pere/sami_parallel huggingface dataset:
Representant: Ronny Wilhelmsen Vararepresentant: Ida B. Bjørnbak
Tjirkije: Ronny Wilhelmsen Sæjjasadtje tjirkije: Ida B. Bjørnbak
8) Verneområdestyret for Trollheimen landskapsvernområde
8) Vaarjelimmiedajveståvroe Trollheimen eatnemevaarjelimmiedajvese
Representant: Maja Britt Renander Vararepresentant:Anna Kristina Renander
Tjirkije: Maja Britt Renander Sæjjasadtje tjirkije: Anna Kristina Renander
Representant: Gustav Kant Vararepresentant: Elias Kant
Tjirkije: Gustav Kant Sæjjasadtje tjirkije: Elias Kant
9) Nasjonalparkstyret for Varangerhalvøya nasjonalpark
9) Nasjonalpaarhkeståvroe Varangerhalvøya nasjonalpaarhkese
Representant: Jan Ivvár Smuk Vararepresentant: Inger Anita Smuk
Tjirkije: Jan Ivvár Smuk Sæjjasadtje tjirkije: Inger Anita Smuk
Representant: Ragnhild Melleby Aslaksen Vararepresentant: Jarl Even Roska
Tjirkije: Ragnhild Melleby Aslaksen Sæjjasadtje tjirkije: Jarl Even Roska
10) Nasjonalparkstyret for Øvre Pasvik nasjonalpark
10) Nasjonalpaarhkeståvroe Øvre Pasvik nasjonalpaarhkese
Representant: Mariann W. Magga Vararepresentant: Ola Johansen
Tjirkije: Mariann W. Magga Sæjjasadtje tjirkije: Ola Johansen
11) Nasjonalparkstyret for Ånderdalen nasjonalpark
11) Nasjonalpaarhkeståvroe Ånderdalen nasjonalpaarhkese
Representant: Anne Berit P. Kristiansen Vararepresentant: Geir Are Winther
Tjirkije: Anne Berit P. Kristiansen Sæjjasadtje tjirkije: Geir Are Winther
For kontaktinformasjon til styremedlemmer i verneområdestyrene se Sametingets nettside:
Govlesadtemebïevnesh ståvroelïhtsegidie vaarjelimmiedajveståvrojne leah Saemiedigkien gåetiesæjrosne:
http://www.sametinget.no/Miljoe-areal-og-kulturvern/Naturmangfold/Verneomraadestyrene/Sametingets-representanter-i-verneomraadestyrene
http://www.sametinget.no/Miljoe-areal-og-kulturvern/Naturmangfold/Verneomraadestyrene/Sametingets-tjirkijeer-i-verneomraadestyrene
Sametingsråd Thomas Åhrén, 908 39 663
Saemiedigkieraerie Thomas Åhrén, 908 39
Nytt alternativ i samisk på videregående skole / Artikler / Valgperiode 2009 - 2013 / Arkiv / Forsiden - Sametinget
Orre alternatijve saemiengïelesne jåarhkeskuvlesne / Tjaalegh / Veeljemeboelhken 2009 - 2013 / Våarhkoe / Saemiedigkie - Sametinget
Nytt alternativ i samisk på videregående skole
Orre alternatijve saemiengïelesne jåarhkeskuvlesne
Sametinget har fastsatt reviderte læreplaner for samisk som førstespråk og samisk som andrespråk.
Saemiedigkie lea staeriedamme learoesoejkesjh vihtiestamme saemien voestesgïeline jïh saemien mubpiengïeline.
Et hovedmål for revideringen har vært å tydeliggjøre de grunnleggende ferdighetene som er muntlige ferdigheter, å kunne lese, å kunne skrive, å kunne regne og digitale ferdigheter.
Akte åejvieulmie staeriedæmman lea orreme dejtie vihkelesommes tjiehpiesvoetide tjïelkestidh mah leah njaalmeldh tjiehpiesvoeth, maehtedh lohkedh, maehtedh, tjaeledh, maehtedh ryöknedh jïh digitaale tjiehpiesvoeth.
Språkopplæringen er mer vektlagt og de samfunnsfaglige målene er tonet ned.
Daelie stuerebe leavloem gïelelïerehtæmman bïejeme, jïh dah siebriedahkefaageles ulmieh leah vaananamme.
Læreplanen i samisk som førstespråk og i samisk som andrespråk er revidert.
Learoesoejkesjh saemien voestesgïeline jïh saemien mubpiengïeline leah staeriesovveme.
De reviderte planene skal tas i bruk fra skoleåret 2013/2014.
Dah staeriesovveme learoesoejkesjh edtjieh åtnosne vaaltasovvedh skuvlejaepien 2013/2014 raejeste.
Samisk som førstespråk: Den reviderte læreplanen legger vekt på utvikling av elevenes språkkunnskaper, slik at de kan bruke samisk både muntlig og skriftlig i ulike sammenhenger og på ulike arenaer.
Saemien voestesgïeline: Dïhte staeriedamme learoesoejkesje eajhnadåvva learohki gïeledaarjojde evtiedidh, guktie dah maehtieh saemien nuhtjedh dovne njaalmeldh jïh tjaaleldh ovmessie ektiedimmine jïh ovmessie sijjine.
Læreplanen har fått tydeligere mål for utvikling av elevenes ordforråd og språkkompetanse og for kunnskaper og ferdigheter i tekstbygging, grammatikk og rettskrivning.
Learoesoejkesje lea tjïelkebe ulmieh åådtjeme juktie learohki baakoeveahkam evtiedidh, jïh daajrojde jïh tjiehpiesvoetide tjaalegebigkemisnie, grammatihkesne jïh reaktatjaeliemisnie.
Samisk som andrespråk:
Saemien mubpiengïeline:
Det er viktig at språkplanen kan bidra til at flere velger samisk og oppnår en språkkompetanse som gjør elevene funksjonelt tospråklige.
Vihkeles gïelesoejkesje maahta viehkiehtidh guktie jienebh saemien veeljieh jïh aktem gïelemaahtoem jeksieh mah learoehkidie funksjovnelle guektiengïeline dorje.
Læreplanen har fått tydeligere mål for språkinnlæring, og aktivt bruk av språket er vektlagt for å utvikle elevenes muntlige språk.
Learoesoejkesje lea tjïelkebe ulmieh lïerehtæmman åådtjeme, jïh leavloem bïejeme gïelem eadtjohkelaakan nuhtjedh jutkie learohki njaalmeldh gïelem evtiedidh.
Den reviderte læreplanen i samisk som andrespråk er bedre tilpasset elever som begynner med samisk på videregående opplæring enn tidligere ved at det er innført et nytt alternativ, samisk 4. Det alternativet er for elever som ikke har hatt opplæring i samisk i grunnskolen og som ønsker å begynne med det på videregående skole.
Dïhte staeriedamme learoesoejkesje saemien mubpiengïeline lea buerebelaakan sjïehtedamme dejtie learoehkidie mah saemien jåarhkeskuvlesne aelkieh goh aarebi, dan åvteste akte orre alternatijve lea sjïehtesjamme, saemien 4. Daate alternatijve lea dejtie learoehkidie mah eah lïerehtimmiem saemiengïelesne maadthskuvlesne åtneme, jïh mah sijhtieh dejnie aelkedh jåarhkeskuvlesne.
Nytt seminar om Nordlands historie - Nordland fylkeskommune
Orre seminare Nordlaanten histovrijen bïjre - Nordland fylkeskommune
Nytt seminar om Nordlands historie
Orre seminare Nordlaanten histovrijen bïjre
Det femte seminaret om Nordlands historie blir halde i Mosjøen 25.–27. mai 2011. Seminarstad er Vefsn folkehøgskole, og tema for seminaret er Samisk historie og Industrihistorie.
Dïhte vïjhtede seminare Nordlaanten histovrijen bïjre lea Mussierisnie suehpeden 25.-27. b. 2011. Seminare lea Vefsn almetjejolleskuvlesne, jïh seminaren aamhtese lea Saemien histovrije jïh Industrijehistovrije.
Nordlands historie Ei viktig side ved Nordlands historie er å skape kontakt med historieinteresserte nordlendinger og få innspill til det nye historieverket fra flest mulig hold.
Akte vihkeles bielie Nordlaanten histovrijesne lea gaskesem sjugniedidh dej almetji gaskem Nordlaantesne mah iedtjiem utnieh histovrijen bïjre, jïh raerieh åadtjodh dan orre histovrijevearhkan dan gellede lehkeste goh gåarede.
Det årlige seminaret er et velegnet instrument for dette formålet.
Daate fïerhtenjaepien seminare akte sjïehteles dïrrege daan sjïekenisnie.
Det kombinerer foredrag av våre fremste fagfolk om aktuelle historiske tema med debatt, innspill fra lokalhistorikere og uformelle møter og samtaler mellom mennesker med forskjellig bakgrunn, men med det felles at de er interessert i vår historie.
Daesnie dovne håalemh mijjen bøøremes faagealmetjijstie sjyøhtehke histovrijen aamhtesi bïjre jïh digkiedimmie, raerie voenges histovrihkerijstie jïh ovbyjjes tjåanghkoeh jïh soptsestimmieh almetji gaskemsh joekehts maadtojne, bene mah ektesne utnieh aktem iedtjem mijjen histovrijen bijre.
Årets seminar handler om samisk historie med undertittelen Det skjulte samiske, og om vår industrihistorie.
Daan jaepien seminare lea saemien histovrijen bïjre, dejnie vuelienommine Dïhte tjeakoes saemien, jïh mijjen industrijehistovrijen bïjre.
Når vi er på Helgeland, er det naturlig at storindustri blir et underliggende tema.
Gosse libie Helgelaantesne, dle badth iemie stoerreindustrije akte vuelieteema sjædta.
Seminaret blir åpnet av kulturråd Marit Tennfjord, og for dem som ønsker det, eller som ikke rekker fram til Mosjøen innen seminarstart på torsdag, er det frammøte om kvelden 25. mai.
Kultuvreraerije Marit Tennfjord seminaren rïhpeste, jïh dah mah sïjhtieh, jallh eah ryøhkh Musseren gåajkoe båetedh aarebi seminare aalka duarstan, maehtieh båetedh iehkeden, suehpeden 25.
Da vil filmskaper Ellen-Astri Lundby presentere og vise sin film Min mors hemmelighet – om skjult samiskhet.
b. Dellie filmedarjoje Ellen-Astri Lundby sæjhta sov filmem Min mors hemmelighet åehpiedehtedh jïh vuesiehtidh - tjeakoes saemienvoeten bïjre.
Det vil også bli en ekskursjon til Sjøgato i Mosjøen i regi av Helgeland Museum.
Sæjhta aaj akte mïnnedimmie sjïdtedh Sjøgato’n gåajkoe Mussierisnie, maam Helgelaanten Musueme stuvrie.
Programmet for seminaret finner du her.
Seminaren programme daesnie gaavnh.
Elektronisk påmelding (seminaret heter: Historieseminar Nordlands historie)
Elektrovneles bieljelimmie jis siïhth meatan årrodh (seminaren nomme: Historieseminar Nordlands historie)
Ta kontakt dersom du har spørsmål
Gaskesadth jis dov gyhtjelassh
Øker satsningen på samiske kunstnere / Artikler / Valgperiode 2009 - 2013 / Arkiv / Forsiden - Sametinget
Barkoem lissehte saemien tjiehpiedæjjide / Tjaalegh / Veeljemeboelhken 2009 - 2013 / Våarhkoe / Saemiedigkie - Sametinget
Øker satsningen på samiske kunstnere
Barkoem lissehte saemien tjiehpiedæjjide
20. mars 2013 Sametinget har i 2013 lansert en ny søkerbasert tilskuddsordning.
2013 raejeste dle Saemiedigkie aktem orre dåarjoeöörnegem dorjeme mej mietie tjuara syökedh.
Den nye ordningen øker satsningen på samiske kunstnere.
Dïhte orre öörnege barkoem lissehte saemien tjiehpiedæjjide.
– I tråd med kulturmeldingen ønsker vi med denne ordningen å bedre rammevilkårene for yngre samiske kunstnere, samt bidra til økt internasjonal promotering av samisk kunst, uttaler rådsmedlem Vibeke Larsen.
- Kultuvrebïevnesen mietie dle libie vaajtelamme mierietsiehkide nuerebe saemien tjiehpiedæjjide bueriedidh, jïh viehkiehtidh saemien kåanstem gaskenasjovnaale sijjine åehpiedehtedh, raerielïhtsege Vibeke Larsen jeahta.
Sametingsrådet la fram en sametingsmelding om kunst og kultur for Sametingets plenum 27. februar i år.
Saemiedigkieraerie aktem saemiedigkiebïevnesem kåansten jïh kultuvren bïjre böokti Saemiedigkien stoerretjåanghkose goevten 27.b. daan jaepien.
I meldingen skisseres en ny retning for framtidens samiske kunst- og kulturpolitikk.
Bïevnesisnie aktem orre otnjegem åehpiedahta dan båetijen aejkien saemien kåanste- jïh kultuvrepolitihkese.
- Hovedmålet er å skape et levende og mangfoldig samisk kunst- og kulturliv av god kvalitet som er tilgjengelig for alle.
- Åejvieulmie lea aktem jielije jïh gellielaaketje saemien kåanste- jïh kultuvrejieledem hijven kvaliteeteste sjugniedidh, maam gaajhkesh maehtieh dååjredh.
Samtidig ønsker vi et løft for samisk kunst og kulturnæringer, som kan bidra til at flere samiske kunstnere kan leve av det de skaper, sier sametingsråd Vibeke Larsen.
Seamma tïjjen dle aktem lutnjemem sïjhtebe saemien kåanste- jïh kultuvrejieliemidie, mij maahta viehkiehtidh guktie jienebh saemien tjiehpiedæjjah maehtieh jieledh destie maam sjugnedieh, saemiedigkieraerie Vibeke Larsen jeahta.
Den nye tilskuddsordningen er ett ledd i dette løftet.
Dïhte orre dåarjoeöörnege lea akte bielie daennie lutnjemisnie.
Og blant prioriteringene finner en et større fokus på nyskapende aktiviteter som skal bidra til utvikling av samiske institusjoner og naturlige areaner.
Jïh dej prijoriteradimmiej gaskem dle aktem stuerebe fokusem åtna orresjugneden darjoemidie, mah edtjieh viehkiehtidh guktie saemien institusjovnh jïh iemie sijjieh evtiesuvvieh.
- Selve begrepet nyskapende kan være diffust og det som er nyskapende i ett område, trenger nødvendigvis ikke være like nyskapende i et annet.
- Dïhte dïejvese orresjugneden maahta mujvies årrodh, jïh dïhte mij lea orresjugneden aktene dajvesne ij daarpesjh seamma orresjugneden årrodh aktene jeatjah.
Med denne prioriteringen forsøker vi å fremme kreativiteten og drive fram nye aktivitetstilbud, forklarer rådsmedlem Larsen.
Daejnie prijoriteradimmine voejhkelibie skaepiedihksvoetem eadtjoestidh, jïh orre darjomefaalenassh buektedh, raerielïhtsege Larsen jeahta.
Sametinget har også prioritert støtte til etableringsstipend for unge samiske kunstnere.
Saemiedigkie aaj tseegkemedåarjoem noere saemien tjiehpiedæjjide prijoriteradamme.
- Det er en kjensgjerning at det å etablere seg som kunstner ikke alltid er like lett.
- Nov lea badth daajroes ij leah iktesth aelhkie tjiehpiedæjjine aelkedh.
Vi har dermed sett det nødvendig at den nye ordningen også inneholder et etableringsstipend til unge samiske kunstnere, uttaler rådsmedlem Larsen.
Mijjieh dan åvteste vuajneme daerpies daate orre öörnege aaj aktem tseegkemedåarjoem noere saemien tjiehpiedæjjide åtna, raerielïhtsege Larsen jeahta.
Den nye ordningen støtter også arenaer, nettverk og samarbeidsprosjekter som bidrar til økt internasjonal promotering og eksport av samisk kunst og samiske kunstnere til et internasjonalt marked.
Dïhte orre öörnege aaj sijjieh, viermieh jïh laavenjostoeprosjekth dåårje, mah viehkiehtieh dam gaskenasjovnaale promoteringem jïh eksportem lissiehtidh saemien kåansteste jïh saemien tjiehpiedæjjijste akten gaskenasjovnaale maarkedese.
Søknadsfristen er 1. april i år.
Ohtsememierie lea voerhtjen 1.b. daan jaepien.
Mer informasjon finnes her www.sametinget.no/Stipend-og-tilskudd
Vielie bïevnesh leah mijjen gåetiesæjrosne www.sametinget.no/Stipend-og-tilskudd
Rådsmedlem Vibeke Larsen, tlf. 941 30 116
Raerielïhtsege Vibeke Larsen, tlf. 941 30 116
Økt fokus på samiske kvinners helse / Artikler / Valgperiode 2009 - 2013 / Arkiv / Forsiden - Sametinget
Læssanamme fokuse saemien nyjsenæjjaj healsose / Tjaalegh / Veeljemeboelhken 2009 - 2013 / Våarhkoe / Saemiedigkie - Sametinget
Økt fokus på samiske kvinners helse
Læssanamme fokuse saemien nyjsenæjjaj healsose
21. februar 2012 Norge avga den 17.februar sin 8.rapport om oppfølging av FNs kvinnediskrimineringskonvensjon.
Goevten 17.b. Nöörje sov 8. reektehtsem bæjhkoehti dan vijriesåbpoe barkoen bïjre EN’i nyjsenæjjasïerredimmiekonvensjovnine.
Statsråd Audun Lysbakken svarte for Norge.
Staateraerije Audun Lysbakken Nöörjen åvteste vaestiedi.
Fra Sametinget deltok seniorrådgiver Ingeborg Larssen og rådgiver Vivi Pedersen.
Senijovreraeriestæjja Ingeborg Larssen jïh raeriestæjja Vivi Pedersen lin meatan Saemiedigkeste.
FN var opptatt av manglende informasjon fra Norge om samiske kvinner og deres helsesituasjon, og hvilke tiltak Norge gjør for å rette opp denne klare helseforskjellen.
EN faatoes bïevnesh Nöörjeste pryöjjedin saemien nyjsenæjjaj jïh dej healsoetsiehkien bïjre, jïh mah råajvarimmieh Nöörje dorje juktie daam tjïelke healsoejoekehtsem staeriedidh.
Sametinget har gitt innspill til norges rapport, og deltok som observatør i Genève.
Saemiedigkie raeriestimmieh reektehtsasse vadteme, jïh lij meatan goh vuartasjæjja Genèvesne.
Sametinget var i sine innspill opptatt av manglende statistikk om samiske kvinner, samiske kvinner i primærnæringene og samiske kvinners helse.
Saemiedigkie sov raeriestimmine faatoes statistihkem saemien nyjsenæjjaj bïjre pryöjjedi, jïh aaj saemien nyjsenæjjah aalkoejielieminie jïh saemien nyjsenæjjaj healsoe.
- Dette er første gang Norge har synliggjort samiske kvinner i sin FN- rapportering, og her har Sametingets innspill vært av helt avgjørende betydning.
- Daate lea voestes aejkien Nöörje saemien nyjsenæjjah våajnoes dorjeme sov EN-reektemisnie, jïh daesnie Saemiedigkien raeriestimmieh eevre vihkeles orreme.
Sametingsrådet ser det som en positiv utvikling at disse problemstillingene blir belyst i FN-systemet, uttaler rådsmedlem Vibeke Larsen.
Saemiedigkieraerie tuhtjie akte hijven evtiedimmie gosse EN-systeme daejtie dåeriesmoeride tjïelkeste, raerielïhtsege Vibeke Larsen jeahta.
Samiske kvinner utenfor forvaltningsområdet for samiske språk har en markant dårligere selvopplevd helse enn samiske kvinner innenfor forvaltningsområdet, jfr. Ketil Lennert Hansens forskning.
Saemien nyjsenæjjah saemien gïeli reeremedajven ålkolen, tjïelkebelaakan tuhtjieh dah aktem nåakebe healsoem utnieh goh saemien nyjsenæjjah reeremedajven sisnjelen, Ketil Lennert Hansenen dotkemen mietie.
- Sametinget har i sine innspill pekt på forskjell i språklige og kulturelle rettigheter for samiske kvinner innenfor forvaltningsområdet både i Sameloven og i den nylig iverksatte lov om kommunale helse- og sosialtjenester, utdyper sametingsråd Larsen.
- Saemiedigkie lea sov raeriestimmine joekehtsem tjuevtjiedamme dejnie gïeleldh jïh kultuvrelle reaktine saemien nyjsenæjjide reeremedajven sisnjelen, dovne Saemielaakesne jïh dennie aadtjen tseegkeme laakesne tjïelten healsoe-jïh sosijaledïenesji bïjre, saemiedigkieraerie Larsen tjïerteste.
I sitt svar til FN erkjente statsråd Lysbakken at kulturell og språklig kunnskap i helsetjenesten er nødvendig for å gi samiske kvinner et likeverdig helsetilbud.
Sov vaestiedassesne EN’ide staateraerije Lysbakken byjhki kultuvrelle jïh gïeleldh daajroe healsoedïenesjisnie lea daerpies jis edtja saemien nyjsenæjjide aktem seammavyörtegs healsoefaalenassem vedtedh.
Statsråden hadde ingen forslag til særlige tiltak for å gi samiske kvinner utenfor forvaltningsområdet et bedre helsetilbud.
Staateraerije idtji naan raeriestimmieh sjïere råajvarimmide utnieh juktie saemien nyjsenæjjide reeremedajven ålkolen aktem buerebe healsoefaalenassem vedtedh.
Han viste kun til det allerede eksisterende helsetilbud og at det var nødvendig med en kulturell og språklig bevissthet i forhold til samiske kvinner.
Dïhte vuesiehti dan joe gaavnoes healsoefaalenassese, jïh jeehti lij daerpies aktine kultuvrelle jïh gïeleldh voerkesvoeten bïjre dej saemien nyjsenæjjaj sjïekenisnie.
- Sametingsrådet er glad for det søkelys FN satte på samiske kvinners helsesituasjon.
- Saemiedigkie geerjene ihke EN tjoevkesem bïeji saemien nyjsenæjjaj healsoetseahkan.
Samtidig er det skuffende at statsråd Lysbakken ikke har konkrete tiltak for å gi samiske kvinner et bedre helsetilbud.
Seamma aejkien dle ovmurreds staateraerije Lysbakken ij vihties råajvarimmieh utnieh juktie saemien nyjsenæjjide aktem buerebe healsoefaalenassem vedtedh.
Sametingsrådet vil arbeide for å sette søkelys på denne problemstillingen i kontakt med sentrale helsemyndigheter, avslutter rådsmedlem Ellinor Marita Jåma.
Saemiedigkieraerie sæjhta tjoevkesem bïejedh daejtie dåeriesmoeride gosse voernges healsoeåejvieladtjigujmie govlehtalla, Ellinor Marita Jåma minngemosth jeahta.
Kontaktinformasjon:
Govlehtallijh:
Rådsmedlem Vibeke Larsen tlf. 941 30 116
Raerielïhtsege Vibeke Larsen tell. 941 30 116
Økt lønnsomhet / Kulturnæring / Næringer / Forsiden - Sametinget
Lissiehtamme dïeneste / Kulturejieleme / Jielemh / Saemiedigkie - Sametinget
Økt lønnsomhet
Lissiehtamme dïeneste
Sametinget starter opp med etableropplæring og utviklingstiltak for samisk kulturnæring og andre bedrifter i samiske områder.
Saemiedigkie tseegkijelïerehtimmine jïh evtiedimmieråajvarimmiejgujmie aalka saemien kultuvrejieliemasse jïh jeatjah sïeltide saemien dajvine.
Det er inngått langsiktige rammeavtaler med leverandører som skal bistå Sametinget med dette.
Guhkies mierielatjkoeh leah dorjesovveme deallahtæjjajgujmie mah edtjieh Saemiedigkiem daejnie viehkiehtidh.
- Jeg er glad for at vi nå i samarbeid med flere kompetente selskaper kan tilby etablereropplæring og utviklingstiltak til samiske kultur og næringsaktører, sier Sametingsråd Silje Muotka.
- Manne geerjene ihke mijjieh daelie jienebi maehteles sïeltigujmie maehtebe tseegkijelïerehtimmiem jïh evtiedimmieråajvarimmieh faalehtidh saemien kultuvrese jïh jielemeaktööride, saemiedigkieraerie Silje Muotka jeahta.
Avtaler og samarbeid
Latjkoeh jïh laavenjostoe
Sametinget har inngått avtaler med selskapene Kreativ Industri, Bedriftskompetanse og Consis om den praktiske utføringen av satsningen.
Saemiedigkie lea latjkoeh dorjeme sïeltigujmie Kreativ Industri, Bedriftskompetanse jïh Consis, guktie edtja dam praktihkeles barkoem darjodh.
Dette omfatter etablereropplæring, utviklingstiltak, veieledning og nettverksbygging for kultur og næringsaktører i samiske områder.
Daate feerhmie tseegkijelïerehtimmiem, evtiedimmieråajvarimmieh, bïhkedimmiem jïh viermiebigkemem kultuvrese jïh jielemeaktööride saemien dajvine.
Deler av kultursatsingen skal utføres i samarbeid med en samisk institusjon eller annen lokal utviklingsaktør på stedet.
Bielieh kultuvrebarkoste edtja laavenjostosne darjodh aktine saemien institusjovnine jallh jeatjah gietskies evtiedimmieaktöörine sijjesne.
Noe av det som kjennetegner samisk kulturnæringsbransje er at den er drevet av sterk idealisme, ofte uten profesjonalisert drift og i kombinasjon med andre næringer.
Naakede destie mij lea våajnoes saemien kultuvrejielemesuerkesne lea dïhte lea stuvreme aktede nænnoes idealismeste, daamtaj bielelen profesjovnelle giehteldimmie jïh daamtaj jeatajh jielemigujmie ektine.
Mange kulturaktører har for lite kompetanse på næringsdelen av virksomheten.
Jïjnjh kultuvreaktöörh fer vaenie maahtoem utnieh jielemebielien bïjre darjoemistie.
Dette dreier seg om alt fra idè- og forretningsutvikling til økonomisk kompetanse, produktutvikling og markedsstrategier.
Daate maahta gaajhke årrodh goh åssjaldahke- jïh sielteevtiedimmie, eknomeles maahtoe, dorjeseevtiedimmie jïh maarkedestrategijh.
–Utfordringen ligger i å styrke samiske kulturnæringsaktører, slik at de har selvtillit og kunnskap til å erobre verden med sine produkter, sier Silje Muotka.
–Haesteme lea saemien kultuvrejielemeaktöörh nænnoestehtedh, guktie dah jïjtjejearsoesvoetem jïh daajroem utnieh veartenem vaeltedh sijjen dorjesigujmie, Silje Muotka jeahta.
Ekstra satsning
Lissiehtamme barkoe
Satsingen på samisk kulturnæring, etablereropplæring og bedriftsutvikling vil være en ekstra styrking av den allerede brede satsingen som Sametinget har på samisk kunst, kultur og næringsliv.
Dïhte barkoe saemien kultuvrejielieminie, tseegkijelïerehtimmine jïh sïelteevtiedimmine sæjhta akte lissiehtamme barkoe årrodh dehtie joe gamtoe barkoste maam Saemiedigkie åtna saemien kåanstese, kultuvrese jïh jieliemasse.
Dette vil ytterligere bidra til å styrke vårt hovedmål som er et sterkt og allsidig næringsliv som danner grunnlag for livskraftige lokalsamfunn der mennesker ønsker å bo.
Daate sæjhta mijjen åejvieulmiem tjerkebe nænnoestehtedh mij lea akte nænnoes jïh gellielaaketje jieleme mij våaromem beaja monnehke voenges siebriedahkide gusnie almetjh sijhtieh årrodh.
-Sametinget har en visjon om at samiske produkter og spesielt kulturprodukter skal nå enda bredere enn i dag.
-Saemiedigkien akte visjovne lea saemien dorjesh jïh joekoen kultuvredorjesh edtjieh jienebh jaksedh goh daelie.
Vi ønsker at de som særlig driver med kulturnæringer skal ha de beste forutsetninger til å erobre enda større markeder med sine produkter, sier Sametingsråd Silje Muotka tilslutt.
Mijjieh sïjhtebe dah mah joekoen kultuvrejielemigujmie gïehtelieh edtjieh dejtie bööremes nuepieh utnedh sagke stuerebe maarkedh jaksedh sijjen dorjesigujmie, saemiedigkieraerie Silje Muotka minngemosth jeahta.
Økte satser og utvidet målgruppe for stipend til elever med samisk i fagkretsen / Grunnskole og VGS / Opplæring / Forsiden - Sametinget
Lissiehtamme stipendeåasah jïh vijriedamme ulmiedåehkie stipendese learoehkidie mej saemien faagegievlesne / Maadthskuvle jïh Jåa / Lïerehtimmie / Saemiedigkie - Sametinget
Økte satser og utvidet målgruppe for stipend til elever med samisk i fagkretsen
Lissiehtamme stipendeåasah jïh vijriedamme ulmiedåehkie stipendese learoehkidie mej saemien faagegievlesne
Sametinget fortsetter også i 2015 med å dele ut stipend til elever som har samisk språk i fagkretsen i videregående skole.
Saemiedigkie jåarhka stipendem vedtdh learoehkidie mej saemien gïele faagegievlesne jåarhkeskuvlesne aaj 2015.
Nytt i 2015 er at også deltidselever, med samisk språk i fagkretsen, har mulighet til å søke om stipendog at satsene for stipendet har økt.
Dïhte mij lea orre 2015 lea aaj bielietïjjen learohkh mej saemien gïele faagegievlesne, nuepiem utnieh stipendem ohtsedh jïh stipenden stoeredahkh leah læssanamme.
De nye satsene er som følger:
Doh orre stipendh leah naemhtie:
o Stipend til elever som har samisk som førstespråk: kr 7 500,-
o Stipende learoehkidie mej saemien gïele voestesgïeline; kr 7 500,-
o Stipend til elever som har samisk som andrespråk: kr 5 500,-
o Stipende learoehkidie mej saemien gïele mubpiengïeline: kr 5 500,-
o Stipend til elever som har samisk som fremmedspråk: kr 3 000,-
o Stipende learoehkidie mej saemien gïele ammesgieline: kr 3 000,-
-Vi ønsker at flere skal lære seg samisk.
-Mijjieh sïjhtebe jienebh edtjieh saemien lïeredh.
Det er kun på den måten vi sikrer at språket lever videre og kan læres av de kommende generasjoner.
Ajve naemhtie mijjieh gorredibie gïele jåarhka jieledh jïh mubpieh boelvh maehtieh saemien lïeredh.
Derfor håper vi at stipendet skal motivere flere til å velge samisk på videregående skole, sier sametingspresident Aili Keskitalo.
Dan åvteste gegkiestibie stipende edtja jienebh skreejredh saemien veeljedh jåarhkeskuvlesne, saemiedigkiepresidente Aili Keskitalo.
-De siste årene har antallet elever i videregående skole som har samisk i fagkretsen økt.
-Dej minngemes jaepiej learohkelåhkoe jåarhkeskuvlesne mej saemien gïele faagegievlesne læssanamme.
Dette kan gi indikasjoner på at stipendet motiverer elever til å velge samisk og det er veldig bra, sier Keskitalo
Destie maahta vuejnedh stipende learoehkidie skreejrie saemien veeljedh jïh dïhte joekoen hijven, Keskitalo jeahta.
Søknadene for skoleåret 2014/15 kan sendes inn fra 15.01.15 til 30.03.15. Søknadene blir behandlet fortløpende.
Maahta ohtsedh stipenden bïjre skuvlejaapan 2014/15 sïjse seedtedh 15.01.15 raejeste 30.03.15 raajan.
Søknader sendt etter 31.03.15 blir ikke behandlet.
Ohtsemh mah seedtesuvvieh 31.03.15 mænngan eah gïetesovvh.
Søknadsskjemaet blir lagt ut på Sametinges hjemmeside i begynnelsen av januar 2015.
Ohtsemegoere olkese bïejesåvva Saemiedigkien gåetiesæjrosne tsïengelen 2015 aalkoelisnie.
Ønsker å klargjøre barnehagepolitikken / Artikler / Valgperiode 2009 - 2013 / Arkiv / Forsiden - Sametinget
Sæjhta maanagïertepolitihkem tjïelkestidh / Tjaalegh / Veeljemeboelhken 2009 - 2013 / Våarhkoe / Saemiedigkie - Sametinget
Ønsker å klargjøre barnehagepolitikken
Sæjhta maanagïertepolitihkem tjïelkestidh
Sametinget er i gang med å skrive en melding om barnehager for samiske barn.
Saemiedigkie aktem bïevnesem maanagïertiej bïjre saemien maanide tjaelieminie.
Bakgrunnen for meldingen er at Sametinget ønsker å forme en overordnet politikk på barnehageområdet som vil være retningsgivende og klargjøre prinsipielle spørsmål i forhold til barnehagetilbud til samiske barn.
Bïevnesen våarome lea Saemiedigkie sæjhta aktem bijjemes politihkem maanagïertesuerkesne evtiedidh, mij sæjhta otjnegem bïejedh jïh prinsihpeles gyhtjelassh tjïelkestidh mah leah maanagïertefaalenassi bïjre saemien maanide.
- Meldingen er ment å svare på barnehagens, barns, foreldrenes og det samiske samfunnets behov.
- Bïevnese edtja maanagïerten, maanaj, eejhtegi jïh saemien siebriedahken daerpiesvoetide vaestiedidh.
Sametinget ønsker at barnehagen for samiske barn skal være en integrert, attraktiv og innovativ institusjon med høy kvalitet til beste for alle barn, uttaler visepresident Laila Susanne Vars.
Saemiedigkie sæjhta maanagïerte saemien maanide edtja akte sjïehtesjamme, fryöjstehke jïh orreussjeden institusjovne årrodh, jolle kvaliteetine dan bööretjommesasse gaajhkide maanide, mubpie presidente Laila Susanne Vars jeahta.
Visepresidenten utdyper videre at Sametinget blant annet vil påse at rekruttering av pedagogisk personell intensiveres slik at de innehar kompetanse i samisk språk og kultur.
Mubpie presidente vijriesåbpoe tjïerteste Saemiedigkie gaskem jeatjah sæjhta giehtjedidh guktie dåårrehtimmie pedagogeles barkijijstie læssene, guktie dah maahtoem saemien gïelesne jih kultuvresne utnieh.
Berører mange spørsmål
Jïjnjh gyhtjelassh gïetede
Målsettingen med barnehagemeldingen er å bidra til refleksjon og dialog om hvordan oppnå politiske mål for forbedret oppvekstvilkår gjennom barnehagetilbud.
Maanagïertebïevnesen åssjele lea viehkiehtidh ussjedidh jïh govlesadtedh guktie edtja politihkeles ulmieh jaksedh, juktie buerebe byjjenimmiehtsiehkieh buektiehtidh maanagïertefaalenassen tjïrrh.
- Vårt mål er at meldingen ikke bare skal beskrive og drøfte hvilken rolle og politisk myndighet Sametinget skal ha i barnehagespørsmål.
- Mijjen ulmie lea bïevnese ij edtjh ajve buerkiestidh jïh digkiedidh maam råållide jïh politihkeles faamojde Saemiedigkie edtja maanagïertegyhtjelassine utnedh.
Meldingen skal også sette fokus på innsatsområder og synliggjøre hvilke utfordringer man står ovenfor i arbeidet med å gjøre barnehagene best mulig.
Bïevnese edtja aaj tjelmide bïejedh råajvarimmiesuerkide, jïh våajnoes darjodh dejtie haestiemidie mah gååvnesieh gosse barkeminie maanagïertide bööremeslaakan darjodh.
Dette omfatter alle barnehager som gir tilbud til samiske barn i Norge, forklarer visepresident Laila Susanne Vars.
Daate gaajhkide maanagïertide feerhmie mah faalenassem saemien maanide Nöörjesne vedtieh, mubpie presidente Laila Susanne Vars buerkeste.
Ønsker innspill
Raerieh sæjhta
Arbeidet med barnehagemeldingen skal være en åpen og inkluderende prosess som kan bidra til å sikre at målene som er satt i meldingen nås.
Dïhte barkoe maanagïertebïevnesinie edtja akte gaahpoeh jïh feerhmeles prosesse årrodh, mij maahta viehkiehtidh gorredidh ulmide bïevnesisnie jaksa.
Sametinget vil invitere til aktiv involvering av fylkesmenn, kommuner, barnehagemiljøer, foreldre, foreldrenettverk og utvalg og andre berørte instanser.
Saemiedigkie sæjhta fylhkenålmah, tjïelth, maanagïertebyjresh, eejhtegh, eejhtegeviermieh jïh moenehtsh jïh jeatjah vihkeles suerkieh bööredidh eadtjohkelaakan meatan årrodh.
Innspill til meldingen skjer i form av diskusjonsforum, fagseminar, intervju og spørreundersøkelser.
Edtja raerieh bïevnesasse buektedh digkiedimmieforuminie, faageseminarseminaarine, byjrehtimmine jïh gihtjeme-goerehtimmine.
- Vi i sametingsrådet ønsker å utfordre det samiske samfunnet til å tenke sammen med oss.
- Mijjieh saemiedigkieraeresne sïjhtebe dam saemien siebriedahkem haestedh mijjine ussjedadtedh.
Hvilke visjoner har vi i det samiske samfunnet når det gjelder barnehagenes rolle i barns oppdragelse, i deres språkutvikling og i videreføringen av samiske verdier til nye generasjoner?
Mah vuajnoeh åvtese utnebe saemien siebriedahkesne, gosse lea maanagïerten råållen bïjre maanaj bijjiedimmesne, dej gïeleevtiedimmesne jïh dennie vijriesåbpoe sertiestimmesne saemien aarvojste orre boelvide?
Dette er noe av det vi ønsker å få innspill til, sier visepresident Vars.
Daate lea naakede destie misse mijjieh sïjhtebe raerieh åadtjodh, mubpie presidente Vars jeahta.
Meldingen er en revidering av en tidligere melding fra 2005 ”Sametingsrådets melding om samiske barnehager” og vil følge opp ”Strategisk plan for samiske barnehager 2008-2011”.
Bïevnese akte staeriedimmie aktede aarebi bïevnesistie jaepeste 2005 ”Sametingsrådets melding om samiske barnehager” jïh sæjhta soejkesjem ”Strategisk plan for samisk barnehager 2008-2011” dåarjedidh.
Ønsker debatt og innspill om Sametingets språkpolitikk / Artikler / Valgperiode 2009 - 2013 / Arkiv / Forsiden - Sametinget
Digkiedimmiem jïh raerieh sæjhta Saemiedigkien gïelepolitihken bïjre / Tjaalegh / Veeljemeboelhken 2009 - 2013 / Våarhkoe / Saemiedigkie - Sametinget
Ønsker debatt og innspill om Sametingets språkpolitikk
Digkiedimmiem jïh raerieh sæjhta Saemiedigkien gïelepolitihken bïjre
13. april 2012 Sametingsrådet legger frem redegjørelse om samisk språk under plenum i april, og rådsmedlem Ellinor Marita Jåma ønsker i den forbindelse gode diskusjoner og innspill om samisk språkpolitikk til det videre arbeidet med sametingsmeldingen om samisk språk.
Saemiedigkieraerie aktem buerkiestimmiem buakta saemien gïelen bïjre stoerretjåanghkosne voerhtjen, jïh raerielïhtsege Ellinor Marita Jåma daan sjïekenisnie hijven digkiedimmieh jïh raerieh sæjhta saemien gïelepolitihken bïjre, dan vijriesåbpoe barkose saemiedigkiebïevnesinie saemien gïelen bïjre.
Redegjørelse om samisk språk legger grunnlag for debatt om Sametingets fremtidig språkpolitikk.
Buerkiestimmie saemien gïelen bïjre våaromem beaja juktie Saemiedigkien båetije gïelepolitihken bïjre digkiedidh.
Det er i perioden mellom fremleggelse av redegjørelse og melding at det er mulighet for politikere, institusjoner og andre som jobber med samisk språk til å være med på å forme den fremtidige språkpolitikken.
Dïhte boelhke buerkiestimmien jïh bïevnesen gaskem, dellie dah politihkerh, institusjovnh jïh mubpieh mah saemien gïeline berkieh, nuepiem utnieh meatan årrodh dam båetije gïelepolitihkem hammoedidh.
- Sametingsrådet ser det som svært viktig at det samiske samfunnet inkluderes i arbeidet med den fremtidige språkpolitikken og håper at denne muligheten benyttes.
- Saemiedigkieraerie tuhtjie joekoen vihkeles dïhte saemien siebriedahke meatan vaaltasåvva barkosne dejnie båetije gïelepolitihkine, jïh gegkeste daate nuepie åtnasåvva.
Vi ønsker dine tanker og innspill om språk og språkutvikling.
Mijjieh dov åssjaldahkh jïh raerieh gïelen jïh gïeleevtiedimmien bïjre sïjhtebe.
Samisk språk står ovenfor en rekke utfordringer, og det er viktig at det utarbeides gode strategier for å imøtekomme de ulike behovene man har i samfunnet, sier rådsmedlem Ellinor Marita Jåma.
Saemien gïele gellie haestemi uvte tjåådtje, jïh vihkeles hijven vuekieh dorjesuvvieh juktie dejtie ovmessie daerpiesvoetide dåastodh mejtie siebriedahkesne åtna, raerielïhtsege Ellinor Marita Jåma jeahta.
Sametingsmeldingen om samisk språk vil være Sametingets verktøy i den videre arbeidet for styrking og utvikling av samisk språk, og det er derfor viktig at det kommer gode innspill til arbeidet med meldingen.
Saemiedigkiebïevnese saemien gïelen bïjre sæjhta Saemiedigkien dïrreginie årrodh dennie vijriesåbpoe barkosne, juktie evtiedidh jïh saemien gïelem nænnoesåbpoe darjodh, jïh dannasinie vihkeles hijven raerieh båetieh dan barkose bïevnesinie.
Redegjørelsen som nå legges frem skisserer en rekke hovedutfordringer innenfor språk som det vil være viktig å debattere.
Dïhte buerkiestimmie maam daelie buakta, gellie åejviehaestemh gïelen sisnjelen vuesehte, mejtie sæjhta vihkeles årrodh digkiedidh.
Hovedinnsatsområdene i redegjørelsen er;
Åejvieråajvarimmiesuerkieh buerkiestimmesne leah;
brukere av samisk språk
utnijh saemien gïeleste
bruk av samisk språk,
åtnoe saemien gïeleste
språkfaglig utvikling
gïelefaageles evtiedimmie
Sametingets rolle og myndighet i språkpolitikken
Saemiedigkien råålle jïh faamoe gïelepolitihkesne
- Fremtiden for samisk språk er avhengig av at det finnes brukere av språket samtidig som brukerne har mulighet til å bruke sitt språk i ulike sammenhenger.
- Jis saemien gïele edtja aaj båetijen aejkien veasodh, dle tjuara almetjh gååvnesidh mah gïelem nåhtadieh, seamma aejkien goh utnijh nuepiem utnieh sov gielem nåhtadidh ovmessie tsiehkine.
Språklig utvikling vil være nødvendig i arbeidet med å styrke og bevare språket, og det vil være svært avgjørende at Sametinget og andre aktørers rolle og myndighet i språkpolitikken avklares, forklarer sametingsråd Ellinor Marita Jåma.
Gïeleldh evtiedimmie sæjhta daerpies årrodh gosse edtja gïelem gorredidh jïh nænnoesåbpoe darjodh, jïh eevre vihkeles Saemiedigkien jïh jeatjah aktööri råållem jïh faamoem gïelepolitihkesne tjïelkestidh, saemiedigkieraerije Ellinor Marita Jåma buerkeste.
Jåma presiserer videre at utfordringene er store til tross for at man de siste tiårene har sett en positiv utvikling, og det vil være av stor betydning at Sametinget utarbeider mål og strategier for den videre utviklingen av samisk språk.
Jåma aaj tjierteste dah haestemh stoerre, jalhts dej minngemes luhkiejaepiej dle aktem hijven evtiedimmiem vuajneme, jïh sæjhta joekoen vihkeles årrodh Saemiedigkie ulmieh jïh vuekieh evtede, juktie saemien gïelem vijriesåbpoe evtiedidh.
Sametingsrådet tar sikte på å avholde seminar om samisk språk i løpet av mai hvor det også vil være mulighet for å komme med innspill og tanker om fremtidig språkpolitikk.
Saemiedigkieraerie ussjede aktem seminarem öörnedidh saemien gïelen bïjre suehpeden, gusnie aaj gåarede raerie- jïh åssjaldahkigujmie båetedh dan båetije gïelepolitihken bïjre.
Informasjon om dette vil komme senere.
Bïevnesh dan bïjre sijhtieh mænngan båetedh.
Det vil også være mulighet for å sende inn skriftlige innspill.
Sæjhta aaj nuepie årrodh tjaaleldh raerieh seedtedh.
E-post adresse er giele@samediggi.no og giella@samediggi.no.
E-påaste: giele@samediggi.no og giella@samediggi.no.
Frist for å sende inn innspill er 1.juni.
Raerieh tjuerieh båetedh ruffien 1.b. åvtelen.
- Jeg håper på en god og fruktbar debatt under plenum, og ønsker alle velkommen til å høre på debatten, avslutter rådsmedlem Ellinor Marita Jåma.
- Manne gegkestem akte hijven jïh nuhteligs digkiedimmie sjædta stoerretjåanghkosne, jïh vaajtelem gaajhkesh dovnesh buerie båeteme digkiedimmiem goltelidh, raerielïhtsege Ellinor Marita Jåma minngemosth jeahta.
Sametingsrådet legger frem redegjørelse om samisk språk under plenum onsdag 18.april og redegjørelsen debatteres etter lunsj torsdag 19.april.
Saemiedigkieraerie buerkiestimmiem saemien gïelen bïjre buakta stoerretjåanghkosne gaskevåhkoen, voerhtjen 18.b., jïh lunsjen mænngan duarstan, voerhtjen 19.b., dle buerkiestimmiem digkiedieh.
Redegjørelse om samisk språk legges frem i forbindelse med utarbeiding av Sametingsmelding om samisk språk som legges frem for plenum i september.
Buakta buerkiestimmiem saemien gïelen bïjre Saemiedigkiebïevnesen sjïekenistie saemien gïelen bïjre, maam stoerretjåanghkose buakta skïereden.
Ønsker en lovfestet rett til samiskopplæring i barnehagen / Artikler / Valgperiode 2009 - 2013 / Arkiv / Forsiden - Sametinget
Aktem laakeviedteldihkie reaktam saemien lïerehtæmman maanagïertesne sæjhta / Tjaalegh / Veeljemeboelhken 2009 - 2013 / Våarhkoe / Saemiedigkie - Sametinget
Ønsker en lovfestet rett til samiskopplæring i barnehagen 12. november 2012
Aktem laakeviedteldihkie reaktam saemien lïerehtæmman maanagïertesne sæjhta
Sametingsmelding om samisk barnehagetilbud er ferdig.
Saemiedigkiebïevnese saemien maanagïertefaalenassen bïjre lea gaervies.
I meldingen foreslås det blant annet at den samme lovfestede retten til samisk opplæring også skal gjelde i barnehagen, slik det er i grunnopplæringen.
Bïevnesisnie gaskem jeatjah raereste dïhte seamma laakeviedteldihkie reakta saemien lïerehtæmman edtja aaj faamoem utnedh maanagïertesne, guktie lea maadthlïerehtimmesne.
- Det er en kjensgjerning at barn tilegner seg ny kunnskap meget lett.
- Nov lea badth daajroes maanah orre daajroem gaajh aelhkie vejtiestieh.
Retten til samiskopplæring burde dermed også favne våre minste barn, uttaler visepresident Laila Susanne Vars.
Reakta saemien lïerehtæmman byöroe aaj mijjen unnemes maanide feerhmedh, mubpie presidente Laila Susanne Vars jeahta.
Hun utdyper videre at et slikt tilbud kan styrke det samiske språk og den samiske kultur spesielt der samisk ikke er hverdagsspråk.
Dïhte vihth tjïerteste akte dagkeres faalenassse maahta dam saemien gïelem jïh saemien kultuvrem eevtjedh, joekoen desnie gusnie saemien ij leah aarkebijjien gïele.
- For barn i mer urbane strøk, eller fra hjem hvor norsk er hjemmespråk, kan en lovfestet rett til å lære samisk allerede i barnehagen stimulere til videre læring.
- Dejtie maanide vielie urbane dajvine, jallh leah aktene hïejmesne gusnie nöörjen lea hïejmegiele, desnie akte laakeviedteldihkie reakta saemien joe maanagiertesne lïeredh, maahta vijriesåbpoe lïerehtæmman skreejredh.
I meldingen foreslås det videre en storsatsning på språkbadsbarnehager, styrking av samisk språklig fagpersonell og mer kulturelt tilpasset pedagogisk materiell.
Bïevnesisnie aaj raereste gïelebiesiemaanagïertide tjarke eevtjedh, saemiengïeleldh faagealmetjh lissiehtidh jïh vielie kultuvrelle sjïehtedamme pedagogeles materijellh.
Erfaringer fra områder som har prøvd ut språkbadsbarnehager er meget positive når det kommer til tospråklighet og minoritetsspråkopplæring.
Dååjrehtimmieh dajvijste mah leah gïelebiesiemaanagïerth pryöveme leah gaajh hijven guektiengïelevoeten jïh unnebelåkoelïerehtimmien gaavhtan.
For best å bevare og utvikle det samiske språk ønsker vi at samiske barn også skal kunne nyte godt av et slikt tilbud, uttaler visepresident Laila Susanne Vars.
Juktie dam saemien gïelem gorredidh jïh evtiedidh dle sïjhtebe saemien maanah edtjieh aaj aevhkieh utnedh dagkeres faalenasseste, mubpie presidente Laila Susanne Vars jeahta.
Visepresident Vars utdyper at dette er utfordrene med tanke på Sametingets nåværende tilskuddssystem.
Mubpie presidente Vars tjïerteste daate akte haesteme gosse Saemiedigkien daaletje dåarjoeöörnegem måjhtele.
- Det er ikke rom for en slik satsning uten at Sametinget får tilført midler til dette arbeidet, sier Laila Susanne Vars.
- Ij leah sijjie akten dagkeres stoerre barkose jis Saemiedigkie ij vierhtieh daan barkose åadtjoeh, Laila Susanne Vars jeahta.
Samiskspråklig fagpersonell
Saemiengïeleldh faagebarkijh
Behovet for samiskspråklige barnehagelærere er stort og det foreslås derfor å videreføre ordningen med særskilte utdanningsstipend for barnehagelærerstudenter og studenter som tar høyere utdanning i samisk språk i Sametingets budsjett for 2013.
Gaajh daerpies saemiengïeleldh maanagïertelohkehtæjjajgujmie, jïh Saemiedigkien budsjedtesne 2013 raereste dannasinie öörnegem jåerhkedh sjïere ööhpehtimmiedåarjoejgujmie maanagïertelohkehtæjjastudentide jïh studentide mah jollebe ööhpehtimmiem vaeltieh.
- Vi har blant annet sett en økning i antallet samiskspråklige gutter som søker seg til førskolelærerutdanningen og det synes vi er en veldig positiv trend sier Sametingets visepresident Laila Susanne Vars.
- Mijjieh gaskem jeatjah aktem lissiehtimmiem vuajneme saemiengïeleldh baernijste mah aarhskuvlelohkehtæjjaööhpehtæmman syökoeh, jïh mijjieh tuhtjebe daate akte joekoen hijven otnjege, Saemiedigkien mubpie presidente Laila Susanne Vars jeahta.
Sametingets visepresident Laila Susanne Vars legger frem hovedpunktene i Sametingets barnehagemelding 13.11.2012 kl.12.20 i forbindelse med Barnehage og skolekonferansen i Tromsø.
Saemiedigkien mubpie åvtehke Laila Susanne Vars åejviemearhketjidie Saemiedigkien maanagiertebïevnesisnie buakta 13.11.2012 ts. 12.00, Maanagïerte- jïh skuvlekonferansesne Tromsøsne.
Saken skal så behandles i plenum sendere i november.
Mænngan stoerretjåanghkoe edtja aamhtesem gïetedidh gålkoen.
Sametinget inviterer pressen til å delta.
Saemiedigkie preessem böörede båetedh.
Presentasjonen skjer på Radisson Blu i Tromsø.
Åehpiedehteme lea hotellesne Radisson Blu Tromsøsne.
Kontakperson:
Govlehtallije:
Ønsker Internasjonalt Samisk filminstitutt velkommen / Medier / Kulturliv / Forsiden - Sametinget
Gaskenasjovnaale filmeinstituhtem buerie båeteme vaajtele / Meedijah / Kultuvrejieleme / Saemiedigkie - Sametinget
Ønsker Internasjonalt Samisk filminstitutt velkommen
Gaskenasjovnaale filmeinstituhtem buerie båeteme vaajtele
Sametinget støtter forslaget om å reorganisere Internasjonalt Samisk Filmsenter i Kautokeino til et Internasjonalt Samisk Filminstitutt.
Saemiedigkie raeriestimmiem dåarjohte akten orre öörnedimmien bïjre Gaskenasjovnaale Filmejarngeste Guovdageaidnusne akten Gaskenasjovnaale Saemien Filmeintituhtese.
Den 07.april holder Internasjonalt Samisk Filmsenter i Kautokeino ekstraordinær generalforsamling.
Voerhtjen 7.b. Gaskenasjovnaale Saemien Filmejarnge Guovdageaidnusne sjïere generaalekrirriem hööltie.
Internasjonalt Samisk Filmsenter i Kautokeino ble etablert i 2009, og nå skal senteret omorganiseres til et filminstitutt.
Gaskenasjovnaale Saemien Filmejarnge Guovdageaidnusne tseegkesovvi jaepien 2009, jïh daelie jarnge edtja orresistie öörnesovvedh akten filmeinstituhtese.
Sametingsråd Henrik Olsen sier at Sametinget skal komme inn på eiersiden i det nye internasjonale samiske filminstituttet og på den måte støtte arbeidet med å utvikle nordisk samisk filmproduksjon.
Saemiedigkieraerie Henrik Olsen jeahta Saemiedigkie edtja aajhterebealan båetedh dennie orre gaskenasjovnaale saemien filmeinstituhtesne jïh naemhtie evtiedimmiebarkoem noerhtelaanti saemien filmedorjemassine dåarjoehtidh.
-Samisk film er viktig for å styrke samisk språk og kultur, og Sametinget ønsker derfor å være med å styrke arbeidet med å utvikle samisk kort-, dokumentar og spillefilmer, både hva gjelder kvalitet og kvantitet, sier rådsmedlem Henrik Olsen.
-Saemien filme lea vihkeles juktie saemien gïelem jïh kultuvrem nænnoestehtedh, jïh Saemiedigkie sæjhta dan åvteste meatan årrodh saemien åenehks-, dokumentaare jïh spïelefilmh evtiedidh, dovne gosse kvaliteeten jïh kvantiteeten bïjre, raerielïhtsege Henrik Olsen jeahta.
ISF vil være et viktig redskap i dette arbeidet, sier Olsen.
Gaskenasjovnaale Saemien Filmeinstituhte sæjhta akte vihkeles dïrrege årrodh daennie barkosne, Olsen jeahta.
Sametingsråd Henrik Olsen sier at ved å gjøre Samisk Filmsenter i Kautokeino til et internasjonalt samisk filminstitutt vil det være større mulighet til å få en internasjonal finansiering av instituttets arbeid.
Saemiedigkieraerie Henrik Olsen jeahta gosse Saemien Filmejarnge Guovdageaidnusne dorjesåvva akten gaskenasjovnaale saemien filmeinstituhtese dellie sæjhta stuerebe nuepie årrodh gaskenasjovnaale beetnehvierhtieh åadtjodh instituhten barkoste.
-Vi håper på et sterkere nordisk samarbeid om samisk filmproduksjon i fremtiden.
-Mijjieh gegkiestibie akte nænnoesåbpoe noerhtelaanti laavenjostoe sjædta saemien filmedorjemassen bïjre båetijen aejkien.
Målet vårt er å sikre at det samiske publikummet får et godt og bredt tilbud av filmer og dokumentarer på vårt eget språk, sier Olsen.
Mijjen ulmie lea hoksedh saemien vuartasjæjjah aktem hijven jïh gamte faalenassem åadtjoeh filmijste jïh dokumentaarijste mijjen jïjtse gïelesne, Olsen jeahta.
Spesielt er det viktig at vi får flere filmer til barn og unge.
Joekoen vihkeles mijjieh jienebh filmh åadtjobe maanide jïh noeride.
For mer informasjon:Sametingsråd Henrik Olsen, 907 75 219
Vielie bïevnesh:Saemiedigkieraerie Henrik Olsen, 907 75 219
Les mer: http://www.isf.as/
Lohkh vielie: http://www.isf.as/
Ønsker kandidater til Nordisk samisk likestillingspris / Artikler / Valgperiode 2009 - 2013 / Arkiv / Forsiden - Sametinget
Kandidaath vaajtele Noerhtelaanti saemien mïrrestallemebaalhkese / Tjaalegh / Veeljemeboelhken 2009 - 2013 / Våarhkoe / Saemiedigkie - Sametinget
Ønsker kandidater til Nordisk samisk likestillingspris
Kandidaath vaajtele Noerhtelaanti saemien mïrrestallemebaalhkese
Kjenner du noen som har bidratt til likestilling i samiske samfunn?
Datne naakenem damth mah viehkiehtamme mïrrestallemem buektiehtidh saemien siebriedahkine?
Den eller disse vil Samisk parlamentarisk råd gjerne hedre med Nordisk samisk likestillingspris.
Saemien parlamentarihkeles raerie sæjhta maaje dam jallh dejtie earoehtidh Noerhtelaanti saemien mïrrestallemebaalhkine.
- På vegne av Samisk parlamentarisk råd vil jeg invitere samiske organisasjoner og institusjoner om å komme med forslag på kandidater til prisen, sier president Egil Olli.
- Saemien parlamentarihkeles raerien åvteste sïjhtem saemien siebrieh jïh institusjovnh bööredidh raeriestimmiejgujmie båetedh kandidaatide dan baalhkese, presideente Egil Olli jeahta.
- Å arbeide med likestilling og likeverd mellom kvinner og menn er ofte et langsiktig arbeid som krever både tålmodighet og mot.
- Mïrrestalleminie jïh seammavyörtegsvoetine barkedh nyjsenæjjaj jïh kaarri gaskem lea daamtaj akte guhkies barkoe mij dovne vissjelesvoetem jïh heartoeh kreava.
Det er derfor svært viktig å synliggjøre og hedre dette arbeidet, fortsetter Olli.
Dannasinie vihkeles dam barkoem våajnoes darjodh jïh dam earoehtidh, Olli vihth.
Prisen kan gis til enkeltpersoner, grupper, bedrifter, organisasjoner, lag, skoler eller andre offentlige etater som engasjerer seg i slikt arbeid, eller har gjennomført tiltak som har styrket og fremmet likestilling i praksis.
Maahta baalhkam vedtedh aktegsalmetjidie, dåehkide, sïeltide, siebride, tjïertide, skuvlide jallh jeatjah byögkeles etaatide mah leah eadtjohke dagkeres barkosne, jallh mah leah råajvarimmieh tjïrrehtamme mah leah mïrrestallemem eadtjoestamme jïh nænnoesåbpoe dorjeme rïektesisnie.
Dette er andre gangen prisen deles ut.
Daate mubpien aejkien baalhka juakasåvva.
For fem år siden gikk prisen til Risten Rauna Magga for hennes arbeid for samisk språk, samiske helsetjenster og arbeid mot rusmisbruk.
Vïjhten jaepien gietjeste dle Risten Rauna Magga baalhkam åadtjoeji altese barkoen åvteste saemien gïeline, saemien healsoedïenesjh jïh barkoe geeruveåtnoen vööste.
- Med denne prisen ønsker Samisk parlamentarisk råd å stimulere til økt innsats i arbeidet med likestilling og likeverd mellom menn og kvinner på tvers av landegrensene i samiske samfunn, sier Olli.
- Daejnie baalhkine dle Saemien parlamentarihkeles raerie sæjhta skreejredh stuerebe barkose mïrrestalleminie jïh seammavyörtegsvoetine kaarri jïh nyjsenæjjaj gaskem laanteraasti dåaresth, saemien siebriedahkine, Olli jeahta.
Det er styret for Samisk parlamentarisk råd avgjør hvem som får prisen.
Saemien parlamentarihkeles raerien ståvroe sjæjsjele gie baalhkam åådtje.