh dejstie raerijste jïh akte bielie sjïdtedh dehtie båetije aejkeste mejtie vaajtelibie.
Sametingsrådet vil videreutvikle reindriftspolitikken gjennom utarbeidelse av en ny sametingsmelding om reindrift.
Saemiedigkieraerie sæjhta båatsoepolitihkem vijriesåbpoe evtiedidh aktine orre saemiedigkiebïevnesinie båatsoen bïjre.
Det er et av Sametingets virkelig store forpliktelser: å arbeide for at reindrifta har gode rammevilkår som sikrer utvikling og bærekraft på lang sikt.
Daate lea akte dejstie Saemiedigkien raaktan stoerre dïedtijste: barkedh ihke båatsoe hijven mieriekrïevenassh åtna mij evtiedimmiem jïh monnehkevoetem gorrede guhkiebasse.
Dette arbeidet skal vi gjøre sammen med næringen.
Daam barkoem edtjebe darjodh jielieminie ektine.
Jeg håper at også regjeringen ser behovet for en ny kurs i den statlige reindriftspolitikken, gjennom dialog og samhandling med det samiske samfunnet.
Manne aaj gegkestem reerenasse vuajna daerpies aktine orre otnjeginie dennie staateles båatsoepolitihkesne, govlesadtemen jïh aktivyöki barkoen tjïrrh saemien siebriedahkine.
Bare slik kan det etableres en robust balanse mellom kultur, økonomi og økologi.
Ajve naemhtie akte nænnoes balanse tseegkesåvva gaskem kultuvrem, ekonomijem jïh ekologijem.
Velkommen Røyrvik / Artikler / Valgperiode 2009 - 2013 / Arkiv / Forsiden - Sametinget
Buerie båeteme Raavrevijhke / Tjaalegh / Veeljemeboelhken 2009 - 2013 / Våarhkoe / Saemiedigkie - Sametinget
Sametinget og Røyrvik kommune undertegner samarbeidsavtale om tospråklighet.
Saemiedigkie jïh Raavrevijhken tjïelte laavenjostoelatjkoem nualan tjaelieh guktiengïelevoeten bïjre.
- Jeg er veldig glad for at Røyrvik kommuner vil være med på å utvikle og fremme det sørsamiske språket, sier rådsmedlem Ellinor Marita Jåma.
Manne joekoen geerjene ihke Raavrevijhken tjïelte sæjhta meatan årrodh åarjelsaemien gïelem evtiedidh jïh skreejrehtidh, raerielïhtsege Ellinor Marita Jåma jeahta.
Røyrvik er Jåmas hjemkommune.
Raavrevijhke lea Jåman hïejmetjïelte.
Sametinget har samarbeidsavtaler med ti kommuner og fire fylkeskommuner.
Saemiedigkien leah laavenjostoelatjkoeh luhkie tjïeltigujmie jïh njieljie fylhkentjïeltigujmie.
Avtalen med Røyrvik kommune ble underskrevet i forbindelse med møtet mellom Sametinget, kommunene og fylkeskommunene om oppfølgingen av samarbeidsavtalene.
Daam latjkoem Raavrevijhken tjïeltine nualan tjeelin gosse Saemiedigkie, tjïelth jïh fylhkentjïelth tjåanghkoem utnin tjïrrehtimmien bïjre laavenjostoelatjkojste.
-Kommuner og fylkeskommunene er viktige i arbeidet med å utvikle samisk språk.
-Tjïelth jïh fylhkentjïelth leah joekoen vihkeles evtiedimmiebarkosne saemien gïeline.
Vi er derfor glad for at kommuner og fylkeskommuner tar ansvar for at samiske språk skal være levende språk i fremtiden også.
Mijjieh dannasinie geerjene ihke tjïelth jïh fylhkentjïelth dïedtem vaeltieh ihke saemien gïelh edtjieh jielije gïelh årrodh aaj båetijen aejkien.
Sametingets mål er at samarbeidsavtalene skal være redskap til en god dialog og samarbeid om samisk språk.
Saemiedigkien ulmie lea laavenjostoelatjkoeh edtjieh dïrreginie årrodh juktie hijvenlaakan govlesadtedh jïh laavenjostedh saemien gïelen bïjre.
De valg som tas i dag betyr noe for fremtiden for de samiske språkene, sier rådsmedlem Ellinor Marita Jåma.
Dah veeljemh mah daan biejjien vaaltasuvvieh leah joekoen vihkeles saemien gïelen båetijen aejkien gaavhtan, raerielïhtsege Ellinor Marita Jåma jeahta.
I forvaltningsområdet for samisk språk er samisk og norsk likestilte språk.
Saemien gïelen reeremedajvesne saemien jïh nöörjen seammavyörtegs gïelh.
Det betyr at alle har rett til å bli betjent på samisk når de henvender seg til kommunen eller andre offentlige etater.
Dïhte sæjhta jiehtedh gaajhkesh reaktam utnieh viehkiem åadtjodh saemien gïelesne gosse tjïeltine jallh jeatjah byögkeles etaatigujmie govlesedtieh.
For mer informasjon: Rådsmedlem Ellinor Marita Jåma, + 47 916 13 460
Jis vielie bïevnesh sïjhth: Raerielïhtsege Ellinor Marita Jåma, + 47 916 13 640
Verdens mest kjente urfolksforsker kommer til Sápmi / Forskning og høyere utdanning / Opplæring / Forsiden - Sametinget
Veartenen damtasommes aalkoealmetjedotkije Saepmien gåajkoe båata / Dotkeme jïh jollebe ööhpehtimmie / Lïerehtimmie / Saemiedigkie - Sametinget
AIEC2016, Arktiske urfolks udanningskonferanse arrangeres i Kautokeino 14.-17. mars neste år.
AIEC2016, Arktiske aalkoealmetji ööhpehtimmiekonferanse Guovdageaidnusne öörnesåvva njoktjen 14. – 17.b. mubpien jaepien.
Hovedforeleseren er verdens mest kjente urfolksforsker Linda Tuhiwai Smith.
Åejviehåalije lea veartenen damtasommes aalkoealmetjedotkije Linda Tuhiwai Smith.
Linda Tuhiwai Smith sin bok om urfolksforskning ble utgitt i 1999.
Linda Tuhiwai Smithen gærja aalkoealmetjedotkemen bïjre olkese bööti jaepien 1999.
Boka er pensum ved mange universiteter rundt i verden og er oversatt til mange språk.
Gærja lea pensume gelline universiteetine abpe veartenisnie jïh lea jarkoestamme gellide gielide.
Smith argumenterer blant annet med at vestens kunnskapssyn er også tilpasset vestens styringsmåte og er en del av maktutøvelsen.
Smith gaskem jeatjah jeahta jillieveartenen daajroevuajnoe lea aaj sjïehtedamme jillieveartenen stuvremevuakan jïh aaj akte bielie faamoereeremistie.
-Smith sin tankegang og kunnskap har oppmuntret folk over hele verden, og jeg er glad for å kunne få høre henne her i Sápmi, sier Sametingets president Aili Keskitalo.
-Smithen åssjaldahkh jïh daajroe leah almetjh madtjeldehteme abpe veartenisnie, jïh manne geerjene ihke åadtjoem dam govledh daesnie Saepmesne, Saemiedigkie presidente Aili Keskitalo jeahta.
Linda Tuhiwai Smith kommer til Kautokeino i forbindelse med AIEC2016, Arctic Indigenous Education Conference 2016.
Guovdageaidnuse båata AIEC2016 sjïekenisnie, Arctic Indigenous Education Conference 2016.
Sametinget og Samisk høgskole arrangerer AIEC2016 14.-17. mars.
Saemiedigkie jïh Saemien jïlleskuvle AIEC2016 öörnedieh njoktjen 14. – 17.b.
Den forrige urfolks arktiske internasjonale utdanningskonferansen ble arrangert i Iqaluitas, Kanada i 2012, og nå har Sametinget påtatt seg dette arbeidet.
Evtebe arktiske gaskenasjovnaale ööhpehtimmiekonferanse öörnesovvi Iqaluitasisnie Kanadasne jaepien 2012, jïh daelie Saemiedigkie daam barkoem vaalteme.
100 deltakere Konferansen er åpen for alle, men er først og fremst ment for utdannings- og forskningsfeltet, fra barnehagenivå til forskning.
100 almetjh meatan Konferanse lea gaajhkesidie, men lea uvtemes ussjedamme ööhpehtimmie- jïh dotkemesuarkan, maanagïertedaltesistie dotkemasse.
Målet med konferansen er å dele erfaringer og eksempler, og diskutere utfordringer i urfolks opplæring, fra barndom til høyere opplæring.
Konferansen ulmie lea dååjrehtimmieh jïh vuesiehtimmieh juekedh, jïh haestemh aalkoealmetji lïerehtimmesne digkiedidh, maanabaeleste jollebe ööhpehtæmman.
Temaet er “Revitalisering – utfordringer og nye perspektiver i opplæringen”.
Teema lea «Jealajimmie – haestemh jïh orre vuajnoeh lïerehtimmesne».
Det ventes omkring 120 personer fra de forskjellige arktiske områdene som Sápmi, Grønland, Kanada osv. Hovedforeleser fra samisk side er Asta Balto, som har jobbet med samisk pedagogikk i mange tiår.
Veanhtede medtie 120 almetjh båetieh dejstie joekehts arktiske dajvijste goh Saepmie, Kruanalaante, Kanada jnv. Åejviehåalije saemien bieleste lea Asta Balto, mij lea saemien pedagogihkine barkeme gellie jaepieh.
Styrking av opplæringssamarbeidet I forbindelse med konferansen arrangeres det også et ministermøte der formålet er å underskrive en avtale som styrker samarbeidet omkring urfolks opplæring, blant annet gjennom fremtidige konferanser.
Konferansen sjïekenisnie aaj akte ministeretjåanghkoe öörnesåvva man ulmie lea aktem latjkoem jååhkesjidh mij laavenjostoem nænnoestahta aalkoealmetji lïerehtimmien bïjre, gaskem jeatjah konferansi tjïrrh båetijen aejkien.
Møter avholdes 16. mars. På dette møtet deltar undervisningsministrene fra de andre arktiske områdene, og Sametingets president.
Tjåanghkoe öörnesåvva njoktjen 16.b. Daennie tjåanghkosne ööhpehtimmieministerh leah meatan dejstie jeatjah arktiske dajvijste jïh Saemiedigkien presidente.
Mer informasjon i konferansens nettsider:
Vielie bïevnesh konferansen nedtesæjrojne:
Verdiskapingsprogrammet / Næringer / Forsiden - Sametinget
Aarvoesjugniedimmieprogramme / Jielemh / Saemiedigkie - Sametinget
Verdiskapingsprogrammet
Aarvoesjugniedimmieprogramme
Det overordnede målet med Sametingets verdiskapingsprogram er å øke verdiskapingen gjennom innovative næringskombinasjoner og samisk reiseliv.
Dïhte bijjemes ulmie saemiedigkien aarvoesjugniedimmieprogrammine lea aarvoesjugniedimmiem lissiehtidh innovatijve jielemekombinasjovnine jïh saemien fealadassesne.
Kombinasjoner mellom ulike næringer er en tradisjon som har vært vanlig i samiske samfunn.
Kombinasjovnh joekehts jielemi gaskem lea akte aerpievuekie mij lea sïejhme orreme saemien siebriedahkine.
En slik næringstilpasning gjør det mulig å spre risikoen på flere virksomheter.
Akte dagkeres jielemesjïehtedimmie nuepieh vadta vaahram burredh jienebh gïehteldimmide.
Familien vil kunne øke sine inntjeningsmuligheter ved å hente inntekter fra flere virksomheter.
Fuelhkie sæjhta sov dïenesjenuepieh lissiehtidh gosse baalhkah jienebh gïehteldimmijste åådtje.
I mange samiske områder er det mangel på ressurser så som arealer, små kvoter både innenfor fiskerinæring og jordbruk.
Gellie saemien dajvine vierhtieh fååtesieh, goh arealh, smaave kvotah dovne göölemisnie jïh jåartaburresne.
Kombinasjon med andre virksomheter gjør det mulig å bo i områder som ellers ikke ville ha gitt nok ressurser for eneyrkevirksomhet.
Kombinasjovne jeatjah giehteldimmiejgujmie dorje guktie gåarede dajvine årrodh gusnie ij lij gåaradamme årrodh jis ajve aktem gïehteldimmiem åtneme.
Programmet ble satt i gang i 2008 og tiltak innarbeides årlig i Sametingets budsjett.
Programme eelki jaepien 2008 jïh råajvarimmieh meatan vaaltasuvvieh fïerhten jaepien Saemiedigkien budsjedtesne.
Programmet har en økonomisk ramme på 8,5 millioner kroner.
Programmen ekonomeles mierie lea 8,5 mill. kråvnah.
Verdiskapningsprogrammet for næringskombinasjoner og samisk reiseliv har som mål å:
Aarvoesjugniedimmieprogramme jielemekombinasjovnide jïh saemien fealadassese ulmine åtna:
Øke kompetansen for etablerere
Maahtoem lissiehtidh tseegkiji luvnie
Styrket veiledningstjeneste i duodji
Bïhkedimmiedïenesjem duedtesne veaksahkåbpoe darjodh
Rekruttere unge til duodjinæringen
Noerh duedtiejieliemasse dåårrehtidh
Bedre rammebetingelsene for utmarksnæringer
Mierietsiehkide bueriedidh miehtjiesdajvejieliemidie
Profilere kombinasjonsvirksomhet
Kombinasjovnegïehteldimmiem profileradidh
Øke veksten i samisk reiseliv
Sjïdtedimmiem lissiehtidh saemien fealadassesne
Få marine næringer inn som en naturlig del av samisk reiseliv
Marijne jielemh sjïehtesjidh goh akte iemie bielie saemien fealadasseste
Øke uttak av sel for å bedre kvaliteten på de lokale fiskebestandene
Nåervieveahkam giehpiedidh juktie kvaliteetem bueriedidh dejtie voenges gueliesåarhtide
Verneområdestyrene / Naturmangfold / Miljø, areal og kulturvern / Forsiden - Sametinget
Vaarjelimmiedajveståvrojne / Eatnemegellievoete / Byjrese, areale jïh kultuvrevarjelimmie / Saemiedigkie - Sametinget
Ordningen med lokale nasjonalparkstyrer, som ble innført i 2010, er en måte å gjennomføre Norges urfolksrettslige forpliktelser om urfolks deltaking ved bruk, forvaltning og bevaring av naturressursene i deres områder.
Öörnege voenges nasjovnaalepaarhkeståvroejgujmie, mij tseegkesovvi jaepien 2010, lea akte vuekie Nöörjen aalkoealmetjerïekteles dïedth illedh ihke aalkoealmetjh edtjieh meatan årrodh eatnemevierhtide nuhtjedh, reeredh jïh vaarjelidh sijjen dajvine.
Konvensjoner, lov og forskrifter
Konvensjovnh, laakh jïh mieriedimmieh vaarjelimmiesoejkesjebarkoen bïjre
Verneområdestyrer / Verneplanarbeid / Naturmangfold / Miljø, areal og kulturvern / Forsiden - Sametinget
Vaarjelimmiedajveståvroeh / Verneplanarbeid / Eatnemegellievoete / Byjrese, areale jïh kultuvrevarjelimmie / Saemiedigkie - Sametinget
Sametinget og Miljøverndepartementet konsulterte seg fram til enighet om innføring av lokale verneområdestyrer, som også sikrer samisk deltakelse.
Saemiedigkie jïh Byjresevaarjelimmiedepartemente råårestallin jïh seamadin voenges vaarjelimmiedajveståvroeh sjïehtesjidh, mah aaj gorredieh saemieh leah meatan jaepien 2010.
Verneområdestyrene velges av kommunestyre, fylkestinget og Sametinget.
Tjïelteståvroeh, fylhkendigkie jïh Saemiedigkie vaarjelimmieståvrojde veeljieh.
Graden av samisk representasjon blir vurdert ut i fra områdets betydning for samisk kultur og næringsutøvelse.
Man stoerre ulmie dajve åtna saemien kultuvrese jïh jieliemasse aaj ulmiem åtna man gellie saemieh mah edtjieh meatan årrodh.
Miljøverndepartementet og Sametinget konsulterer om sammensetningen (antallet) og den samiske representasjonen for hvert enkelt nasjonalparkstyre.
Byjresedepartemente jïh Saemiedigkie råårestellieh gïeh edtjieh meatan årrodh (låhkoen bïjre), jïh dan saemien representasjovnen bïjre fïere guhten nasjovnaleståvrose.
Den nye forvaltningsordningen er i tråd med ILO-169 om urfolk, artikkel 15 nr. 1 som forplikter staten til å sikre samisk deltaking ved bruk, forvaltning og bevaring av naturressursene i samiske områder.
Dïhte orre reeremeöörnege lea ILO-169 mietie aalkoealmetji bïjre, artihkele 15 nr. 1, gusnie staate diedtem åtna gorredidh saemieh leah meatan åtnosne, reeremisnie jïh vaarjelimmesne eatnemevierhtijste saemien dajvine.
Sekretariatet for hvert styre skal ivaretas av en statlig ansatt verneområdeforvalter.
Akte staateles vaarjelimmiedajvereerije edtja tjaelemesijjine årrodh fïerhten ståvrose.
Verneområdestyrene skal forvalte verneområder etter rammene i vedtatt verneforskrift med tilhørende Kongelig resolusjon som utfyller verneforskriften, samt naturmangfoldlovens bestemmelser.
Vaarjelimmiedajveståvroeh edtjieh vaarjelimmiedajvide reeredh dej mieriej mietie mah leah vaarjelimmiemieriedimmesne nænnoestamme, dejnie Gånkan resolusjovnine mij vaarjelimmiemieriedimmiem lissehte, jïh aaj eatnemegellievoetelaaken nænnoestimmieh.
Et viktig arbeid for de ulike styrene og lokale verneområdeforvalterne er å utarbeide (eller revidere) forvaltningsplaner for verneområdene.
Akte vihkeles barkoe dejtie ovmessie ståvrojde jïh voenges vaarjelimmiedajvereerijidie lea reeremesoejkesjh darjodh (jallh staeriedidh) vaarjelimmiedajvide.
Forvaltningsplaner er viktige arbeidsredskaper i den daglige forvaltningen både for å få en enhetlig og tydelig forvaltning og for å sikre at verneverdiene i området ivaretas.
Reememesoejkesjh leah vihkeles barkoedïrregh dennie biejjieladtje reerememisnie, dovne aktem ellies jïh tjïelke reeremem åadtjodh, jïh gorredidh dah vaarjelimmieaarvoeh dajvesne gorresuvvieh.
En forvaltningsplan skal være et praktisk hjelpemiddel til å opprettholde og fremme verneformålet og skal således også gi klare retningslinjer for avveining mellom vern og bruk i område
Akte reeremesoejkesje edtja akte dæjpeles viehkiedïrrege årrodh juktie vaarjelimmieåssjelem tjåadtjoehtidh jïh eadtjoestidh, jïh edtja naemhtie aaj tjïelke bïhkedassh vedtedh gosse edtja vaarjelimmien jïh åtnoen gaskem veeljedh dajvesne.
De medlemmene som Sametinget oppnevner til nasjonalparkstyrer representerer samiske interesser i kraft av sin egen person i styret.
Dah lïhtsegh mejtie Saemiedigkie nasjovnalepaarhkeståvrojde nammohte, leah saemien iedtjeladtjh goh jïjtse almetje ståvrosne.
De representerer det samiske folket i styret fordi de er oppnevnt av Sametinget.
Dah leah tjirkijinie dejstie saemien almetjijstie ståvrosne, dannasinie Saemiedigkie lea dejtie nammoehtamme.
Men de opptrer ikke på vegne av Sametinget i styret, d.v.s. at Sametinget har ingen instruksjonsmyndighet over dem.
Men eah leah Saemiedigkien tjirkijinie ståvrosne, d.s.j. Saemiedigkie ij naan faamoem utnieh dejtie stilledh.
De er valgt til styret fordi Sametinget mener de vil ivareta samiske interesser på en god og helhetlig måte i styrearbeidet.
Dah leah ståvrose veeljesovveme ihke Saemiedigkie veanhta dah sijhtieh saemien iedtjh gorredidh hijvenlaakan jïh ellieslaakan ståvroebarkosne.
Verneplanarbeid / Naturmangfold / Miljø, areal og kulturvern / Forsiden - Sametinget
Verneplanarbeid / Eatnemegellievoete / Byjrese, areale jïh kultuvrevarjelimmie / Saemiedigkie - Sametinget
Verneområdestyrer 04.01.2012
Vaarjelimmiedajveståvroeh
Vi anbefaler / Bibliotek / Forsiden - Sametinget
Mijjieh juvnehtibie / Gærjagåetie / Saemiedigkie - Sametinget
Samisk bibliografi i Norge forvaltes av Nasjonalbiblioteket.
Saemien bibliografije Nöörjesne reeresåvva Nasjonalgærjagåeteste.
Også i Sverige og Finland utarbeides samiske bibliografier.
Aaj Sveerjesne jïh Såevmesne saemien bibliografijh dorjesuvvieh.
Les mer Bokbusser
Lohkh jienebh
Sametinget i Norge bevilger årlig tilskudd til investeringer og drift av bokbusser i samiske bosettingsområder i Norge.
Saemiedigkie Nöörjesne fierhten jaepien dåarjoem vadta skåårvemidie jïh gïehteldæmman gærjabussijste saemien årromedajvine Nöörjesne.
Vi har kommet langt, men det er fortsatt en vei å gå / Artikler / Valgperiode 2009 - 2013 / Arkiv / Forsiden - Sametinget
Mijjieh gåhkese båateme, men annje guhkie vaedtsedh / Tjaalegh / Veeljemeboelhken 2009 - 2013 / Våarhkoe / Saemiedigkie - Sametinget
Vi har kommet langt, men det er fortsatt en vei å gå
Mijjieh gåhkese båateme, men annje guhkie vaedtsedh
Nå vi i dag 8. mars 2013 feirer den internasjonale kvinnedagen og 100 års stemmerett for kvinner i Norge, er det viktig å huske på at selv om vi er kommet langt, er det fortsatt en vei å gå, uttaler sametingspresident Egil Olli.
Daelie, njoktjen 8.b. gosse dam nasjovnaale nyjsenebiejjiem jïh 100 jaepiej steemmereaktam nyjsenæjjide Nöörjesne heevehtibie, dle vihkeles mujhtedh jalhts mijjieh gåhkese båateme, dle annje guhkie vaedtsedh, saemiedigkiepresidente Egil Olli jeahta.
- Det samiske samfunn har tradisjonelt vært et likestilt samfunn, hvor kvinner har hatt spilt en sentral rolle.
- Aerpievuekien mietie dle saemien siebriedahke akte mïrrestalleme siebriedahke orreme, gusnie nyjsenæjjah aktem vihkeles råållam åtneme.
For hundre år siden viste dette seg blant annet i arbeidet til den samiske foregangskvinnen Elsa Laula Renberg.
Tjuetien jaepien gietjeste dle vuesiehtimmien gaavhtan daate lij våajnoes naemhtie guktie dïhte saemien guvhkiehtæjja Elsa Laula Renberg barki.
I dag kan likestillingen illustreres med kjønnsfordelingen i Sametinget.
Daan biejjien maehtebe dam vuejnedh dennie joekedimmesne nyjsenæjjaj jïh kaarri gaskem Saemiedigkesne.
Vi har en folkevalgt forsamling som består av 49 % kvinner og 51 % menn, uttaler president Egil Olli.
Mijjen akte almetjeveeljeme krirrie gusnie 49 % nyjsenæjjah jïh 51 % kaarrh, presidente Egil Olli jeahta.
Han påpeker videre at selv om det samiske samfunn har kommet langt er vi ennå ikke ved veis ende, verken nasjonalt eller internasjonalt.
Dïhte aaj jeahta jalhts dïhte saemien siebriedahke lea gåhkese båateme dle ibie annje mieriem jakseme, vaallah nasjovnaale jallh gaskenasjovnaale gænnah.
- Likestilling er noe vi aldri må slutte å arbeide for, som parlament, samfunn og medmennesker.
- Mïrrestalleme lea mij akt man åvteste mijjieh iktesth tjoerebe barkedh, goh parlameente, siebriedahke jïh meatanalmetjh.
Jeg vil benytte denne anledningen til å gratulere alle kvinner med dagen, avslutter president Egil Olli.
Manne sïjhtem nuepiem nuhtjedh gaajhkide nyjsenæjjide biejjine læhkoehtidh, Egil Olli minngemosth jeahta.
En lang vei å gå
Akte guhkies geajnoe
Rådsmedlem Vibeke Larsen er medlem i den norske delegasjonen til FNs kvinnekommisjon (CSW) og markerer kvinnedagen i New York.
Raerielïhtsege Vibeke Larsen lea lïhtsege dennie nöörjen delegasjovnesne EN’n nyjsenekommisjovnese (CSW) jïh nyjsenebiejjiem New York’sne heevehte.
I den norske delegasjonen har hun fremhevet urfolks kvinners utfordringer i arbeidet med å stoppe vold mot kvinner.
Dennie nöörjen delegasjovnesne dle dïhte aalkoealmetjenyjsenæjjaj haestemh tjïertestamme juktie vædtsoesvoetem nyjsenæjjaj vööste tjöödtjestidh.
Etter initiativ fra Sametinget foreslo Norge å inkludere Urfolkserklæringen inn i kvinnekommisjonens sluttdokument.
Skraejrien mietie Saemiedigkeste dle Nöörje raeriesti Aalkoealmetjebæjhkoehtimmiem meatan vaeltedh nyjsenekommisjovnen galhkuvetjaatsegasse.
- Vold er en effektiv metode for å gjøre kvinner tause og maktesløse.
- Vædtsoesvoete akte radtjoes vuekie nyjsenæjjide beadtodh jïh dejstie faamoem vaeltedh.
Å gjøre sin stemme kjent og hørt, handler om makt.
Sov gïelem åehpes jïh govloes darjodh lea amma faamoen bïjre.
Og det er nok av dem som fremdeles ikke ser kvinner som hele, myndige mennesker, både lokalt og globalt.
Jïh nov lea nuekie dejstie mah annje eah nyjsenæjjide vuejnieh goh ellies, fååmijes almetjh, dovne voengesisnie jïh abpe veartenisnie.
På selveste kvinnedagen er det dermed en glede å fortelle at det nå ser ut til å være bred enighet om at urfolkskvinners rett til beskyttelse skal vektlegges spesielt, uttaler Vibeke Larsen fra New York.
Jïjtjehke nyjsenebiejjien dle dan åvteste akte aavoe soptsestidh, daelie vååjnoe goh jeenjesh leah sïemes aalkoealmetjenyjsenæjjah reakta vaarjelimmiem åadtjodh, dam edtja sjïerelaakan krööhkestidh, Vibeke Larsen New York’ste soptseste.
Sametinget deltar også i nettverk for urfolkskvinner i CSW.
Saemiedigkie aaj meatan viermesne aalkoealmetjenyjsenæjjide CSW’sne.
Her arbeider man med å få inkludert utfordringer for urfolks kvinner i sluttdokumentet.
Daesnie barkeminie juktie haestemidie aalkoealmetjenyjsenæjjide meatan åadtjodh galhkuvetjaatsegisnie.
- Urfolkskvinnene er opptatt av å sette søkelys på rasisme som grunnlag for vold, urfolkskvinner som utsettes for vold fra styresmakter og militære samt kvinner som utsettes for vold som følge av krig og minelegging.
- Aalkoealmetjenyjsenæjjah ååntjestellieh tjoevkesem rasismese goh våarome vædtsoesvoetese, alkoealmetjenyjsenæjjide mah vædtsoesvoetem dååjrieh åejvieladtjijste jïh militæreste, jïh aaj nyjsenæjjide mah vædtsoesvoetem dååjrieh dåaroen jïh mijnabïejemen gaavhtan.
Mange opplever også at forurensning av urfolksområder fører til skader på gravide og barn.
Jeenjesh aaj dååjrieh dearjoe aalkoealmetji dajvijste skaarah buektieh nåejside jïh maanide.
I mange urfolkssamfunn er det ikke gode nok lover og rettssystem for å ivareta kvinnene.
Gelline aalkoealmetjesiebriedahkine dle ij leah nuekies laakh jih reaktaöörnegh juktie nyjsenæjjide vaarjelidh.
Dette setter urfolkskvinnene i en svært vanskelig situasjon.
Daate aalkoealmetjenyjsenæjjide akten joekoen geerve tseahkan beaja.
Flere av disse kvinnene risikerer både sitt eget og familiens liv for å målbære urfolks- og kvinnerettigheter.
Jïjnjh dejstie nyjsenæjjijste dovne sov jïjtse jïh fuelhkien jieledem vaahrese biejieh juktie aalkoealmetje- jïh nyjsenaæjjareaktah tjåadtjoehtidh.
Rådsmedlem Vibeke Larsen uttaler avslutningsvis at som representanter for urfolk i et av verdens rikeste land er vi forpliktet til å arbeide for utviklingsmulighetene og rettsutviklingen for andre urfolk, også på likestillingsfeltet.
Raerielïhtsege Vibeke Larsen minngemosth jeahta goh tjirkijh aalkoealmetjijstie, aktene veartenen ræjhkoesommes laantijste dle mijjieh dïedtem utnebe evtiedimmienuepiej jïh reaktaevtiedimmien åvteste jeatjah aalkoealmetjidie barkedh, aaj mïrrestallemesuerkesne.
- Vi har rettigheter og tilgang til et velferdstilbud som andre urfolk bare kan drømme om.
- Mijjieh reaktah jih tråjjesfaalenassh utnebe mej bijre jeatjah aalkoealmetjh ajve maehtieh nïekedh.
Sametinget vil derfor arbeide for å styrke urfolkskvinners tilstedeværelse og innflytelse på den internasjonale arenaen.
Saemiedigkie sæjhta dan åvteste barkedh juktie aalkoealmetjenyjsenæjjah leah stïeresne jih maehtieh tsevtsedh dennie gaskenasjovnaale sijjesne.
Rådsmedlem Vibeke Larsen, tlf. +47 941 30 116
Raerielïhtsege Vibeke Larsen, tlf. +47 941 30 116
Videreforedling av produkter av lam og sau / Jordbruk / Næringer / Forsiden - Sametinget
Jåarhkeevtiedimmie dorjesijstie laampeste jïh sïrveste / Jåartaburrie / Jielemh / Saemiedigkie - Sametinget
Sametingsrådet bevilger 500 tusen kroner i støtte til saubonde Kero Arild Wiltmann i Nesseby for videreforedle produkter av lam og sau.
Saemiedigkieraerie 500 tåvsenh kråvnah sïrvebåantese Kero Arild Wiltmann Nessebyesne dåårje jåarhkeevtiedæmman dorjesijstie laampeste jïh sïrveste.
Sauebonde Kero Arild Wiltmann driver en familiebedrift i Nesseby hvor målet er å sysselsette to personer.
Sïrvebåanta Kero Arild Wiltmann aktem fuelhkiesïeltem åtna Nessebyesne gusnie ulmie lea göökte almetjh fasseldidh.
Sametingsråd Silje Karine Muotka sier at videreforedling av lammekjøtt kan øke verdiskapningen på gådsbruket og sikre inntekter for familien.
Saemiedigkieraerie Silje Karine Muotka jeahta jåarhkeevtiedimmie laampenbearkoste maahta aarvoesjugniedimmiem lissiehtidh gaertienisnie jïh baalhkah gorredidh fualhkan.
-Sametinget har som må å bidra med finansiering som gir lokal videreforedling og økt omsetning av råvarer fra samiske områder, sier sametingsråd Silje Karine Muotka.
-Saemiedigkie ulmine åtna beetnehdåarjoem dåarjodh mij voenges jåarhkeevtiedimmiem jïh lissiehtamme åesiestimmiem vadta navradahkijste saemien dajvijste, saemiedigkieraerie Silje Karine Muotka jeahta.
Hun håper at mange flere i samiske områder satser på produksjon og videreforedling av lokale ressurser.
Dïhte gegkeste jïjnjh jeatjebh saemien dajvine sijhtieh dorjemassine jïh jåarhkeevtiedimmine voenges vierhtijste gïehtelidh.
-Sametingsråd ønsker Kero Arild Wiltmann til lykke med satsingen, sier Muotka.
-Saemiedigkieraerie Kero Arild Wiltmannem læhkohte barkojne, Muotka jeahta.
Viktig kulturhistorie / Artikler / Valgperiode 2009 - 2013 / Arkiv / Forsiden - Sametinget
Vihkeles kultuvrehistovrije / Tjaalegh / Veeljemeboelhken 2009 - 2013 / Våarhkoe / Saemiedigkie - Sametinget
Viktig kulturhistorie
Vihkeles kultuvrehistovrije
Sametinget har sommeren 2012 befart 330 bygninger i forbindelse med prosjektet ”identifisering og registrering av samiske bygninger”.
Giesien 2012 Saemiedigkie 330 gåetieh goerehtamme, prosjekten sjïekenisnie.
I 2011 startet Sametinget, i samarbeid med Riksantikvaren, opp et registreringsprosjekt av samiske bygninger.
Jaepien 2011 Saemiedigkie, laavenjostosne Riksantikvarine, aktem vïhtesjadtemeprosjektem saemien gåetijste eelki.
Arbeidet er satt i gang samtidig i nordsamisk området, i markesamisk området og i det sørsamiske området.
Barkojne nïerhkeme seamma aejkien noerhtesaemien dajvesne, maarkesaemien dajvesne jïh åarjelsaemien dajvesne.
Prosjektet skal identifisere, registrere og tilstandsvurdere automatisk fredete og litt nyere samiske bygninger.
Prosjekte edtja damtijidh, vïhtesjadtedh jïh vuarjasjidh jïjtsistie vaarjelamme jïh ånnetji urrebe saemien gåetieh.
Følgende kommuner ble befart Grane, Hattfjelldal, Skånland, Tana og Sør-Varanger.
Daan giesien goerehtin tjïeltine Gaala, Aarborte, Skånland, Deatnu jïh Åarjel-Varanger.
Gjennom det 3-årige prosjektet ønsker Sametinget å få registrert samiske bygninger som er eldre enn 100 år og dermed automatisk fredet i hele Norge.
Dan 3-japien prosjekten tjïrrh dle Saemiedigkie sæjhta saemien gåetieh vïhtesjadtedh mah leah båarasåbpoe goh 100 jaepieh, jïh dannasinie jïjtsistie vaarjelamme abpe Nöörjesne.
Samiske kultur og kunnskapsbærere
Saemien kultuvre jïh daajroeguedtijh
-Gamle samiske hus har mange kvaliteter som det er viktig å ta vare på.
-Båeries saemien gåetieh jïjnjh kvaliteeth utnieh mejtie vihkeles vaarjelidh.
De forteller en historie om samisk kultur og identitet, og derfor er det viktig å registrere og bevare samiske bygninger, sier prosjektleder Mia De Coninck.
Dah aktem histovrijem saemien kultuvren jïh identiteeten bïjre soptsestieh, jïh dannasinie vihkeles vïhtesjadtedh jïh gorredidh saemien gåetieh, prosjekten åvtehke Mia De Coninck jeahta.
Disse bygninger utgjør en verdifull kulturarv, og bør sikres som samiske kultur og kunnskapsbærere, sier De Coninck
Daah gåetieh leah akte vyörtegs kultuvreaerpie, jïh byïroeh gorresovvedh goh saemien kultuvre- jïh daajroeguedtijh, De Coninck jeahta.
Sametingets prosjektleder Mia De Coninck sier at de har hatt et godt samarbeid med huseierne under sommerens befaringer.
Saemiedigkien prosjekten åvtehke Mia De Coninck jeahta dah aktem hijven laavenjostoem åtneme gåetieaajhterigujmie daan giesien goerehtimmine.
Vi har hørt mange interessante historier om bygningene.
Mijjieh jïjnjh iedtjije histovrijh gåetiej bïjre govleme.
Og vi har truffet på mange eiere som har tatt vare på disse bygninger.
Jïh mijjieh jïjnjh aajhterh gaavnedamme mah daejtie gåetide gorredamme.
Huseierne vil få tilsendt brev om gjennomført befaring i løpet av desember 2012.
Gåetieaajhterh sijhtieh prieviem åadtjodh tjirrehtamme goerehtimmien bïjre goeven 2012.
Der vil de også bli oppfordret til fortsatt å ta vare på disse bygninger, noe som gjøres best ved normal bruk kombinert med et jevnt tilsyn og vedlikehold.
Desnie aaj haestebe jåerhkedh gåetide gorredidh, jïh dam bööremeslaakan dorje iemie åtnojne jïh jaabnan vaaksjominie jih gorredimmine.
Ved behov for restaurering av bygget skal dette gjøres i samarbeid med Sametinget.
Jis daerpies gåetiem bueriedidh, edtja dam darjodh Saemiedigkine ektine.
Befart 330 bygninger
Goerehtamme 330 gåetieh
Sametinget har telt til nå 130 stabbur, 70 hus, 24 fjøs, 8 jordkjellere og 3 gammer.
Saemiedigkie daan mearan ryöokneme 130 buvrieh, 70 gåetieh, 24 fievsieh, 8 moeltetjeallerh jïh 3 derhviegåetieh.
Stabburene har hatt forskjellige bruksformål og forskjellige konstruksjoner.
Dah buvrieh gelliesåarhts åtnoem åtneme, jïh joekehtslaakan bigkesovveme.
De kan være lette og luftige eller tunge og tett.
Dah maehtieh geehpes jïh gæjroeh årrodh jallh leevles jih duvhties.
De står på stolper eller på stabber av stein.
Goh juelkiebuvrie jallh gierkiej nelnie tjåadtjodh.
Husene finnes i enda flere varianter, 1, 1 ½ eller 2 etasjer, 2-roms, 4-roms, i tømmer panelt eller ikke.
Gåetijste sagki jienebh såarhth, 1, 1 ½ jallh 2 etasjh, 2 tjiehtjeligujmie, 4 tjiehtjeligujmie, dïmperegåetie jallh ij.
Alle type bygninger forteller hver på sin måte om en samisk tilstedeværelse.
Gaajhkh såarhth gåetieh jïjtselaakan akten saemien baelien bïjre soptsestieh.
Data og dokumentene som er samlet inn omkring disse bygninger skal legges inn i Askeladden, Riksantikvarens nasjonale database for kulturminner.
Edtja daatide jïh tjaatsegidie mejtie tjöönghkeme daej gåetiej bïjre nedtesæjrose Askeladden bïejedh, Riksantikvaren nasjovnaale daatavåarhkoe kultuvremojhtesidie.
Denne er søkbar på følgende nettsiden http://www.kulturminnesok.no/
Maahta daennie nedtesæjrosne ohtsedidh http://www.kulturminnesok.no/
Søker eiere og informanter
Aajhterh jïh bievnijh ohtsede
Sametinget vil neste år ha befaringer i Troms og sørsamisk område.
Mubpien jaepien dle Saemiedigkie sæjhta goerehtimmieh utnedh Tromsesne jïh åarjelsaemien dajvesne.
Eier du en eldre samisk bygning eller har du lokal kunnskap om samiske bygninger og ønsker å bidra med dette, så kan du ta kontakt med Sametinget.
Jis datne aajhtere aktede båeries saemien gåeteste, jallh dov lea voenges daajroe saemien gåetiej bïjre jïh sïjhth daejnie viehkiehtidh, maahtah Saemidigkine govlesadtedh.
Send oss gjerne et bilde og informasjon om bygningene, forteller prosjektleder Mia De Coninck.
Seedth maaje guvviem jïh bïevnesh gåetiej bïjre, prosjekten åvtehke Mia De Coninck jeahta.
Prosjektleder Mia De Coninck, tel.
Prosjekten åvtehke Mia De Coninck, telj.
78 47 40 23, mobil 90 79 98 19, e-post: mia.de.coninck@samediggi.no
78 47 40 23, mobijle 90 79 98 19, e-påaste: mia.de.coninck@samediggi.no
Viktige samarbeidspartnere i arbeidet for å styrke samisk språk / Forvaltningsområde / Språk / Forsiden - Sametinget
Vihkeles laavenjostoeguejmieh saemien gïelenænnoestehtemebarkosne / Reeremedajve saemien gïelide / Gïele / Saemiedigkie - Sametinget
Viktige samarbeidspartnere i arbeidet for å styrke samisk språk
Vihkeles laavenjostoeguejmieh saemien gïelenænnoestehtemebarkosne
Sametinget bevilger 48,4 mill. kr i tospråklighetsmidler til kommunene og fylkeskommunene innenfor forvaltningsområdet.
Saemiedigkie 48,4 mill. kr guektiengïelevierhtine dåårje tjïeltide jïh fylhkentjïeltide reeremedajvesne.
–Det er oppmuntrende å se at kommunene og fylkeskommunene tar ansvar og jobber med samisk språk og planlegger utviklingstiltak, sier sametingetspresident Aili Keskitalo.
– Madtjeles vuejnedh tjïelth jïh fylhkentjïelth dïedtem vaeltieh, jïh saemien gïeline berkieh jïh evtiedimmieråajvarimmieh soejkesjieh, saemiedigkiepresidente Aili Keskitalo jeahta.
-Kommunene og fylkeskommunene er viktige i språkutviklingsarbeidet, fordi de har ansvar for å besørge tjenester til enkeltmenneskene og også tilby disse tjenestene på samisk, sier Sametingets president Aili Keskitalo.
-Tjïelth jïh fylhkentjïelth leah vihkeles gïeleevtiedimmiebarkosne, dan åvteste dah dïedtem utnieh dïenesjh dan aktegs almetjasse faalehtidh, jïh aaj dejtie dïenesjidie saemien gïelesne faalehtidh, Saemiedigkien presidente Aili Keskitalo jeahta.
Samarbeidavtaler
Laavenjostoelatjkoeh
Sametinget har bevilget 32,4 mill. kr. til kommunene og fylkeskommunene som basis- og betjeningsdel som skal brukes til realisering av samelovens språkregler.
Saemiedigkie lea 32,4 mill. kråvnah dåårjeme tjïeltide jïh fylhkide goh betnie- jïh gagkestimmiebielie mejtie edtja nåhtadidh juktie saemielaaken gïelenjoelkedassh tjïrrehtidh.
Sametinget har også avsatt utviklingsdel på 10,8 mill. til kommunene og 1,2 mill. til fylkeskommunene på budsjettet.
Saemiedigkie lea aaj evtiedimmiebieliem lyjhkeme 10,8 mill. kråvnine tjïeltide, jïh 1,2 mill. fylhkentjïeltide budsjedtesne.
Disse midlene skal brukes til utvikling av bruken av samisk i kommunene og fylkeskommunene.
Edtja daejtie vierhtide nuhtjedh juktie åtnoem saemien gïeleste evtiedidh tjïeltine jïh fylhkentjïeltine.
Kautokeino 7 689 521 kr
Guovdageaidnu 7 689 521 kr
Karasjok 7 482 602 kr
Karasjohke 7 482 602 kr
Tana 4 984 922 kr
Deatnu 4 984 922 kr
Porsanger 4 534 196 kr
Porsanger 4 534 196 kr
Nesseby 3 512 327 kr
Unjarga 3 512 327 kr
Kåfjord 3 658 580 kr
Kåfjord 3 658 580 kr
Tysfjord 2 422 030 kr
Divtasvuodna 2 422 030 kr
Snåsa 2 827 962 kr
Snåase 2 827 962 kr
Lavangen 3 216 859 kr
Lavangen 3 216 859 kr
Røyrvik 2 500 000 kr
Raavrevihke 2 500 000 kr
Finnmark fylkeskommune 1 356 250 kr
Finnmaarhken fylhkentjïelte 1 356 250 kr
Troms fylkeskommune 1 201 250 kr
Troms fylhkentjïelte 1 201 250 kr
Nordlandfylkeskommune 1 356 250 kr
Nordlaanten fylhkentjïelte 1 356 250 kr
Nord-Trøndelagfylkeskommune 1 186 250 kr
Noerhte-Trööndelagen fylhkentjïelte 1 186 250 kr
Sametinget har inngått samarbeidsavtaler med alle kommuner og fylkeskommuner som er innlemmet i forvaltningsområdet angående bruken av tospråklighetsmidler.
Saemiedigkie lea laavenjostoelatjkoeh dorjeme gaajhki tjïeltigujmie jïh fylhkentjïeltigujmie mah leah meatan reeremedajvesne, åtnoen bïjre guektiengïelevoetevierhtijste.
Avtalene ble underskrevet i februar 2012.
Daah latjkoeh jååhkesjamme sjïdtin goevten 2012.
Avtalene tar utgangspunkt i de pliktene kommuner og fylkeskommuner har etter samelovens språkregler.
Dah latjkoeh våaroeminie utnieh dah dïedth tjïelth jïh fylhkentjïelth utnieh saemielaaken gïelenjoelkedassi mietie.
Samarbeidavtalene mellom Sametinget og fylkeskommunene om bruken av tospråklighetsmidlene skal evalueres i 2015.
Edtja evalueradidh laavenjostoelatjkojde Saemiedigkien jïh fylhkentjïelti gaskem åtnoen bïjre guektiengïelevoetevierhtijste jaepien 2015.
Viktige tiltak mot mobbing / Arbeidet mot mobbing / Opplæring / Forsiden - Sametinget
Vihkeles råajvarimmieh irhkemen vööste / Manifeeste irhkemen vööste / Lïerehtimmie / Saemiedigkie - Sametinget
Viktige tiltak mot mobbing 18. mars 2015
Vihkeles råajvarimmieh irhkemen vööste
Djupedalutvalget har levert sin innstilling der de ser på hva som skal til for å bedre skolemiljøet og redusere mobbing i skolen.
Djupedal-moenehtse lea dov raeriestimmiem deelleme gusnie vuartesje mij lea daerpies juktie skuvlebyjresem bueriedidh jïh irhkemem skuvlesne giehpiedidh.
Jeg er fornøyd med at utvalget har foreslått viktige tiltak for bekjempelsen av trakassering og mobbing i samiske miljøer, sier rådsmedlem Silje Karine Muotka.
Manne madtjeles ihke moenehtse lea vihkeles råajvarimmieh raeriestamme juktie trïegkenassem jïh irhkemem nåhkehtidh saemien byjresinie, raerielïhtsege Silje Karine Muotka jeahta.
Sametingsrådet har hatt møte med Djupedalutvalget og gitt innspill til det viktige arbeidet.
Saemiedigkieraerie lea tjåanghkoem åtneme Djupedal-moenehtsinie jïh raeriestimmieh vadteme dan vihkeles barkose.
Utvalget peker på det manglende kunnskapsgrunnlaget om mobbing blant og av samiske elever, og stiller spørsmål om de nasjonale initiativ og skolemiljøprogrammer treffer de samiske elevene.
Moenehtse tjïerteste dam faatoes daajroevåaromem irhkemen bïjre saemiej learohki luvnie jïh saemien learoehkijstie, jïh gihtjie mejtie doh nasjovnaale skraejrieh jïh skuvlebyjreseprogrammh dejtie saemien learoehkidie dåastoeh.
Dette er også Sametinget opptatt av.
Saemiedigkie aaj dejnie ååntjestalla.