pere/sami_parallel huggingface dataset:
- Jeg ser frem til å drøfte forslag til løsninger for en bærekraftig utvikling med andre urfolk, og med statlige representanter, NGOer og med miljøaktivister i løpet av Rio20+.
- Manne aavone uvtelassh dijveldidh loetemidie staeries evtiedimmien muhteste jeatjah aalkoealmetjigujmie, jïh jeatjah staaten lihtsegigujmie, NGO:gujmie jïh jeatjah byjreskebarkijigujmie dan mearan gåessie Rio20+.
Jeg gleder meg også til å bidra med et innlegg på et side-arrangement som Australias statsminister Julia Gillard har invitert meg til på onsdag den 20. juni, forklarer sametingsråd Vibeke Larsen.
Manne aaj sjuesjedem goh åadjtoem aktem sæjroe-øørnemem lahtestidh mïsse Australijan staateministeere Julia Gillard mannem bøøreme ruffien gaskavahkoen 20. b., saemiedigkieraerie Vibeke Larsen tjielkeste.
Temaet for side-arrangementet er forvaltning av land- og sjøområder i regi av urfolk og lokalsamfunn som baserer seg på bevaring og bærekraftig bruk av det biologiske mangfoldet.
Sæjroeøørnemen aamhtese lea guktie aalkoealmetjh jïh voenges siebriedahkh maehtieh eatneme- jïh jaevriedajvh reeredh jih daejtie tjirkedh jïh staries åtnoem tjïrrehtidh biologihken gellienvoeten muhteste.
Ideen er videre at det skal etablere et nettverk mellom stater og urfolk der erfaringer og utvikling av slike modeller kan drøftes.
Dïhte åssjelmes galka vïjrebe viermiem tseegkedh staati jïh aalkoealmetji gaskemsh gusnie maahta dååjrehtsh jïh dagkeres modelli evtiedimmiem dijveldidh.
- Fra Sametingets side vil vi særskilt vise til finnmarksloven, og hvordan konsultasjonsavtalen mellom Sametinget og statlige myndigheter benyttes for å oppnå enighet om samisk deltakelse i forvaltningsmodeller om naturgrunnlaget i samiske områder, sier rådsmedlem Larsen avslutningsvis.
- Saemiedigkien bieleste sïjhtebe Finnmarken laakese vuesiehtidh, jïh guktie konsultasjovnelatkjoem utnedh Saemiedigkien jïh staaten byjjesfaamoej gaskemsh guktie sjiehtedidh saemieh gelkieh meatan årroeh reerememodellisnie eatnemen muhteste saemien dajvine, raerielihtsege Larsen jeahta minngemes.
Sametingsråd Vibeke Larsen, tlf. 941 30 116
Saemiedigkieraerije Vibeke Larsen, tlf. 941 30 116
Sametingsrådet sover ute på lørdag / Taler og artikler / Sametingsrådet / Organisasjonsstruktur / Om Sametinget / Forsiden - Sametinget
Saemiedigkieraerie ålkone jïjjede laavadahken / Håalemh jïh tjaalegh / Saemiedigkieraerie / Åårganisasjovnestruktuvre / Saemiedigkien bïjre / Saemiedigkie - Sametinget
Sametingsrådet sover ute på lørdag
Saemiedigkieraerie ålkone jïjjede laavadahken
Sametingspresident Aili Keskitalo tar med seg resten av sametingsrådet og overnatter utendørs natt til søndag.
Saemiedigkieraerie Aili Keskitalo vaalta meatan dejtie mubpide saemiedigkieraeresne jïh ålkone jïjjede laavadahken jïjjen.
De gjør dermed som svært mange andre landet rundt, og deltar i kampanjen #nattinaturen organisert av Norsk Friluftsliv.
Dellie dah darjoeh goh joekoen jïjnjh jeatjebh bïjre jarkan laantesne, jïh meatan sjædta kampanjesne #nattinaturen maam Norsk Friluftsliv öörnede.
- Vi sover selvfølgelig i lávvu, som i uminnelige tider har vært det samiske folkets foretrukne måte å overnatte på når vi ferdes i naturen, forteller Sametingspresident Aili Keskitalo.
- Mijjieh hævvi låavthgåetesne åerebe, mij guhkede gietjeste lea desnie gusnie mijjieh saemieh libie jïjjedamme gosse eatnamisnie fealadamme, saemiedigkiepresidente Aili Keskitalo soptseste.
I den samiske kulturen er opplevelsen av friluftsliv en kilde til stor rikdom i livet.
Dååjresh eatnamisnie utnedh lea akte ræjhkoes gaaltije jieliedisnie saemien kultuvresne.
Dette ble understreket av nylige forskningsresultater som viste at samiske ungdommer scorer høyest når det gjelder aktiviteter i naturen.
Dam aaj vihtiesti aadtjege dotkemeilledahkine mah vuesiehtin saemien noerh leah væjkalommes gosse lea darjomi bïjre eatnamisnie.
Men livet i naturen bærer også med seg noe større for det samiske; nemlig grunnlaget for den samiske kulturen.
Men jielede eatnamisnie aaj mij akt stuerebe saemide: gidtjh våarome dan saemien kultuvrese.
Sametingspresidenten har derfor flere motiver for å delta i #nattinaturen-kampanjen.
Saemiedigkiepresidente dan åvteste jienebh fåantoeh åtna man åvteste edtja meatan årrodh "nattinaturen- kampanjesne.
- For det første synes jeg det er viktig å oppfordre folk til aktivitet i naturen for psykisk og fysisk velvære.
- Uvtemes tuhtjem vihkeles haestedh almetjidie eatnamisnie årrodh dan psykiske jïh fysiske tryjjesvoeten gaavhtan.
Men for meg er det et minst like viktig å slå et slag for den bærekraftige bruken av naturen.
Men mov gaavhtan lea unnemes seamma vihkeles tjïertestidh dam monnehke åtnoem eatnamistie.
Jeg vil at også mine barnebarn, og deres barnebarn igjen, skal få en mulighet til å leve med og høste av naturens rikdom, forsetter Keskitalo.
Manne sïjhtem aaj mov aahkuvh jïh dej aahkuvh vihth, edtjieh nuepiem åadtjodh eatnaminie jieledh jïh eatnemen ræjhkoesvoeteste nuhtedh, Keskitalo jåarhka.
Bærekraftig bruk av naturen er kjennetegnet på de tradisjonelle samiske næringene.
Monnehke åtnoe eatnamistie lea dïhte maam doh aerpievuekien saemien jielemh vuesiehtieh.
Eksempler er reindrift, fiske, jakt, bærplukking og annen høsting.
Goh båatsoe, gööleme, vijreme, möörjeme jïh jeatjah nuhteme.
Men sametingspresidenten peker også på at nye samiske næringer, som reiseliv, har bærekraftig friluftsliv som grunnlag.
Men saemiedigkiepresidente aaj tjïerteste doh orre saemien jielemh, goh fealadasse, aktem monnehke ålkoejieledem våaroeminie åtna.
Hun trekker frem reiselivsaktøren Gallas, som hjelper rådet med det praktiske rundt lørdagens overnatting.
Dïhte neebnie fealadasseaktööre Gallas, mij raeriem viehkehte dej dæjpeles aatigujmie laavadahken jïjjedimmine.
- Om Gallas ønsker det har de et enormt potensial til å kunne skape arbeidsplasser med grunnlag i både samisk kultur og friluftsliv.
- Jis Gallas dam sæjhta dellie dah aktem stoerre nuepiem åtna barkoesijjieh sjugniedidh mah våaromem utnieh dovne saemien kultuvresne jïh ålkoejieliedisnie.
Mange reisende er interesserte i autentiske og bærekraftige naturopplevelser, og jeg har stor tro på at et moderne reiseliv som bygger på tradisjoner kan ha stor betydning for det samiske samfunnet i fremtiden, avslutter sametingspresident Aili Keskitalo.
Jïjnjh fealadæjjah ïedtjem utnieh tjïelke jïh monnehke dååjresistie eatnamisnie, jïh manne ojhte vïenhtem akte daajbaaletje fealadasse mij aerpievuekine bigkie maahta joekoen vihkeles sjïdtedh dan saemien siebriedahkese båetijen aejkien, saemiedigkiepresidente Aili Keskitalo minngemosth jeahta.
Ytterligere informasjon:
Bïevnesh:
Sametingsrådet overnatter i Vika utenfor Røros 5-6 september. I tillegg til president Aili Keskitalo er det sametingsrådsmedlemmene Thomas Åhren, Ann-Mari Thomassen, Henrik Olsen og Silje Karine Muotka som deltar.
Saemiedigkieraerie Vikesne, Röörosen ålkolen, jïjjede skïereden 5.-6.b. Lissine Aili Keskitalo aaj saemiedigkieraerien lïhtsegh Thomas Åhrén, Ann-Mari Thomassen, Henrik Olsen jïh Silje Karine Muotka meatan.
Det er Norsk Friluftsliv, en fellesorganisasjonen for 15 frivillige friluftslivsorganisasjoner i Norge, som står bak kampanjen #nattinaturen.
Norsk Friluftsliv, akte ektiesiebrie 15 jïjtjevyljehke ålkoejieledesiebride Nöörjesne, mij kampanjen "nattinaturen duekesne tjåådtje.
Så mange som 700 politikere fra hele landet har meldt sin deltakelse i kampanjen.
Dan gellie goh 700 politihkerh abpe laanteste leah beavneme dah edtjieh meatan årrodh kampanjesne.
Mer informasjon kan finnes her: http://www.norskfriluftsliv.no/nattinaturen/
Vielie bïevnesh maahta daesnie gaavnedh: http://www.norskfriluftsliv.no/nattinaturen/
Ved spørsmål om sametingsrådets overnatting kan politisk rådgiver Runar Myrnes Balto kontaktes på tlf. 97773778.
Ved spørsmål om sametingsrådets overnatting kan politisk rådgiver Runar Myrnes Balto kontaktes på tlf. 97773778.
Sametingsrådet støtter Kystaksjonen / Marine næringer / Næringer / Forsiden - Sametinget
Saemiedigkieraerie göölemevierhtiegæmhpoem dåarjohte noerhtene / Marijne jielemh / Jielemh / Saemiedigkie - Sametinget
Sametingsrådet støtter Kystaksjonen Sametingsrådet støtter Kystaksjonen og kravene om at leveringsforpliktelsene i nord må respekteres, slik Stortinget opprinnelig vedtok.
Saemiedigkieraerie dåarjohte dam maam gohtje mearoegaedtiestujmiem jïh krïevenasside deallahtimmiedïedti bïjre noerhtene mejtie tjuara seahkaridh, naemhtie guktie Stoerredigkie aalkoelisnie nænnoesti.
- Fiskeriene og retten til å fiske er selve livsnerven og danner grunnlaget for både bosetting og utvikling i svært mange bygder og tettsteder i Nord-Norge, uttaler sametingsråd Silje Karine Muotka.
– Göölemejielemh jïh göölemereaktah leah dïhte jïjtjehke jieledefaamoe, jïh våaromem biejieh dovne årroemasse jïh evtiedæmman gaajh gelline voenine jïh sijjine Noerhte-Nöörjesne, saemiedigkieraerie Silje Karine Muotka jeahta.
Hun understreker at selv etter mange år med strenge og harde reguleringer, er aktiviteten som fisken og fiskerinæringen skaper, sentrale og bærende elementer.
Dïhte tjïerteste jalhts gelliej jaepiej mænngan striengkies jïh garre sjïehtesjimmiejgujmie, dellie dïhte darjome maam guelie jïh gueliejieleme sjugnede, vihkeles jïh guedtije biehkieh.
– Det kan uten tvil fastslås at befolkningen gjennom sin bosetting i fjordene og langs kyst av Nord-Norge har rettigheter til bruk og forvaltning av fisken i sine nærområdet og i Barentshavet.
– Tjïelkelaakan maahta vihtiestidh dan åvteste årrojh fjovline jïh mearoegaedtiebealam Noerhte- Nöörjeste orreme, dah reaktah utnieh gueliem nuhtjedh jïh reeredh sijjen voengine jïh Barentsmearosne.
Lokalbefolkningens forhold til fiskeressursene var avgjørende for medholdet Norge fikk i 1953 da vi vant fram i tvistesaken med britiske trålere og myndigheter, sier Muotka.
Guktie voenges årrojh lin guelievierhtide nuhtjeme lij dïhte ellen vihkielommes gosse Nöörje jååhkesjimmiem åadtjoeji jaepien 1953, gosse mijjieh rïjtedimmiem vitnimh britiske trååleri vööste jïh åejvieladtji vööste, Muotka jeahta.
Bakgrunnen for denne tvisten var at fiskerisamfunnene og Norge ikke lengre ville ha Storbritannias trålflåte fiskende inne i fjordene.
Dïhte fåantoe daan rïjtedæmman lij göölemesiebriedahkh jïh Nöörje idtjin vielie sïjhth Stoerrebritannijen trååleflååta edtji fjovline gööledh.
Dommen fra 1953 slår fast at bosettingen, og bruken av fiskeressursene langs kysten, danner lokale sedvaneregler som står sentralt i grunnlaget for Haag domstolens avgjørelse.
Dåapmoe jaepeste 1953 vihteste dah årrojh, jïh åtnoe göölemevierhtijste mearoegaedtiebealam, voenges provhkenjoelkedassh sjugniedieh mah leah jarngesne dan sjæjsjalæmman maam Haag-dåapmoestovle darjoeji.
Sametinget har gjennom sitt arbeid med fiskerisaker og Kystfiskeutvalgets behandling fått gjennomført forandringer og tilføyelser i Havressursloven, Deltakerloven og Finnmarksloven som styrker lokalt eierskap og forvaltning.
Saemiedigkie lea sov barkoen tjïrrh gööleme-aamhtesigujmie jïh Mearoegaedtiemoenehtsen gïetedimmine buektiehtamme jarkelimmieh tjïrrehtidh jïh lissiehtassh åådtjeme Mearoevierhtielaakesne, Meatanårromelaakesne jïh Finnmaarhkeslaakesne mah voenges aajhterevoetem jïh reeremem nænnoestehtieh.
– Trålernes opprinnelige leveringsforpliktelser gjelder og skal håndheves i tråd med vedtakets innhold.
-Trååleri voestes deallahtimmiedïedth leah faamosne, jïh edtjieh steeresovvedh nænnoestimmie sisvegen mietie.
Hvis leveringsforpliktelsene ikke overholdes, må kvotene inndras og tildeles kystflåten med forpliktelser om levering lokalt, understreker Muotka.
Dastegh deallahtimmiedïedth eah steeresovvh, tjuara kvotide bååstede giesedh jïh dejtie mearoegaedtieflååtese vedtedh mah dïedtem åadtjoeh voengesne deallahtidh, Muotka tjïerteste.
Sametingsrådet / Organisasjonsstruktur / Om Sametinget / Forsiden - Sametinget
Saemiedigkieraerie / Åårganisasjovnestruktuvre / Saemiedigkien bïjre / Saemiedigkie - Sametinget
Rådet fremmer innstillinger overfor plenum i saker som gjelder fordeling av Sametingets budsjett, tiltak til påfølgende års statsbudsjett, Sametingets årsmelding, hovedretningslinjer for Sametingets tilskuddsordninger og andre saker som etter en selvstendig vurdering i Sametingsrådet bør fremmes.
Saemiedigkie raeriestimmieh buakta stoerretjåanghkose mah leah joekedimmien bïjre Saemiedigkien budsjedteste, råajvarimmieh båetijen jaepien staatebudsjedtese, Saemiedigkien jaepiebïevnese, åejviebïhkedassh Saemiedigkien dåarjoeöörnegidie jïh jeatjah aamhtesh mah akten jïjtjeraarehke vuarjasjimmien mænngan Saemiedigkieraeresne, byöroeh gïetedæmman bæjjese vaaltasovvedh.
I tillegg fremmer Sametingsrådet meldinger på ulike politikkområder etter behov, og har på en rekke områder også anledning til å fatte endelig vedtak.
Lissine dle Saemiedigkieraerie bieljelimmieh buakta ovmessie politihkesuerkine daerpiesvoeten mietie, jïh gelline suerkine aaj nuepiem åtna minngemosth nænnoestimmieh darjodh.
Sametingsrådets medlemmer
Veeljemeboelken 2013 - 2017 dle:
Sametingspresident Aili Keskitalo, og rådsmedlemmene Henrik Olsen, Ann-Mari Thomassen, Thomas Åhren, Silje Karine Muotka.
Presidente Aili Keskitalo jïh raerielïhtsege Henrik Olsen, Ann-Mari Thomassen, Thomas Åhren, Silje Karine Muotka.
Sametingsrådets møteplan 2015
Saemiedigkieraerien tjåanghkoesoejkesje 2014
Uke 4: rådsmøte i Karasjok
Våhkoen 4: raerietjåanghkoe Karasjohkesne
Uke 13: rådsmøte i Kautokeino
Våhkoen 13: raerietjåanghkoe Guovdageaidnusne
Uke 17: rådsmøte i Røros
Våhkoen 17: raerietjåanghkoe Röörosne
Uke 26: rådsmøte i Karasjok
Våhkoen 26: raerietjåanghkoe i Karasjohkesne
Uke 34: rådsmøte på Sommarøy
Våhkoen 34: raerietjåanghkoe Sommarøyesne
Uke 42: rådsmøte i Karasjok
Våhkoen 42: raerietjåanghkoe Karasjohkesne
Uke 43: rådsmøte i Trondheim
Våhkoen 43: raerietjåanghkoe Tråantesne
Uke 50: rådsmøte i Oslo
Våhkoen 50: raerietjåanghkoe Oslosne
Taler, innlegg og artikler av sametingspresidenten eller øvrige medlemmer av sametingsrådet.
Håalemh jïh tjaalegh saemiedigkiepresidenteste jallh Saemiedigkieraerien mubpijste lïhtsegijstie.
Samisk barnehagetilbud styrker demokratiet / Taler og artikler / Sametingsrådet / Organisasjonsstruktur / Om Sametinget / Forsiden - Sametinget
Maanagiertefaalenasse demokratijem nænnostahta / Håalemh jïh tjaalegh / Saemiedigkieraerie / Åårganisasjovnestruktuvre / Saemiedigkien bïjre / Saemiedigkie - Sametinget
Samisk barnehagetilbud styrker demokratiet
Maanagiertefaalenasse demokratijem nænnostahta
Den nasjonale barnehagedagen 2014 arrangeres 18. mars. Det er Utdanningsforbundet, Fagforbundet og Foreldreutvalget for barnehager (FUB) som samarbeider om barnehagedagen.
Nasjovnaale maanagïertebiejjie 2014 öörnesåvva njoktjen 18.b. Ööhpehtimmiesiebrie, Faagesiebrie jïh Maanagïerti eejhtegemoenehtse (MEM) maanagïertebiejjien bïjre laavenjostoeh.
Dagen markeres i barnehagene landet rundt, og er blitt en tradisjon for mange.
Biejjie mïerhkesjamme sjædta maanagiertine abpe laantesne, jïh akte aerpievuekie sjïdteme gellide.
Demokrati og barns medvirkning skal være fokus i år, og slagordet er: ”Jeg har noe å si.
Demokratije jïh maanaj meatanårrome leah fokuse daan biejjien, jïh faamoebaakoe lea: ”Mov lea mij akt jiehtedh.
”Tema er valgt med Norges grunnlovsjubilèum i 2014 som bakteppe.
” Teema lea veeljeme Nöörjen maadthlaakeheevehtimmien 2014 sjïekenisnie.
Samiske barn har en selvstendig stemme, og må få rom og mulighet til å la sin stemme bli hørt i barnehagesammenheng.
Saemien maanaj akte jïjtjeraarehke gïele, jïh tjuerieh sijjiem jïh nuepiem åadtjodh baajedh jïjtse gïele govlelgidh maanagïerten ektiedimmesne.
Demokrati og barns medvirkning er også en viktig del av det samiske barnehagetilbudet.
Demokratije jïh maanaj meatanårrome leah aaj akte vihkeles bielie dehtie saemien maanagïertefaalenasseste.
På veien med å bygge opp et samisk barnehagetilbud har samiske foreldre og lokale samiske foreninger vært helt sentrale som initiativtakere og pådrivere.
Gosse gïehteleminie aktem saemien maanagïertefaalenassem bæjjese bigkedh dle saemien eejhtegh jïh saemien lïhkes siebrieh eevre vihkeles orreme goh doh mah skraejriem vaalteme jïh tsevtsiedæjjine orreme.
Dette arbeidet har vært helt grunnleggende for at vi i dag har et samisk barnehagetilbud.
Daate barkoe lea eevre vihkeles orreme ihke mijjieh daan biejjien aktem saemien maanagïertefaalenassem utnebe.
Samisk politisk arbeid har også arbeid for å sikre det samiske innholdet i barnehageloven og i rammeplan for barnehagen.
Saemien politihkeles barkoe aaj dam saemien sisvegem gorredamme maanagïertelaakesne jïh maanagïerten mieriesoejkesjisnie.
FNs barnehagekonvensjon er også viktig for arbeidet i barnehagene.
EN:n maanagïertekonvensjovne lea aaj vihkeles dan barkose maanagiertine.
Vi har kommet langt, men har allikevel en vei å gå for å sikre at alle samiske barn får et barnehagetilbud i forhold til sitt språk og kultur slik barnekonvensjonen blant annet legger opp til.
Mijjieh gåhkese båateme, men læjhkan aktem guhkies geajnoem aajmene vaedtsedh juktie gorredidh gaajhkh saemien maanah aktem maanagïertefaalenassem åadtjobe sijjen gïelen jïh kultuvren bïjre, naemhtie guktie maanakonvensjovne sjïehteladta.
Sametinget jobber for at samiske barn skal få en individuell rett til et samisk barnehagetilbud.
Saemiedigkie barkeminie ihke saemien maanah edtjieh aktem sjïere reaktam åadtjodh saemien maanagïertefaalenassem åadtjodh.
Det handler nettopp om rett til medvirkning og til selvbestemmelse for samiske barn.
Daate lea raaktan saemien maanaj reaktan bïjre meatan årrodh jïh jïjtje nænnoestidh.
Barnehagen skal sikre at barna får en tospråklig og flerkulturell utvikling.
Maanagïerte edtja gorredidh maanah aktem guektiengïelen jïh jienebekultuvrelle evtiedimmiem åadtjoeh.
I barnehager med samisktilbud har foreldre og barn rett til å forvente at personale har kjennskap til og vektlegger et samisk innhold og at det snakkes samisk.
Maanagiertine saemienfaalenassine eejhtegh jïh maanah reaktam utnieh veanhtadidh dah mah desnie berkieh daajroem utnieh jïh leavloem biejieh akten saemien sisvegasse, jïh maanagïertesne saemiestieh.
Dette handler om at barna opplever barnehagetilbudet som et demokratisk og utviklende læringsmiljø.
Maanah edtjieh maanagïertefaalenassem dååjredh goh akte demokrateles lïerehtimmiebyjrese jïh gusnie skearkagieh.
I ”Sametingsmelding om samisk barnehagetilbud” (2013) poengteres det at barnehagen er en av de viktigste arenaer for å videreføre samiske språk og samisk kultur.
”Saemiedigkiebïevnesisnie saemien maanagïertefaalenassen bïjre” (2023) tjïerteste maanagïerte lea akte dejstie vihkielommes sijjijste juktie saemien gïelem jïh kultuvrem guhkiebasse sertedh.
Sametinget ønsker gjennom sin barnehagepolitikk å skape gode oppvekstvilkår for alle barn gjennom samisk barnehagetilbud.
Saemiedigkie sæjhta sov maanagïertepolitihken tjïrrh hijven byjjenimmienuepieh sjugniedidh gaajhkide maanide saemien maanagïertefaalenassen tjïrrh.
Det er et behov for en felles pedagogisk plattform, og en sentral og spennende faglig og politisk debatt er hvilke samiske verdier barnehagene skal bygge sin virksomhet på.
Daerpies aktine tjåenghkies pedagogeles våaroeminie, jïh akte byjjes jïh gieltegs faageles jïh politihkeles digkiedimmie lea mejnie saemien aarvojne maanagïerth edtjieh sijjen barkoem bigkedh.
På et overordnet nivå må samene som folk sikres retten til å utvikle egne barnehager der metoder for samisk opplæring og samisk pedagogisk materiell står sentralt.
Aktene bijjemes daltesisnie saemieh goh almetjh tjuerieh reaktam åadtjodh jïjtsh maanagïerth evtiedidh gusnie saemien lïerehtimmievuekieh jïh saemien pedagogeles materijelle leah jarngesne.
Sametinget vil markere barnehagedagen ved å besøke blant annet Àltta siida mánáidgárddi som er en samisk barnehage i Alta.
Saemiedigkie sæjhta maanagïertebiejjiem mïerhkesjidh jïh gaskem jeatjah guessine mïnnedh akten saemien maanagïertesne Altesne, Àltta siida mánáidgárddi.
Sametingets rådsmedlemmer skal også på besøk i sine nærliggende barnehager på barnehagedagen.
Saemiedigkien raerielïhtsegh edtjieh aaj sijjen lïhkes maanagïertine guessine mïnnedh maanagïertebiejjien.
Et mål med å markere dagen er å synliggjøre barnehagen som en samisk læringsarena, og for å skape forståelse for barnehagens innhold og de viktige prosessene som foregår mellom barn, foreldre og ansatte.
Akte ulmie gosse biejjiem mïerhkesje lea maanagïertem våajnoes darjodh goh akte saemien lïerehtimmiesijjie, jïh goerkesem sjugniedidh maanagïerten sisvegasse jïh dejtie vihkeles prosesside mah leah maanaj, eejhtegi jïh barkiji gaskem.
Sentralt er budskapet om en barnehage av god kvalitet for alle barnehagebarn, og et samisk barnehagetilbud som styrker demokratiet.
Jarngesne lea båvroe akten maanagïerten bïjre hijven kvaliteetine gaajhkide maanagïertemaanide, jïh akte saemien maanagïertefaalenasse mij demokratijem nænnoestahta.
Jeg ønsker alle barnehager en flott barnehagedag.
Hijven maanagïertebiejjie gaajhkide maanagiertide.
Samisk bibliotektjeneste / Blogger / Vi anbefaler / Bibliotek / Forsiden - Sametinget
Saemien gærjagåetiedïenesje / Blogga / Mijjieh juvnehtibie / Gærjagåetie / Saemiedigkie - Sametinget
Nettstedet er opprettet av Troms fylkesbibliotek som en informasjonstjeneste som skal gjøre det lettere for bibliotek i Troms å orientere seg i og holde seg oppdatert på nye utgivelser om samer og samiske forhold, og samisk litteratur, musikk og film.
Tromsen fylhkengærjagåetie lea daam nedtesijjiem tseegkeme goh akte bïevnesedïenesje mij edtja gærjagåetide Tromsesne viehkiehtidh vaaksjoehtidh jïh orre saernieh åadtjodh orre bæjhkoehtimmiej bïjre saemiej jïh saemien tsiehkiej, saemien lidteratuvren, musihken jïh filmi bïjre.
Samisk bygningsvern / Miljø, areal og kulturvern / Forsiden - Sametinget
Saemien gåetievaarjelimmie / Byjrese, areale jïh kultuvrevarjelimmie / Saemiedigkie - Sametinget
Samisk bygningsvern handler om å identifisere, registrere og ivareta automatisk freda, samiske bygninger for framtiden.
Saemien gåetievaarjelimmie lea jïjtsistie vaarjelamme saemien gåetieh damtijidh, vïhtesjadtedh jïh gorredidh båetijen aajkan.
Slike bygninger er en kilde til kunnskap og historie om det samiske samfunnet og de lokalsamfunnene de står i.
Dagkerh gåetieh leah akte gaaltije gusnie daajroe jïh histovrije dan saemien siebriedahken bïjre jïh dej voenges siebriedahki bïjre gusnie leah.
I perioden 2011-2017 intensiverer Sametinget registreringen av bygninger fra før 1925.
Boelhken 2011-2017 Saemiedigkie vïhtesjadtemem gåetijste lissehte åvtelen 1925 raejeste.
Det anslås at det i dag eksisterer rundt 1200 automatisk freda, samiske bygninger i Norge.
Aervede daan biejjien medtie 1200 jïjtsistie vaarjelamme, saemien gåetieh Nöörjesne.
En samisk og automatisk freda bygning er en samisk bygning eldre enn 100 år.
Akte saemien jïh jïjtsistie vaarjelamme gåetie lea akte saemien gåetie båarasåbpoe goh 100 jaepieh.
I løpet av de neste ti årene vil trolig ytterligere rundt 800 samiske bygninger nå fristen for fredning.
Dej minngebi luhkie jaepiej ovrehte 800 saemien gåetieh sijhtieh vaarjelimmien aalteremieriem jaksedh.
Hva er en samisk bygning?
Mij akte saemien gåetie
En samisk bygning inngår i en samisk historisk og kulturell sammenheng.
Akte saemien gåetie lea meatan aktene saemien histovreles jïh kultuvrelle ektiedimmesne.
Den kan ha en spesiell funksjon eller miljømessig sammenheng.
Dïhte maahta aktem sjïere funksjovnem jallh byjreseligke ektiedimmiem utnedh.
Også byggeskikk og lokale oppfatninger og historier om bygningen er viktige elementer i vurderingen om en bygning er samisk eller ikke.
Aaj bigkemevuekie jïh voenges vuajnoeh jïh histovrijh gåetien bïjre leah vihkeles biehkieh gosse edtja vuarjasjidh mejtie akte gåetie saemien jallh ij.
Det viktigste kriteriet i vurderingen er hvilken sammenheng kulturminnet står i og om det er knyttet til samisk kultur og historie.
Dïhte vihkielommes krïevenasse vuarjasjimmesne lea mennie ektiedimmesne kultuvremojhtese lea, jïh mejtie dïhte lea ektiedamme saemien kultuvrese jïh histovrijese.
Det er også viktig om bygningen er knyttet til historiske hendelser, og hvordan den er lokalisert i bygda eller kulturlandskapet.
Aaj vihkeles mejtie gåetie lea ektiedamme histovreles heannadimmide, jïh guktie dïhte tjåådtje voenesne jallh kultuvreeatnamisnie.
Alle samiske bygninger eldre enn 100 år er automatisk freda.
Gaajhkh saemien gåetieh mah leah båarasåbpoe goh 100 jaepieh, leah jïjtsistie vaarjelamme.
Veiledning til eiere automatisk freda bygninger
Bïhkedimmie aajhteridie jïjtsistie vaarjelamme gåetijste
Endringer som kan skade kulturminneverdiene ved automatisk freda bygninger, er som hovedregel ikke tillatt.
Jarkelimmieh mah maehtieh kultuvremojhteseaarvojde irhkedh jïjtsistie vaarjelamme gåetine leah åajvahkommes luhpehts.
Endringer må skje med varsomhet og med respekt for bygningen.
Tjuara jarkelimmieh vååregelaakan darjodh jïh gåetiem krööhkedh.
Endringer ut over normalt vedlikehold, krever tillatelse fra Sametinget.
Jis edtja jarkelimmieh darjodh mah leah stuerebe goh iemie gorredimmie, dellie daerpies luhpiedimmiem utnedh Saemiedigkeste.
Eiere av freda bygninger har krav på å få veiledning og råd om endringstiltak og vedlikehold.
Aajhterh vaarjelamme gåetijste krïevenassem utnieh bïhkedimmiem jïh raeriem åadtjodh jarkelimmieråajvarimmiej jïh gorredimmien bïjre.
Søk råd før du gjennomfører vedlikehold eller endringer.
Gihtjh raerien mietie åvtelen datne aalkah gorredidh jallh jarkelidh.
Noen tiltak vil kunne kreve planlegging og dispensasjon både fra kulturminnelovens bestemmelser.
Muvhtide råajvarimmide lea daerpies soejkesjidh jïh dispensasjovnem utnedh njoelkedassijste.
Samisk forfatterstudie etableres / Kunst- og kulturutøvelse / Kulturliv / Forsiden - Sametinget
Saemien tjaelijelearoe tseegkesåvva / Kåanste- jïh kultuvrebarkoe / Kultuvrejieleme / Saemiedigkie - Sametinget
Samisk forfatterstudie etableres
Saemien tjaelijelearoe tseegkesåvva
Målet med prosjektet er å rekruttere minst fem unge forfattere som skriver på samisk.
Prosjekten ulmie lea unnemes vïjhte noere tjaelijh dåårrehtidh mah saemiengïelesne tjaelieh.
Forfatterstudiet er på to år, med jevnlige nettverksmøter, skriveseminarer og veiledning fra erfarne forfattere og fagfolk.
Tjaelijelearoe göökte jaaepieh vaasa, jaabnan viermietjåanghkoejgujmie, tjaelemeseminaarigujmie jïh bïhkedimmine maehteles tjaeliejijstie jïh faagealmetjijstie.
Sametingsråd Henrik Olsen sier at forfatterstudiet skal legge vekt på å utvikle forfatterskap, og heve den litterære kompetansen til framtidige forfattere.
Saemiedigkieraerie Henrik Olsen jeahta tjaelijelearoe edtja skreejrehtidh tjaelijevoetem evtiedidh, jïh dam lidteræære maahtoem lutnjedh båetijen aejkien tjaeliejidie.
-Deltakerne skal utvikle sin litterære og kunstneriske bevissthet, og få forfatterfaglig kompetanse, slik at de gis bedre muligheter for å kunne utvikle manus og utøve forfatteryrket i framtiden, sier sametingsråd Henrik Olsen.
-Dah mah leah meatan edtjieh sijjen voerkesvoetem lidteratuvren jïh kåansten bïjre evtiedidh, jïh maahtoem åadtjodh goh tjaelije, guktie dah buerebe nuepieh åadtjoeh maanusem evtiedidh jïh tjaeliejinie barkedh båetijen aejkien, saemiedigkieraerie Henrik Olsen jeahta.
Prosjektets mål er:
Prosjekten ulmie:
Stimulere til flere samiskspråklige utgivelser av skjønnlitteratur for unge.
Skreejredh guktie jienebh saemiengïelen bæjhkoehtimmieh tjiehpieslidteratuvreste båetieh noeride.
Rekruttere unge forfattere som skriver på samisk.
Noere tjaelijh dåårrehtidh mah saemiengïelesne tjaelieh
Prosjektet skal bidra til at yngre forfattere får en reell mulighet til manusutvikling gjennom veiledning, kompetanseutvikling og nettverkssamlinger.
Prosjekte edtja viehkiehtidh guktie noere tjaelijh rïektes nuepiem åadtjoeh maanusem evtiedidh bïhkedimmien, maahtoeevtiedimmien jïh viermietjåanghkoej tjïrrh.
Deltakere har produksjonskrav under prosjektperioden med mål om utgivelse av ferdig manus.
Dah mah leah meatan krïevenassh utnieh maam akt tjaeledh prosjekteboelhken, jïh ulmie lea gaervies maanusem bæjhkoehtidh.
Deltakere skal være representert fra flere samiske språkområder.
Dah mah meatan edtjieh jieniebistie saemien gïeledajvijste båetedh.
Fremme minimum 5 unge samiske forfattere som skriver for unge.
Unnemes 5 noere saemien tjaelijh eevtjedh mah noeride tjaelieh.
Etablere nettverk mellom nye og etablerte forfattere.
Viermiem tseegkedh orre jïh daaletje tjaeliji gaskem
Øke interessen for historiefortelling som kan brukes på film og drama.
Ïedtjem lissiehtidh soptsesh soptsestidh maam maahta filmine jïh draamine nuhtjedh
Opptakskrav
Krïevenassh juktie meatan årrodh
Opptak til forfatterstudiet skjer etter vurdering av innsendt tekst og motivasjon for deltakelse.
Dah mah veeljesuvvieh tjaelijelearose vuarjasjamme sjidtieh dan sïjse seedteme teeksten mietie jïh sijjen skraejrie meatan årrodh.
Søker skal sende inn en tekst på inntil 10 sider.
Ohtsije edtja aktem teekstem seedtedh medtie 10 sæjrojne.
Teksten skal ikke være utgitt tidligere.
Ij edtjh teekste bæjhkoehtamme årrodh aarebi.
Søker må også opplyse om skriveerfaring og motivasjon for studiet.
Ohtsije tjuara aaj tjaelemedååjrehtimmien jïh skraejrien bïjre learose bievnedh.
Det er arbeidsgruppen fra Samisk forfatterforening (SGS), prosjektleder og en ansatt fra Sametingets administrasjon som velger ut deltakere til prosjektet.
Barkoedåehkie Saemien tjaelijesiebreste (SGS), prosjekten åvtehke jïh akte barkije Saemiedigkien reeremistie dejtie veeljieh mah åadtjoeh meatan årrodh prosjektesne.
Prosjektleder er Piia Susanna Juuso.
Prosjekten åvtehke lea Pia Juuso.
Samisk forfatterforening har ansvaret for studiets faglige innhold.
Saemien tjaelijesiebrie dïedtem åtna learoen faageles sisvegen åvteste.
Søknadsfristen vil bli offentliggjort på et senere tidspunkt
Ohtsememierie bæjhkoehtamme sjædta mænngan.
Samisk innhold inn i barnehagelærerutdanningen / Barnehager / Opplæring / Forsiden - Sametinget
Saemien sisvege maanagïertelohkehtæjjaööhpehtimmesne / Maanagïerte / Lïerehtimmie / Saemiedigkie - Sametinget
Samisk innhold inn i barnehagelærerutdanningen
Saemien sisvege maanagïertelohkehtæjjaööhpehtimmesne
07. november 2014 Alle som begynner på den nye barnehagelærerutdanningen skal lære om samisk språk, kultur og samfunnsliv.
Gaajhkesh mah dam orre maanagïertelohkehtæjjaööhpehtimmiem aelkieh edtjieh saemien gïelen, kultuvren jïh siebriedahkejieleden bïjre lïeredh.
Høsten 2013 startet den nye barnehagelærerutdanningen opp.
Tjaktjen 2013 dïhte orre maanagïertelohkehtæjjaööhpehtimmie eelki.
Målet med utdanningen er at den skal være en integrert, profesjonsrettet og forskningsbasert barnehagelærerutdanning som også er attraktiv, innovativ og krevende, og som har høy kvalitet.
Ööhpehtimmien ulmie lea dïhte edtja akte sjïehtesjamme, profesjovnestuvreme jïh dotkemebaseradamme maanagïertelohkehtæjjaööhpehtimmie årrodh mij aaj lea fryöjstehke, orresjugneden jïh krïevije, jïh mij jolle kvaliteetem åtna.
Videre er det nedsatt en følgegruppe som skal følge og vurdere utviklingen i barnehagelærerutdanningen, dele kunnskap om gjennomføring og effekter av reformen til aktuelle brukere.
Vijriesåbpoe akte fulkemedåehkie tseegkesovveme mij edtja evtiedimmiem maanagïertelohkehtæjja-ööhpehtimmesne fulkedh jïh vuarjasjidh, daajroem tjïrrehtimmien jïh effekti bïjre reformeste juekedh sjyöhtehke utniejidie.
Videre vil følgegruppa følge opp målet i ny rammeplan, veilede og gi råd til institusjonene og legge til rette for kvalitetsforbedring i utdanningene.
Vijriesåbpoe fulkemedåehkie sæjhta ulmide dåarjedidh aktene orre mieriesoejkesjisnie, institusjovnide bïhkedidh jïh raeriestidh jïh akten kvaliteetebueriedæmman ööhpehtimmine sjïehteladtedh.
Les mer om FG-BLU: http://blu.hib.no/
Lohkh vielie dan bïjre FG-BLU: http://blu.hib.no/
Sametingets representant i følgegruppen er Marianne Helene Storjord, fagleder for barnehageseksjonen, Sametinget, Karasjok
Saemiedigkien tjirkije fulkesimmiedåehkesne lea Marianne Helene Storjord, Saemiedigkien faageåvtehke maanagïertegoevtesasse, Kárásjohka.
Samisk perspektiv
Saemien vuajnoe
Sametinget har jobbet for at det samiske perspektivet skal synliggjøres i den nye nasjonale barnehagelærerutdanningen.
Saemiedigkie lea barkeme ihke dihte saemien vuajnoe edtja vååjnesasse båetedh dennie orre nasjovnaale maanagïertelohkehtæjjaööhpehtimmesne.
-I den forrige nasjonale forskriften for førskolelærerutdanningen var ikke det samiske nevnt i større grad.
-Dennie evtebe nasjovnaale mieriedimmesne aarhskuvlelohkehtæjja-ööhpehtimmesne, dïhte saemien ij lij dan tjarke neebnesovveme.
Derfor er dette en milepæl for norsk barnehagelærerutdanning, sier sametingsråd Silje Karine Muotka.
Dan åvteste daate akte jaksoesmierie nöörjen maanagïertelohkehtæjjaööhpehtæmman, saemiedigkieraerie Silje Karine Muotka jeahta.
-Det er viktig at synliggjøringen av det samiske i den nye nasjonale barnehagelærerutdanningen følges opp.
-Vihkeles dam vuesiehtimmiem destie mij lea saemien dennie orremaanagïertelohkehtæjjaööhpehtimmesne, dåarjedidh.
Det er også viktig at det tydeliggjøres og satses på videre- og etterutdanning i samiske emner for de som allerede er utdannet og arbeider i barnehagene, sier Muotka.
Aaj vihkeles dam tjïelke darjodh, jïh jåarhke- jïh minngieööhpehtimmiem dåarjoehtidh saemien aamhtesinie dejtie mah joe leah ööhpehtimmiem vaalteme jïh maanagïertine berkieh, Muotka jeahta.
I alle kunnskapsområdene
Gaajhkine daajroesuerkine
I den nye barnehagelærerutdanningen skal studentene ikke lenger ha fag, men kunnskapsområder.
Dennie orre maanagïertelohkehtæjjaööhpehtimmesne studenth eah edtjh vielie faagh utnedh, men daajroesuerkieh.
I alle seks kunnskapsområder skal nå barnehagelærerne ha læringsutbytte i det samiske perspektivet.
Gaajhkine govhte daajroesuerkine maanagïertelohkehtæjjah edtjieh lïerehtimmieaevhkiem dennie saemien perspektijvesne utnedh.
Det kan for eksempel nevnes at studentene blant annet skal ha kjennskap til samisk barneoppdragelse, samenes historie som urfolk, deler av samisk kultur og hverdagsliv, samisk fortellertradisjon, samiske håndverkstradisjoner og samiske barns rettigheter.
Maahta vuesiehtimmien gaavhtan neebnedh studenth edtjieh gaskem jeatjah daajroem utnedh saemien maanabijjiedimmien bïjre, saemien histovrijen bïjre goh aalkoealmetjh, bielieh saemien kultuvreste jïh aarkebiejjeste, saemien aerpievuekiej bïjre soptsestimmien jïh vætnoej sisnjeli jïh saemien maanaj reaktaj bïjre.
-Ved innføring av slik kompetanse for alle barnehagelærere i Norge, må dette også komme frem i rammeplan for barnehagen.
-Gosse dagkeres maahtoem gaajhkide maanagïertelohkehtæjjide Nöörjesne sjïehtesje, daate tjuara aaj våajnoes sjïdtedh maanagïerten mieriesoejkesjisnie.
Dette innebærer da at alle barn i barnehager i Norge skal få kjennskap til det samiske folk, sier Muotka.
Dellie gaajhkh maanah maanagïertine Nöörjesne edtjieh daajroem åadtjodh saemien almetji bïjre, Muotka jeahta.
-De nye barnehagelærerne skal skoleres og videreformidle denne kunnskapen til alle barn i barnehagene i Norge.
-Doh orre maanagïertelohkehtæjjah edtjieh lïerehtimmiem åadtjodh jïh vijriesåbpoe daam daajroem bievnedh gaajhkide maanide maanagiertine Nöörjesne.
Dette er en flott og viktig utvikling, sametingsråd Silje Karine Muotka.
Daate akte joekoen hijven jïh vihkeles evtiedimmie, saemiedigkieraerie Silje Karine Muotka jeahta.
Prioritere etterutdanning
Minngieööhpehtimmiem prioriteradidh
Utfordringen som Sametinget ser er at det er mangel på fagpersoner og lærere som kan skolere studentene.
Dïhte haesteme maam Saemiedigkie vuajna lea vaanoe faagealmetjijstie jïh lohkehtæjjijste mah maehtieh studentide lïerehtidh.
Det må derfor prioriteres på videre- og etterutdanning i samisk språk og kultur for fagansatte i høgere utdanning.
Tjuara dan åvteste jåarhke- jïh minngieööhpehtimmiem prioriteradidh saemien gïelesne jïh kultuvresne faagebarkijidie jollebe ööhpehtimmesne.
Sametinget ser at kompetansen om samisk språk og kultur hos fagansatte er avgjørende for hvordan studentene får innsikt, forståelse, interesse og kunnskaper om samisk språk og kultur i barnehagesektoren.
Saemiedigkie vuajna maahtoe saemien gïelen jïh kultuvren bïjre faagebarkijidie lea eevre vihkeles guktie studenth daajroem, goerkesem jïh ïedtjem saemien gïelen jïh kultuvren bïjre maanagïertesuerkesne åadtjoeh.
Disse kunnskapene blir de fremtidige barnehagelærernes forutsetninger for å formidle og fremme samisk språk og kultur i barnehagen.
Daah daajroeh dej båetijen aejkien maanagïertelohkehtæjjaj krïevenassh sjidtieh guktie dah bievnieh jïh eevtjieh saemien gïelem jïh kultuvrem maanagïertesne.
Samisk kulturarv / Artikler / Valgperiode 2009 - 2013 / Arkiv / Forsiden - Sametinget
Bååstedefoeresjimmie saemien kultuvreaerpeste / Tjaalegh / Veeljemeboelhken 2009 - 2013 / Våarhkoe / Saemiedigkie - Sametinget
Samisk kulturarv
Bååstedefoeresjimmie saemien kultuvreaerpeste
Over to tusen samiske historiske gjenstander bør tilbakeføres til de samiske museene.
Byöroe bååstede foeresjidh bijjelen göökte stoerretjuetie histovreles daeverh saemien museumidie.
Det foreslår en utredning som er gjort for Sametinget.
Akte salkehtimmie mij lea dorjesovveme Saemiedigkien åvteste, dam raereste.
Sametingsrådet har vedtatt forslagene som kommer fram i utredninga Bååstede – tilbakeføring av samisk kulturarv, der samiske gjenstander som ligger på Norsk Folkemuseum skal tilbakeføres til de seks museene under Sametingets forvaltning.
Saemiedigkieraerie lea raeriestimmide nænnoestamme mah salkehtimmesne Bååstede – tilbakeføring av samisk kulturarv (bååstedefoeresjimmie saemien kultuvreaerpeste) juhtieh, gusnie edtja saemien daeverh mah leah Norsk Folkemuseum’sne, bååstede foeresjidh dejtie govhte museumidie Saemiedigkien reeremen nuelesne.
Norsk Folkemuseum vedtok i 2007 at samiske gjenstander kan tilbakeføres til Sametingets forvaltning.
Norsk Folkemuseum’en nænnoestimmien mietie jaepeste 2007, dle maahta saemien daeverh bååstede foeresjidh Saemiedigkien reeremasse.
Seinere sluttet Kulturhistorisk museum, som er juridisk eier av en del av denne samlingen, seg til dette vedtaket.
Mænngan dle Kulturhistorisk museum, mij lea juridihkeles aajhtere naakedasse daehtie våarhkoste, daam nænnoestimmiem jååhkesji.
Nå har en arbeidsgruppe, bestående av representanter fra de involverte institusjonene, levert en utredning som foreslår å tilbakeføre deler av den samiske samlingen til de seks museene under Sametingets forvaltning.
Daelie akte barkoedåehkie, gusnie tjïrkijh dejstie vihties institusjovnijste leah meatan, aktem salkehtimmiem deelleme mij raereste bielieh dehtie saemien våarhkoste bååstede foeresjidh dejtie govhte museumidie Saemiedigkien reeremen nuelesne.
4500 gjenstander
4500 daeverh
Av den nesten 4500 store samlingen av samiske gjenstander tas det sikte på å føre tilbake ca 2000 gjenstander til de samiske museene.
Dehtie mahte 4500 stoerre våarhkoste saemien daeverijstie, dle ussjede medtie 2000 daeverh bååstede foeresjidh saemien museumidie.
Før en tilbakeføring kan finne sted må gjenstandenes historikk samles, deretter må de konserveres, pakkes og flyttes.
Bååstedefoeresjimmien åvtelen, dle tjuara daeveri histovrijem tjöönghkedh, dan mænngan dejtie konserveradidh, tsagkedh jïh sertedh.
Dette er en tids- og kostnadskrevende prosess.
Daate akte guhkies jïh dovres prosesse.
I tillegg stilles det en del museumsfaglige krav til tilfredsstillende magasin- og utstillingsforhold.
Lissine dle såemies musuemfaageles krievemh magasijne- jïh vuasahtallemetsiehkiej sjiekenisnie.
Per i dag er det ingen av de samiske museene som oppfyller kravene til magasiner og utstillingslokaler, derfor blir det nødvendig med en oppgradering av disse.
Daan biejjien dle ij leah guhte dejstie saemien museumijstie mah krievemidie voebnesjieh våarhkojde jïh vuasahtallemesijjide, dannasinie daerpies sjædta dejtie bueriedidh.
- De samiske museene kan ikke dekke tilbakeføringene og derfor er det viktig at staten sammen med regionale og lokale myndigheter sikrer finansieringen av denne tilbakeføringen.
- Doh saemien museumh eah maehtieh bååstedefoeresjimmide maeksedh, jïh dannasinie vihkeles staate, regijovnale jïh voenges åejvieladtjigujmie ektine, beetnehdåarjoem gorrede daan foeresjæmman.
Staten er, i følge norsk lov, nasjonale målsetninger og internasjonale konvensjoner, forpliktet til å sikre at samene kan forvalte sin egen kulturarv.
Staate, nöörjen laaken mietie, nasjovnale ulmiej jïh gaskenasjovnale konvensjovni mietie dïedtem åtna gorredidh saemieh maehtieh sijjen jïjtse kultuvreaerpiem reeredh.
Sametinget, Norsk Folkemuseum og Kulturhistorisk museum må i samarbeid framforhandle finansieringsløsningen overfor norske myndigheter, sier rådsmedlem Vibeke Larsen.
Saemiedigkie, Norsk Folkemuseum jïh Kulturhistorisk museum tjuerieh ektesne rååresjidh guktie edtja beetnehdåarjoem loetedh nöörjen åejvieladtji vööste, raerielïhtsege Vibeke Larsen jeahta.
Kan starte i 2016
Maahta aelkedh 2016
Arbeidet med tilbakeføringa forventes å være klar i 2016.
Veanhtede daate barkoe bååstedefoeresjimmine lea gaervies 2016.
Intensjonen er at publikum kan se sin samiske kulturarv utstilt ved følgende samiske museer: Saemien Sijte, Snåsa, Árran lulesamiske senter/pitesamisk museum, Tysfjord/Beiarn, Várdobáiki samiske senter, Evenes, Senter for nordlige folk, Kåfjord, Tana og Varanger museumssiida, Nesseby og RiddoDuottarMuseat, Karasjok.
Åssjaldahke lea vuartasjæjjah maehtieh sov saemien kultuvreaerpiem vuejnedh daejnie saemien museuminie: Saemien Sijte, Snåase, Árran julevsaemien jarnge/pijtesaemien museume, Divttasvuotna/Beiarn, Várdobáiki samiske senter, Evenássi, Senter for nordlige folk, Gaivuotna, Tana og Varanger museumssiida, Unjarga jïh RiddoDuottarMuseat, Karasjohke.
-I samisk sammenheng representerer Bååstede et nytt kapittel når det gjelder ansvar for forvaltingen av samisk kulturarv.
- Saemien ektiedimmesne dle Bååstede akte orre kapihtele gosse lea reeremedïedten bïjre saemien kultuvreaerpeste.
Vi tror det er interesse for saken både i museumsmiljøene i Norge, Norden og internasjonalt, og at utredninga kan vise hvordan og hvorfor en tilbakeføring bør gjennomføres, avslutter Vibeke Larsen.
Mijjieh vienhtebe iedtje aamhtesasse gååvnese, dovne museumebyjresinie Nöörjesne, Noerhtelaantine jïh gaskenasjovnales, jïh salkehtimmie maahta vuesiehtidh guktie jïh man åvteste byöroe bååstedefoeresjimmiem tjïrrehtidh, Vibeke Larsen minngemosth jeahta.
Rådsmedlem Vibeke larsen, + 47 941 30 116 eller vibeke.larsen@samediggi.no
Raerielïhtsege Vibeke Larsen, + 47 941 30 116 jallh vibeke.larsen@samediggi.no
Samisk minnemynt i 2017 / Taler og artikler / Sametingsrådet / Organisasjonsstruktur / Om Sametinget / Forsiden - Sametinget
Saemien mojhtesedaale 2017 / Håalemh jïh tjaalegh / Saemiedigkieraerie / Åårganisasjovnestruktuvre / Saemiedigkien bïjre / Saemiedigkie - Sametinget
Samisk minnemynt i 2017
Saemien mojhtesedaale 2017
I anledning 100 års jubileet for det første samiske riksmøte i Trondheim har Norges Bank besluttet å utgi en minnemynt.
100-jaepien heevehtimmien sjïekenisnie dan voestes saemien rïjhketjåanghkose Tråantesne, Nöörjen Baanghke lea sjæjsjalamme aktem mojhtesedaalem olkese vedtedh.
Sametingspresident Aili Keskitalo mener det er en verdig hedring av denne viktige milepælen i samisk historie.
Saemiedigkiepresidente Aili Keskitalo veanhta daate akte vyörtegs earoehtimmie dehtie vihkeles heannadimmeste saemien histovrijisnie.
- Det er svært gledelig å se at Norges Bank har fulgt Sametingets oppfordring fra 2011 og nå planlegger å hedre jubileet i Trondheim med en egen minnemynt, uttaler president Keskitalo.
- Joekoen sjollehke Nöörjen Baanghke lea Saemiedigkien haestemem dåarjoehtamme jaepeste 2011, jïh daelie soejkesjeminie heevehtimmiem earoehtidh aktine jïjtse mojhtesedaaline.
Den 6.februar i 1917 var første gang nord- og sørsamer fra forskjellige land samlet seg til et stort møte for å drøfte og belyse felles saker og problemstillinger.
Goevten 6.b. 1917 lij voestes aejkien noerhte- jïh åarjelsaemieh joekehts laantijste gaavnesjin akten stoerre tjåanghkose juktie digkiedidh jïh tjoevkesem bïejedh tjåenghkies aamhtesidie jïh dåeriesmoeride.
Møtet som ble avholdt i Metodiskkirken samlet over hundre deltakere, derav en stor del kvinner.
Tjåanghkoe öörnesovvi Metodistegærhkosne, jïh dohkoe vielie goh tjuetie almetjh böötin, dejstie aaj jïjnjh nyjsenæjjah.
Elsa Laula Renberg er en markant skikkelse i samisk historie og virkeliggjøringen av hennes idé, det første samiske riksmøte i Trondheim, står som en viktig milepæl for den samiske befolkningen
Elsa Laula Renberg lea akte åajvoeh gaagkoe saemien histovrijisnie jïh tjïrrehtimmie altese åssjalommesistie, dïhte voestes saemien rïjhketjåanghkoe Tråantesne, lea sjïdteme goh akte vihkeles heannadimmie saemien årroejidie.
Det er planlagt et stort 100 års jubileum i Trondheim i 2017.
Daelie soejkesjeminie aktem stoerre 100-jaepien heevehtimmiem Tråantesne 2017.
Samisk runebomme kan tilbakeføres / Kunst- og kulturutøvelse / Kulturliv / Forsiden - Sametinget
Saemien gievrie maahta bååstede / Kåanste- jïh kultuvrebarkoe / Kultuvrejieleme / Saemiedigkie - Sametinget
Samisk runebomme kan tilbakeføres
Saemien gievrie maahta bååstede
Den kjente Bindalstrommen er en av flere historiske kulturgjenstander som kan leveres tilbake til samiske museer i forbindelse med Bååstede-prosjektet.
Dïhte åehpies gievrie Bindaeleste lea akte jieniebistie histovrijes kultuvredaevierijstie maam maahta bååstede deelledh saemien museumidie Bååstede-prosjekten sjïekenisnie.
I flere hundre år har forskere og misjonærer samlet inn samiske kulturgjenstander.
Gellie tjuetie jaepieh dotkijh jïh misjovnæærh saemien kultuvredaeverh sïjse tjöönghkeme.
Runebommen fra Bindal fra Helgeland planlegges å leveres tilbake til Saemien Sijte i Snåsa.
Daelie soejkesjeminie gievriem Bindaeleste Helgelaantesne bååstede deelledh Saemien Sijtese Snåasesne.
Bindalstrommen er en av de best bevarte runebommer som er igjen.
Bindaelien-gievrie lea akte dejstie bööremes vaarjelamme gievrijste mah leah aajmene.
-Å få tilbake en runebomme i samisk eie er symbolsk veldig viktig.
-Gievriem bååstede åadtjodh saemien aajhteridie lea joekoen vihkeles symbovle.
Runebommer har vært sentrale i tradisjonell samisk religion for blant annet å hente kunnskap om fremtiden, sier sametingsråd Henrik Olsen.
Gievrieh leah vihkeles orreme aerpievuekien saemien religijovnesne gaskem jeatjah daajroem veedtjedh båetijen aejkien bïjre, saemiedigkieraerie Henrik Olsen jeahta.
Det finnes kun et fåtall trommer igjen, ingen i samisk eie, og derfor er vi glad for at trommen tilbakeføres, sier Olsen.
Daelie ajve naan gille gievrieh aajmene, ij guhte lea saemien aajhteri luvnie, jïh dan åvteste libie geerjene ihke gievrie bååstede deellesåvva, Olsen jeahta.
Les mer om trommen: https://no.wikipedia.org/wiki/Bindalstromma
Lohkh vielie gievrien bïjre: https://no.wikipedia.org/wiki/Bindalstromma
Ta tilbake historien
Vaeltieh histovrijem bååstede
Det var i 2012 at Sametinget underskrev en avtale med Norsk Folkemuseum og Kulturhistorisk museum om å tilbakeføre over 2000 historiske gjenstander til de samiske museene.
Jaepien 2012 Saemiedigkie aktem latjkoem darjoeji Norsk Folkemuseuminie jïh Kulturhistorisk museuminie bååstededeellemen bïjre vielie goh 2000 histovreles daevierijstie dejtie saemien museumidie.
Manglende finansiering
Faatoes beetnehvierhtieh
Sametinget har i flere år bedt norske myndigheter om å finansiere tilbakeføringen.
Saemiedigkie lea gellie jaepieh birreme nöörjen åejvieladtjh beetnehvierhtieh dåarjodh bååstededeellemasse.
De samiske museene har i dag ikke økonomiske ressurser, teknisk konservatorkompetanse og lokaler til å motta gjenstandene.
Doh saemien museumh eah ekonomeles vierhtieh jïh teknihkeles konservatovremaahtoem jïh sijjieh utnieh daevieridie dåastodh.
-Vi skal selv kunne forvalte vår egen kulturarv.
-Edtjebe jïjtje maehtedh jïjtjemh kultuvreaerpiem reeredh.
Det er en rett vi har som urfolk.
Daate akte reakta mijjieh goh aalkoealmetjh utnebe.
Derfor må myndighetene bevilge tilstrekkelige økonomiske ressurser til en tilbakeføring av den samiske kulturarven fra Norsk folkemuseum og kulturhistorisk museum (UiO), sier sametingsråd Henrik Olsen.
Dan åvteste åejvieladtjh tjuerieh nuekies beetnehvierhtieh dåarjodh akten bååstededeellemasse saemien kultuvreaerpeste dejstie museumijstie Norsk folkemuseum jïh Kulturhistorisk museum (UiO), saemiedigkieraerie Henrik Olsen jeahta.
Plenum behandler saken torsdag 24.september etter kl. 15.00.
Stoerretjåanghkoe aamhtesem gïetede duarstan, skïereden 24.b. ts. 15.00 mænngan
Det er skrevet en artikkel: ”Bindalstromma” av Signy Norendal, i Museumsnytt 1/2015
Signy Norendal aktem tjaalegem tjaaleme "Bindalstromma" plaeresne Museumsnytt 1/2015.
Samisk samarbeid / Internasjonalt arbeid / Forsiden - Sametinget
Saemien laavenjostoe / Gaskenasjovnaale barkoe / Saemiedigkie - Sametinget
Samene er et urfolk i fire land.
Saemieh akte aalkoealmetje njieljie laantine.