pere/sami_parallel huggingface dataset:
-Vi har nedsatt en ressursgruppe som skal se på hvordan dagens forvaltnig av utmarksresurser er tilpasset utmarksutøvernes behov, sier Åhren.
-Mijjieh aktem vierhtiedåehkiem tseegkeme mij edtja gïehtjedidh guktie daan beajjetje reereme miehtjiesdajvijste lea daerpiesvoetide sjïehtedamme dejtie mah miehtjiesdajvide nuhtjieh, Åhrén jeahta.
Som ledd i arbeidet har sametingsrådet også invitert ulike forskere og kunnskapsmiljøer til å skrive artikler om ulike temaer.
Goh akte bielie daehtie barkoste saemiedigkieraerie aaj ovmessie dotkijh jïh daajroebyjresh bööredamme tjaalegh ovmessie aamhtesi bïjre tjaeledh.
Kunnskapsgrunnlaget fra ressursgruppen og forskerne skal fungere som bakgrunn og utgangspunkt for dialogmøter mellom Sametinget og samiske lokalsamfunn og organisasjoner.
Daajroevåarome vierhtiedåehkeste jïh dotkijijstie edtja goh våarome årrodh rååresjimmietjåanghkojde Saemiedigkien jïh saemien voenges siebriedahki jïh siebriej gaskem.
Sametinget holder et fagseminar i Tromsø 25. og 26. november hvor forskerne legger frem sine artikler.
Saemiedigkie aktem faageseminaarem hööltie Tromsøesne gålkoen 25. jïh 26. b gusnie dotkijh sijjen tjaalegh buektieh.
Sametingsrådet ønsker innspill til tema som bør drøftes i meldingen.
Saemiedigkieraerie sæjhta raerieh aamhtesi bïjre utnedh mejtie byöroe digkiedidh bïevnesisnie.
Alle kan komme med innspill.
Gaajhkesh maehtieh raeriejgujmie båetedh.
Innspillene kan sendes til: biras@samediggi.no
Maehtede raeride diekie seedtedh: biras@samediggi.no
Etter planen skal meldingen legges fram for Sametingets behandling i 2016.
Soejkesjen mietie edtja bïevnesem Saemiedigkien gïetedæmman buektedh jaepien 2016.
For mer informasjon: Sametingsråd Thomas Åhren, 908 39 663
Vielie bïevnesh: Saemiedigkieraerie Thomas Åhrén, 908 39 663
Frykter for jordbruket i samiske områder / Jordbruk / Næringer / Forsiden - Sametinget
Jåartaburreste bælla saemien dajvine / Jåartaburrie / Jielemh / Saemiedigkie - Sametinget
Frykter for jordbruket i samiske områder
Jåartaburreste bælla saemien dajvine
I statens tilbud til jordbruksforhandlingene foreslås det å kutte overføringene til Sametinget med fire millioner kroner.
Staaten faalenassesne jåartaburrierååresjimmide raeresteminie dåarjoesertiestimmide Saemiedægkan njieljie millijovnh kråvnajgujmie giehpiedidh.
Sametingsråd Silje Karine Muotka frykter et slikt kutt kan få store konsekvenser for jordbruket i samiske områder.
Saemiedigkieraerie Silje Karine Muotka bælla akte dagkeres giehpiedimmie maahta stoerre konsekvensh vedtedh jåartabårran saemien dajvine.
- Et kutt på fire millioner vil få store konsekvenser for Sametingets innsats mot det samiske jordbruket, sier en skuffet sametingsråd Silje Karine Muotka.
- Akte giehpiedimmie njieljie millijovnigujmie sæjhta stoerre konsekvensh åadtjodh Saemiedigkien råajvarimmide dan saemien jåartaburrien vööste, akte håjnoes saemiedigkieraerie Silje Karine Muotka jeahta.
Sametinget var kommet godt i gang med å ruste opp driftsbygningene, og Muotka frykter dette arbeidet vil stoppe opp om det foreslåtte kuttet gjennomføres.
Saemiedigkie lij hijvenlaakan aalkeme fievside bueriedidh, jïh Muotka bælla daate barkoe sæjhta tjöödtjestidh jis dïhte raeriestamme giehpiedimmie tjïrrehtamme sjædta.
Hun understreker videre at statens tilbud ikke er i samsvar med den gjeldende nordområdepolitikken.
Dïhte aaj tjïerteste staaten faalenasse ij leah dan sïejhme noerhtedajvepolitihken mietie.
- I tillegg til kutt i bevilgninger til Sametinget foreslår staten også kutt i satsningen på arktisk landbruk.
- Lissine dåarjojde Saemiedægkan giehpiedidh, staate aaj raereste råajvarimmide arktiske laanteburresne giehpiedidh.
Det vil få negative konsekvenser for jordbruk i samiske områder.
Daate sæjhta negatijve konsekvensh åadtjodh jåartabårran saemien dajvine.
Nedprioritering av arktisk landbruk vil heller ikke være i samsvar med den vedtatte nordområdepolitikken, sier Muotka.
Vaallah arktiske laanteburriem våålese prioriteradidh sïjhth dan nænnoestamme noerhtedajvepolitihken mietie årrodh, Muotka jeahta.
Jordbruk har lenge vært en av de solide næringene i samiske områder.
Jåartaburrie lea akte dejstie nænnoes jieliemijstie orreme guhkiem saemien dajvine guhkiem.
Spesielt småbruk er viktig for opprettholdelsen av grunnlaget for samisk kultur og samiske bygder.
Joekoen smaave gaertenh leah vihkeles jis edtja våaromem saemien kultuvrese jïh saemien voenide tjåadtjoehtidh.
Staten vil åpne for større gårdsbruk ved å heve konsesjonsgrensene blant annet for melkeproduksjonsbruk.
Staate sæjhta stuerebe gaertenh luhpiedidh viehkine konsesjovneraastide lutnjedh gaskem jeatjah mielhkiedorjemassegaertienidie.
Staten går med dette tilbudet bort fra et familiejordbruk og over til et industrijordbruk.
Staate, daejnie faalenassine, jarka aktede fuelhkiejåartaburrese akten industrijejåartabårran.
Sametingsråd Silje Karine Muotka mener dette kan ramme samisk jordbruk hardt, ikke bare i år, men mange år framover.
Saemiedigkieraerie Silje Karine Muotka veanhta daate maahta gaajh nåake årrodh saemien jåartabårran, ij ajve daan jaepien, men gelliej jaepiej åvtese.
- Men en slik dreining kan Nord-Norge ende opp som taperne i årets landbruksoppgjør.
- Aktine dagkarinie jarkelimmine Noerhte-Nöörje maahta teehpijinie sjïdtedh daan jaepien laanteburresne.
Jeg frykter for at jordbruk i samiske områder ikke vil klare seg i denne konkurransen, avslutter Muotka.
Manne bïllem jåartaburrie saemien dajvine ij sïjhth bïerkenidh daennie gaahtjemisnie, Muotka minngemosth jeahta.
Tilbudet er her: http://www.regjeringen.no/upload/LMD/Vedlegg/Statens_tilbud_2014.pdf
Faalenasse daesnie: http://www.regjeringen.no/upload/LMD/Vedlegg/Statens_tilbud_2014.pdf
Familiedag på Røyrvik bygdatun
Fuelhkiebiejjie Raarvihken voenesijjesne
Museumsdag  på bygdatunet søndag den 22. september fra kl 12 - 16
Museeumebiejjie voenesijjesne aejlegen 22.b skïereden asken
Demonstrasjon av fangstmetoder
Bïhkedimmie vijreme-vuekiej bïjre
Eventyrfortellinger i gamma
Heamturesoptsestimmie derhvie-gåetesne
Kinnning av smør
Voejem darjodh
Salg av rømmegrøt og spekemat, kaffe og sveler.
Gïhpekraavhtsem, saelhtiesbearkoeh, prïhtjegem jïh laajpetjh doekesåvva
Velkommen til en museumsdag for hele familien!!
Buerie båeteme museeumebeajjan
Går for gull i Alaska / Idrett / Kulturliv / Forsiden - Sametinget
Gullien åvteste tjuejkieh Alaskesne / Gaarsjelimmie / Kultuvrejieleme / Saemiedigkie - Sametinget
Går for gull i Alaska 16. mars 2014
Gullien åvteste tjuejkieh Alaskesne
Søndag 16.mars går avsparket for Arctic Winter Games (AWG) i Fairbanks, Alaska.
Aejlegen njoktjen 16.b. Arctic Winter Games (AWG) aalka Fairbankesne, Alaska.
Sametingspresident Aili Keskitalo vil være til stede under hele arrangementet for å heie fram delegasjonen med samisk idretts- og kulturungdom.
Saemiedigkiepresidente Aili Keskitalo sæjhta stïeresne årrodh abpe öörnedimmesne juktie delegasjovnem saemien gaarsjelimmie- jïh kultuvrenoerigujmie åvtese heejjadidh.
- Arctic Winter Games er et storslått arrangement som fremmer idrettslig konkurranse, kulturell utfoldelse og sosial utveksling.
- Arctic Winter Games akte gaajh åajvoeh öörnedimmie mij gaarsjelimmiem, kultuvrem jïh sosijaale ektiedimmiem eevtjie.
Jeg gleder meg svært mye til å få være med å heie fram de flotte ungdommene som utgjør Team Sápmi, uttaler president Aili Keskitalo.
Manne tjarke aavodem meatan årrodh dejtie tjaebpies noeride åvtese heejjadidh mah leah Team Saepmesne, presidente Aili Keskitalo jeahta.
Idrettsgrener Team Sápmi skal delta i under årets leker, som er de tjuefjerde i historien, er langrenn og innendørs fotball (Five-A-Side) for jenter.
Doh gaarsjelimmiesuerkieh mej sisnie Team Saepmie edtja meatan årrodh daan jaepien gaahtjemisnie, mij lea dïhte göökteluhkienjealjede histovrijisnie, leah tjoejkeme jïh juelkietjengkere gåetesne (Five-A-Side) nïejtide.
I tillegg vil troppen delta på en rekke kulturarrangementer.
Lissine dåehkie sæjhta meatan årrodh gelline kultuvreöörnedimmine.
Søndag starter jakten på gull for fotballjentene og åpningskampen er mot hjemmefavoritten Alaska.
Aejlegen doh juelkietjengkerenïejth aelkieminie gulliem vijredh, jïh rïhpestimmiegæmhpoe lea hïejmefavorihten vööste, Alaska.
Mandag starter skikonkurransene.
Måantan tjoejkemegaahtjemh aelkieh.
Da skal også de samiske kulturdelegatene ha sin første opptreden.
Dellie aaj doh saemien kultuvresaadthalmetjh edtjieh sijjen voestes vuesiehtimmiem utnedh.
Alt i alt består den samiske troppen av 24 skiløpere, ni fotballspillere, to kulturutøvere og ti ledere.
Ållesth 24 tjoejkijh, uktsie juelkietjengkeretjïektjijh, göökte kultuvrealmetjh jïh uktsie åvtehkh meatan dåehkesne.
Les mer om Arctic Winter Games på deres offisielle hjemmeside.
Lohkh vielie Arctic Winter Games’n bïjre dej byögkeles gåetiesæjrosne.
I perioden Aili Keskitalo deltar på Arctic Winter Games vil rådsmedlem Henrik Olsen være fungerende president.
Dan boelhken Aili Keskitalo lea Arctic Winter Games’ne raerielïhtsege Henrik Olsen sæjhta presidentine årrodh.
Kontaktforum for samiske saker i Nord-Trøndelag:
Govlesadtemesijjie saemien aamhtesidie Noerhte-Trøøndelagesne:
Fylkesrådet i Nord-Trøndelag opprettet i 2008 Kontaktforum for samiske saker i Nord-Trøndelag - et dialogforum som har fungert som en møteplass og informasjonsarena for arbeidet med sørsamisk språk og kultur i fylket.
Fylhkenraerie Noerhte-Trøøndelagesne Govlesadtemesijjiem saemien aamhtesidie Noerhte-Trøøndelagesne tseegki jaepien 2008 - akte digkiedimmiesijjie mij lea goh gaavnesjimmiesijjie jïh bïevnesesijjie orreme dan åarjelsaemien gïele- jïh kultuvrebarkose fylhkesne.
Kontaktforumet ledes av Fylkesråd Annikken Kjær Haraldsen og består forøvrig av representanter fra - Sametinget - Saemien Sijte - Nord-Trøndelag Reinsamelag - Åarjel Saemiej skuvle - Samisk menighet - Luvlie Nåamesjen Dajve / Samisk kulturforening - Prosjekt Gielem Nastedh, Snåsa - Snåsa kommune - Røyrvik kommune - Fylkesmannen i NT, Utdanningsdirektøren - Høgskolen i Nord-Trøndelag (HiNT) - Grong videregående skole - Utviklingsprosjekt for styrking av sørsamisk språk og kultur, NTFK
Govlesadtemesijjien åvtehke lea fylhkenraerije Annikken Kjær Haraldsen jïh desnie aaj tjïrkijh daejstie meatan - Saemiedigkie - Saemien Sijte - Gaskedajven båatsoetjïelte - Åarjel Saemiej skuvle - Saemien åålmege - Luvlie Nåamesjen Dajve - Prosjekte Gielem Nastedh, Snåase - Snåasen tjïelte - Raavrevijhken tjïelte - Fylhkenålma Noerhte-Trøøndelagesne, Øøhpehtimmiedirektøøre - Jilleskuvle Noerhte-Trøøndelagesne (HiNT) - Kråangken jåarhkeskuvle - Evtiedimmieprosjekte juktie åarjelsaemien gïelem jïh kultuvrem nænnoestidh, NTFT
Nord-Trøndelag Fylkeskommune ved Regional Utviklingsavdeling er sekretariat for kontaktforumet.
Noerhte-Trøøndelagen Fylhkentjielte, Regijovnale Evtiedimmiegoevtesen baaktoe lea govlesadtemesijjien tjaelijesijjie.
Kontaktforum for samiske saker i Nord-Trøndelag fungerer som et uformelt møtested og diskusjonsforum hvor alle tema av interesse for arbeidet med sørsamisk språk og kultur kan presenteres og diskuteres.
Govlesadtemesijjie saemien aamhtesidie Noerhte-Trøøndelagesne lea goh akte ovbyjjes gaavnesjimmiesijjie jïh digkiedimmiesijjie gusnie maahta gaajhkh aamhtesh åehpiedehtedh jïh digkiedidh mah ulmiem utnieh dan åarjelsaemien gïele jïh kultvurebarkose.
Giellagáldu får finansiering / Fakta om samiske språk / Språk / Forsiden - Sametinget
Gïelegaaltije beetnehvierhtieh åådtje / Bïevnesh saemien gïeli bïjre / Gïele / Saemiedigkie - Sametinget
Leder for Samisk Parlamentarisk Råd, Tiina Sanila-Aikio, er fornøyd over at Sámi Giellagáldu får finansieringa via Interreg.
Saemien Parlamentarihkeles Raerien åvtehke, Tiina Sanila-Aikio lea madtjeles ihke Saemien Gïelegaaltije beetnehvierhtieh åådtje Interregen tjïrrh.
Denne finansieringen gjør det grenseoverskridende språksamarbeidet mulig, sier Sanila-Aikio.
Daej beetnehvierhtiejgujmie gåarede dam raastendåareste gïelelaavenjostoem tjïrrehtidh, Sanila-Aikio jeahta.
Nye termer er en forutsetning for bruk av samisk i daglig tale, i skriftlig språk, i media, i sosiale media og på alle andre språkarenaer.
Orre teermh leah eevre daerpies jis edtja saemien nuhtjedh aarkebiejjien, tjaaleldh gïelesne, meedijinie, sosijaale meedijinie jïh gaajhkine jeatjah gïelesijjine.
Giellagáldu jobber først og fremst med terminologi og normering.
Gïelegaaltije uvtemes teermigujmie jïh normeradimmine barka.
Språkseksjonene for sør-, lule-, nord-, enare-, og østsamisk skal godkjenne ny terminologi og gi råd i bruken av disse.
Gïeleseksjovnh åarjel-, julev-, noerhte-, enare-, jïh luvliesaemien gïelide edtjieh orre teermh jååhkesjidh jïh raerieh vedtedh guktie dejtie nuhtjedh.
Giellagáldu er et samarbeidsprosjekt for sametingene i Sverige, Finland og Norge.
Gïelegaaltije akte laavenjostoeprosjekte saemiedigkide Sveerjesne, Såevmesne jïh Nöörjesne.
- Når nye termer utvikler seg og slår rot i språket, er det mulig å gjennomføre også andre språktiltak, som for eksempel å produsere lærebøker og andre læremidler på de forskjellige samiske språkene, sier presidenten for det norske sametinget Aili Keskitalo.
-Gosse orre teermh evtiesuvvieh jïh roehtsem åadtjoeh gïelesne, dellie gåarede aaj jeatjah gïeleråajvarimmieh tjïrrehtidh, goh learoegærjah jïh jeatjah learoevierhtieh darjodh dejnie ovmessie gïeline, nöörjen saemiedigkien presidente Aili Keskitalo jeahta.
Språkgrensene for de samiske språkene følger ikke riksgrensene.
Saemien gïeleraasth eah rïjhkeraastide dåeredh.
En helhetlig språkpolitikk krever godt samarbeid over riksgrensene.
Akte ållesth gïelepolitihke aktem hijven laavenjostoem kreava rïjhkeraasti dåaresth.
Sør- og lulesamisk snakkes både i Norge og Sverige, nordsamisk i tillegg også i Finland, enaresamisk snakkes kun i Finland, men østsamisk snakkes både i Finland og Russland, og til en viss grad også i Norge.
Åarjel- jïh julevsaemien dovne Nöörjesne jïh Sveerjesne soptsesuvvieh, noerhtesaemien aaj lissine Såevmesne, enaresaemien ajve Såevmesne soptsesåvva, men luvliesaemien soptsesåvva dovne Såevmesne jïh Russlaantesne, jïh ånnetji aaj Nöörjesne.
Målet for Giellagáldu er å rotfeste slike termer som eksempler i lulesamisk som også blir forstått i Norge og Sverige.
Gïelegaaltijen ulmie lea dagkerh teermh roehtsine tseegkedh vuesiehtimmien gaavhtan julevsaemien gïelesne, mejtie aaj dovne Nöörjesne jïh Sveerjesne guarka.
-D et nordiske språksamarbeidet er viktig for bevaring av felles grunnlag for de samiske språkene slik at de samiske språkene kan brukes overs landegrensene og at grensene ikke skal være hinder for kommunikasjonen mellom de samiske språkene, uttaler styreleder Håkan Jonsson for sametinget i Sverige.
-Noerhtelaanti gïelelaavenjostoe lea vihkeles jis edtja aktem tjåenghkies våaromem gorredidh dejtie saemien gïelide, guktie saemien gïelh maehtieh åtnasovvedh laanteraasti rastah, jïh raasth eah edtjh heaptojne årrodh govlesadtemasse dej saemien gïeli gaskem, Sveerjen saemiedigkien ståvroen åvtehke Håkan Jonsson jeahta.
Tilfredsstillelse av språkbegjær
Gïelelastoem madtjeldehtedh
Giellagáldu er et sakkyndig fagorgan som både tilbyr språkhjelp og gir veiledning i spørsmål som vedrører bruken av de samiske språkene.
Gïelegaaltije akte faageårgaane aamhtesemaahtojne mij dovne gïeleviehkiem faalehte jïh gyhtjelassine saemien gïeleåtnoen bïjre bihkede.
Det betyr at språkbrukerne for eksempel kan be Giellagáldu om veiledning i hvordan det og det skal skrives på samisk.
Daate sæjhta jiehtedh gïeleutnijh vuesiehtimmien gaavhtan maehtieh Gïelegaaltijem gihtjedh bïhkedimmien bïjre guktie dïhte jïh dïhte saemiengïelesne tjaalasåvva.
I tillegg til terminologiarbeid og normering jobber institusjonen også med språkrøkt.
Lissine dan barkose teermigujmie jïh normeradimmine institusjovne aaj gïelegorredimmine barka.
Giellagáldu skal i tillegg gi informasjon om de samiske språkene og i samisk faglige spørsmål, og offentliggjøre språksaker.
Lissine Gïelegaaltije edtja bïevnesh vedtedh saemien gïeli jïh saemienfaageles gyhtjelassi bïjre, jïh gïele-aamhtesh beagkoehtidh.
Permanent nordisk språksamarbeidsorgan
Ihkuve noerhtelaanti gïelelaavenjoestoeårgaane
Det øverste vedtaksorganet for de samiske språkene kan ikke bare være et prosjekt.
Dïhte bijjemes nænnoestimmieårgaane saemien gïelide ij maehtieh ajve akte prosjekte årrodh.
Prosjektet gir sametingene tre år på å tilrettelegge for permanent finansiering av Sámi Giellagáldu.
prosjekte saemiedigkide golme jaepieh vadta akten ihkuve finansieradæmman sjïehteladtedh Saemien Gïelegaaltijistie.
- De samiske språkene er ennå i en utsatt situasjon.
-Doh saemien gïelh leah annje akten geerve tsiehkesne.
Derfor kan ikke samisk bare være et prosjekt.
Dan åvteste saemien ij maehtieh ajve akte prosjekte årrodh.
Nå har vi en unik mulighet for å jobbe politisk iherdig i forhold til de statlige myndighetene og regjeringene for å få foretaket til å bli permanent, lover lederen for Samisk Parlamentarisk Råd, Tiina Sanila-Aikio.
Daelie aktem sjïere nuepiem utnebe politihkeles tjarke barkedh dej staaten åejvieladtji jïh reerenasside vööste ihke gïelegaaltije ihkuve sjædta, Saemien Parlamentarihkeles Raerien åvtehke, Tiina Sanila-Aikio jeahta.
Budsjettet for det treårige prosjektet er på om lag 25,5 millioner kroner (3,1 millioner euro).
Budsjedte daan golmenjaepien prosjektese lea ovrehte 25,5 millijovnh kråvnah (3,1 millijovnh euro).
I forrige uke ble det klart at sametingene i Finland, Sverige og Norge får om lag 7,5 millioner norske kroner (922.439 euro) i Interreg støtte til prosjektet og litt over 1,3 millioner norske kroner (163.415 euro) i statlig IR-støtte fra den norske staten.
Evteben våhkoen daajroes sjïdti saemiedigkie Såevmesne, Sveerjesne jïh Nöörjesne åadtjoeh medtie 7,5 millijovnh nöörjen kråvnah (922,439 euro) Interreg-dåarjojne prosjektese, jïh ånnetji vielie goh 1.3 millijovnh kråvnah (165.415 euro) staaten IR-dåarjojne nöörjen staateste.
Prosjektet finansieres i tillegg til delprogrammet for Interreg V A Nord Sápmi av Lapin liitto, Troms fylkeskommune og sametingene i Norge, Sverige og Finland.
Prosjekte beetnehvierhtie åådtje lissine dan bielieprogrammese Interreg V A Noerhte Saepmie, Lapin liittoste, Tromsen fylhketjïelteste jïh saemiedigkijste Nöörjesne, Sveerjesne jïh Såevmesne.
Prosjektet varer i tre år ledes av det finske sametinget.
Prosjekte golme jaepieh vaasa jïh såevmien saemiedigkie prosjektem stuvrie.
Giellagáldu trer i funksjon fra 3. august 2015.
Gïelegaaltije aalka juhtedh mïetsken 3.b. 2015 raejeste.
Mer informasjon kan fås av:
Vielie bïevnesh maahtah åadtjodh daejstie:
Tiina Sanila-Aikio, leder for Samisk Parlamentarisk Råd/ordfører for sametinget i Finland +358 50 300 1780
Tiina Sanila-Aikio, Saemien Parlamentarihkeles Raerien/Såevmien saemiedigkien åvtehke +358 50 300 1780
Aili Keskitalo, president for sametinget i Norge +47 971 29 305
Aili Keskitalo, Nöörjen saemiedigkien presidente +47 971 29 305
Håkan Jonsson, leder for styret i sametinget i Sverige +46 70-322 83 01
Håkan Jonsson, Sveerjen saemiedigkien ståvroeåvtehke +46 70-322 83 01
Grenseoverskridende regionalt samarbeid / Internasjonalt arbeid / Forsiden - Sametinget
Raastendåaresth regijovnaale laavenjostoe / Gaskenasjovnaale barkoe / Saemiedigkie - Sametinget
Grenseoverskridende regionalt samarbeid
Raastendåaresth regijovnaale laavenjostoe
Å delta aktivt gjennom SPR i EUs arbeid med urfolksspørsmål.
Eadtjohklaakan meatan årrodh SPR’en tjïrrh EU’n barkosne aalkoealmetjegyhtjelassigujmie.
En styrket deltakelse fra Sametinget i det arktiske samarbeidet.
Saemiedigkie edtja tjarki meatan årrodh arktiske laavenjostosne.
En fast urfolksrepresentasjon i Barentsrådet, og for at de ulike urfolksgruppene har faste medlemmer i Barents regionråd.
Staeries aalkoealmetjetjirkijh Barentsraeresne utnedh, jïh dah joekehts aalkoealmetjedåehkieh staeries lïhtsegh Barentsen regijovneraeresne utnieh.
Arktisk råd
Arktisk raerie
Det arktiske samarbeidet involverer åtte stater i det sirkumpolare området, og omfatter både et samarbeid mellom de respektive statenes regjeringer og parlamentariske forsamlinger.
Arktiske laavenjostosne gaektsie staath leah meatan dennie sirkumpolare dajvesne, jïh dovne akte laavenjostoem feerhmie staati fïereguhten reerenassi gaskem, jïh parlamentarihkeles krirriej gaskem.
Arktisk råd, som er et regionalt samarbeidsorgan, er etablert for å fremme samarbeid, koordinering og samhandling mellom de arktiske stater i felles arktiske saker, spesielt bærekraftig utvikling og miljøvern.
Arktisk raerie, mij lea akte regijovnale laavenjostoeåårgane, lea tseegkesovveme juktie laavenjostoem, iktedimmien jïh ektiebarkoem eadtjoestidh dej arktiske staati gaskem, tjåenghkies arktiske aamhtesinie, joekoen monnehke evtiedimmie jïh byjresevaarjelimmie.
I dette samarbeidet har seks urfolksorganisasjoner status som permanente deltakere.
Daennie laavenjostosne govhte aalkoealmetjesiebrieh staatusem utnieh goh ihkuve meatanårrojh.
Arktisk råd består av Norge, Danmark/Grønland/Færøyene, Sverige, Finland, Island, USA, Canada og Russland.
Arktisk raeresne Nöörje, Danmaarhke/Kruanalaante/Færøyene, Sveerje, Såevmie, Islaante, USA, Canada jïh Russlaante.
I tillegg deltar representanter for arktiske urfolk som permanente deltakere i rådet.
Lissine dle tjirkijh dejstie arktiske aalkoealmetjijstie meatan goh ihkuve meatanårrojh raeresne.
Blant disse er Samerådet som representerer samene i Norge, Sverige, Finland og Russland.
Dej gaskem Saemieraerie mij lea saemiej åvteste Nöörjesne, Sveerjesne, Såevmesne jïh Russlaantesne.
De seks urfolksorganisasjoner som sitter rundt bordet sammen de åtte medlemsstatene med status som permanente deltakere er:
Dah govhte aalkoealmetjesiebrieh mah buertiebealesne tjahkasjieh dej gaektsie lïhtsegestaatigujmie ektine mah staatusem ihkuve meatanårroejinie utnieh leah:
Arktisk Råd er et konsensusorgan der de seks urfolksorganisasjonene som permanente deltakere har tale- og forslagsrett på linje med de åtte medlemsstatene, men de har ikke stemmerett.
Arktiske Raerie akte konsensusåårgane gusnie dah govhte aalkoealmetjesiebrieh goh ihkuve meatanårrojh luhpiem utnieh soptsestidh jïh raeriestimmiejgujmie båetedh seammalaakan goh dah gaektsie lïhtsegestaath, men dah eah steemmereaktam utnieh.
Urfolksorganisasjonene, de seks permanente deltakerne støttes av et eget sekretariat som er lokalisert i København: Indigenous Peoples Secretariat (IPS).
Akte jïjtse tjaelijesijjie mij lea Københavnesne dejtie aalkoealmetjesiebride, dah govhte ihkuve åårganisasjovnh, dåarjele: Indigenous Peoples Secretariat (IPS)
Frankrike, Tyskland, Nederland, Polen, Spania og Storbritannia har per november 2011 status som observatørstater.
Gålkoen 2011 dle Frankrijhke, Tysklaante, Nederlaante, Polen, Spanije jïh Stoerrebritannije staatusem utnieh goh vuartasjæjjastaath.
Arktisk råd ble opprettet i 1996 som en utvidelse av det arktiske miljøvernsamarbeidet (Arctic Environmental Protection Strategy, AEPS) fra 1991.
Arktisk raerie tseegkesovvi jaepien 1996 goh akte vijriedimmie dehtie arktiske byjresevaarjelimmielaavenjostoste (Arctic Environmental Protection Strategy, AEPS) jaepeste 1991.
Formannskapet i rådet rullerer blant de åtte medlemslandene og varer normalt i to år.
Raerien åejvieladtjeraerie jårrele dej gaektsie lïhtsegelaanti gaskem, jïh iemielaakan göökte jaepieh vaasa.
Norge hadde sist formannskapet i perioden 2007-2009, Danmark i perioden 2009-2011, og Sverige har formannskapet i perioden 2011-2013.
Minngemes aejkien Nöörje åejvieladtjeraeriem utni lij boelhken 2007-2009, Danmaarhke boelhken 2009-2011, jïh Sveerje åejvieladtjeraeriem utni boelhken 2011-2013.
Det er Ministermøtet som vedtar programmene og prosjektene som skal gjennomføres i regi av Arktisk råd.
Ministeretjåanghkoe programmide jïh prosjektide nænnoste, mejtie edtja Arktisk raerien tjïrrh tjïrrehtidh.
Ministermøtet avholdes annen hvert år.
Ministeretjåanghkoe lea fïerhten mubpien jaepien.
I perioden mellom ministermøtene avholdes det statssekretærmøter og møter mellom ledende embetsmenn (Senior Arctic officials, SAO).
Daan boelhken ministeretjåanghkoej gaskem, dle staatetjaelijetjåanghkoeh jïh tjåanghkoeh embetsåvtehki gaskem (Senior Arctic officials, SAO).
Selve arbeidet foregår i de seks permanente arbeidsgruppene som dekker følgende programområder:
Jïjtjehke barkoe lea dejnie govhte ihkuve barkoedåehkine, mah daejtie programmesuerkide feerhmieh:
Handlingsprogram mot forurensing i Arktis (ACAP)
Dahkoeprogramme dearjoen vööste Arktisesne (ACAP)
Overvåkning av det arktiske miljø (AMAP)
Vaaksjome dehtie arktiske byjresistie (AMAP)
Bevaring av arktisk fauna og flora (CAFF)
Gorredimmie arktiske kreekijste jïh sjædtojste (CAFF)
Beredskap mot akutt forurensning (EPPR)
Beredskape faahketji dearjoen vööste (EPPR)
Beskyttelse av det marine miljø (PAME)
Vaarjelimmie dehtie marijne byjresistie (PAME)
Bærekraftig utvikling (SDWG)
Monnehke evtiedimmie (SDWG)
Sametinget inngår i den norske delegasjonen til Arktisk råd og deltar på SAO-møter og på ministermøter.
Saemiedigkie lea meatan Arktiske raerien nöörjen delegasjovnesne, jïh lea meatan SAO-tjåanghkojne jïh ministeretjåanghkojne.
Det er etablert en praksis der Sametingspresidenten holder en del av det norske innlegget på ministermøter i Arktisk råd.
Akte vihties vuekie tseegkeme gusnie Saemiedigkiepresidente aktem bieliem dehtie nöörjen håalemistie hööltie ministeretjåanghkojne Arktiske raeresne.
Forurensning har vært og er et viktig tema i arbeidet i Arktisk råd.
Dearjoe orreme, jïh lea akte vihkeles teema Arktiske raerien barkosne.
I 1997 ble tilstandsrapporten om det arktiske miljøet presentert etter seks års samarbeid i AMAP.
Jaepien 1997 dle reektehtsem tsiehkien bïjre dan arktiske byjresen bïjre åehpiedahti, mænngan AMAP’sne laavenjosteme govhte jaepieh.
Det ble dokumentert uakseptable nivåer av miljøgifter og tungmetaller i Arktis på tross av avstanden fra industrialiserte områder.
Desnie vihtiesti fer stoerre veahkah byjresedaalhkesijstie jïh leevlesmetallijste Arktisesne, jalhts guhkede dejstie dajvijste gusnie jïjnje industrije.
Rapporten påviste blant annet at noen av miljøgiftene ender i Arktisk via langtransport og akkumuleres i dyr som blir brukt i tradisjonelt kosthold til urfolk.
Reektehtse vuesiehti gaskem jeatjah naakede dejstie byjresedaalhkesijstie Arktisen gåajkoe båetieh guhkeles-maajeste, jïh kreeki sïjse båetieh mah aerpievuekien beapmojne åtnasuvvieh aalkoealmtji luvnie.
På 2000-tallet tok Arktisk råd også fatt i klimaendringer, og de omfangsrike rapportene rådets ulike arbeidsgrupper har produsert, har vært av stor betydning for å fremheve effekten av klimaendringer og hvor fort de finner sted.
2000-låhkoen dle Arktisk raerie aaj eelki klijmajarkelimmide vuartasjidh, jïh dah vijries reektehtsh mejtie raerien ovmessie barkoedåehkieh dorjeme, stoerre ulmiem åtneme juktie effektem klijmajarkelimmijste vååjnesasse buektedh, jïh man varke dah heannadieh.
Klimastudien fra Arktisk Råd;
Klijmastudije Arktiske Raereste;
Arctic Climate Impact Assessment (ACIA), ble lagt frem i november 2004.
Arctic Climate Impact Assessment (ACIA), bööti gålkoen 2004.
ACIA er en utredning der de åtte arktiske landene – Canada, Danmark, Finland, Island, Norge, Russland, Sverige og USA – har gjennomført en omfattende vurdering og analyse av hvilke konsekvenser klimaendringer vil kunne ha for miljø og samfunn i Arktis.
ACIA lea akte salkehtimmie gusnie dah gaektsie arktiske laanth – Canada, Danmaarhke, Såevmie, Islaante, Nöörje, Russlaante, Sveerje jïh USA – aktem vijries vuarjasjimmiem jïh gïehtjedimmiem dorjeme dejstie konsekvensijstie mah klijmajarkelimmieh sijhtieh utnedh byjresasse jïh siebriedahkide Arktisesne.
Det er en omfattende vitenskapelig sammenstilling av tilgjengelig kunnskap om klimaendringer i Arktis og dens virkninger for regionen og verden for øvrig.
Dïhte akte vijries vitenskapeles tjaatsege dej daajroejgujmie klijmajarkelimmiej bïjre Arktisesne, jïh maam ulmide dïhte åtna regijovnese jïh dan mubpien veartenasse.
Studien består av tre dokumenter – en omfattende vitenskapelig rapport, en sammendragsrapport og et policy dokument.
Studijesne golme tjaatsegh – akte vijries vitenskapeles reektehtse, akte åeniedimmiereektehtse jïh akte policy tjaatsege.
Hovedfunnene i ACIA-studien er at Arktis nå gjennomgår noen av de raskeste og kraftigste klimaendringer på jorden.
Dïhte vihkielommes maam gaavneme ACIA-goerehtimmesne lea Arktise såemies dejstie verkemes jïh tjerkemes klijmajarkelimmijstie eatnamisnie dååjre.
Arktis er hjem for mange urfolk som har en kultur og levemåte tilpasset det arktiske miljøet.
Arktise akte hïejme gellide aalkoealmetjidie mah aktem kultuvrem jïh jieledevuekiem utnieh mah leah dan arktise byjresasse sjïehtedamme.
ACIA-utredningen har lagt vekt på å bruke urfolks kunnskaper, og kombinere disse med forskningsresultater.
ACIA-salkehtimmie lea leavloem bïejeme aalkoealmetji daajrojde nåhtadidh, jïh dejtie aktanidh dotkemeilledahkigujmie.
I forhold til klimaendringer uttrykker urfolk bekymringer på internasjonale arenaer som Arktisk råd og under FNs klimakonvensjon.
Klijmajarkelimmiej sjïekenisnie dle aalkoealmetjh tjoeperdimmiejgujmie båetieh gaskenasjovnale sijjine, goh Arktiske raeresne jïh EN’i klijmakonvensjovnesne.
Det oppleves som et stort paradoks for urfolk at forbrenningen av olje, gass og kull fører til global oppvarming, som igjen fører til økt tilgjengelighet for petroleums- og gruvedriftsaktiviteter i urfolks land- og havområder.
Aalkoealmetjidie dle vååjnoe goh akte stoerre paradokse daate båelteme åljeste, gaasseste jïh tjïrreste dorje guktie abpe veartene baahkene, jïh dellie aaj aelhkebe sjædta petroleum- jïh jienemehaevtiedarjomigujmie nïerhkedh aalkoealmetji laante- jïh mearoedajvine.
Samt til avbøtende tiltak mot klimaendringer som utstrakt utbygging i urfolksområder av fornybar energi som vannkraft og vindkraft som gir ulemper for tradisjonelle urfolks næringer som fiske, fangst og reindrift.
Jïh aaj dåvvoden råajvarimmide klijmajarkelimmiej vööste, goh jïjnje bigkeme aalkoealmetji dajvine orrestimmeles energijeste, goh tjaetsiefaamoe jïh biegkefaamoe, mah dåeriesmoerh vedtieh aerpievuekien almetji jieliemidie goh gööleme, bivteme jïh båatsoe.
I tillegg kommer ulike former klimatilpasninger som kan gi negative effekter for berørte urfolk.
Lissine gelliesåarhts klijmasjïehtesjimmieh båetieh, mah maehtieh nåake årrodh aalkoealmetjidie.
Så risikerer urfolkene i neste omgang at mange av negative konsekvenser (økt forurensning, ny økonomi, samfunnsendringer, osv) som følger i kjølvannet av bedre arbeidsklima/temperatur for multinasjonale selskaper som skal utvinne naturressursene i området.
Aalkoealmetjh voestegh dåeriesmoerh åadtjoeh globale baahkenimmine (jienge nåhka, orre aarhth båetieh, vearolde ij vielie dan jiebne, mearoen bijjieskierie læssene, årromesijjieh mearose hajpanieh, j.v. Minngeben aejkien dle aalkoealmetjh jïjnjh nåake konsekvensh åadtjoeh (læssanamme dearjoe, orre ekonomije, siebriedahkejarkelimmieh j.n.v.), mah minngesne båetieh aktede buerebe barkoeklijmeste/ temperatuvreste dejtie mulitnasjovnale sïeltide, mah edtjieh eatnemevierhtide evtiedidh dajvesne.
Det er derfor viktig å sikre urfolkene reell medbestemmelse og en rimelig andel av de fordeler som den økte tilgangen til ressursene medfører.
Dannasinie vihkeles gorredidh dah aalkoealmetjh åadtjoeh meatan årrodh nænnoestidh, jïh aktem hijven låhkoem dejstie aevhkijste åadtjoeh goh dah læssanamme vierhtieh vedtieh.
I den senere tid har Arktisk råd - i tillegg til å håndtere forurensning og klimaendringer - snudd oppmerksomheten mot hvordan samfunnet kan tilpasse seg endringene som finner sted.
Dan minngemes tïjjen dle Arktisk raerie - lissine dearjoem jïh klijmajarkelimmieh gïetedidh – voerkesvoetem jarkelamme guktie siebriedahke maahta jïjtjemse jarkelimmide sjïehtesjdih mah heannede.
I mai 2011 undertegnet medlemslandene den første juridisk bindende avtalen fremforhandlet i regi av Arktisk råd.
Suehpeden 2011 dah lïhtsegelaanth dan voestes juridihkeles latjkoen bïjre seamadin maam Arktiske raerie buakteme.
Avtalen etablerer et forpliktende rammeverk for samarbeid mellom medlemsstatene i Arktisk råd om søk og redning.
Latjkoe aktem åeliedihks mieriem laavenjostose tseegkie lïhtsegelaanti gaskem Arktiske raeresne, ohtsedimmien jïh beerkemen bïjre.
Videre har det blitt besluttet å nedsette en arbeidsgruppe som skal utvikle et internasjonalt samarbeidsinstrument for beredskap mot oljeforurensning til havs i Arktis.
Vijriesåbpoe dle sjæjsjalamme aktem barkoedåehkiem tseegkedh mij edtja aktem gaskenasjovnale laavenjostoedïrregem evtiedidh, mij edtja åljadearjoen vööste årrodh Arktisen mearosne.
Rådet har også foretatt omfattende vitenskapelige og miljømessige studier av skipsfart, olje- og gassvirksomheten og havforvaltning i Arktis.
Raerie aaj vijries vitenskapeles jïh byjresen gaavhtan studijh tjïrrehtamme skihpevalkesistie, ålja- jïh gaassegïehteldimmeste jïh mearoereeremistie Arktisesne.
På ministermøtet i Nuuk på Grønland i 2011 ble besluttet å opprette et permanent sekretariat for Arktisk råd i Tromsø.
Ministertjåanghkosne Nuukesne Kruanalaantesne jaepien 2011, dle sjæjsjalin aktem ihkuve tjaelijesijjiem tseegkedh Arktiske raaran Tromsøsne.
Sekretariatet skal være operativt fra 2013.
Tjaelijesijjie edtja aelkedh juhtedh jaepeste 2013.
Inntil da fungerer det midlertidige sekretariatet (2006-2013) som er samlokalisert med Norsk Polarinstitutt på Framsenteret i Tromsø.
Daan raajan dle dïhte åvtelhbodti tjaelijesijjie jåhta (2006-2013), mij lea seamma sijjesne goh Nöörjen Polarinstituhte Fram-senterisnie Tromsøsne.
Les mer om Arktisk Råd her.
Lohkh vielie Arktisk Raerien bïjre daesnie.
Barentsrådet og Regionrådet
Barentseraerie jïh Regijovneraerie
Barentsrådets 15. sesjon ble avholdt i Oulu 15.oktober 2015.
Barentsraerien 15. sesjovne lij Oulusne rïhkeden 15.b. 2015.
Finland overlot formannskapet til Russland.
Såevmie åejvieladtjeraeriem Russlaantese vedti.
Barentsrådet vedtok felles kommuniké der følgende saksområder vektlegges; økonomisk samarbeid, transport, miljø og klimaendringer.
Barentsraerie aktem tjåenghkies bæjhkoehtimmiem nænnoesti gusnie daejtie aamhtesesuerkide tjïertestin, ekonomeles laavenjostoe, foeresjimmie, byjrese jïh klijmajarkelimmieh.
Felles kommuniké finnes her.
Tjåenghkies bæjhkoehtimmie lea daesnie.
Russlands formannskap vil bl.a. prioritere bærekraftig utvikling ved å etablere moderne infrastruktur, styrke regionens konkurransekraft og investerings attraktivitet, samtidig som man vektlegger rasjonell bruk av ressurser som oppfyller miljøkrav og som tar fullt ut hensyn til urfolkenes behov og interesser.
Russlaanten åejvieladtjeraerie sæjhta gaskem jeatjah monnehke evtiedimmiem våaroehtidh viehkine daajbaaletje infrastruktuvrem tseegkedh, dajven gaahtjemefaamoem jïh skåårvemelastoem nænnoestehtedh, seamma tïjjen goh leavloem beaja eensi åtnose vierhtijste mah byjresen krïevenassh illieh, jïh ellieslaakan aalkoealmetji daerpiesvoeth jïh ïedtjh krööhkeste.
Det russiske formannskapet ønsker også velkommen ideen om å holde toppmøte for Barentssamarbeidets urfolk, under det russiske formannskapet, og at Russland vil være klar til å diskutere dette med arbeidsgruppen for urfolk og andre kolleger.
Russlaanten åejvieladtjeraerie tuhtjie aaj akte hijven åssjaldahke njuenehketjåanghkoem Barentslaavenjostoen aalkoealmetjidie hööltedh, dan russiske åejvieladtjeraerien nuelesne, jïh Russlaante sæjhta riejries årrodh daam digkiedidh aalkoealmetji barkoedåehkine jïh jeatjah barkoeguejmiejgujmie.
Utenriksministerens tale kan lastes ned her.
Maahtah ålkoerijhkeministeren håalemem våålese leessedh daesnie.
Barentsrådet/Barents Euro-Arctic Council (BEAC) er et forum for mellomstatlig samarbeid i Barents Region.
Barentsraerien/Barents Euro-Arctic Council (BEAC) lea akte forume gaskestaateles laavenjostose Barents Regijovnesne.
Samene, nenetsere og vepsere er urfolkene i Barentssamarbeidet.
Saemieh, nenetserh jïh vepserh leah aalkoealmetjh Barentslaavenjostosne.
Arbeidsgruppen for urfolk (WGIP) deltar på møtene i Barentsrådet og møtene i embetsmannskomiteen.
Aalkoealmetji Barkoedåehkie (WGIP) lea meatan tjåanghkojne Barentsraeresne jïh tjåanghkojne embetsmannmoenehtsisnie.
Samisk parlamentarisk råd oppnevner samiske medlemmer fra Finland, Norge og Sverige til WGIP.
Saemien parlamentarihkeles raerie saemien lïhtsegh nammohte Såevmeste, Nöörjeste jïh Sveerjeste WGIP:se.
Neste sesjon avholdes i Russland i 2017.
Mubpie sesjovne lea Russlaantesne jaepien 2017.
Dagen før Barentsrådets møte, 14. oktober, avholdt Barents Regionråd (BRC) sitt møte.
Biejjien Barentsraerien tjåanghkoen åvtelen, rïhkeden 14.b., Barents Regijovneraerie (BRC) sov tjåanghkoem höölti.
Kainuu regionen, Finland, tok over lederskapet i Regionrådet etter Arkhangelsk Oblast (Russia). Kainuu vil lede BRC til slutten av 2017.
Kainuu regijovne, Såevmie, åvtehkinie sjïdti Regijovneraeresne Arkhangelsk Oblasten mænngan (Russlaante) Kainuu sæjhta BRC:m stuvredh 2017 minngiegietjien raajan.
Barents Regionråd er et interregionalt samarbeidsforum for fylkeskommuner, len, oblast fra de nordlige delene i Finland, Norge and Sverige og nord-vest Russland samt for urfolkene i Barentssamarbeidet.
Barents Regijovneraerie lea akte gaskeregiojvnaale laavenjostoeforume fylhkentjïeltide, lenide, oblastide dejstie noerhtege bielijste Såevmesne, Nöörjesne jïh Sveerjesne jïh noerhte-jillie Russlaanteste, jïh aalkoealmetjdie Barentslaavenjostosne.
Barentsprogrammet 2014-2018, vedtatt av BRC 2. juni 2013, legger føringer for arbeidet i BRC.
Barentsprogramme 2014-2018, nænnoestamme BRC:ste ruffien 2.b. 2013, barkoem BRC:se bihkede.
Programmet finner du her.
Programmem daesnie gaavnh.
Arbeidsgruppen for urfolk i BEAR (WGIP) er oppnevnt av Regionrådet og ble etablert på permanent basis i 1995.
Aalkoealmetji barkoedåehkie BEAR:sne (WGIP) lea nammoehtamme Regijovneraereste jïh tseegkesovvi goh akte ihkuve dåehkie jaepien 1995.
WGIP har rådgivende status overfor Regionrådet og Barentsrådet (Barents Euro-Arctic Council – BEAC), og har dermed en særskilt politisk status innenfor den formelle strukturen i Barentssamarbeidet.
WGIP raeriestæjjastaatusem åtna Regijovneraaran jïh Berentsen-raaran (Barents Euro-Arctic Council – BEAC), jïh dan åvteste aktem sjïere staatusem åtna dan byjjes struktuvren sisnjelen Barentselaavenjostosne.
Representantene fra finsk, svensk og norsk side oppnevnes av Samisk Parlamentarisk Råd for fire år.
Dah tjirkijh såevmien, sveerjen jïh nöörjen bieleste nammoehtamme sjidtieh Saemien Parlamentarihkeles Raereste akten boelhkese mij njieljie jaepieh ryöhkoe.
Representantene for samene, nenetserne og vepserne på russisk side velges for tre år etter forslag fra deres egne organisasjoner.
Tjirkijh saemiej, nenetseri jïh vepseri åvteste russlaanten bielesne veeljesuvvieh golme jaepide, raeriestimmiej mietie dej jïjtsh siebrijste.
Arbeidsgruppens handlingsplan 2013-2016.
Barkoedåehkien dahkoesoejkesje 2013-2016.
Arbeidsgruppen for urfolk fra 2014:
Aalkoealmetji barkoedåehkie jaepien 2014 raejeste:
Christina Henriksen, for samene i Norge.
Christina Henriksen, saemiej åvteste Nöörjesne.
Hun er også valgt som leder for Arbeidsgruppen.
Dïhte aaj Barkoedåehkien åvtehkinie veeljesovvi.
Tiina Sanila-Aikio, for samene i Finland
Tiina Sanila-Aikio, saemiej åvteste Såevmesne
Kristina Nordling, for samene i Sverige
Kristine Nordling, saemiej åvteste Sveerjesne
Valentina Sovkina, for samene i Russland
Valentina Sovkina, saemiej åvteste Russlaantesne
Urfolksrådgiver i Barentssekretariatet, Anja Salo, er sekretær for Arbeidsgruppen.
Aalkoealmetji raeriestæjja Barentstjaelemesijjesne, Anja Salo, lea Barkoedåehkien tjaelije.
Samisk parlamentarisk råd har oppnevnt Christina Henriksen som observatør til Barents Regionråd.
Saemien parlamentarihkeles raerie lea Christina Henriksen nammoehtamme goh vïhtesjæjja Barents Regijovneraeresne.
Hun representerer samene fra Finland, Norge og Sverige.
Dïhte lea tjirkije saemiej åvteste Såevmesne, Nöörjesne jïh Sveerjesne.
Urfolk fra Russland velger urfolkenes faste felles representant til Regionrådet for neste periode, fra høsten 2013 til høsten 2015.
Aalkoealmetjh Russlaantesne aalkoealmetji ihkuve tjåenghkies tjirkijem Regijovneraaran veeljieh mubpien boelhkese, tjaktjen 2013 raejeste jïh tjaktjen 2015 raajan.
Barents Indigenous Peoples Office (BIPO) etablert i 2003
Barents Indigenous Peoples Office (BIPO) tseegkeme jaepien 2013
Barents Urfolkskontor (Barents Indigenous Peoples’ Office – BIPO) ble opprettet i 2003.
Barents Aalkoealmetjekontovre (Barents Indigenous Peoples’ Office – BIPO) tseegkesovvi 2003.
Kontoret finansieres av Sametinget i Norge og administreres av Barentssekretariatet.
Saemiedigkie Nöörjesne beetnehvierhtieh vadta kontovrese jïh Barentstjaelemesijjie dam reerie.
Kontoret skal være et bindeledd mellom urfolkene i Barentssamarbeidet og mellom urfolk og andre aktører i Barentssamarbeidet, og skal spesielt bistå urfolkene fra russisk side med hensyn til prosjektsøknader og informasjon.
Kontovre edtja akte lïhtse årrodh aalkoealmetji gaskem Barentslaavenjostosne, jïh aalkoealmetji jïh jeatjah aktööri gaskem Barentslaavenjostosne, jïh edtja joekoen aalkoealmetjidie russlaanten bielesne viehkiehtidh prosjekteohtsemigujmie jïh bïevnesigujmie.
BIPO ble i 2007 flyttet fra Murmansk by til Lovozero.
Jaepien 2007 BIPO Murmansken staareste Lovozerose juhti.
I 2012 ble kontoret flyttet til Murmansk.
Jaepien 2012 kontovre Murmansken gåajkoe vihth juhti.
Kontoret ledes av Tatiana Egorova.
Tatiana Egorova kontovrem stuvrie.
Mer informasjon her.
Vielie bïevnesh daesnie.
Nordisk samisk samarbeid
Noerhtelaanti saemien laavenjostoe
Myndighetene i Sverige, Finland og Norge har hatt et samarbeid om samiske spørsmål siden Nordisk samarbeidsorgan for same- og reindriftsspørsmål ble opprettet ved Kgl. res. i 1964.
Dah åejvieladtjh Sveerjesne, Såevmesne jïh Nöörjesne aktem laavenjostoem åtneme saemien gyhtjelassi bïjre mænngan laavenjostoeåårgane saemie- jïh båatsoeburriejgyhtjelasside tseegkesovvi Gånkan resolusjovnesne jaepien 1964.
Dette samarbeidsorganet har vært et kontaktorgan på embetsnivå mellom de tre landenes regjeringer for informasjon og diskusjon.
Daate laavenjostoeåårgane akte govlehtimmieåårgane embetedaltesisnie dej golme laanti reerenassi gaskem, bïevnesi jïh digkiedimmien gaavhtan.
Samarbeidsutvalget ble i 2001 erstattet av Nordisk embetsmannsorgan for samiske spørsmål som også har representasjon fra sametingene.
Jaepien 2001 dle laavenjostoeåårganen sijjeste Noerhtelaanti embetsmannsåårgane saemien gyhtjelasside bööti, gusnie aaj tjirkijh saemiedigkijste.
I 2000 ble det etablert et fast samarbeid mellom sametingspresidentene og ministrene som har ansvaret for samiske saker i Finland, Sverige og Norge.
Jaepien 2001 dle akte vihties laavenjostoe tseegkesovvi saemiedigkiepresidenti jïh ministeri gaskem, mah diedtem utnieh saemien aamhtesi åvteste Såevmesne, Sveerjesne jïh Nöörjesne.
Ministrene og sametingspresidentene møtes regelmessig for å orientere om, drøfte og behandle samiske spørsmål av felles interesse.
Dah ministerh jïh saemiedigkiepresidenth jaabnan gaavnesjieh juktie saemien gyhtjelassh bievnedh, digkiedidh jïh gïetedidh, mej åvteste gaajhkesh iedtjem utnieh.
Målsettingen med det nye nordiske samarbeidet er å styrke og utvikle det samiske folkets språk, kultur, næringer og samfunnsliv.
Dïhte ulmie dejnie orre noerhtelaanti laavenjostojne lea veaksahkåbpoe darjodh jïh evtiedidh saemiej gïelem, kultuvrem, jielemh jïh siebriedahkejieledem.
Samarbeidet har uformell, men nær tilknytning til Nordisk Ministerråd.
Laavenjostoe aktem ovbyjjes, men lihke ektiedimmiem åtna Noerhtelaanti Ministereraaran.
Forberedelse og oppfølging av saker ivaretas av Nordisk embetsmannsorgan for samiske spørsmål.
Noerhtelaanti embetsmannsåårgane saemien aamhtesidie soejkesje jïh fulkese.
Ansvaret for sammenkalling og ledelse av møtene går på omgang mellom de tre landene
Dah golme laanth diedtem utnieh fïereguhten aejkien tjåanghkojde gohtjedidh jïh tjåanghkojde stuvredh.
Grunnskole og VGS / Opplæring / Forsiden - Sametinget
Maadthskuvle jïh Jåa / Lïerehtimmie / Saemiedigkie - Sametinget
Grunnskole og VGS
Maadthskuvle jïh Jåa
Skolen er en av våre viktigste samfunnsinstitusjoner.
Skuvle lea akte mijjen vihkielommes institusjovnijste siebriedahkesne.
Den er forankret i fortiden og skal ruste oss for fremtiden.
Dïhte lea viedteldihkie dejpelasse jïh edtja mijjem ryöjredidh båetijen beajjan.
Skolen og læreren overfører kunnskap, kultur og verdier fra et slektsledd til det neste.
Skuvle jïh lohkehtæjja daajroem, kultuvrem jïh aarvoeh boelveste boelvese sertiestieh.
Kompetanse- máhttu - er samfunnets primære ressurs.
Maahtoe lea sibriedahken aalkoevierhtie.
Satsning på skole og utdanning er derfor avgjørende for at det samiske samfunnet skal utvikles i tråd med det samiske folks egne visjoner, egne prioriteringer og premisser
Jis dïhte saemien siebriedahke edtja evtiesovvedh saemiej jïjtsh visjovnigujmie, prijoritetigujmie jïh premissigujmie, dle skuvle jïh ööhpehtimmie dïhte ellen vihkielommes.
å utarbeide en helhetlig samisk utdanningspolitikk for grunnopplæring og videregående opplæring
aktem ållesth saemienööhpehtimmiepolitihkem maadthlïerehtæmman jïh jåarhkeööhpehtæmman evtiedidh
at refusjonssatsen til samisk språkundervisning justeres slik at de reelle kostnadene dekkes
refusjovnemaaksoe saemien gïelelïerehtæmman staeriesåvva guktie dah riektes maaksoeh maaksasuvvieh
at grendeskoler i samiske områder opprettholdes
gaerteneskuvlh saemien dajvine tjåadtjoehtidh
å øke antall elever som fullfører videregående
learohkelåhkoem lissiehtidh mah jåarhkeskuvlem illehtieh
Dette jobber vi med nå:
Daelie daejnie barkebe:
Sametingsmelding om opplæring og utdanning.
Saemiedigkien bïevnese lïerehtimmien jïh ööhpehtimmien bïjre.
Sametinget i Norge har inntil nå ikke utviklet overordnede målsettinger for en helhetlig utdanningspolitikk.
Saemiedigkie Nöörjesne lea daan raajan ij naan bijjemes ulmieh evtiedamme akten ållesth ööhpehtimmiepolitihkese.
Med Sametingsmelding om opplæring og utdanning vil Sametinget gjøre noe med dette.
Saemiedigkien bïevnesinie lïerehtimmien jïh ööhpehtimmien bïjre, Saemiedigkie sæjhta maam akt daejnie darjodh.
Først og fremst fordi utdanningspolitikk er av stor betydning for det samiske samfunnet og samfunns- og kompetansebygging i nåtid og i fremtid.
Uvtemes dan åvteste ööhpehtimmiepolitihke lea joekoen vihkeles dan saemien siebriedahkese, jïh siebriedahke- jïh maahtoebigkemen gaavhtan, daelie jïh båetijen biejjien.
Medvirke til refusjon av opplæringsloven, voksenopplæringsloven, privatskoleloven og tilhørende forskrifter vedrørende samisk opplæring
Meatan årrodh guktie refusjovne sjædta ööhpehtimmielaakesne, geerveööhpehtimmielaakesne, privaateskuvlelaakesne jïh mieriedimmine saemien lïerehtimmien bïjre
Revidere læreplaner fastsatt av Sametinget.
Learoesoejkesh staeriedidh mejtie Saemiedigkie jååhkesjamme
Sametinget gir informasjon og veiledning om samisk opplæring innenfor grunnopplæring.
Saemiedigkie beavna jïh bïhkede saemien lïerehtimmien bïjre maadthlïerehtimmien sisnjelen
Samisk opplæring - rettigheter og plikter.
Saemien lïerehtimmie – reaktah jïh dïedth
Fjernundervisning:
Maajhööhpehtimmie:
Fjernundervisning og hospitering er en alternativ opplæringsform som kun skal benyttes i de tilfeller hvor vanlig opplæring ikke er mulig.
Maajhööhpehtimmie jïh viesehtimmie leah akte alternatijve lïerehtimmievuekie maam edtja ajve nåhtadidh dej veajkoej gosse ij maehtieh sïejhme lïerehtimmiem vedtedh.
Skoleeier som ikke har lærer som kan gi opplæring i samisk, må da tilby sine elever opplæring i samisk ved bruk av slike alternative opplæringsformer
Skuvleaajhtere, mij ij naan lohkehtæjjam utnieh guhte maahta lïerehtimmiem vedtedh saemiengïelesne, tjuerieh sijjen learohkh lïerehtimmiem saemiengïelesne faalehtidh, viehkine alternatijve lïerehtimmievuekijste.
Det tilbys i dag fjernundervisning i samiske språk både på grunnskolen og i videregående skole.
Daan biejjien maajhööhpehtimmiem faalehte saemien gïeline dovne maadthskuvlesne jïh jåarhkeskuvlesne.
I forskrift til opplæringsloven § 7-1 om alternative opplæringsformer, er fjernundervisning ett av flere alternativer.
Mieriedimmesne ööhpehtimmielaakese § 7 -1 alternatijve lïerehtimmievuekiej bïjre, dle maajhööhpehtimmie akte gellijste alternatijvijste.
Fylkesmannen i Nordland har koordineringsansvar for sør- og lulesamisk fjernundervisning.
Fylhkenålma Nordlaantesne iktedimmiedïedtem åtna åarjel-jïh julevsaemien maajhööhpehtimmien åvteste.
Fylkesmannen i Finnmark har koordineringsansvar for nordsamisk fjernundervisning.
Fylhkenålma Finnmaarhkesne iktedimmiedïedtem åtna noerhtesaemien maajhööhpehtimmien åvteste.
Satsning på skole og utdanning er avgjørende for at det samiske samfunnet skal utvikles i tråd med det samiske folks egne visjoner, egne prioriteringer og premisser
Jis dïhte saemien siebriedahke edtja evtiesovvedh saemiej jïjtsh visjovnigujmie, prijoritetigujmie jïh premissigujmie, dle skuvle jïh ööhpehtimmie dïhte ellen vihkielommes.
Tospråklighetsmidler sørsamisk
Guektiengïelevoete - vierhtieh åarjelsaemien