pere/sami_parallel huggingface dataset:
lytte og lese tekster fra de andre samiske språkene og samtale om likheter og ulikheter
goltelidh jïh lohkedh saemien teeksth jeatjah saemien gïelijste jïh soptsestidh mij dïhte seamma jïh mij dïhte joekehts
sammenligne hovedlinjene i samisk språkhistorie med de nordiske språkenes historie
saemien gïelehistovrijem viertiestidh noerhtilaanti gïeli histovrijinie
vurdere de samiske språkenes stilling i samfunnet og sammenligne med språksituasjonen til andre urfolk
vierhtiedidh saemien gïeletsiehkiem sïebredahkesne jïh viertiestidh jeatjah aalkoeåålmegi gïeletsiehkiejgujmie
diskutere sider ved samisk språkpolitikk og kulturutvikling
digkiedidh guktie saemien gïelepolitihke jïh kultuvre-evtiedimmie
gjøre rede for forholdet mellom muntlig og skriftlig språk
buerkiestidh guktie njaalmeldh gïele tjaaleldh gïelen muhtese lea
Etter påbygging til generell studiekompetanse - yrkesfaglige utdanningsprogram
Lissietahken daamts studijemaahtaldahken mænngan - barkofaagi ööpehtimmieprogramme
bruke fagkunnskap fra egne programfag i foredrag og diskusjoner om skole, samfunn og arbeidsliv
faagemaahtoeh utnedh jïjtsh programmefaagijste gosse skuvlen, barkoen jïh sïebredahken bïjre galka håalodh jïh digkiedidh
tolke og bruke kunnskap om tolking i praktiske tolkesituasjoner
jarkoestidh jïh maahtoe jarkoestimmien bïjre utnedh gosse edtjieh jarkoestidh
sammenligne og vurdere samiske og andre urfolks fiktive tekster og sakstekster i en kulturell kontekst
saemien teeksth viertiestidh jeatjah aalkoeåålmegi teeksti jïh aamhteseprovsateekstigujmie jïh dejtie vierhtiedidh kultuvren muhteste
bruke et bredt spekter av språklige virkemidler i egen skriving, både i skjønnlitteratur og sakprosa
gellie gïeleldh vierhtieh utnedh gosse tjaelieminie, dovne heevehtslidteraturesne jïh aamhteseprovsateekstine
velge passende sjanger, virkemidler og språkbruk ved produksjon av tekst
sjïehteles sjaangerem, vierhtieh jïh gïeleåtnoem veeljedh gosse tjaelieminie
lese tekster skrevet i eldre ortografi og sammenligne med dagens ortografi
teeksth lohkedh mejtie lea dovletji tjaelemevuekiej mietie tjaaleme jih dejtie viertiestidh daaletjen tjaelemevuekine
beskrive og vurdere egne lese-og skrivestrategier
buerkiestidh jïh vierhtiedidh jïjtse lohkeme-jïh tjaelemebarkoevuekieh
gjennomføre og presentere en selvvalgt fordypningsoppgave med språklig, litterært eller annet samisk emne
aamhtesem åehpiedehtedh maam lea jïjtje veeljeme; gïelen, lidteraturen jallh jeatjah saemien aamhtesen bïjre
oversette og tilpasse andres tekster fra norsk til samisk
jarkoestidh jïh sjïehtedidh jeatjebi teeksth daaroengïeleste saemiengïelese
skrive fagtekster etter vanlige normer for fagskriving
faageteeksth tjaeledh sïejhme faagetjaelemen mietie
skrive klart disponerte tekster med tydelig fokus og saklig argumentasjon
teeksth öörnedh, gusnie tjïelke ulmie jïh aamhtesen mietie dïejveldamme
lese og analysere et representativt utvalg av tekster, skjønnlitteratur og sakprosa, knyttet til perioden 1965 - 1995 og diskutere hvordan periodens samfunnsmessige og kulturelle trekk gjenspeiles i tekstene
lohkedh jïh joekehtehtedh naan teeksth, heevehtslidteraturh jïh aamhteseprovsah mah leah 1965-1995 gaskem tjaalasovveme jïh dïejveldidh guktie dan tïjjen sïebredahke jïh kultuvre maahta teekstine vååjnedh
lese og analysere et representativt utvalg av tekster, skjønnlitteratur og sakprosa, knyttet til perioden etter 1995
lohkedh jïh joekehtidh teeksth, heevehtslidteraturh jïh aamhteseprovsah mah leah 1995 mænngan tjaalasovveme
gjøre rede for joiketradisjonen og joikens status og situasjon i dagens samfunn
buerkiestidh vuelien daaletji jïh dovletji vuekiem, aarvoem jïh tsiehkiem
gjøre rede for samisk fortellertradisjon
buerkiestidh guktie dïhte saemien soptsestimmievuekie lea
forklare grammatiske særtrekk ved samisk språk og sammenligne med andre språk og forklare hvilke konsekvenser dette får i oversettingsarbeid
saemien gïelen grammatihkem buerkiestidh jïh jeatjah gïeligujmie viertiestidh jïh buerkiestidh guktie sjædta gosse galka saemiengïelese jarkoestidh
bruke setningsanalyse og fagtermer i beskrivelse av språk
raajesejoekehtimmiem jïh faagetearmh utnedh gosse gïelem buerkiestidh
identifisere variasjoner innenfor de samiske språkene
gïeli smaareh-tjïertide tjuevtjiedidh
lytte og lese tekster fra de andre samiske språkene og samtale om likheter og ulikheter
goltelidh jïh lohkedh teeksth jeatjah saemien gïelijste, jïh soptsestidh mij dïhte seamma jïh mij dïhte joekehts
gjøre rede for samisk språkhistorie og sammenligne hovedlinjene i samisk språkhistorie med de nordiske språkenes historie
soptsestidh gïelehistovrijen åejvieboelhki bïjre jïh viertiestidh noerhtelaanti gïeli histovrijinie
diskutere hvordan språkets status i samfunnet har påvirket samenes språkkunnskaper, tospråklighet og selvfølelse og hvordan skole, samfunn og arbeidsliv kan støtte opp om tospråklighet
digkiedidh guktie saemien gïeletsiehkie leah saemiej gïelemaahtojde, guektiengïelevoetem jïh jïjtjetjirkemem dijpeme jïh digkiedidh guktie skuvle, sïebredahke jih barkoe maehtieh guektiengïelevoetem dåarjoehtidh
diskutere sider ved samisk språkpolitikk og kulturutvikling
digkiedidh guktie saemien gïelepolitihke jïh kultuvre-evtiedimmie leah
sammenligne samisk språksituasjon med språksituasjonen til andre urfolk
saemien gïeletsiehkiem jeatjah aalkoeåålmegi gïeletsiehkiejgujmie viertiestidh
Ordning 10. årstrinn
Öörnege 10. jaepietsiehkesne
Elevene skal ha to standpunktkarakterer, én i samisk 1 skriftlig og én i samisk 1 muntlig.
Learohkh gelkieh göökte elliesvïhnesjimmieh åadtjodh, akte saemien 1 tjaaleldh jïh akte saemien 1 njaalmeldh.
Elevene kan trekkes ut til én skriftlig eksamen i samisk 1. Skriftlig eksamen blir utarbeidet og sensurert sentralt.
Learohkh maehtieh aktem eksamenem saemien 1 åadtjodh. Tjaaleldh eksamenem jarngesne dorje jïh vierhtede.
Elevene kan også trekkes ut til muntlig eksamen i samisk 1. Muntlig eksamen blir utarbeidet og sensurert lokalt.
Learohkh aaj maehtieh njaalmeldh eksamenem saemien 1 åadtjodh. Njaalmeldh eksamenem byjreskisnie dorje jïh vierhtede.
Elevene kan trekkes ut til skriftlig eksamen i samisk 1. Skriftlig eksamen blir utarbeidet og sensurert lokalt.
Learohkh maehtieh aktem eksamenem saemien 1 åadtjodh. Tjaaleldh eksamenem byjrekisnie dorje jïh vierhtede.
Elevene kan også trekkes ut til muntlig eksamen i samisk 1. Muntlig eksamen blir utarbeidet og sensurert lokalt.
Learohkh maehtieh aaj njaalmeldh eksamenem saemien 1 åadtjodh. Njaalmeldh eksamenem byjreskisnie dorje jïh vierhtede.
Elevene skal opp til skriftlig eksamen i samisk 1. Skriftlig eksamen blir utarbeidet og sensurert sentralt.
Learohkh gelkieh eksamenem saemien 1 åadtjodh. Tjaaleldh eksamenem jarngesne dorje jïh vierhtede.
Elevene kan i tillegg trekkes ut til muntlig eksamen i samisk 1. Muntlig eksamen blir utarbeidet og sensurert lokalt.
Learohkh maehtieh dovne njaalmeldh eksamenem saemien 1 åadtjodh. Njaalmeldh eksamenem byjreskisnie dorje jïh vierhtede.
Privatistene skal opp til skriftlig og muntlig eksamen samisk 1. Skriftlig eksamen blir utarbeidet og sensurert lokalt.
Privatisth gelkieh dovne tjaaleldh jïh njaalmeldh eksamenem saemien 1 åadtjodh. Tjaaleldh eksamenem byjrekisnie dorje jïh vierhtede.
Muntlig eksamen blir utarbeidet og sensurert lokalt.
Njaalmeldh eksamenem aaj byjreskisnie dorje jïh vierhtede.
Privatistene skal opp til skriftlig eksamen på Vg3-nivå i samisk 1. Skriftlig eksamen blir utarbeidet og sensurert sentralt.
Privatisth gelkieh tjaaleldh eksamenem saemien Jå3 -daltesisnie utnedh. Tjaaleldh eksamenem jarngesne dorje.
I tillegg skal de opp til eksamen i samisk muntlig.
Dah gelkieh dovne njaalmeldh eksamenem saemien utnedh.
Samiske barn og unge prioriteres i stramt sametingsbudsjett / Taler og artikler / Sametingsrådet / Organisasjonsstruktur / Om Sametinget / Forsiden - Sametinget
Saemien maanah jïh noerh våaroehtamme sjidtieh aktene gaertjies saemiedigkiebudsjedtesne / Håalemh jïh tjaalegh / Saemiedigkieraerie / Åårganisasjovnestruktuvre / Saemiedigkien bïjre / Saemiedigkie - Sametinget
Samiske barn og unge prioriteres i stramt sametingsbudsjett
Saemien maanah jïh noerh våaroehtamme sjidtieh aktene gaertjies saemiedigkiebudsjedtesne
Sametingsrådet offentliggjør i dag sitt forslag til budsjett for Sametinget for 2016.
Daan biejjien Saemiedigkieraerie bæjhkohte sov budsjedteraeriestimmiem Saemiedægkan 2016.
– Regjeringens forslag til statsbudsjett gir trangere økonomiske rammer for utvikling av det samiske samfunnet, konstaterer sametingsråd Ann-Mari Thomassen.
- Reerenassen raeriestimmie staatebudsjedtese gaertjiesåbpoe ekonomeles mierieh vadta juktie saemien siebriedahkem evtiedidh, saemiedigkieraerie Ann-Mari Thomassen vihteste.
Sametingsrådets forslag til budsjett for Sametinget i 2016 har en samlet kostnadsramme på 434 millioner kroner.
Saemiedigkieraerien budsjedteraeriestimmie Saemiedægkan jaepien 2016 aktem åasamieriem åtna 434 millijovnh kråvnine.
Det er 5,6 millioner kroner mer enn i revidert budsjett 2015, men regnet i forhold til pris- og lønnsvekst representerer årets budsjett en realnedgang på 0,5 prosent sammenliknet med fjorårets budsjett.
Daate lea 5,6 millijovnh kråvnah vielie goh staeriedamme budsjedtesne 2015, men viertiestamme åasa- jïh baalhkalissiehtimmine dle daan jaepien budsjedte aktem realgiehpiedimmiem åtna 0,5 prosentine viertiestamme dæjmetje jaepien budsjedtine.
- Budsjettet representerer en reduksjon i aktivitetene i det samiske samfunnet, noe som står i sterk kontrast til utviklingen på det øvrige statsbudsjettet.
- Budsjedte aktem giehpiedimmiem vadta darjoeminie saemien siebriedahkesne, naakede mij lea akte tjarke vuestiebielie evtiedimmien vööste dennie jeatjah staatebudsjedtesne.
Men jeg er tilfreds at vi innenfor svært knappe rammer har klart å prioritere tiltak for å styrke samisk språk, spesielt rettet mot barn og unge.
Men manne madtjeles ihke mijjieh gaajh gaertjies mieriej sisnjeli, libie buektiehtamme råajvarimmieh våaroehtidh juktie saemien gïelem nænnoestehtedh, joekoen maanide jïh noeride.
Å legge til rette for at barn skal lære mer om samepolitikk og demokrati er viktig for oss, understreker Thomassen.
Mijjese lea vihkeles sjïehteladtedh ihke maanah edtjieh vielie saemiepolitihken jïh demokratijen bïjre lïeredh, Thomassen tjïerteste.
Tiltaket «barnas sameting» foreslås finansiert med 400.000 kroner.
Mijjieh råajvarimmiem "maanaj saemiedigkie" raeriestibie 400.000 kråvnajgujmie.
Sametingsrådet foreslår å prioritere arbeidet med å øke antall foreldre som benytter samisk som hovedspråk til sine barn.
Saemiedigkie raereste barkoem våaroehtidh juktie eejhtegelåhkoem lissiehtidh mah saemien åejviegïeline nuhtjieh sijjen maanide.
Rådet foreslår dessuten opprettelse av nye språkarenaer for ungdom i videregående skole som tar samisk.
Raerie aaj raereste orre gïelesijjieh tseegkedh noeride jåarhkeskuvlesne mah saemien luhkieh.
Bevilgningen til samiske språksentre foreslås økt med 4 millioner kroner.
Raerie lea raeriestamme dåarjoem saemien gïelejarngide lissiehtidh 4 millijovnh kråvnajgujmie.
Bevilgningene til samiske kulturinstitusjoner foreslås økt med 1,7 millioner kroner.
Dåarjoem saemien kultuvreinstitusjovnide raereste lissiehtidh 1,7 millijovnh kråvnajgujmie.
- Vi har valgt å å prioritere de områder der behovet er størst, for eksempel ved å gi betydelig økning til Sørsamisk kulturfestival.
- Mijjieh libie veeljeme dejtie suerkide våaroehtidh gusnie daerpiesvoete stööremes, vuesiehtimmien gaavhtan sagke stuerebe lissiehtimmiem vedtedh Åarjelsaemien kultuvrefestivaalese.
Men jeg erkjenner at det er svært lite handlingsrom i Sametingets budsjett for 2016, sier Ann-Mari Thomassen.
Men manne boejhkesjem Saemiedigkien budsjedtesne 2016 mijjieh gaajh vaenie dahkoesijjiem utnebe, Ann-Mari Thomassen jeahta.
Thomassen understreker at Sametingets budsjett og det samiske samfunnet i stor grad berøres av regjeringens manglende vilje til å anerkjenne behovene i det samiske samfunnet.
Thomassen tjïerteste Saemiedigkien budsjedte jïh saemien siebriedahke tjarke tsevtseme sjidtieh reerenassen faatoes væljoste daerpiesvoetide jååhkesjidh saemien siebriedahkesne.
Hun viser til at regjeringens fokus på ressursutnyttelse i nordområdene og kommunereformen medfører ytterligere utfordringer og press mot det samiske samfunnet.
Dïhte vuesehte reerenassen faatoes fokuse vierhtienuhtemasse noerhtedajvine jïh tjïeltereforme sæjhta stuerebe haestemh jïh behtjiedimmiem sjugniedidh dan saemien siebriedahken vööste.
- Dette er blant annet bakgrunnen for at Sametingsrådet også i 2016 foreslår å videreføre det høye aktivitetsnivået i det nordiske og internasjonale urfolksarbeidet.
- Daate gaskem jeatjah man åvteste Saemiedigkieraerie aaj jaepien 2016 raereste dam jolle darjomedaltesem jåerhkedh noerhtelaanti jïh gaskenasjovnaale aalkoealmetjebarkosne.
Målet er å bidra til å konkretisere samers og andre urfolks rettigheter gjennom aktiv deltakelse internasjonale beslutningsprosesser.
Ulmie lea viehkiehtidh tjïelkestidh saemiej jïh jeatjah aalkoealmetji reaktah gosse eadtjohke meatan gaskenasjovnaale sjæjsjalimmieprosessine.
Vi ser at utviklingen for urfolk og urfolks rettigheter internasjonalt har konkret betydning for utviklingen av de norske samepolitikken og samiske rettigheter lokalt i kommunene og i de samiske bosettingsområdene.
Mijjieh vuejnebe evtiedimmie aalkoealmetji jïh aalkoealmetji reaktide gaskenasjovnaale sijjesne aktem tjïelke ulmiem åtna guktie dïhte nöörjen saemiepolitihke jïh saemien reaktah evtiesuvvieh tjïeltine jïh saemien årromedajvine.
Samiske barn og unges behov blir ikke ivaretatt / Artikler / Valgperiode 2009 - 2013 / Arkiv / Forsiden - Sametinget
Saemien maanaj jïh noeri daerpiesvoeth eah gorresovvh / Tjaalegh / Veeljemeboelhken 2009 - 2013 / Våarhkoe / Saemiedigkie - Sametinget
Samiske barn og unges behov blir ikke ivaretatt
Saemien maanaj jïh noeri daerpiesvoeth eah gorresovvh
Sametingsråd Vibeke Larsen er kritisk til at regjeringen ikke ønsker å diskutere tiltak som skal hindre vold og seksuelle overgrep mot samiske barn og ungdom.
Saemiedigkieraerie Vibeke Larsen lea laejhtehks ihke reerenasse ij sïjhth råajvarimmieh digkiedidh mah edtjieh vædtsoesvoetem jïh seksuelle daaresjimmieh heerrredidh saemien maanaj jïh noeri vööste.
–Det er viktig at samiske barns rettigheter i forhold til språk og kultur blir ivaretatt i slike strategier, sier sametingsråd Vibeke Larsen.
– Vihkeles saemien maanaj reaktah gïelese jïh kultuvrese gorresuvvieh dagkarinie strategijine, saemiedigkieraerie Vibeke Larsen jeahta.
Uten denne ivaretakelsen kan samiske barn og ungdom bli skadelidende
Jis ibie daam gorredibie dle saemien maanaj jïh noerh maehtieh dejtie sjïdtedh mah mïrhtoem læjjadieh.
Sametingsrådet er opptatt av at samiske barn og ungdoms som opplever seksuelle overgrep og vold, skal få best mulig hjelp.
Saemiedigkieraerie tuhtjie joekoen vihkeles saemien maanah jïh noerh mah seksuelle daaresjimmieh jïh vædtsoesvoetem dååjrieh edtjieh dam bööremes viehkiem åadtjodh goh gåarede.
Sametinget har derfor arbeidet over lengre tid med styrking av samisk språk og kulturkompetanse ved Barnehus, som har ansvaret for å avhøre barn og unge som har vært utsatt for seksuelle overgrep og vold.
Saemiedigkie lea dan åvteste guhkiem barkeme juktie saemien gïelem jih kultuvremaahtoem nænnoestehtedh institusjovnesne Barnehus, mij dïedtem åtna maanah jïh noerh byjrehtalledh, mah seksuelle daaresjimmiem jïh vædtsoesvoetem dååjreme.
Vi har også innledet et samarbeid med Justisdepartementet om å øke kunnskapen om vold i nære relasjoner i det samiske samfunn.
Mijjieh aaj aktem laavenjostoem aalkeme Justijsedepartemeentine juktie daajroem vædtsoesvoeten bïjre lissiehtidh lïhke ektiedimmine saemien siebriedahkesne.
-Det er derfor sterkt beklagelig at Sametingets ønske om å konsultere med Regjeringen om utarbeidelse av strategi om seksuelle overgrep og vold mot barn, ble avvist.
-Dan åvteste joekoen ovlæhkoes Saemiedigkien vaajtelasse Reerenassine råårestalledh juktie aktem strategijem seksuelle daaresjimmiej jïh vædtsoesvoeten bïjre darjodh maanaj vööste, pruskiehtamme sjïdti.
Avslaget ble begrunnet med at dette ikke hadde særlig interesse for det samiske folk, sier rådsmedlem Vibeke Larsen.
Buerkiestimmie lij daate idtji naan stoerre ïedtjem utnieh saemien almetjidie, raerielïhtsege Vibeke Larsen jeahta.
-For Sametingets arbeid med samiske barns rettigheter, er dette et tilbakeslag.
-Saemiedigkien barkose saemien maanaj reaktajgujmie, daate akte sïlle bååstede.
Vi er opptatt av at det skal være nulltoleranse for vold og seksuelle overgrep mot samiske barn, og vil være med i utarbeidelsen av sentrale strategier i saken, sier Larsen.
Mijjieh ibie naan goerkesassem utnieh vædtsoesvoetese jïh seksuelle daaresjimmide saemien maanaj vööste, jïh sïjhtebe meatan årrodh vihkeles strategijh darjodh daennie aamhtesisnie, Larsen jeahta.
Det erBarne-, likestillings- og inkluderingsdepartementet, Helse- og omsorgsdepartementet, Justis- og beredskapsdepartementet og Kunnskapsdepartementet som har utarbeidet strategien.
Maana-, mïrrestalleme- jïh ektiedimmiedepartemeente, Healsoe- jïh hoksedepartemeente, Justijse- jïh riejriesvoetedepartemeente jïh Maahtoedepartemeente leah strategijem dorjeme.
Sametingsråd Vibeke Larsen har sendt et brev til statsråd Inga Marthe Thorkildsen for å synliggjøre behovene til samiske barn og ungdom i strategien.
Saemiedigkieraerie Vibeke Larsen lea prieviem seedteme staateraaran, Inga Marthe Thorkildsen juktie saemien maanaj jïh noeri daerpiesvoeth våajnoes darjodh strategijesne.
For mer kontakt: Sametingsråd Vibeke Larsen, 941 30 116
Jis vielie bïevnesh sïjhth, Saemiedigkieraerie Vibeke Larsen, 941 30 116
Samiske filmer vises på internasjonal filmfestival / Kunst- og kulturutøvelse / Kulturliv / Forsiden - Sametinget
Saemien filmh vååjnoeh gaskenasjovnaale filmefestivaalesne / Kåanste- jïh kultuvrebarkoe / Kultuvrejieleme / Saemiedigkie - Sametinget
Samiske filmer vises på internasjonal filmfestival
Saemien filmh vååjnoeh gaskenasjovnaale filmefestivaalesne
Sametingspresident Aili Keskitalo deltar på den internasjonale filmfestivalen imagineNATIVE i Toronto 14. til 18.oktober.
Saemiedigkiepresidente Aili Keskitalo lea stïeresne gaskenasjovnaale filmefestivaalesne imagineNATIVE Torontesne rïhkeden 14. - 18.
The imagineNATIVE Film + Media Arts Festival er en urfolks media- og kunstfestival, som arrangeres årlig i Toronto i Canada.
The imagineNATIVE Film + Media Arts Festival lea akte aalkoealmetji meedija- jïh kåanstefestivaale, mij öörnesåvva fierhten jaepien Torontosne Canadesne.
Samiske filmer vises på festivalen under tittelen: International spotlight on The Sapmi nation.
Saemien filmh vååjnoeh festivaalesne nommen nuelesne: International spotlight on The Sapmi nation.
I løpet av dagene arrangeres også en paneldiskusjon om samisk film.
Daej biejjiej aaj akte paneledigkiedimmie öörnesåvva saemien filmi bïjre.
-Det er spesielt fint å se at det samiske filmmiljøet er med på å skape innhold i en så sentral filmfestival for urfolksfilm.
-Joekoen hijven vuejnedh saemien filmebyjrese lea meatan sisvegem sjugniedidh aktene dan vihkeles filmefestivaalesne aalkoealmetjefilmide.
Festivalen er en unik mulighet for samiske for å presentere samiske filmer til et internasjonalt publikum.
Festivaale akte sjïere nuepie saemide saemien filmh åehpiedehtedh gaskenasjovnaale vuartasjæjjide.
Derfor har Sametinget sett det som viktig å støtte samisk film, bl.a. har vi delfinansiert filmene som inngår i.
Dan åvteste Saemiedigkie vuajneme vihkeles saemien filmh dåarjodh, gaskem jeatjah libie meatan årrome beetnegh dåarjodh filmide mah meatan filmesne.
Her gjør Internasjonalt Samisk Filminstitutt et godt arbeid som bygger grunnen for en voksende samisk filmindustri.
Daesnie Gaskenasjovnaale Saemien Filmeinstituhte aktem hijven barkoem dorje mij våaromem beaja akten sjïdtije saemien filmeindustrijese.
Jeg tror vi snart får se samiske spillefilmer laget av unge samiske filmskapere, sier sametingspresident Aili Keskitalo.
Manne jaahkam mijjieh varke åadtjobe vuejnedh saemien spïelefilmh mejtie noere saemien filmesjugniedæjjah leah dorjeme, saemiedigkiepresidente Aili Keskitalo jeahta.
Sametinget har bevilget 150 tusen kroner til samisk deltakelse i forbindelse med festivalen.
Saemiedigkie lea 150 stoerretjuetie kråvnah dåårjeme ihke saemieh leah meatan festivaalesne.
Samiske kulturminner, vår arv for fremtiden / Kulturminner / Miljø, areal og kulturvern / Forsiden - Sametinget
Saemien kultuvremojhtesh, mijjen aerpie båetijen aajkan / Kultuvremojhtesh / Byjrese, areale jïh kultuvrevarjelimmie / Saemiedigkie - Sametinget
Samiske kulturminner, vår arv for fremtiden
Saemien kultuvremojhtesh, mijjen aerpie båetijen aajkan
Sametingsrådet inviterer til kulturminnekonferanse i Kautokeino 11. -12. mars forbindelse med utarbeidelse av ny sametingsmelding om samisk kulturminnevern.
Saemiedigkieraerie kultuvremojhtesekonferansese böörede Guovdageaidnusne njoktjen 11. -12. b. barkoen sjïekenisnie aktede orre saemiedigkiebïevnesistie saemien kultuvremojhtesevaarjelimmien bïjre.
-Samiske kulturminner og bygninger er spor etter samisk bruk og tilstedeværelse i landskapet.
-Saemien kultuvremojhtesh jïh gåetieh leah gïejh saemien åtnoste jïh ihke saemieh eatnamisnie orreme.
Derfor er det viktig å verne, bevare og synliggjøre samiske kulturminner for fremtiden, sier sametingsråd Thomas Åhren.
Dan åvteste vihkeles saemien kultuvremojhtesh vaarjelidh, gorredidh jïh våajnoes darjodh båetijen aajkan, saemiedigkieraerie Thomas Åhrén jeahta.
Vern og forvaltning av kulturminner er derfor en viktig del av Sametingets arbeid.
Vaarjelimmie jïh reereme kultuvremojhtesijstie leah dan åvteste akte vihkeles bielie Saemiedigkien barkoste.
I arbeidet med å forvalte vår egen fortid og historie ønsker Sametinget å legge hovedpremissene.
Juktie mijjen jïjtse åvtetje tïjjem jïh histovrijem reeredh Saemiedigkie sæjhta åejvieprinsihpide bïejedh.
En ny sametingsmelding om det samiske kulturminnevernet er derfor viktig for dette arbeidet i årene fremover.
Akte orre saemiedigkiebïevnese saemien kultuvremojhtesevaarjelimmien bïjre lea dan åvteste vihkeles dan barkose dej jaepiej åvtese.
Sentrale spørsmål i meldingen vil bl.a. knytte seg til Sametingets formelle forvaltningsmyndighet, 100-års regelen for samiske kulturminner i kulturminneloven, formidlingen av kunnskapen om samiske kulturminner samt de økonomiske rammene for det samiske kulturminnevernet.
Vihkeles gyhtjelassh bïevnesisnie sæjhta gaskem jeatjah årrodh Saemiedigkien byjjes reeremefaamoen bïjre, 100-jaepien njoelkedassh saemien kultuvremojhtesidie kultuvremojhteselaakesne, daajroem bievnedh saemien kultuvremojhtesi bïjre jïh dej ekonomeles mieriej bïjre dan saemien kultuvremojhtesevaarjelæmman.
Konferansen vil pågå på samisk, norsk og engelsk (tolkes).
Konferanse sæjhta årrodh saemien, nöörjen jïh eengelsken gielesne (toelhken baaktoe).
Konferansen vil også bli sendt direkte via Sametingets nettside.
Konferanse aaj seedtesåvva ryöktesth Saemiedigkien nedtesæjroen baaktoe.
Link: https://www.youtube.com/watch?v=TvWydbK94t4
Svaalhtese:
Konferansen er åpen for alle.
Konferanse lea ræhpas gaajhkesidie.
Det er ingen påmeldingsavgift.
Ij naan bïeljelimmiemaaksoe.
Lunsj dekkes av Sametinget for påmeldte deltagere.
Saemiedigkie gaskebeapmoem maaksa dejtie mah bïeljelamme dah edtjieh meatan årrodh konferansesne.
Reise, overnatting og middag dekkes av den enkelte deltaker.
Fïereguhte jïjtje maaksa vuelkemen, jïjjedimmien jïh gaskebiejjien åvteste.
Sted: Diehtosiida, Kautokeino
Sijjie: Diehtosiida, Guovdageaidnu
Tid: 11. – 12.03. 15.
Gåessie: 11. – 12.03. 15.
Program Onsdag 11. mars
Gaskevåhkoen, njoktjen 11.b.
08:30:Registrering
Registreradimmie
09:00: Åpning av seminaret v/ rådsmedlem Thomas Åhrén
09:00 Rïhpestimmie seminaareste, raerielïhtsege Thomas Åhrén
Tema 1: Historie og lokal forankring
Aamhtese 1: Histovrije jïh voenges gårreldimmie
09:15: Samiske kulturminner og kulturminneverdier v/ Randi Sjølie, seniorrådgiver, Sametinget
09:15 Saemien kultuvremojhtesh jïh kultuvremojhteseaarvoeh, Randi Sjølie, seniorraeriestæjja, Saemiedigkie
09:45: Samiske kulturminner og kulturminneregistrering i pitesamisk område v/ Knut og Toril Sivertsen, Pitesamisk forening
09:45 Saemien kultuvremojhtesh jïh kultuvremojhteseregistreradimmie pijtesaemien dajvesne, Knut jïh Toril Sivertsen, Pijtesaemien siebrie
10:45: Kaffe
10:45 Prïhtjege
11:00: Tradisjonell kunnskap i forhold til samiske kulturminner v/ Anne Karen Hætta og Liv Østmo, Árbediehto-prošeakta, Sámi allaskuvla
11:00 Aerpievuekien daajroe viertiestamme saemien kultuvremojhtesigujmie, Anne Karen Hætta jïh Liv Østmo, Árbediehto-prosjekte, Saemien jïlleskuvle
11:30: Spørsmål og kommentarer
11:30 Gyhtjelassh jïh lahtestimmieh
12:00: Lunsj
12:00 Gaskebeapmoe
Tema 2: Om kulturminnevern i Norge og Sápmi for øvrig
Aamhtese 2: Kultuvremojhtesevaarjelimmien bïjre Nöörjesne jïh abpe Saepmesne
13:30: Om bygningsvern og dets utfordringerv/Olav Austlid, Troms Fylkeskommune
13:30 Gåetievaarjelimmien jïh dan haestemi bïjre, Olav Austlid, Tromsen Fylhkentjïelte
14:00: Samiske kulturminner og kulturminnevern i Finlandv/ Eija Ojanlatva, arkeolog,Sámi Museum Siida, Inari
14:00 Saemien kultuvremojhtesh jïh kultuvremojhtesevaarjelimmie Såevmesne, Eija Ojanlatva, arkeologe, Sámi Museum Siida, Inari
14:30: Om kulturminnevernet i Norge generelt og samisk kulturminnevern spesielt – innspill fra sentralt hold v/ Klima og miljødepartementet og Riksantikvaren
14:30 Kultuvremojhtesevaarjelimmien bïjre Nöörjesne sïejhmelaakan jïh saemien kultuvremojhtesevaarjelimmien bïjre sjïerelaakan - vuajnoeh staaten sijjeste, Klijma jïh byjresedepartemeente jïh Rïjhkeantikvaare
15:30: Kaffe
15:30 Prïhtjege
16:00: Perspektiver på forvaltningen.
16:00 Perspektijvh reeremasse.
Forhold, oppgaver og ansvar - de samiske museene, landsdelsmuseene og Sametinget v/Birgitta Fossum, direktør, Saemien sijte, Snåsa
Tsiehkie, laavenjassh jïh dïedte - saemien museumh, laantebieliemuseumh jïh Saemiedigkie,Birgitta Fossum, direktööre, Saemien sijte, Snåase
16:30: Spørsmål, kommentarer og oppsummering
16:30 Gyhtjelassh, lahtestimmieh jïh åeniedimmie
16:45: Slutt for dagen
16:45 Galhkuve
19:00: Middag på Thon hotell
19:00 Gaskebiejjie Thon hotellesne
Torsdag 12.mars
Duarstan, njoktjen 12.b.
Tema 3: Om bygningsvern og annet vern
Aamhtese 3: Gåetievaarjelimmien jïh jeatjah vaarjelimmien bïjre
09:00: Om samiske kulturminner i Sverige og betraktninger rundt endringen i kulturminneslagen fra 2014v/ Ewa Ljungdahl, prosjektleder, Gaaltije, Östersund
09:00 Saemien kultuvremojhtesi bïjre Sveerjesne jïh vuajnoeh jarkelimmien bïjre kultuvremojhteselaakesne jaepeste 2014, Ewa Ljungdahl, prosjekten åvtehke, Gaaltije, Östersund
09:30: Betraktninger og refleksjoner fra eiere til fredete samiske bygninger v/ Anja Somby, Sirma og Unni Steinfjell, Røyrvik/Kautokeino
09:30 Vuajnoeh jïh åssjaldahkh vaarjelamme saemien gåetiej aajhterijstie, Anja Somby, Sirma jïh Unni Steinfjell, Raarvihke/Guovdageaidnu
10:30: Kaffe
10:30 Prïhtjege
10:45: Informasjon fra Norsk kulturminnefond v/ Simen Bjørgen, direktør, Norsk kulturminnefond
10:45 Bïevnesh Nöörjen kultuvremojhtesefoenteste, Simen Bjørgen, direktööre, Nöörjen kultuvremojhtesefoente
11:30: Spørsmål og kommentarer
11:15 Gyhtjelassh jïh lahtestimmieh
11:45: Oppsummering og avslutning av seminaret v/ Sunniva Skålnes, avdelingsdirektør, Sametinget
11:45 Iktegieseme jïh galhkuve seminaareste,Sunniva Skålnes, goevtesedirektööre, Saemiedigkie
12:15: Lunsj, og deretter avreise
12:15 Gaskebeapmoe jïh dan mænngan vualkoe
For mer informasjon:Sametingsråd Thomas Åhren, 908 39 663
Saemiedigkieraerie Thomas Åhrén, 908 39
Samiske språkprosjekter har åpen søknadsfrist fra 2015 / Forvaltningsområde / Språk / Forsiden - Sametinget
Saemien gïeleprosjekth ræhpas ohtsememieriem åtna 2015 raejeste / Reeremedajve saemien gïelide / Gïele / Saemiedigkie - Sametinget
Samiske språkprosjekter har åpen søknadsfrist fra 2015
Saemien gïeleprosjekth ræhpas ohtsememieriem åtna 2015 raejeste
Tilskuddssordningen for samiske språkprosjekter har fra 2015 åpen søknadsfrist.
Dåarjoeöörnege saemien gïeleprosjektide ræhpas ohtsememieriem åtna 2015 raejeste.
Søknadene kan dermed sendes inn hele året og de blir behandlet fortløpende.
Dan åvteste maahta ohtsemidie sïjse seedtedh abpe jaepiem, jïh dah iktemearan gïetesuvvieh.
-Denne endringen vil føre til at søkerne får svar på sine søknader tidligere enn før, og kan dermed sette i gang prosjektene så tidlig som mulig, sier sametingspresident Aili Keskitalo.
-Daejnie jarkelimmine ohtsijh sijhtieh vaestiedassem åadtjodh sijjen ohtsemidie verkebe goh aarebi, jïh maehtieh prosjektigujmie nierhkedh dan varke goh gåarede, saemiedigkiepresidente Aili Keskitalo jeahta.
Sametinget har også tatt bort de årlige prioriteringene som har vært styrende for søknadene hittil.
Saemiedigkie lea aaj båarhte vaalteme doh fïerhten jaepien våaroehtimmieh mah ohtsemidie stuvreme daan raajan.
Nå vurderes søknadene ut i fra kvalitet og lokale behov.
Daelie ohtsemh vuarjasjamme sjidtieh kvaliteeten jïh voenges daerpiesvoeti mietie.
-Med denne endringen vil vi også kunne støtte gode språkutviklingsprosjekter som er knyttet til lokale behov i de ulike områdene, uttrykker Keskitalo.
-Daejnie jarkelimmine maehtebe aaj hijven gïeleevtiedimmieprosjekth nænnoestehtedh mah leah voenges daerpiesvoetide ektiedamme dejnie ovmessie dajvine, Keskitalo jeahta.
Søknadsskjema og regelverk blir lagt inn på Sametingets hjemmeside medio januar 2015.
Ohtsemegoerh jïh njoelkedassh Saemiedigkien gåetiesæjrose bïejesuvvieh gaskoeh tsïengelen 2015.
Samiske språksentre / Artikler / Snakk samisk te' mæ / Språk / Forsiden - Sametinget
Saemien gïelejarngh / Artikler / Saemesth munnjien / Gïele / Saemiedigkie - Sametinget
De samiske språksentrene spiller en viktig rolle i arbeidet med å styrke og utvikle samisk språk.
Saemien gïelejarngh aktem vihkeles råållam utnieh juktie saemien gïelem nænnoestehtedh jïh saemien gïelem evtiedidh.
De er særlig viktige for nærmiljøet og skaper stor aktivitet i sine områder.
Dah leah joekoen vihkeles dan gietskies byjresasse jïh jïjnjh darjomh sijjen dajvine sjugniedieh.
Språksentrenes aktiviteter er i stor grad med på å synliggjøre samisk i nærområdet, samtidig som de er møtested for den samiske befolkningen i området.
Gïelejarngi darjomh viehkiehtieh dam saemien gïelem våajnoes darjodh gietskies byjresisnie, seamma tïjjen goh dah leah sijjieh gusnie dajven saemieh maehtieh gaavnedidh.
Språksentrenes aktivitet er slik viktig både for barn, ungdom, voksne og eldre samer.
Gïelejarngi darjomh leah dan åvteste vihkeles dovne maanide, noeride, geerve jïh båeries almetjidie.
Språksentrene arrangerer ulike kurs i samisk språk, og gjennomfører ulike språkprosjekter.
Gïelejarngh ovmessie kuvsjh saemien gïelesne öörnedieh, jïh ovmessie gïeleprosjekth tjïrrehtieh.
De gir tilbud om nybegynnerkurs hvor noen er poenggivende kurs og andre mer praktiske kurs hvor man kombinerer språk og f.eks opplæring i duodji.
Dah faalenassem aalkoekuvsji bïjre vedtieh gusnie naaken poengem vedtieh jïh naan kuvsjh leah vielie praktihkeles, goh gïele- jïh duedtielïerehtimmie ektesne.
Språksentrene gjennomfører aktiviteter som barnekvelder, eldretreff, språkbad, tematurer og utarbeider materiell som er nyttig i språkopplæring.
Gïelejarngh darjomh öörnedieh goh maana-iehkedh, voeresetjåanghkoeh, gïelebiesieh, teemafealadimmieh jïh dalhketjh darjoeh mah leah nuhteligs gïelelïerehtimmesne.
Situasjonen for samisk språk er forskjellig fra område til område. Språksentrene tar utgangspunkt i sine språkområder og igangsetter tiltak tilpasset behovene i de ulike områdene.
Guktie lea saemien gïeline lea joekehts dajveste dajvese, jïh vihkeles råajvarimmiejgujmie nïerhkedh mah leah daerpiesvoetide sjïehtedamme fïereguhtene dajvesne.
Felles for alle språksentrene er likevel målet om å synliggjøre samisk språk og bidra til at samisk styrkes og utvikles.
Gïelejarngi tjåenghkies ulmie lea læjhkan saemien gïelem våajnoes darjodh, jïh viehkiehtidh guktie saemien nænnoesåbpoe sjædta jïh evtiesåvva.
Under finnes linker til alle språksentrene, samt linker til andre institusjoner som gir tilbud om opplæring i samisk språk.
Nuelesne bïevnesh gaajhki gïelejarngi bïjre, jïh bïevnesh aaj jeatjah institusjovnide mah faalenassem vedtieh saemien gïelelïerehtimmien bïjre.
Ta gjerne direkte kontakt for å få mere informasjon om aktuelle opplæringstilbud og aktiviteter.
Gaskesadth maaje ryöktesth dejgujmie, juktie vielie bïevnesh åadtjodh sjyöhtehke gïelelïerehtimmiefaalenassi jïh darjomi bïjre.
Nedenfor finner du også lenker til nyttige språkverktøy.
Datne aaj svaalhtesh gaavnh såemies nuhteligs gïeledïrregidie.
LAVANGEN Ástávuona giellagoahtie, Lavangen
LAVANGEN Ástávuona giellagoahtie, Lavangen
RØYRVIK Gïeleaernie i Røyrvik
RØYRVIK Gïeleaernie i Røyrvik
SNÅSA Gïelem nastedh i Snåsa
SNÅSA Gïelem nastedh i Snåsa
Andre ressurser
Jeatjah vierhtieh
Brevskoler og interaktiv opplæring
Prievieskuvlh jïh interaktijve lïerehtimmie
E-skuvla - Samisk 1, 2 og 3 (nordsamisk, lulesamisk og sørsamisk)
E-skuvla - Saemien 1, 2 jïh 3 jïh åarjelsaemien aalkoekuvsje
Gulahalan - språkkurs i nordsamisk
Gulahalan - noerhtesaemien gïelekuvsje
OAHPA!
OAHPA!
- et program for den som vil trene seg på nordsamisk
- akte programme dïsse mij sæjhta noerhtesaemien haarjanidh
Sámásta - nybegynnerkurs i lulesamisk
Sámásta - julevsaemien aalkoekuvsje
Ordbøker o.l. på nett
Baakoegærjah nedtesne
Samiske stedsnavn i Norge og Sverige Sámi báikenamat Norggas ja Ruotas /Samiske stedsnavn i Norge og Sverige
Saemien sijjienommh Nöörjesne jïh Sveerjesne Saemien sijjienommh Nöörjesne jïh Sveerjesne
Samiske læringsressurser på nett ovttas aktan aktesne
Saemien learoevierhtieh gaskeviermesne ovttas aktan aktesne
Samiske stedsnavn / Språk / Forsiden - Sametinget
Saemien sijjienommh / Gïele / Saemiedigkie - Sametinget
Stadnamnloven gjelder hele det samiske språkområdet.
Sijjienommelaake faamoem åtna abpe saemien gïeledajvesne.
Stadnamnloven skal sikre samiske stedsnavn i samsvar med nasjonalt lovverk og internasjonale avtaler og konvensjoner.
Sijjienommelaake edtja saemien sijjienommh gorredidh nasjovnaale laaki mietie, jïh gaskenasjovnaale latjkoej jïh konvensjovni mietie.
Det stilles krav til bruk av korrekt stavemåte og bruk av samiske tegn.
Akte krïevenasse lea reaktoe tjaelemevuekiem jïh saemien væhtah nåhtadidh.
I henhold til bestemmelsene i loven skal det samiske navnet alltid stå først på skilt i det samiske forvaltningsområdet.
Ávjovárri Laaken mietie dle saemien nomme edtja iktegisth voestegh tjåadtjodh sjiltine saemien reeremedajvesne.
I forskriften er det foreslått å åpne for at kommunen kan velge at det samiske navnet skal stå først på skilt også i området som ikke er en del av det samiske forvaltningsområdet.
Mieriedimmesne dle aaj raeriestamme tjïelte maahta veeljedh dam saemien nommem voestegh utnedh sjiltine aaj aktene dajvesne mij ij leah meatan saemien reeremedajveste.
Samiske stedsnavn som benyttes av folk som bor fast på stedet eller har næringsmessig tilknytning til stedet til vanlig, skal benyttes av det offentlige på skilt, kart osv (§9).
Saemien sijjienommh mah almetjijstie åtnasuvvieh mah sijjesne iktegisth årroeh, jallh jielemen gaavhtan sïejhme ektiedimmiem sæjjanutnieh, edtjieh byögkelesvoeteste åtnasovvedh sjiltine, kaarhtine jnv. (§ 9).
Navnekonsulenttjenesten:
Nommekonsulentedïenesje:
Stadnamnlova § 11 gir Sametinget myndighet til å oppnevne konsulenter for samiske stedsnavn.
Sijjienommelaake § 11 Saemiedægkan faamoem vadta konsulenth nammoehtidh saemien sijjienommide.
Navnekonsulenttjenesten ble opprettet i 1991 da stedsnavnloven trådte i kraft i Norge.
Nommekonsulentedïenesje tseegkesovvi jaepien 1991 gosse sijjienommelaake faamoem åadtjoeji Nöörjesne.
Det ble etablert flere navnekonsulenttjenester, blant annet for samiske og finske navn.
Jienebh nommekonsulentedïenesjh tseegkesovvin, gaskem jeatjah saemien jïh såevmien nommide.
Navnekonsulentene er faglig ansvarlige for tilrådinger om hva slags skrivemåter som foreslås brukt i offentlig sammenheng.
Dah nommekonsulenth dam faageles dïedtem utnieh tjaelemevuekiej bïjre raeriestidh, mejtie edtja byögkeles ektiedimmesne nåhtadidh.
Det samiske området i Norge er i stedsnavnloven språklig sett delt i tre deler, slik at man i det sørsamiske området normerer stedsnavnene i følge sørsamisk rettskriving, i det lulesamiske området brukes lulesamisk rettskriving og i det nordsamiske området brukes nordsamisk rettskriving.
Sijjienommelaakesne dle saemien dajve Nöörjesne golme gïeledajvine juakasovveme, guktie åarjelsaemien dajvesne dle sijjienommide normerede åarjelsaemien tjaelemevuekien mietie, julevsaemien dajvesne julevsaemien tjaelemevuekien mietie, jïh noerhtesaemien dajvesne noerhtesaemien tjaelemevuekien mietie.
Nordsamisk: Jonny Inge Nutti
Noerhtesaemien: Jonny Inge Nutti
Lulesamisk: Kåre Thjikkom
Julevsaemien: Kåre Tjïhkkom
Lov om stadnamn (Lovdata)
Laake sijjienommi bïjre
Saksgangen i saker som gjelder samiske navn:
Aamhtesgïetedimmie saemien sijjienommi bïjre:
Noen tar opp navnesak etter lov om stadnamn.
Naaken aktem nommeaamhtesem bæjjese vaalta laaken mietie sijjienommi bïjre.
§ 5 første ledd sier hvem det er som kan reise en navnesak.
§ 5 voestes lïhtse jeahta gie maahta aktem nommeaamhtesem bæjjese vaeltedh.
Saken sendes til
Aamhtese seedtesåvva
Vedtaksorganet (§ 5 andre og tredje ledd i loven angir hvem som er vedtaksorgan for hvilke navn).
(§ 5 mubpie jïh gåalmede lïhtse laakesne jeahta mij lea nænnoestimmieåårgane mah nommide).
Vedtaksorganet forbereder saken med alle tilgjengelige opplysninger.
Nænnoestimmieåårgane aamhtesem soejkesje gaajhki gaavnoes bïevnesigujmie.
Høring med to måneders frist.
Govlehtæmman, gusnie govlehtimmiemierie lea göökte askh.
Kommunen sørger for at alle som har høringsrett får uttale seg, og sender den til
Tjïelte hokse gaajhkesh mah govlehtimmiereaktam utnieh åadtjoeh lahtestimmine båetedh, jïh dam seedtie
Samisk navnekonsulenttjeneste for tilråding om skrivemåte.
saemien nommekonsulentedïenesjasse mij tjaelemevuekien bïjre raereste.
Navnekonsulenttjenesten har to måneders frist på å sende saken til
Nommekonsulentedïenesje göökte askh åtna åvtelen aamhtesem seedtie
vedtaksorganet som fatter vedtak.
nænnoestimmieåårganese, mij nænnoestimmiem dorje.
Vedtaket sendes til kommunen, som kunngjør vedtaket etter reglene i § 6 i loven (med opplysning om klageadgang etter § 10).
Nænnoestimmie tjïeltese seedtesåvva, mij nænnoestimmiem bæjhkohte dej njoelkedassi mietie § 6 laakesne (gusnie beavna laejhtemenuepien bïjre § 10 mietie).
Vedtaket sendes også til Samisk navnekonsulenttjeneste, andre offentlige organ som skal bruke navnet i tjenesten, og til Sentralt stedsnavnregister (SSR) ved Statens kartverks regionkontor.
Nænnoestimmie aaj Saemien nommekonsulentedïenesjasse seedtesåvva, jeatjah byögkeles åårganidie mah edtjieh nommem nåhtadidh dïenesjisnie, jïh diekie Sentralt stedsnavnregister (SSR) Statens kartverken regijovnekontovrese.
Samiske stedsnavn på nett
Saemien sijjienommh nedtesne
Statens Kartverk holder på å utvikle nye tjenester på nett, og det er nå åpnet for den muligheten at man kan søke på samiske stedsnavn.
Statens Kartverk orre dïenesjh nedtesne evtiedeminie, jïh daelie maahta saemien sijjienommi mietie syökedh.
Norgesglasset er et søkbart Norgeskart.
Norgesglasset akte Nöörjen kaarhte gusnie gåarede ohtsedh.
Den gir deg mulighet til å navigere rundt i kartene, søke på adresser, transformere koordinatsett og zoome deg fram og tilbake i aktuelle områder.
Dïhte dutnjien nuepiem vadta kaarhtine svihtjedh, adressi mietie syökedh, koordinatsett transformeradidh jïh zoomadidh åvtese jïh bååstede sjyöhtehke sijjine.
Du kan søke på mer enn 450 000 stedsnavn og rundt 23 000 samiske stedsnavn i Norge og samtidig få navnet plassert på kartet.
Datne maahtah ohtsedh vielie goh 450 000 sijjienommh jïh medtie 23 000 saemien sijjienommh Nöörjesne, jïh seamma tïjjen nommem reaktoe sijjesne åadtjodh kaarhtesne.
Videre kan du søke på gateadresser i Norge slik at disse blir vist på ett kartutsnitt.
Vijriesåbpoe maahtah gaata-adressh ohtsedh Nöörjesne guktie dah våajnoes sjidtieh aktene kaarhtebielesne.
Norgesglasset i ny versjon og kart i skolen er betaversjoner, det vil si at de er under utvikling, og endringer i design og funksjonalitet kan endres uten varsel.
Dïhte orre Norgesglasset jïh kaarhte skuvlesne lea beta-versjovnh, dïhte sæjhta jiehtedh dah leah evtiedimmesne, jïh dannasinie maahta dejtie jarkelidh jïh orre funksjovnh dejtie bïejedh, bielelen dan bïjre bïeljelidh.
Norgesglasset ny versjon.
Norgesglasset, orre versjovne.
Kart i skolen betaversjon.
Kaarhte skuvlesne betaversjovne.
Samlinger / Bibliotek / Forsiden - Sametinget
Våarhkoeh / Gærjagåetie / Saemiedigkie - Sametinget
Sametinget skal styrke samenes politiske stilling og fremme samenes interesser i Norge, samt jobbe for å legge forholdene til rette for at samene kan sikre og utvikle sitt språk, sin kultur og sitt samfunnsliv.
Mijjen akte stoerre magasijne tjeallarisnie jïh akte jïjtse naestievåarhkoe, gusnie doh tjaatsegh stööremes aarvojne. Mijjen aaj såemies tjaalegh jïh plaerieh mah elliesteekstesne gååvnesieh Saemiedigkiegåetesne jïh dejnie ovmessie kontovresijjine.
Spesialsamlinger
Sjïerevåarhkoeh
Stjernesamlingen omfatter ca 1200 titler, som omhandler samiske forhold eller er skrevet på et av de samiske språkene.
Naestievåarhkosne medtie 1200 tihtelh, mah leah saemien tsiehkiej bïjre jallh leah tjaalasovveme aktene dejstie saemien gïelijste.
Majoriteten av titlene er eldre enn 100 år gamle.
Doh jeanatjommes tihtelh leah båarasåbpoe goh 100 jaepieh.
Den inneholder antikvariske, sjeldne, eldre og verdifulle bøker og tidsskrifter, samt noen kart helt tilbake til 1669.
Våarhkosne antikvariske, sveekes, båarasåbpoe gærjah jïh plaerieh stoerre aarvojne, jïh såemies kaarhth bååstede 1600-låhkose.
I tillegg inneholder samlingen enkelte titler fra de siste 100 årene av spesiell verdi.
Lissine såemies tihtelh dejstie minngemes 100 jaepijste mej sjïere aarvoe.
Samlingen er nylig blitt gjennomgått og alle titlene er nå registrert i Bibsys.
Mijjieh libie aadtjen våarhkoem gïehtjedamme jïh daelie gaajhkh tihtelh Bibsysesne registreradamme.
De er dermed søkbare på lik linje med andre dokumenter.
Dan åvteste gåarede dejtie ohtsedh seammalaakan goh jeatjah tjaatsegh.
Utgivelsene fordeler seg pr. dags dato slik: omtrent 10 titler fra 1600-tallet, 80 titler fra 1700-tallet og 430 titler fra 1800-tallet.
Doh bæjhkoehtimmieh lea ovrehte naemhtie joekedamme daelie: medtie 10 tihtelh 1600-låhkoste, 80 tihtelh 100-låhkoste jïh 430 tihtelh 1800-låhkoste.
De fleste av dokumentene i stjernesamlingen har utlånsekspemplar plassert i magasinet, men ekspemplarene i stjernesamlingen er ikke til hjemlån.
Doh jeanatjommes tjaatsegh naestievåarhkosne lååjkedimmielåhkoeh magasijnesne utnieh, men ij gåaredh låhkojde naestievåarhkosne gåetide löönedh.
De kan i noen tilfeller hentes frem og leses i biblioteket.
Muvhti veajkoej maahta dejtie veedtjedh jïh gærjagåetesne lohkedh.
Av de eldste bøkene kan nevnes Manuale Lapponicum av Olaus Stepani Graan (Stockholm 1669) og Lapponia av Johannes Schefferus, i flere utg. fra 1674 og framover.
Dejstie båarasommes gærjijste maahta neebnedh Manuale Lapponicum maam Olaus Stepani Graan (Stuehkie 1669) lea tjaaleme jïh Lapponia maam Johannes Schefferus lea tjaaleme, jieniebinie låhkojne 1674 raejeste jïh åvtese.
Sametingets bibliotek opprettet i 2014 en egen urfolksamling.
Saemiedigkien gærjagåetie aktem jïjtse aalkoealmetjevåarhkoem tseegki 2014.
Den inneholder dokumenter om urbefolkninger i hele verden, og teller pr. dags dato omkring 200 titler.
Desnie tjaatsegh aalkoealmetji bïjre abpe veartenisnie, jïh dan sisnie ovrehte 200 tihtelh daan biejjien.
Dermed er bøker Sametinget har samlet og fått i gave blitt registrert og gjort tilgjengelig for utlån/fjernlån via Bibsys.
Destie gærjah mejtie Saemiedigkie tjöönghkeme jïh vadtesinie åådtjeme registreradamme jïh gaavnoes dorjeme lååjkedæmman/maajhlöönemasse Bibsysen tjïrrh.
Vi har allerede registrert etterspørsel.
Mijjieh joe vuajneme jienebh dej mietie gihtjieh.
Aviser og tidsskrifter
Plaerieh jïh boelhkeplaerieh
Satser på kulturnæring i Troms / Kulturnæring / Næringer / Forsiden - Sametinget
Kultuvrejielemem Tromsesne dåarjede / Kulturejieleme / Jielemh / Saemiedigkie - Sametinget
Satser på kulturnæring i Troms
Kultuvrejielemem Tromsesne dåarjede
Sametingsrådet besøker mandag Kåfjord og lanserer i den forbindelse et nytt program for samiske kulturnæringsaktører som drømmer om å leve av sine kunst- og kulturuttrykk.
Måantan Saemiedigkieraerie guessine mænna Kåfjovlese jïh daan sjïekenisnie aktem orre programmem saemien kultuvrejielemebarkijidie bæjhkohte mej nïekedasse lea sijjen kåanste- jïh kultuvrevuekijste jieledh.
Programmet har plass til 12 engasjerte deltagere fra Troms med oppstart i november på Senter for nordlige folk.
Programme sijjiem åtna 12 eadtjohke almetjidie Tromseste jïh aalka gålkoen Noerhtealmetji jarngesne.
- Nord-Troms er har en spennende historie med mye kreativ entreprenørskap.
- Noerhte-Tromse aktem murreds histovrijem åtna jïjnje skaepiedihks entreprenørskapine.
I dag er det en av våre viktigste katalysatorer for samisk kulturnæring, sier sametingspresident Aili Keskitalo.
Daan biejjien dïhte akten mijjen vihkielommes katalysatovrijstie saemien kultuvrejieliemasse, saemiedigkiepresidente Aili Keskitalo jeahta.
Gjennom miljøer som Halti næringshage, Senter for nordlige folk, flere festivaler og reiselivsprosjekter har det blitt skapt et godt miljø for kreative næringer i Nord-Troms.
Byjresi tjïrrh goh Halti næringshage, Noerhtealmetji jarnge, jienebh festivaalh jïh fealadasseprosjekth akte hijven byjrese lea sjugniesovveme skaepiedihks jieliemidie Noerhte-Tromsesne
I dag er det flere mindre bedrifter som har etablert seg innenfor kultur- og kulturbasert næring i regionen.
Daan biejjien lea jienebh unnebe sïelth mah leah tseegkesovveme kultuvre- jïh kultuvrebaseradamme jielemen sisnjelen daennie dajvesne.
Nå håper Sametinget det skal bli flere bærekraftige arbeidsplasser innen kultur- og kulturbaserte næringer i Troms.
Daelie Saemiedigkie gegkeste jienebh monnehke barkoesijjieh sjidtieh kultuvre- jïh kultuvrebaseradamme jielemi sisnjeli Tromsesne.
Gjennom bedriftsutviklingsprogram som er spesielt tilrettelagt for kulturnæring og dens egenart, skal dyktige samiske aktører få hevet kompetanse på det å drive lønnsom kulturbedrift.
Sïelteevtiedimmieprogrammen tjïrrh mah joekoen leah kultuvrejieliemasse jïh dan sjïerevoetese sjïehteladteme, tjiehpies saemien aktöörh edtjieh sijjen maahtoem lutnjedh juktie kultuvresïeltine gïehtelidh mij dïenestem vadta.
Aktørene får arbeide med idéutvikling, etablering av bedrift, eller utvikling og strategi.
Aktöörh åadtjoeh åssjalommesh evtiedidh, sïeltem tseegkedh jallh evtiedimmine jïh strategijine barkedh.
Programmet har navnet Dáhttu og ledes av Kreativ Industri på oppdrag fra Sametinget.
Programmen nomme lea Dáhttu jïh Kreativ Industri programmem jåhta, stillemen mietie Saemiedigkeste.
Dáhttu1 er allerede i gang i Finnmark hvor 12 engasjerte kulturnæringsaktører allerede er i full sving med å utvikle sin bedrift.
Dáhttu 1 joe juhtieminie Finnmaarhkesne gusnie 12 eadtjohke kultuvrejielemebarkijh joe gïehteleminie sijjen jïjtse sïeltem evtiedidh.
Interessert kulturnæringsaktører bes ta kontakt med Kreativ Industri innen 24.09, post@kreativindustri.no
Birrebe kultuvrejielemeaktöörh mah ïedtjem utnieh Kreativ Industrijine govlehtalledh åvtelen 24.09, post@kreativindustri.no
Hva er samisk kulturnæring
Mijlea saemien kultuvrejieleme
Samiskkulturnæringener basert på og skapt av samiske kunst og kulturuttrykk.
Saemien kultuvrejielemevåaroemisnie åtna jïh lea sjugniedamme saemien kåanste jïh kultuvrevuekijste.
Næring blir det når disse uttrykkene selges og kommersialiseres som produkter eller tjenester for et marked.
Jieleme sjædta gosse dah vuekieh doekesuvvieh jïh åtnasuvvieh beetnegi gaavhtan goh dorjesh jallh dïenesjh akten maarkedese.
Kulturbasertnæringer næring som bruker kultur som en sentral del av sin virksomhet.
Kultuvrebaseradamme jielemelea jieleme mij kultuvrem nuhtjie goh akte vihkeles bielie sov barkoste.
For eksempel festivaler, reiselivsaktører etc.
Vuesiehtimmien gaavhtan festivaalh, fealadasseaktöörh jnv.
Næringen rommer alt fra små enkeltmannsforetak til større bedrifter med både kunstnere og kulturaktører.
Jieleme dovne smaave sïelth aktine almetjinie jïh stuerebe sïelth dovne tjiehpiedæjjajgujmie jïh kultuvreaktöörigujmie.
Herunder finnes samisk reklamevirksomhet, arkitektur, bøker, aviser, design, foto, film, duodji, visuell kunst, musikk og mye mer.
Daan nuelesne saemien reklamebarkoe, arkitektuvre, gærjah, plaerieh, hammoe, foto, filme, duedtie, våajnoes kåanste, musihke jïh jïjnje vielie.