pere/sami_parallel huggingface dataset:
Ofte er voksne etablert med familie og fast arbeid.
Geerve almetjh daamtaj fuelhkiem jïh ihkuve barkoem utnieh.
Samisk språkundersøkelse 2012 viser at over 30 % oppgir opplæring på hjemstedet som en forutsetning for å greie å ta opplæring i samisk.
Saemien gïelegoerehtimmie 2012 vuesehte bijjelen 30 % jiehtieh lïerehtimmie hïejmesijjesne lea eevre daerpies jis edtjieh buektiehtidh lïerehtimmiem vaeltedh saemien gïelesne.
Andre viktige forutsetninger som må være til stede er mulighet for begynneropplæring og lave kostnader.
Jeatjah vihkeles tsiehkieh mah tjuerieh stïeresne årrodh lea nuepie aalkoelïerehtimmiem vaeltedh, jïh vuelege maaksoeh.
Sametinget finansierer et femårig samisk voksenopplæringsprogram, drevet av Sámi allaskuvla.
Saemiedigkie aktem vïjhtenjaepien saemien geervelïerehtimmieprogrammem maaksa, maam Saemien jolleskuvle jåhta.
Prosjektet går ut på at Sámi allaskuvla samarbeider med språksentrene om å tilby begynneropplæring i samisk for voksne.
Desnie Saemien jolleskuvle gïelejarngigujmie laavenjostoe juktie aalkoelïerehtimmiem saemien gïelesne faalehtidh geerve almetjidie.
Sámi allaskuvla har utarbeidet studieplaner som kursene følger, og bidrar med forelesere.
Saemien jolleskuvle lea studijesoejkesjh dorjeme kuvsjide, jïh håalijh faalehte.
Etter endt kurs kan studentene ta eksamen ved Sámi allaskuvla.
Kuvsjen mænngan dle studenth maehtieh eksamenem vaeltedh Saemien jolleskuvlesne.
Sámi allaskuvla har også faglig veiledet de ansatte ved språksentrene.
Saemien jolleskuvle aaj faageles bïhkedimmiem vadteme barkijidie gïelejarngine.
Prosjektet har gitt verdifull erfaring, og betraktes som vellykket.
Prosjekte vyörtegs dååjrehtimmieh vadteme, jïh åtna dam goh læhkoes.
Universitetet i Tromsø har også inngått et lignende samarbeid med noen språksentre.
Universiteete Tromsøsne aaj aktem plearoeh laavenjostoem tseegkeme såemies gïelejarngigujmie.
Grunnen til de positive resultatene ser ut til å være at befolkningen får ta kurs i samisk på hjemstedet, samtidig som de er studenter som tar eksamen ved høgskole/universitet og får studiepoeng for det.
Vååjnoe goh dah hijven illedahkh leah båateme dan åvteste almetjh åadtjoeh saemienkuvsjem vaedtsedh hïejemesijjesne, seamma tïjjen goh dah leah studenth mah eksamenem jolleskuvlesne/universiteetesne vaeltieh, jïh studijepoengem dan åvteste åadtjoeh.
Da denne måten å drive voksenopplæring på har vært så vellykket må slike samarbeider sikres fast finansiering.
Dan åvteste daate såarhts geervelïerehtimmie dan hijven orreme, dle tjuara tjirkedh dagkerh laavenjostoeh ihkuve beetnehdåarjoem åadtjoeh.
I arbeidet for bevaring og utvikling av samisk språk er det viktig at det finnes faste og forutsigbare tilbud hvor voksne kan få mulighet til å lære seg samisk.
Juktie gorredidh jïh evtiedidh saemien gïelem dle vihkeles ihkuve jïh daajroes faalenassh gååvnesieh gusnie geerve almetjh nuepiem åadtjoeh saemien lïeredh.
Studieforbund er viktige voksenopplæringsarenaer.
Studijesiebrieh leah vihkeles geervelïerehtimmiesijjieh.
De har allerede i mange år drevet med språk- og kulturundervisning.
Dah joe gellie jaepieh gïele- jïh kultuvrelïerehtimmine gïehtelamme.
Sametinget ser at disse fremdeles kommer til å spille en viktig rolle i arbeidet med å fremme samisk språk og kultur.
Saemiedigkie vuajna daah sijhtieh annje vihkeles årrodh saemien gïele- jïh kultuvrebarkosne.
Spesielt viktig er deres rolle i arbeidet med å skape arenaer hvor samisk språk kan brukes i ulike kurssammenhenger.
Joekoen sijjieh sjugniedidh gusnie maahta saemien nåhtadidh ovmessie kuvsjine.
Sametinget ser behovet for å styrke også deres virksomhet for å opprettholde et mangfoldig kurstilbud og språkarenaer.
Saemiedigkie vuajna daerpies aaj dej barkoem eevtjedh juktie gelliesåarhts kuvsjefaalenassh jïh gïelesijjieh utniehtidh.
 Tilrettelagt begynneropplæring i samisk språk for voksne der folk bor
 Sjïehteladteme aalkoelïerehtimmie saemien gïelesne geerve almetjide desnie gusnie almetjh
 Arbeide for at samarbeid mellom utdanningsinstitusjoner og språksentre sikres gode
 Barkedh ihke laavenjostoe ööhpehtimmieinstitusjovni jïh gïelejarngi gaskem hijven
 Arbeide for at samiske studieforbund sikres gode rammevilkår
 Barkedh ihke saemien studijesiebrieh hijven mierietsiehkieh åadtjoeh
Språkbærere
Gïeleguedtijh
Språkbærere spiller en viktig rolle i arbeidet med å øke antall språkbrukere.
Gïeleguedtijh aktem vihkeles råållam utnieh gosse edtja låhkoem lissiehtidh gïeleguedtijijstie.
Samiske språkbærere innehar verdifull kunnskap om samisk språk, som det vil være nødvendig å dra nytte av i arbeidet for utvikling av samisk språk.
Saemien gïeleguedtijh vyörtegs daarjoem utnieh saemien gïelen bïjre, jïh daerpies dam daajroem nåhtadidh gosse edtja saemien gïelem evtiedidh.
Mange eldre behersker muntlig samisk svært godt, innehar et rikt ordforråd og har bevart den samiske oppbyggingen av språket.
Jïjnjh båeries almetjh leah joekoen væjkele soptsestidh, stoerre baakoeveahkam utnieh jïh dam saemien gïelevuekiem gorredamme.
Det som vanligvis skiller en språkbærer og en som har lært språket på mer formelt vis gjennom skolegang, er at språkbæreren hører og vet hvilke ord og formuleringer man bruker i gitte situasjoner.
Dïhte mij joekehte aktem gïeleguedtijem jïh aktem mij gïelem vielie byjjeslaakan lïereme skuvlen tjïrrh, lea gïeleguedtije gåvla jïh daajra mah baakoeh jïh dïejvesh mejtie satne edtja vihties tsiehkine nåhtadidh.
For å sikre språkets fremtid er det viktig at så 30 mange som mulig lærer språket gjennom overføring fra språkbærere.
Juktie gïelen båetijen aejkien gorredidh dle vihkeles dan jïjnjh almetjh goh gåarede gïelem lierieh gïeleguedtijijstie.
Språkbærere er en stor ressurs som bør brukes i langt større grad, både innenfor opplæring, forskning og i samspill mellom yngre og eldre.
Gïeleguedtjïh akte stoerre vierhtie maam byöroe vielie nåhtadidh, dovne lïerehtimmien jïh dotkemen sisnjeli, jïh ektiedahkosne noeri jïh voeresi gaskem.
Språkbærere innen tradisjonelle samiske næringer som jordbruk, reindrift, utmark og fiske innehar viktig kunnskap om samisk språk, tradisjon og verdier.
Gïeleguedtijh aerpievuekien saemien jielemi sisnjeli, goh jåartaburrie, båatsoe, miehtjie jïh gööleme vihkeles daajroem utnieh saemien gïelen, aerpievuekien jïh aarvoej bïjre.
Språket har tradisjonelt sett stått sterkt innenfor primærnæringene, og de ulike næringene har spilt en viktig rolle som bærere av samisk språk og tradisjonell kunnskapsoverføring.
Gïele lea aerpievuekien mietie nænnoes orreme aalkoejielemi sisnjeli, jïh dah ovmessie jielemh aktem joekoen vihkeles råållam åtneme goh guedtijh saemien gïeleste jïh aerpievuekien daajroesertiestimmeste.
På den måten er språket innenfor primærnæringer ikke bare verdifull for samisk språkutvikling, men også viktig for videreføring av tradisjonelle samiske verdier og kunnskap.
Naemhtie dle gïele aalkoejielemi sisnjeli ij ajve vyörtegs saemien gïeleevtiedimmien gaavhtan, men aaj vihkeles juktie aerpievuekien saemien aarvoeh jïh daajroeh guhkiebasse sertiestidh.
I denne sammenhengen er det av stor betydning at tradisjonelle samiske næringers rolle som språklæringsarenaer ivaretas og utvikles, slik at språket og viktige verdier bevares og føres videre i fremtiden.
Daan sjïekenisnie dle joekoen vihkeles gorredidh jïh evtiedidh dam råållam aerpievuekien saemien jielemh utnieh goh gïelelïerehtimmiesijjieh, guktie maahta gïelem jïh vihkeles aarvoeh gorredidh jïh sertiestidh båetijen aejkien.
 Språkbærere brukes aktivt for å videreføre språket både på formelle og uformelle arenaer
 Gïeleguedtijh eadtjohkelaakan åtnasuvvieh juktie gïelem sertiestidh, dovne byjjes jïh ovbyjjes
 Språkbærere brukes som aktiv ressurs i språkopplæringen og på ulike språkarenaer
 Gïeleguedtijh åtnasuvvieh goh eadtjohke vierhtie gïelelïerehtimmesne jïh ovmessie gïelesijjine
 Arbeide for at skoler og barnehager i større grad kan samarbeide med tradisjonelle næringer
 Barkedh ihke skuvlh jïh maanagïerth maehtieh vielie aerpievuekien jielemigujmie
Innsatsområde 4: Bruk av samisk språk
Barkoesuerkie 4: Åtnoe saemien gïeleste
Reelle muligheter for bruk av samisk språk i offentlige og private sammenhenger er særdeles viktig i arbeidet for å øke bruken av samisk språk.
Rïektes nuepieh saemien nåhtadidh byögkeles jïh privaate tsiehkine leah joekoen vihkeles gosse barkeminie åtnoem saemien gïeleste lissiehtidh.
Det er i dag ikke tilstrekkelige samiskspråklige tilbud i samfunnet, og språkbrukere opplever at deres mulighet til bruk av samisk språk begrenses.
Daan biejjien ij leah nuekies saemiengïeleldh faalenassh siebriedahkesne, jïh gïeleutnijh dååjrieh dah eah dan gellie nuepieh utnieh saemien nåhtadidh.
Dette er en situasjon Sametinget ikke ser seg fornøyd med.
Saemiedigkie ij leah madtjeles daejnie tsiehkine.
Det er viktig for språkets fremtid at bruken av samisk språk økes betraktelig på alle samfunnsområder.
Vihkeles gïelen båetijen aejkien gaavhtan saemien gïele tjarke læssene gaajhkine siebriedahkesuerkine.
Bevisst forhold til bruk av samisk språk
Voerkes åtnoe saemien gïeleste
De aller fleste samiskspråklige voksne er to- eller flerspråklige.
Dah ellen jeenjemes saemiengïeleldh geerve almetjh leah guektien- jallh gelliegïeleldh.
I et språkmiljø der bruk av majoritetsspråket lett blir dominerende er det nødvendig å styrke kunnskap og bevissthet om språkvalg.
Aktene gïelebyjresisnie gusnie jienebelåhkoegïele dïhte veakasahkommes sjædta, desnie daerpies daajroem jïh voerkesvoetem gïeleveeljemen bïjre eevtjedh.
Det er avgjørende for det samiske språkets fremtid at den tospråklige velger å bruke samisk språk i flest mulig sammenhenger.
Eevre vihkeles dan saemien gïelen båetijen aejkien gaavhtan, dïhte guektiengïeleldh almetje veeljie saemien nåhtadidh dan gelline tsiehkine goh gåarede.
For å gjøre språkvalget lettere er det også av stor betydning at enspråklig majoritetsspråkstalende har forståelse for tospråkliges språkvalg.
Juktie gïeleveeljemem aelhkebe darjodh dle aaj joekoen vihkeles dïhte aktengïeleldh almetje mij jienebelåhkoegïelem soptseste, guarka mannasinie dïhte guektiengïeleldh almetje dam aktem gïelem veeljie.
Dersom valg av språk alltid er basert på at alle som hører det som blir sagt må ha mulighet til å forstå, vil muligheten til å bruke samisk språk bli drastisk redusert.
Dastegh edtja iktegisth dam gïelem veeljedh maam gaajhkesh guarkah, dle ij dan jïjnjh nuepieh sjïdth saemien nåhtadidh.
For å sikre samiske språkets fremtid må språket velges og brukes som hjemmespråk og overføres mellom generasjoner.
Juktie saemien gïelen båetijen aejkiem gorredidh, dle tjuara gïelem veeljedh jïh dam hïejmesne nåhtadidh jïh dam boelveste boelvese sertiestidh.
Det er også nødvendig at språket brukes på flere arenaer i samfunnet.
Aaj daerpies gïele åtnasåvva jienebinie sijjine siebriedahkesne.
Dette krever god samfunnsplanlegging, og en økt innsats fra både offentlige og private institusjoner så vel som den enkelte språkbruker.
Dellie tjuara siebriedahkem hijvenlaakan soejkesjidh, jïh dovne byögkeles jïh privaate institusjovnh, jïh aaj fïereguhte gïeleutnije tjuerieh sijjen barkoem lissiehtidh.
Det er nødvendig med økt bevisstgjøring om viktigheten av å bruke det samiske språket i flere sammenhenger.
Tjuara tjerkebe vuerkiehtidh ihke vihkeles saemien nåhtadidh jienebinie tsiehkine.
Den enkelte språkbruker, politikere, institusjoner og offentlig forvaltning må velge å bruke samisk språk.
Fïereguhte gïeleutnije, politihkerh, institusjovnh jïh byögkeles reereme tjuerieh veeljedh saemien nåhtadidh.
31 Det hviler et stort ansvar på den enkelte språkbruker, men Sametinget vil også ansvarliggjøre institusjoner og politikere i større grad.
Fïereguhten gïeleutnijen akte stoerre dïedte, men Saemiedigkie sæjhta aaj stuerebe dïedtem bïejedh institusjovnide jïh politihkeridie.
Samiske institusjoner og politikere er forbilder i det samiske samfunnet og har stor innflytelse.
Saemien institusjovnh jïh politihkerh leah åvteguvvieh saemien siebriedahkesne jïh stoerre faamoem utnieh.
Disse må i større grad være sitt ansvar beviste og bruke språket i langt større grad og i flere sammenhenger, samtidig som de må ha en økt bevissthet om språkrøkt.
Dah tjuerieh sijjen dïedtem buerebe sjåahkedh jïh saemien vielie nåhtadidh, jïh jienebinie tsiehkine, jïh seamma aejkien aktem stuerebe goerkesem gïelegorredimmien bïjre utnedh.
Det betyr at også Sametinget i mye sterkere grad må vektlegge bruk av samisk språk i sin daglige virksomhet.
Daate sæjhta jiehtedh Saemiedigkie aaj tjuara tjerkebe leavloem bïejedh saemien gïelese sov biejjieladtje barkosne.
Media har en spesielt viktig rolle som språktrendsetter.
Meedija aktem joekoen vihkeles råållam åtna goh gïelevæjsere.
Bevisstgjøring om bruk av samisk vil være med på å høyne språkets status.
Voerkesvoete åtnoen bïjre saemien gïeleste sæjhta viehkiehtidh gïelen staatusem bijjiedidh.
Samisk språk må være et språk som brukes aktivt av både enkeltpersoner og institusjoner.
Saemien tjuara akte gïele årrodh maam dovne fïerhte almetje jïh institusjovnh nåhtadieh.
Dette vil både øke bruken av samisk språk og heve språkets status og verdi.
Daate sæjhta åtnoem lissiehtidh saemien gïeleste, jïh gïelen staatusem jïh aarvoen bijjiedidh.
Det er i denne sammenheng også viktig å understreke at samer som ikke har fått lære samisk må gjøre en innsats for å ta språket tilbake.
Daan sjïekenisnie dle vihkeles tjïertestidh saemieh mah eah leah åådtjeme saemien lïeredh, tjuerieh aktem barkoem darjodh juktie gïelem bååstede vaeltedh.
Sametinget ønsker et større fokus om viktigheten av å lære språket i voksen alder.
Saemiedigkie sæjhta tjerkebe tjïertestidh ihke lea vihkeles gïelem lïeredh geerve aalterisnie.
Sametinget kan ikke styre enkeltindivids private språkbruk, men Sametinget vil jobbe for at det finnes gode muligheter for språkopplæring og gode språkarenaer.
Saemiedigkie ij maehtieh fïerhten almetjen privaate gïeleåtnoem stuvredh, men Saemiedigkie sæjhta barkedh ihke hijven gïelelïerehtimmienuepieh jïh hijven gïelesijjieh gååvnesieh.
 Samisk språk brukes aktivt på alle samfunnsområder Delmål:
 Saemien gïele eadtjohkelaakan åtnasåvva gaajhkine siebriedahkesuerkine
 En positiv holdning til bruk av samisk språk
 Akte positijve vuajnoe åtnose saemien gïeleste
 I samarbeid med institusjoner og organisasjoner etablere større bevissthet for nødvendigheten av å bruke samisk både muntlig og skriftlige
 Institusjovnigujmie jïh siebriejgujmie ektine stuerebe voerkesvoetem tseegkedh ihke lea daerpies saemien nåhtadidh, dovne njaalmeldh jïh tjaaleldh
 Arbeide for at institusjoner og organisasjoner øker sin kompetanse i samisk språk og kultur
 Barkedh ihke institusjovnh jïh siebrieh sijjen maahtoem saemien gïelesne jïh kultuvresne
De samiske språksentrene spiller en viktig rolle i utviklingen av samisk språk.
Saemien gïelejarngh aktem vihkeles råållam utnieh juktie saemien gïelem evtiedidh.
De er særlig viktige for nærmiljøet og skaper stor aktivitet i sine områder.
Dah leah joekoen vihkeles voengese, jïh jïjnjh darjomh sjugniedieh sijjen dajvine.
Språksentrene er en av Sametingets viktigste samarbeidspartnere i de ulike språkområdene.
Gïelejarngh leah akte dejstie Saemiedigkien vihkielommes laavenjostoeguejmijste dejnie ovmessie gïeledajvine.
Utfordringene for språksentrene er mangel på forutsigbare rammebetingelser.
Gïelejarngide akte haesteme gosse eah mierietsiehkide åvtese daejrieh.
Evalueringen av språksentrene utført av Norut Alta våren 2012 bekrefter behovet for økte økonomiske og menneskelige ressurser.
Dïhte vuarjasjimmie gïelejarngijste, maam Norut Alta darjoeji gïjren 2012, vuesehte daerpies lissiehtamme ekonomeles jïh almetjen vierhtiejgujmie.
Sametinget er opptatt av en bedre ansvarsfordeling og koordinering av språktiltak, og ser i den forbindelse på språksentrene som naturlige samarbeidspartnere.
Saemiedigkie aktem buerebe dïedtejoekedimmiem jïh iktedimmiem gïeleråajvarimmijste sæjhta, jïh daan sjïekenisnie gïelejarngide vuajna goh iemie laavenjostoeguejmieh.
De samiske språksentrene har et stort potensial for videre utvikling av samisk språk.
Saemien gïelejarngh stoerre nuepieh utnieh saemien gïelem vijriesåbpoe evtiedidh.
Sametinget har tidligere belyst behovet for økt produksjon av skjønnlitteratur, læremidler, språkteknologiske verktøy og ser dette i nær sammenheng med oppbygging av språksentrene.
Saemiedigkie aarebi tjïelkestamme ihke daerpies aktine lissiehtamme dorjemassine tjiehpieslidteratuvreste, learoevierhtijste jïh gïeleteknologeles dïrregijstie, jïh vuajna daam aktene lïhke ektiedimmesne gïelejarngigujmie.
Dette innebærer behov for økt samarbeid mellom språksentrene og opplæringsinstitusjoner.
Dellie gïelejarngh jïh lierehtimmieinstitusjovnh aaj daarpesjieh vielie laavenjostedh.
Det er også behov for tettere samarbeid mellom språksentrene og tradisjonelle næringer for å utvikle og styrke bruk av tradisjonell kunnskap og terminologi.
Aaj daerpies aktine lïhkebe laavenjostojne gaskem gïelejarngh jïh aerpievuekien jielemh, juktie evtiedidh jïh eevtjedh åtnoem aerpievuekien daajroste jïh terminologijste.
Sametinget anser språksentrene som naturlige aktører i arbeidet for å opprette nye og videreutvikle eksisterende språkarenaer for samisk språk.
Saemiedigkie åtna gïelejarngh goh iemie aktöörh juktie orre gïelejarngh tseegkedh, jïh daaletje gïelesijjieh saemien gïelese vijriesåbpoe evtiedidh.
Språksentrenes produksjoner av materiell til bruk i språkopplæring er verdifull og bør i langt større grad publiseres og tilgjengeliggjøres.
Doh learoevierhtieh mejtie gïelejarngh lea gïelelïerehtæmman evtiedamme, stoerre aarvoem utnieh jïh byöroeh olkese båetedh guktie gaajhkesh maehtieh dejtie nåhtadidh.
Nettportalen Ovttas.no er et naturlig samlingssted også for språksentrenes materiell og utgivelser.
Nedteportale Ovttas.no lea akte iemie sijjie aaj gïelejarngi materijellese jïh bæjhkoehtimmide.
 Aktive og levedyktige samiske språksentre
 Eadtjohke jïh jielijes saemien gïelejarngh
 I samarbeid med språksentrene se på deres rolle i arbeidet med å videreutvikle samisk språk.
 Gïelejarngine ektine vuartasjidh maam dah maehtieh darjodh juktie saemien gïelem vijriesåbpoe evtiedidh
 Arbeide for at språksentrene sikres faste forutsigbare finansieringsordninger.
 Barkedh ihke gïelejarngh ihkuve jïh daajroes beetnehdåarjoeöörnegh åadtjoeh.
En viktig forutsetning for at samisk språk skal kunne bevares og videreutvikles er at det finnes språkarenaer hvor språkene faktisk er i bruk.
Jis saemien gïele edtja gorresovvedh jïh vijriesåbpoe evtiesovvedh dle gïelesijjieh tjuerieh gååvnesidh gusnie gïelh raaktan åtnasuvvieh.
Intensjoner om at samiske språk skal være dagligspråk kan vanskelig nås så lenge det ikke er mulig å bruke språkene i det daglige liv, i møte med offentlig forvaltning eller i kommunikasjon med omverdenen.
Ij maehtieh intensjovnide jaksedh akten saemien gïelen bïjre mij edtja aarkebiejjien gïeline årrodh, dan guhkiem ij gåaredh gïelide nåhtadidh aarkebiejjien jieliedisnie, gosse byögkelsvoetine govlesadta jallh mubpiejgujmie govlehtalla.
Samisk språk er mange steder ikke en naturlig del av dagliglivet, og det finnes få arenaer hvor språket brukes.
Gellene lehkesne saemien gïele ij leah akte iemie bielie aarkebiejjien jieliedistie, jïh vaenie sijjieh gååvnesieh gusnie gïele åtnasåvva.
Språkarenaer er viktige verktøy for å skape møteplasser hvor samisk høres og synes.
Gïelesijjieh leah vihkeles dïrregh juktie gaavnedimmiesijjieh sjugniedidh, gusnie maahta saemien govledh jïh vuejnedh.
Særlig viktig er dette i områder hvor samisk ikke er majoritetsspråk.
Joekoen vihkeles daejnie dajvine gusnie saemien ij leah jienebelåhkoegïele.
Det må legges til rette for reell bruk av samisk i samfunnet i form av arenaer og møteplasser for barn, unge og voksne.
Tjuara sjïehteladtedh guktie maahta saemien eensilaakan nåhtadidh siebriedahkesne, goh sijjieh jïh gaavnedimmiesijjieh maanide, noeride jïh geervide.
Språkleirer har vist seg å være effektive tiltak for å styrke språkopplæringen.
Gïelebiesieh leah hijven råajvarimmieh orreme juktie gïelelïerehtimmiem eevtjedh.
Erfaringer fra det sørsamiske området viser at barn og unge lærer seg samisk språk mye fortere gjennom deltakelse på slike språkleirer.
Dååjrehtimmieh åarjelsaemien dajveste vuesiehtieh maanah jïh noerh saemien verkebe lierieh gosse gïelebiesine orreme.
For barn og unge som får opplæring i samisk i skolen uten særlig språklig støtte i nærmiljøet er språkbad helt avgjørende for god språkutvikling.
Maanide jïh noeride mah lïerehtimmiem saemiengïelesne åadtjoeh skuvlesne, bielelen naan sjïere gïeleldh dåarjoe voengesne, dle gïelebiesie eevre vihkeles gïeleevtiedimmien gaavhtan.
Slike tilbud er i dag prosjektbaserte og gis ikke som faste tilbud.
Daan biejjien dagkerh faalenassh leah prosjekti tjïrrh, jïh eah leah ihkuve faalenassh.
Det vil være behov for å vurdere om språkbad bør innarbeides som en del av det ordinære opplæringstilbudet og innarbeides i gjeldende rammeverk.
Sæjhta daerpies årrodh vuarjasjidh mejtie gïelebiesieh byöroeh meatan vaaltasovvedh goh akte bielie dehtie sïejhme lïerehtimmiefaalenasseste, jïh meatan vaaltasovvedh nænnoestamme mierine.
Dette omhandles også i Sametingsmelding om opplæring og utdanning.
Dam aaj Saemiedigkiebïevnesisnie lïerehtimmien jïh ööhpehtimmien bïjre digkede.
 Mangfold av språkarenaer for samisk språk
 Gelliesåarhts gïelesijjieh saemien gïelese
 Arbeide for at det utvikles gode språkarenaer som fungerer som språklig støtte i nærmiljøet
 Barkedh ihke hijven gïelesijjieh evtiesuvvieh mah leah goh gïeleldh dåarjoe voengesne
Synliggjøring av samisk språk i det offentlige rom
Saemien gïelem våajnoes darjodh byögkeles tjiehtjielisnie
Synliggjøring av samisk skjer gjennom skriftspråket.
Saemien våajnoes sjædta tjaalegegïelen tjïrrh.
Det er derfor viktig å legge forholdene til rette for økt bruk av skriftspråket.
Dannasinie vihkeles sjïehteladteh lissiehtamme åtnose tjaalegegïeleste.
Selv om de eldste skrifter på samisk går flere hundre år tilbake i tid, er aktiv bruk av skriftlig samisk blant den samisktalende befolkning et relativt nytt fenomen som tok til å bli mer utbredt først som lesespråk etter utgivelsen av tilgjengelige religiøse tekster.
Jalhts dah båarasommes tjaalegh saemien gïelesne leah gellie tjuetien jaepien båeries, dle akte naa orre fenomene dah saamastallije almetjh eelkin tjaaleldh saemien nåhtadidh, voestegh goh lohkemegïele mænngan dah religijööse tjaalegh olkese böötin.
Fra 1970 årene startet en markant økning av samiskspråklig litteratur, men først med innføringen av samisk som undervisningsspråk i grunnskolen ble det skapt et bedre grunnlag for aktiv bruk av samisk skriftspråk både som lese- og skrivespråk.
1970- låhkoen raejeste dle akte stoerre lissiehtimmie saemiengïeleldh lidteratuvreste eelki, men easkah gosse saemien ööhpehtimmiegïeline sjïdti maadthskuvlesne, dle akte buerebe våarome sjïdti saemien tjaalegegïeline nåhtadidh, dovne goh lohkeme- jïh tjaelemegïele.
Med innføringen av egne samiske læreplaner for alle skolefag på slutten av 1990-tallet fikk samisk skriftspråksutvikling en ny giv som gav elevene et godt grunnlag for skriftlig bruk av samisk.
Gosse jïjtsh saemien learoesoejkesjh gaajhkide skuvlefaagide sjïehtesji 1990-låhkoen minngiegietjesne, dle saemien tjaalegegïeleevtiedimmie aktem orre skraejriem åadtjoeji, mij learoehkide aktem hijven våaromem vedti saemien tjaaleldh nåhtadidh.
Utfordringene med synliggjøring av samisk språk må sees på bakgrunn av en relativt kort skriftspråkshistorie i skolesammenheng og med ganske store forskjeller for de ulike språkgruppene.
Saemien gïelem våajnoes darjodh lea akte haesteme dan åvteste tjaalegegïelen histovrije lea naa åenehks skuvleektiedimmesne, jïh naa stoerre joekehtsigujmie dejtie ovmessie gïeledåehkide.
Synliggjøring av samisk språk er både et mål og et middel.
Saemien gïelem våajnoes darjodh lea dovne akte ulmie jïh akte vierhtie.
Gjennom skilting, kunstneriske uttrykk, dokumenter, hjemmesider og teksting vil språket synliggjøres.
Gïele våajnoes sjædta sjiltadimmien, tjeahpoen, tjaatsegi, hïejmesæjroej jïh teekstadimmien tjïrrh.
Et synlig språk er et grunnleggende hjelpemiddel i språkopplæring samtidig som det også gir språket økt status.
Akte våajnoes gïele lea akte vihkeles viehkievierhtie gïelelïerehtimmesne, seamma tïjjen dle gïele aaj stuerebe staatusem åådtje.
Bruk og synliggjøring av samiske stedsnavn er et viktig språk- og kulturfremmende tiltak.
Saemien sijjienommh nåhtadidh jïh våajnoes darjodh leah akte vihkeles gïele- jïh kultuvreskreejrije råajvarimmie.
Det er viktig med systematisk registrering og innsamling av samiske stedsnavn, spesielt i områder med
Vihkeles saemien sijjienommh öörneldihkie vïhtesjadtedh jïh tjöönghkedh, joekoen dejnie dajvine gusnie jïjnjh saemien nommh fååtesieh.
I denne sammenheng er det viktig å bygge opp et samisk navnefaglig arkiv som gjør navnematerialet lett tilgjengelig.
Daan sjïekenisnie dle vihkeles aktem saemien nommefaageles våarhkoem tseegkedh, guktie alhkie sjædta nommide gaavnedh.
Media og litteratur påvirker språket, det er derfor viktig at det utgis samisk litteratur som både har godt språk og som samtidig er tilpasset aldersgruppen og stimulerer til leselyst.
Meedija jïh lidteratuvre gïelem tsevtsieh, dannasinie vihkeles saemien lidteratuvre olkese båata mij dovne hijven gïelem åtna, jïh seamma tïjjen lea aalteredåahkan sjïehtedamme jïh lohkemelastoem skreejrie.
Media spiller en viktig rolle i samfunnet, og har slik et stort ansvar for både synliggjøring, god språkbruk, og for at det gis tilbud som er med på å fremme og styrke språkbruken.
Meedijan råålla lea vihkeles siebriedahkesne, jïh dan åvteste aktem stoerre dïedtem åtna gïelem vuesiehtidh, hijven gïelem nåhtadidh, jïh faalenassh vedtedh mah gïeleåtnoem skreejrieh jïh eevtjieh.
Filmer for barn og unge er viktige språkformidlere.
Filmh maanide jïh noeride leah vihkeles bieljelæjjah gïeleste.
Filmer med samisk språkvalg og filmer med samisk tekstvalg vil derfor være viktig for barns språkutvikling.
Filmh saemien gïeleveeljeminie jïh filmh saemien teeksteveeljeminie sijhtieh dannasinie vihkeles årrodh maanaj gïeleevtiedimmien gaavhtan.
Sametinget ser behovet for et nordisk samarbeid gjennom Samisk parlamentarisk råd og de nordiske sameministrene for at samisk språk får en større plass i tv-kanaler, dvd-filmer og internettsider som er beregnet for barn og unge.
Saemiedigkie vuajna daerpies aktine noerhtelaanti laavenjostojne, Saemien paralmentarihkeles raerien jïh noerhtelaanti saemieministeri tjïrrh, ihke saemiein gïele stuerebe sijjiem åådtje tv-kanaaline, dvd-filmine jïh gaskeviermiesæjrojne mah leah maanide jïh noeride sjïehtedamme.
 Samisk språk brukes og er synlig på alle arenaer i samfunnet
 Saemien gïele åtnsåvva jïh lea våajnoes gaajhkine sijjine siebriedahkesne
 Arbeide for økt synliggjøring av samisk språk og kultur
 Saemien gïelem jïh kultuvrem vielie våajnoes darjodh
 Økt utgivelse av litteratur, aviser og tidsskrifter på samisk
 Vielie lidteratuvre, jienebh plaerieh jïh tjaalegh saemien gïelesne
 Økt bruk av skriftlig samisk i digitale medier.
 Vielie tjaaleldh saemien gïele digitaale meedijinie.
Denne meldingen belyser de behovene og utfordringene som er tilstede i samfunnet, samt legger fram forslag til løsninger som skal forbedre situasjonen for samisk språk.
Daate bïevnese daerpiesvoetide jïh haestiemidie tjoevkede mah siebriedahkesne gååvnesieh, jïh raeriestimmieh buakta mah edtjieh tsiehkiem saemien gïelese bueriedidh.
Ved hjelp av denne meldingen, og gjennom god dialog med sentrale myndigheter forventer Sametinget at de økonomiske rammene for samisk språkutvikling i Norge økes betraktelig.
Viehkine daehtie bïevnesistie, jïh akten hijven dijalogen tjïrrh voernges åejvieladtjigujmie, dle Saemiedigkie veanhtede dah ekonomeles mierieh saemien gïeleevtiedæmman Nöörjesne tjarke læssanieh.
Sametinget har stor tro på at sentrale myndigheter imøtekommer de målene som er satt, slik at Sametinget og andre aktører får de økonomiske og administrative rammene som må til for å heve statusen og bruken av samisk språk.
Saemiedigkie ojhte veanhta dah voernges åejvieladtjh mietieh dejtie ulmide mah leah bïejesovveme, guktie Saemiedigkie jïh jeatjah aktöörh dejtie ekonomeles jïh reereles mieride åadtjoeh mah leah daerpies jis edtja staatusem jïh åtnoem saemien gïeleste bijjiedidh.
Sametinget er klar over at denne meldingen legger opp til store endringer.
Saemiedigkie ojhte daajra daate bïevnese stoerre jarkelimmieh kreava.
Lovverk må endres, myndighet og ansvar avklares.
Tjuara laakh jarkelidh, faamoem jïh dïedtem tjïelkestidh.
Samtidig må de økonomiske ressursene økes som allerede nevnt.
Seamma tïjjen dle ekonomeles vierhtieh tjuerieh læssanidh, goh joe neebneme.
De endringene som Sametinget her foreslår medfører endringer i flere lover som gir ulike språkrettigheter for samisktalende.
Dah jarkelimmieh mejtie Saemiedigkie daesnie raereste, jarkelimmieh sjugniedieh jienebinie laakine, mah joekehts gïelereaktah vedtieh saamastallije almetjidie.
Det betyr også endring i myndigheten til både Sametinget og andre aktører.
Aaj akte jarkelimmie faamosne sjædta, dovne Saemiedægkan jïh jeatjah aktööride.
Dette er et stort arbeid som krever en grundig gjennomgang.
Daate akte stoerre barkoe mij aktem veele gïehtjedimmiem kreava.
Derfor har Sametinget foreslått at det nedsettes et samisk offentlig utvalgt (SaOU) som består av medlemmer fra Regjering og Sametinget.
Dannasinie Saemiedigkie raeriestamme aktem byögkeles moenehtsem tseegkedh (SaOU), lïhtsegigujmie Reerenasseste jïh Saemiedigkeste.
Dette utvalget må ha mandat til å utrede og utarbeide forslag til endringer i lovverk og myndighet som berører samisk språk.
Daan moenehtsen mandaate tjuara årrodh salkehtidh, jïh raeriestimmieh buektedh jarkelimmiej bïjre laakine jïh faamosne mah leah saemien gïelen bïjre.
Videre må utvalget gjennomgå rammebetingelser, ansvarsforhold og koordinering av samiske språktiltak og fremme forslag til endringer.
Vijriesåbpoe dle moenehtse tjuara mierietsiehkide, dïedtem jïh iktedimmiem saemien gïeleråajvarimmijste gïehtjedidh, jïh raeriestimmieh buektedh jarkelimmide.
Det forutsettes at Sametinget utarbeider mandatet til utvalget.
Tsihkestahta Saemiedigkie mandaatem dorje moenhtsasse.
Oppfølgingen av meldingen vil skje gjennom Sametingets årlige budsjett der tiltak under de enkelte målene vil blir prioritert.
Saemiedigkien fïerhten jaepien budsjedten tjïrrh sæjhta bïevnesinie vijriesåbpoe barkedh, gusnie sæjhta råajvarimmieh prijoriteradidh dej sjïere ulmiej nuelesne.
Sametingsrådet vil vurdere å utarbeide handlingsplaner for deler av innsatsområdene.
Saemiedigkieraerie sæjhta vuarjasjidh dahkoesoejkejsh darjodh muvhtide barkoesuerkijste.
Meldingen har et langsiktig perspektiv og det vil være naturlig å ha en gjennomgang av meldingen etter tre-fire år for å vurdere om Sametinget har oppnådd de målene som er satt i meldingen.
Bïevnesen akte guhkies perspektijve, jïh sæjhta iemie årrodh bïevnesem gïehtjedidh golme- njieljie jaepiej mænngan juktie vuarjasjidh mejtie Saemiedigkie lea dejtie ulmide jakseme mejtie bïevnesasse bïejeme.
Sametingspresidentens nyttårstale 2014 / Taler og artikler / Sametingsrådet / Organisasjonsstruktur / Om Sametinget / Forsiden - Sametinget
Saemiedigkiepresidenten orrejaepienhåaleme / Håalemh jïh tjaalegh / Saemiedigkieraerie / Åårganisasjovnestruktuvre / Saemiedigkien bïjre / Saemiedigkie - Sametinget
Sametingspresidentens nyttårstale 2014
Saemiedigkiepresidenten orrejaepienhåaleme 2014
Kjære alle sammen.
Gieries gaajhkesh dovnesh.
I 2013 ble sørsamiske Frode Fjellheim invitert til å delta med musikk på Disneys animerte, nye storfilm ”Frozen”.
Jaepien 2013 åarjelsaemie Frode Fjellheim bööresovvi meatan årrodh musihkine Disney’en orre stoerre guvviefilmesne.
Joiken Eatnemen Vuelie og Fjellheims musikalske talent får nå en hel verden til å lytte - til joik.
Joejke Eatnemen vuelie jïh Fjellheimen musihkeles talente skreejrehtieh abpe veartenem goltelidh – joejkese.
Vi ser det samme innen andre kulturuttrykk.
Mijjieh dam seamma aaj jeatjah kultuvrevoetine vuejnebe.
Samisk kultur erobrer stadig nytt publikum.
Saemien kultuvre ahkedh orre goltelæjjah jïh vuartasjæjjah åadtjoeh.
Vår kultur er rotfestet i våre bruks- og bosetningsområder.
Mijjen kultuvre lea vïedteldihkie mijjen åtnoe- jïh årromedajvine.
Derfor foreslår vi fire kulturminne-områder i Varanger som et samlet verdensarvsted overfor UNESCO.
Dan åvteste raeriestibie UNESCO’se, njieljie kultuvremojhtesedajvh Varangerisnie goh akte tjåenghkies vearteneaerpiesijjie.
Naturen rundt oss ”husker” og forteller den samiske historien gjennom kulturminner, stedsnavn, sagn og fortellinger i nåtid.
Dïhte eatneme mijjen bïjre ”måjhta” jïh soptseste dam saemien histovrijem kultuvremojhtesi tjïrrh, sijjienommh, vaajesh jïh soptsesh daaletje tïjjen.
Men ofte opplever vi at fortellingene om oss fortelles av andre enn oss selv.
Men daamtaj dååjrebe dah soptsesh mijjen bïjre eah mijjeste soptsesovvh, men mubpijste.
De fortelles gjennom kritisk politisk retorikk, gjennom skandaler i mediene, og gjennom nettavisenes nådeløse kommentarfelt.
Dah laejhtehks politihkeles retorihken tjïrrh soptsesuvvieh, stadtjoej tjïrrh meedijinie, jïh nedteplaeriej yöskeres lahtestimmiesijjine.
Det formidles også gjennom det somikke fortelles om oss- på skoler og andre offentlige arenaer.
Dïhte aaj leerehtamme sjædta dan tjïrrh mijij mijjen bïjre soptsesovvh– skuvline jïh jeatjah byögkeles sijjine.
Ethvert folk ønsker å bli anerkjent og respektert for det beste, det kjæreste og det vakreste i sin kultur.
Gaajhkh almetjh sijhtieh jååhkesjamme sjïdtedh jïh seahkarimmiem åadtjodh dan buaratjommesen, gieriesommes jïh tjaebpemes åvteste sijjen kultuvresne.
Det ønsker også vi.
Dam mijjieh aaj sïjhtebe.
Så i dag vil jeg snakke til deg om heltene våre.
Juktie daan biejjien sïjhtem dutnjien mijjen heartoehtæjjaj bïjre soptsestidh.
De som hver dag skaper og fornyer.
Dah mah fïerhten biejjien sjugniedieh jïh orrestieh.
Det er de som vever oss inn i det som er selve fibrene i vårt samfunn: vår historie, våre drømmer og vår opplevelse av å være oss.
Dah leah dah, mah mijjem dan sïjse butnieh mij lea dah jïjtjehke soenh mijjen siebriedahkesne: mijjen histovrije, mijjen nïekedassh jïh mijjen dååjrese mijjine årrodh.
Jeg snakker om kunstnerne.
Manne tjiehpiedæjjaj bïjre soptsestem.
Om foreldrene som bruker tid og engasjement på å etablere samiskundervisning der ingen tilbud finnes fra før.
Eejhtegi bïjre mah tïjjem jïh eadtjohkevoetem nuhtjieh saemien ööhpehtimmiem tseegkedh desnie gusnie eah naan faalenassh utnieh aarebistie.
Ildsjelene som sikrer at de unge har et idrettstilbud også neste høst.
Dah ïedtjeladtjh mah huksieh dah noerh aktem gaarsjelimmiefaalenassem utnieh aaj mubpien tjaktjen.
Og om sønnen som hjelper sin samisktalende mor og legen til å forstå hverandre bedre og dermed sikrer best mulig behandling og verdighet for den syke.
Jïh baernien bïjre mij sov saamastallije tjidtjebem jïh dåakterem viehkehte sinsitniem buerebelaakan guarkedh, jïh dan åvteste håksa skïemtjije dam bööremes båehtjierdimmiem jïh vyörtegsvoetem åådtje goh gåarede.
24 unge helter meldte seg i høst frivillige som språkambassadører til Sametingets kampanje #Sámásmuinna.
Daan tjaktjen 24 noere heartoehtæjjah jïjtjevyljehke bïeljelin dah sïjhtin gïele-ierieguedtiejinie årrodh Saemiedigkien kampanjesne #saemesthmunnjien.
Det er i språket og fellesskapet vi definerer oss og verden rundt oss: hvem vi var, hvem vi er og hvem vi skal bli.
Gïelesne jïh ektievoetesne mijjieh jïjtjemem jïh veartenem bïjre jarkan tjïelkestibie; gïeh limh, gïeh libie jïh gïeh edtjebe sjïdtedh.
En språkhelt er ikke den som nødvendigvis synes det er lett å bruke samisk.
Akte gïeleheartoehtæjja ij sån daarpesjh dïhte årrodh mij tuhtjie aelhkie saemien nuhtjedh.
Helten er den som gjør det, selv om det er vanskelig.
Heartoehtæjja lea dïhte mij dam dorje, jalhts gïerve.
Det er nettopp når det er vanskelig, at ditt valg og innsats er viktigst.
Juktie raaktan gosse gïerve, dov veeljeme jïh barkoe leah vihkielommes.
Ingen kan snakke samisk for oss.
Ij guhte maehtieh mijjen åvteste soptsestidh.
Det er vårt felles ansvar, et ansvar vi ikke kan overlate til andre.
Dïhte lea mijjen tjåenghkies dïedte, akte dïedte maam ibie maehtieh mubpide læjkoedidh.
Jeg vil spesielt anerkjenne arbeidet for verdighet som utføres av representanter for våre egne minoriteter.
Manne sïjhtem joekoen dam vyörtegsvoetebarkoem jååhkesjidh maam tjirkijh mijjen jïjtsh unnebelåhkojste darjoeh.
I dag må vi erkjenne at homofiles og lesbiskes rettigheter ikke har fått tilstrekkelig oppmerksomhet i samepolitikken.
Daan biejjien tjoerebe bæjhkodh homofijle jïh lesbiske almetji reaktah eah leah nuekies krööhkestamme sjïdteme saemiepolitihkesne.
Mobbing og diskriminering skjer, også i våre skoler og i våre lokalsamfunn.
Irhkeme jïh sïerredimmie heannede, aaj mijjen skuvline jïh mijjen voenges siebriedahkine.
For skeive samer betyr det at det blir umulig å leve fullverdige og gode liv i hjembygdene.
Dejtie homofijle saemide sæjhta jiehtedh dah eah maehtieh ellieslaakan jïh hijvenlaakan jieledh sijjen hïejmevoenine.
Vi trenger flere unge og voksne helter som arbeider mot mobbing.
Mijjieh jienebh noerh jïh geerve heartoehtæjjah daarpesjibie mah irhkemen vööste berkieh.
Høsten 2013 ble det 7ende sametingsvalget gjennomført.
Tjaktjen 2013 lij tjïjhtjeden aejkien saemiedigkieveeljeme tjïrrehtamme sjïdti.
I år er det 25 år siden Sametinget ble første gang åpnet av Kong Olav V. Sametinget er et resultat av en intens og engasjert, men allikevel fredelig rettighetskamp rundt Alta-saken.
Daan jaepien 25 jaepieh mænngan Gånka Olav V dam voestes Saemiedigkiem rïhpesti. Saemiedigkie akte illedahke aktede jihtseles jïh eadtjohke, men læjhkan aktede raeffies reaktavoetegæmhposte Alta-aamhtesen bïjre.
Idéen om et parlament for urfolket i Norge ble bygget av norske og samiske helter i lag.
Dïhte åssjaldahke akten parlamenten bïjre aalkoealmetjidie Nöörjesne, nöörjen jïh saemien heartoehtæjjijste ektesne tseegkesovvi.
Av to folk som var villige til å akseptere løsninger, framfor fortsatt konflikt og undertrykkelse.
Göökte almetjijstie mah lin vyljehke vuekieh jååhkesjidh, sijjeste ovvaantojne jïh dïedtelgimmine jåerhkedh.
Vi kjemper fortsatt for undervisning i og på samisk.
Annje ööhpehtimmien åvteste saemien gïelesne gæmhpoeminie.
Våre språk er utrydningstruede.
Mijjen gïelh leah håvhtadamme nåhkelidh.
Og tradisjonelle næringer som reindrift oppleves å være i økende konflikt med storsamfunnets ønsker om økt mineralutvinning.
Jïh mijjieh dååjrebe aerpievuekien jielemh goh båatsoe lea aktene ahkedh stuerebe ovvaantosne stoerresiebriedahken vaajteligujmie, lissiehtamme mineraalenuhtjemen bïjre.
De sjøsamiske bygdene trues gjennom reduserte muligheter til fiske og utkomme fra havet.
Dah mearoesaemien voenh leah håvhtadamme dan åvteste göölemenuepieh jïh dïeneste mearoste geahpanieh.
Disse og en rekke andre utfordringer knyttet til forholdet mellom stat og urfolk er stadig uløste.
Dejtie jïh jïjnjh jeatjah haestiemidie staaten jïh aalkoealmetji gaskem, ij leah annje naan raeriem gaavneme.
Vi har alle fått anledning til et innblikk i noen av de samiske heltene gjennom serien ”Den stille kampen” på NRK i høst.
Mijjieh gaajhkesh nuepiem åådtjeme åehpies sjïdtedh såemies dej saemien heartoehtæjjajgujmie seerijen tjïrrh NRK:sne daan tjaktjen.
Vi har sett at det er helter i alle lokalsamfunn og på mange samfunnsområder.
Mijjieh libie vuajneme heartoehtæjjah gaajhkine voenges siebriedahkine gååvnesieh, jïh gelline siebriedahkesuerkine.
Men noen spør hvor lenge skal vi fokusere på fornorskningspolitikk og undertrykkelse av samer?
Men såemies gujht gihtjieh man guhkiem mijjieh edtjebe tjelmide bïejedh daaroedehtemepolitihkese jïh dïedtelgæmman saemijste?
Sannheten er at fornorskning og undertrykkelse er vår felles historie, samer og nordmenn.
Dïhte mij lea saatnan lea daaroedehteme jïh dïedtelgimmie leah mijjen tjåenghkies histovrije, saemieh jïh nöörjen almetjh.
Vi er begge folk ofre for den - hver på vår måte.
Mijjieh, gåabpegh almetjh, libie tjoereme dan åvteste maeksedh - fïereguhtelaakan.
Jeg har forståelse for at noen vil glemme og gjemme vekk.
Manne goerkesem åtnam naaken sijhtieh åajaldidh jïh vöörhkedh.
Men vi lever i dag med konsekvensene av denne historien.
Men mijjieh jielebe dej illedahkigujmie daehtie histovrijeste daan biejjien.
Og så lenge den gjøres til kun et samisk anliggende, vil den vanskeliggjøre utviklingen, både for nordmenn og samer.
Jïh dan guhkiem dïhte ajve akten saemien aamhtesasse dorjesåvva, dïhte sæjhta evtiedimmiem giervebe darjodh, dovne nöörjen almetjidie jïh saemide.
To folk er traumatisert, hvert på sitt vis.
Göökte almetjh leah traumatiseradamme, fïereguhtelaakan.
Tillit og kultur er gått i stykker.
Leajhtadimmie jïh kultuvre leah mårhkanamme.
Å gjenopprette det som har gått i stykker vil kreve økt innsats fra både Sametinget og norske myndigheter.
Dåvvodh dam mij mårhkanamme sæjhta lissiehtamme barkoem krïevedh, dovne Saemiedigkeste jïh nöörjen åejvieladtjijste.
Jeg inviterer derfor norske myndigheter til nye samtaler om, og partnerskap, for frihet til økt samisk livsutfoldelse og nye former for samisk selvbestemmelse.
Manne dan åvteste nöörjen åejvieladtjh orre rååresjimmide, jïh guejmievoetese, bööredem, juktie jïjtjeraarehke saemien jieledem vijriesåbpoe evtiedidh, jïh orre saemien jïjtjenænnoestimmievuekiej bïjre.
Sommeren 2013 Inviterte Sametinget 600 representanter fra alle verdens urfolksregioner til Alta.
Giesien 2013 Saemiedigkie 600 tjirkijh gaajhkijste veartenen aalkoealmetjedajvijste Altan gåajkoe bööredi.
Der ble verdens urfolk for første gang enige om en felles prinsipiell plattform.
Desnie veartenen aalkoealmetjh dan voestes aejkien akten tjåenghkies prinsihpeles våaromen bïjre seamadin.
En unik historisk hendelse, som nå gjør at verdens urfolk i høst deltar likeverdig med statene på årets konferanse om urfolks rettigheter i regi av FNs generalforsamling.
Akte sjïere histovreles heannadimmie, jïh dan åvteste veartenen aalkoealmetjh daan tjaktjen leah seammavyörtegs meatan staatigujmie ektine, daan jaepien konferansesne aalkoealmetji reaktaj bïjre, maam EN:n generaalekrirrie öörnede.
Sametinget viderefører sitt internasjonale engasjement, og skal de neste årene være ledende i arbeidet for rettferdighet og anerkjennelse av urfolks rettigheter i verden.
Saemiedigkie sov gaskenasjovnaale barkoem guhkede, jïh edtja dej båetiji jaepiej njueniehkisnie barkedh rïektesvoeten jïh jååhkesjimmien åvteste aalkoealmetji reaktijste veartenisnie.
De som forandrer verden, er de som tror at verden kan endres.
Dah mah veartenem jarkelieh leah dah mah vienhtieh veartene maahta jarkerostedh.
Det er plass til mer rettferdighet og mer frihet til livsutfoldelse.
Sijjie gååvnese vielie reaktavoetese jïh vielie jïjtjeraarehke jieledem evtiedidh.
Vær en helt i 2014.
Årroeh heartoehtæjjine jaepien 2014.
Det er alltid et menneske som trenger en varm hånd, og alltid en sak som trenger et bankende og engasjert hjerte.
Iktesth akte almetje mij aktem baahkes gïetem daarpesje, jïh iktesth akte aamhtese mij aktem tsaepmije jïh eadtjohke vaajmoem daarpesje.
Sametingsrådet deltar på Rio+20 / Artikler / Valgperiode 2009 - 2013 / Arkiv / Forsiden - Sametinget
Saemiedigkieraerie galka meatan årrodh Rio+20:esne / Tjaalegh / Veeljemeboelhken 2009 - 2013 / Våarhkoe / Saemiedigkie - Sametinget
Sametingsrådet deltar på Rio+20 19. juni 2012
Saemiedigkieraerie galka meatan årrodh Rio+20:esne
Sametingsråd Vibeke Larsen deltar på FNs verdenstoppmøte om bærekraftig utvikling i perioden 20-22 juni i Rio de Janeiro i Brasil.
Saemiedigkieraerie Vibeke Larsen galka meatan årrodh EN:n veareldeåvtehketjåanghkosne Rio de Janeirosne Brasijlesne goelken 20-22 b. mij staeries evtiedimmiem dæjpa.
Rio+20 er den største FN-konferansen noensinne, og det er forventet mer enn 50.000 deltakere på de offisielle arrangementene.
Rio+20 lea støøremes EN-konferaanse mij gåessiegih orreme, jïh vienhtieh 50.000 almetjh båetieh gieh gelkieh meatan årrodh byjjes øørneminie.
Hovedtema er grønn økonomi og fattigdomsreduksjon.
Åejvieaamhtese lea kruana økonomije jïh giefiesvoetem unniedidh.
Rådsmedlem Vibeke Larsen ser frem til å fronte urfolksperspektivet på Rio+20.
Raerielihtsege Vibeke Larsen ussjede galka aalkoealmetji vuajnoem vååjnesasse bïejedh Rio+20:esne.
- Verdens urfolk har en sentral rolle å spille for å bevare økosystemer og bygge robust lokal økonomi.
- Vearelden aalkoealmetjh jarnges rollem utnieh guktie økosystemh tjïrkedh jïh nænnoes voenges økonomijem tseegkedh.
Urfolk kan tilby løsninger for en fremtidig bærekraftig utvikling.
Aalkoealmejth maehtieh loetemh faaledh båetije biejji staeries evtiedimmien muhteste.
Forutsetningen er at urfolks rettigheter til land og ressurser respekteres, og at urfolks rett til å bestemme over egen utvikling gjennomføres.
Daerpies dillie ahte aalkoealmetji reaktah eatnemidie jïh vierhtidie dåhkasjehtedh, jïh ahte aalkoealmetji reaktam dåhkasjehtedh sijjen jïjtse evtiedimmiem stuvredh.
Anerkjennelse av urfolks tradisjonelle kunnskaper og økosystemtjenester vil være et tydelig bidrag til fattigdomsbekjempelse og bør utgjøre en av hjørnesteinene i grønn økonomi.
Aalkoealmetji aerpievuekien maahtoeh jïh økosystemedïenesjh dåhkasjehtedh edtja joekoen tjielkes råajvarimmie årrodh gåessie giefiesvoeten vøøste barkedh jïh luvnie årrome akte daejstie tseagkerijstie kruana økønomijisnie.
Kvinnenes rolle er videre en nøkkel for å lykkes med å nå nye bærekraftsmål, jeg vil derfor ha fokus på at kvinneperspektivet styrkes på alle nivå, sier sametingsråd Vibeke Larsen.
Nyjsenæjjaj våajnoe lea vihkeles tjuevtenje gåessie orre staeries ulmieh buktiehtidh illedh, jïh dannasine sïjhtem manne galka nyjsenæjjaj vuajnoem nænnoestidh gaajhkne daaltesinie, saemiedigkieraerie Vibeke Larsen jeahta.
Det er 20 år siden verdenssamfunnet møttes på konferansen om miljø og utvikling, Eco`92 i Rio.
Dïhte 20 jaepien juassah veareldesiebriedahke gaavnedamme byjresken jïh evtiedimmien konferaansesne, Eco´92 Riosne.
Da ble klimakonvensjonen, konvensjonen om biologisk mangfold og Agenda 21 vedtatt.
Daelie daalhkadahkelatkjoem, biologihken gellienvoeten latkjoem jïh Agenda 21:m nænnoestamme.
I 2002 ble Johannesburg-erklæringen vedtatt.
2002:esne Johannesburg-sjïehtedimmiem nænnostamme.
Grunnlaget kommer fra sluttrapporten til Verdenskommisjonen/ Brundtlandkommisjonen fra 1987 som sier: «Bære¬kraftig utvikling er en utvikling som imøtekommer dagens behov uten å ødelegge mulighetene for at kommende generasjoner skal få tilfredsstille sine behov».
Veareldekommisjovnen/Brundtlandkommisjovnen galhkemereektehtsistie 1987:n raejeste våarome båata mij jeahta: «Staeries evtiedimmie lea evtiedimmie mij daanbien daarpoeh dååste jïh ij båetien boelven nuepieh eerjh juktie dah åadtjoeh sijjen daarpoeh krøøhkestidh».
Begrepet handler om hvordan miljø, økonomi og sosial utvikling er tett knyttet sammen.
Dïhte buerkeste guktie byjresken, økonomijen jïh sosiaalen evtiedimmieh gårreldahkesne.
Fattigdomsproblemer og miljøproblemer må ses i sammenheng, og langsiktige miljøhensyn må vurderes opp mot kortsiktige økonomiske hensyn.
Tjeahta vuartasjidh guktie giefesvoetedåeriesmoerh jïh byjreskedåeriesmoerh sinsitniem dijpieh, jïh daerpies vierhtiedidh guhkiem byjreskem krøøhkestidh dan muhteste goh åenehkes aejkien økonomijen krøøhkestidh.
I forberedelsene til Rio20+ er det gjennomført forhandlinger på områder som: bærekraftsmål (SDG), grønn økonomi, matsikkerhet, biologisk mangfold, likestilling, helse og utdanning, hav, kjemikalier og klima m.v. Dette vil danne grunnlaget for et vedtak om et sluttdokument/erklæring fra Rio+20.
Gåessie Rio20+ ryøjrehtidh dillie lea ovmessie aamhtesh dïjveldamme juktie: staeries ulmieh (SDG), kruana økonomije, beapmoevihtiesvoete, biologihken gellienvoete, mïrrestalleme, healso jïh øøhpehtimmie, mearoe, kjemikaalijh jïh daalhkadahke j.n.v. Dïhte våaromem dorje juktie galhkemetjaalegem/sjïehtedimmiem nænnoestidh Rio20+:esne.
Stor delegasjon
Stoerre dåehkie
Sametinget deltar i Norges delegasjon som ledes av statsminisiter Jens Stoltenberg.
Saemiedigkie meatan orre Nøørjen dåehkesne man åejvie staateministere Jens Stoltenberg.
I tillegg deltar miljøvernministeren, utviklingsministeren, flere statssekretærer og politiske rådgivere fra ulike departementer, Stortingsrepresentanter, embetsverk og representanter fra frivillige organisasjoner og sivilsamfunnet i Norge.
Dan lissinie meatan årroeh byjreskevaarjelimmieministere, evtiedimmieministere, ovmessie staatetjaelijh jïh politihken raerijh ovmessie departemeentijstie, Stoerredigkielihtsegh, embeetegoevtesh jïh jijtsen mieleste åårganisasjovni jïh sivijlesiebriedahki lihtsegh Nøørjeste.