pere/sami_parallel huggingface dataset:
Kystfiskeutvlaget la fram sin utredning, NOU 2008: 5 Retten til fiske i havet utenfor Finnmark.
Mearoegaedtiemoenehtse sov salkehtimmiem böökti, NOU 2008: 5 Reakta göölemasse mearosne Finnmaarhken ålkolen.
Lovfesting og anerkjennelse av samenes rettigheter til de viltlevende marine ressurser er en viktig sak for Sametinget.
Akte laakenænnoestimmie jïh jååhkesjimmie saemiej reaktijste dejtie jielije marijne vierhtide akte vihkeles aamhtese orreme Saemiedægkan.
Kystfiskeutvalget
Mearoegaedtiemoenehtsistie
Lokal forvaltning av fiske i Tana
Voenges reereme göölemistie Deatnusne
Første lærer på reindriftsskolen
Voestes lohkehtæjja båatsoeburrie-skuvlesne
Artikkel i boka Samisk skolehistorie 2.
Tjaalege gærjeste Saemien skuvle-vaajese 2.
Davvi Girji 2007.
Davvi Girji 2007.
Paul Fjellheim:
Paul Fjellheim:
Fortalt til Svein Lund
Daam lea Svein Lundese soptsestammed
Paul Fjellheim, Røros 2003 (Foto: Basia Głowacka)
Paul Fjellheim, Røros 2003 (Guvvie: Basia Głowacka)
Paul Fjellheim er født i 1931 og vokste opp på Fjellheim i daværende Brekken kommune, nord for Røros, der foreldra dreiv reindrift i kombinasjon med småbruk.
Paul Fjellheime reakasovvi 1931, jih byjjeni Fjellheimesne, Prahken tjieltesne Plassjen (Rørosen) noerhtelen, gusnie eejhtegh jieliejigan spidtjebarkojste jih båatsoejieliemistie.
Han gikk folkeskolen i Brekken, realskole på Røros, landsgymnas på Orkdal og veterinærhøgskolen i Oslo.
Dihte maana-skuvlem Prahkesne veedtsi, realskuvlem Rørosesne, laante-gymnasem Orkdaellesne jih veterinær-jilleskuvlem Oslovesne.
Før han i 1968/69 var den første overlæreren på reindriftsskolen, arbeida Fjellheim som veterinær i Lardal i Vestfold, ambulerende distriktsveterinær for Nord-Norge, og ved Statens veterinærlaboratorium i Harstad.
Aerebi goh voestes lohkehtæjja båatsoeburrie-skuvlesne 1968/69 sjidti, Fjellheime barki goh veterinære Lardalesne Vestfoldesne, fealadimmie byjrese-veterinære Noerhte-Nøørjesne jih Staaten veterinær- laboratoriumesne Harstadesne.
Ei tid var han vitenskapelig assistent ved veterinærhøgskolen og fra 1976 distriktsveterinær på Røros til han blei pensjonert.
Dan mænngan lij viehkiehtæjja veterinær-jilleskuvlesne jih jaepien 1976 byjrese-veterinære Rørosesne sjidti. Desnie barki gosk voerese-maaksoem dåastoeji.
Paul Fjellheim var leder av Norske Reindriftssamers Landsforbund 1965-73. I 2001 blei han oppnevnt som medlem av Samerettsutvalget.
Paul Fjellheime lij åvtehke Nøørjen Båatsoesaemiej Rijhkesaerviesne (NBR) jaepiej 1965-73. Jaepien 2001 lihtsege Saemiej-reaktaj-moenehtsisnie sjidti.
Ingen kan være bedre til å fortelle om oppstarten av reindriftsskolen enn Paul Fjellheim.
Paul Fjellheime dihte bøøremes maahta alkoelistie soptsestidh båatsoeburrie-skuvlen bijre.
Først var han ei drivkraft i å få skolen starta, seinere blei han skolens første overlærer.
Voestegh eadtjohke laakan barki guktie skuvle juhtiemasse bøøti jih mænngan voestes åejvie-lohkehtæjja sjidti.
Vi har oppsøkt han i heimen på Røros for å få han til å fortelle om hvordan skolen kom i gang og om forholda på skolen det første skoleåret.
Mijjieh libie Rørosesne minneme jih dam gåetesne råakeme guktie dihte maahta soptsestidh guktie skuvle juhtiehtasse bøøti jih guktie siepmieh lin skuvlesne voestes jaepien.
– Før Statens reindriftsskole blei danna hadde det ikke vært noen organisert opplæring i reindrift i Norge, med unntak av noen korte kurs og noen få år med reindriftslinje ved framhaldsskolen og seinere den linjedelte ungdomsskolen i Karasjok.
– Aerebi goh Staaten båatsoeburrie-skuvle tseegksovvi ij lij naan øøhpehtimmie båatsoejielemen bijre Nøørjesne – jis ibie neebnh såemies åenehks kuvsjh jih naan jaepieh jåarhke-skuvlesne gusnie båatsoejieleme-daltese jih mænngan naan jaepieh noereskuvlesne Karasjokesne.
Opplæringa av ungdom til reindrift hadde utelukkende foregått gjennom deltaking i familiens reindrift.
Lierehtimmieh båatsoejielemen bijre lin noere almetjh åådtjeme gåetesne fuelhkien tjirrh.
Etter hvert som skoleplikten blei utvida, blei det mindre og mindre tid for barn og ungdom til å lære praktisk reindrift hjemme.
Gosse skuvle-diedte væjreni, dellie åenebe jih åenebe tijje maanide jih noeride gåetesne sjidti båatsoejieliemisnie meatan årrodh.
Det blei derfor større behov for at skolen skulle overta deler av opplæringa i reindrift.
Nimhtie daerpies skuvle dihte diedtem åadtjoeji båatsoejielemen bijre maahtoem vedtedh.
Samtidig blei det større og større krav til å kjenne til lovverket, føre regnskap og annet papirarbeid og til å organisere reinflokkene på en måte som ga størst mulig utbytte.
Stoerre jih stuerebh kriebpesjimmieh aaj sjidtin laaken nualan båetedh, øøkonomiem stuvredh guktie vierhtieh støøremes sjidtin jih jeatja paehperebarkoejgujmie øørnedh.
I denne tida var reindrifta dominert av en generasjon med svært dårlig skolebakgrunn, blant annet hadde mange tapt skolegang under krigen.
Dåaroen gaavhtan lin gallesh båatsoeburrie-almetjh nuepiem dasseme skuvlh vaedtsedh.
NRL krever fagutvikling
NBR-e faage-øvtiedimmiem kriebpesje
– Samtidig var det behov for å styrke den faglige sida ved statens reindriftsforvaltning.
– Seammea tijjen lij aaj daerpies faage-tsiehkiem båatsoejieliemisnie nænnoestidh.
Det var ennå ikke oppretta en sjølstendig reindriftsadministrasjon, men det var et reindriftskontor i Landbruksdepartementet.
Ij lij ennje naan jijtjh-reereme båatsoejielemasse tseegkesovveme, mohte båatsoeburrie kontovre Laantedepartementesne.
Dette lå i departementets lovavdeling, noe som viser at man så på reindrifta mer som et problem som skulle styres enn som ei næring som skulle utvikles.
Dihte lij departementen laaken nuelesne mij vuesehti båatsoejieleme lij tsagkese maam tjoeverin stuvredh jih ij jieleme mij edtji øvtiedimmien nualan båetedh.
Fra reindrifta si side ønska vi ei mer fagbasert forvaltning som kunne være til nytte for utviklinga av drifta.
Båatsoejielemen bieleste lin vaajtelimmieh faage-reeremasse mij meehti båatsoejielemem øvtiedæmman juhtiehtidh.
I Norske Reindriftssamers Landsforbund (NRL) så vi styrking av forskning, fagbasert vegledning og utdanning som tre saker som hang nært sammen.
Goh tjåangkoe Nøørjen Båatsoesaemiej Rijhkesaerviesne (NBR), dellie golme aamhtsh joekoen vihkeles: giehtjedimmie, faage-bihkedimmieh jih øøhpehtimmieh.
På landsmøtet i 1967 fatta vi et vedtak om fagutviklinga i reindrifta, der vi bl.a. krevde oppretting av stillinger som forsøksleder og statskonsulent for reindrift og egen reindriftsskole.
Nænnoestimmieh mah faage-øvtiedæmman veadtaldihkie, lin vihkeles aamhtsh laantetjåangkosne 1967. Desnie kriebpesjimh orre barkoesijjieh goh åvtehke gie edtji orre aamhtsh juhtiehtidh, staaten-konsulentem båatsoejielemen gaavhtan jih sjiere båatsoeburrie-skuvlem.
Midt på 50-tallet fikk Statens veterinærlaboratorium i Harstad veterinær med reinsjukdommer som spesialitet.
Gaskoe 50-taalesne Staate veterinær-laboratoriumem Harstadesnie rihpesti gusnie veterinære gien jijnjh maahtoeh bovtsi-heavoj bijre.
Sven Skjenneberg blei tilsatt i denne stillingen, og da han hadde permisjon 1966-68, var jeg vikar for han.
Sven Skjenneberge dennie barkojsne sijjiem åadtjoeji jih gosse dihte liegkesem utnieji 1966-68, lim manne dennie sijjesne.
I 1954 var det oppretta en forsøksstasjon for reindrift i Lødingen.
Jaepien 1968 akte giehtjedimmie-stasjovne (forsøksstasjon) båatsoejielemen gaavhtan, Lodegisnie tseegkesovvi.
I 1968 blei forsøksstasjonen skilt ut fra veterinærlaboratoriet, og Skjenneberg blei forsøksleder for reindrift.
Jaepien 1968 dihte stasjovne veterinærlaboratorien bæjngolen bøøti jih Skjenneberge åvtehke desnie sjidti.
Fra krav til praktisk gjennomføring
Kriebpesjimmieh jih guktie barkoem juhtiehtidh
– Som leder av NRL blei det jeg som fikk ansvaret for å arbeide for å få kravet gjennomført.
– Goh åvtehke NBR-esne, manne dihte diedtem åadtjoejim barkedh guktie dah kriebpesjimmieh juhtiehmasse bøøtin.
I tillegg til kravet fra næringa brukte vi Samekomiteens innstilling som brekkstang.
Lissine kriebpesjimmijstie båatsoejielemistie, mijjieh aaj Saemie-moenehtsen jiehtsidie åtnose veeltimh.
Nå var det så heldig at den daværende statssekretæren i Landbruksdepartementet, Johan Kleppe, var veldig interessert i reindrift.
Aavrehke limh, juktie staaten sekretære guhth dellie Laanteburrie-departementesne tjaahkan, Johan Kleppe, lij våårehke laakan båatsoejielemasse giehtjedamme.
Vi kjente hverandre fra veterinærhøgskolen og da jeg tok opp saka med han, var han med en gang interessert i å få i gang en reindriftsskole.
Monnoeh limen ektesne veterinær-skuvlesne vaadtseme jih gosse manne dam aamhtsem dan åvtese juhtihtim, dellie dihte dallah edtjohke båatsoeburrie-skuvlem øørnedh.
På Borkenes utafor Harstad var det den gang en liten hagebruksskole. Denne hadde de siste åra hatt liten elevsøkning og var trua av nedlegging.
Borkenesesne, Harstaden bæjngoelisnie lij ikt akte onne haakeneburrie-skuvle jih disse lij dej minngemes jaepiej geerve orreme learohkh åadtjodh guktie nimhtie aajhtaldihkie.
Der var derfor ledig kapasitet og det gjorde det lett å få starta reindriftsskolen raskt.
Desnie buerie sijjie guktie båatsoeburrie-skuvle meehti disse juhtedh.
Det blei lyst ut stilling som lærer i reindrift, men det kom ingen søkere.
Sijjie lohkehtæjjan guhth meehti båatsoejielemen bijre øøhpehtidh lij staeries, mohte idtji guhte dam ohtsh.
Da fikk jeg klar beskjed om at jeg måtte ta jobben hvis skolen skulle komme i gang.
Dellie munnjan dijre bøøti jis edtjti skuvle juhtiehtasse båetedh, dellie manne dam sijjiem tjoeverim ohtsedh.
Det var ingen lett sak å bygge opp ei reindriftsutdanning fra grunnen av.
Ij lij aelhkie båatsoeburrie-øøhpehtimmiem alkoelistie tseegkedh.
Jeg hadde en stor fordel med at jeg kjente omtrent hele reindrifts-Norge gjennom arbeidet som veterinær og med NRL.
Læjhkan lij munnjien buerie juktie åehpies lim abpe båatsoejieleme-Nøørjine mov barkoen tjirrh goh veterinære, jih goh lihtsege NBR-esne.
På den andre sida hadde jeg ingen pedagogisk utdanning eller lærererfaring.
Tsagkese lij læjhkan juktie ij lij mov naan øøhpehtimmie pedagogike-faagigujmie jallh dååjrehtsh goh lohkehtæjja.
Vi hadde svært lite lærebøker.
Mijjen lin aaj vaenieh learoevierhtieh.
Med unntak av Sven Skjennebergs bok «Rein og reindrift» måtte alt annet lages for dagen.
Sven Skjennebergen gærja (Bovtsh jih båatsoeburrie) lij staeries, mohte dejtie jeatja tjaalegidie mejtie sijhtim åtnose vaeltedh, tjoeverim jijtje tjaeledh.
Fagplanene måtte vi lage samtidig som vi underviste.
Faagplaanh dejtie sjiere faagidie, tjoeverimh tjaeledh mearan faagh lin juhtiemisnie.
I fagplanutvalget var det utenom meg bare statskonsulent Loyd Villmo som hadde noen form for reindriftsfaglig bakgrunn.
Faagplaane-moenehtsisnie mov baalte, lij Loyd Villmo guhth utnieji daajroem båatsoejielemem bijre.
Ellers var det helst landbrukslærere.
Dah jeatjebh dennie moenehtsisnie lin laanteburrie-lohkehtæjjah.
I fagplanarbeidet tok vi utgangspunkt i fagplanene for landbruksskolene, som vi så forsøkte å tilpasse til reindrift.
Aelkiemisnie laanteburrie-plaanide vååjnesasse veeltimh jih dejtie voejhkelimh båatsoejielemasse sjiehtesjahtedh.
Men det var jo virkelig et pionerarbeid, det var ingen som hadde gjort noe slikt før og vi hadde ingen å spørre.
Daate hov joekoen vihkeles barkoe, mohte ij lij gie aerebi dagkarinie barkojne giehtelamme. Idtimh giejtie gænnah maehtieh man bijre gihtjedh.
Vi hadde 9 elever det første året.
Mijjen lin uktsie learohkh voestes jaepien.
2 var fra Finnmark, 2 fra Troms, 3 fra Nordland, 1 fra Nord-Trøndelag og 1 fra Sør-Trøndelag.
Gøøkte ligan Finnmarkeste, gøøkte Tromseste, golme Noerhtelaanteste, akte Noerhte- jih akte Åarjelh-Trøndelageste.
Det var mest gutter, bare ei jente.
Jijnjemesh lin påajhkh, ajve akte niejte.
Sjøl underviste jeg i reindriftslære, blant annet om beiteforhold, flokksammensetning og reinsjukdommer.
Manne jijtje maahtoem vedtiejim båatsoejielemen learoen bijre, v.g. gåatomen – jih bovtsi haerpij bijre, jih guktie bovtsh ektesne dåehkine.
Villmo hadde reindriftsøkonomi.
Villmoe dihte båatsoejielemen økonomien bijre øøhpehti.
I andre fag, som norsk, matematikk og maskinlære, brukte vi lærere fra hagebruksskolen.
Lohkehtæjjah haakeneburrie-skuvleste dejtie jeatja faagide øøhpehtin goh nøørjen giele, matematigke jih learoeh maskinaj bijre.
(Foto: Loyd Villmo)
(Guvvie: Loyd Villmo)
Ingen dårlig skole
Ij lij daate naan madtan skuvle
– Ved sida av klasseromsundervisninga hadde vi mye ekskursjoner.
– Lissine øøhpehtimmide klaassetjiehtjielisnie lin aaj vaanterdimmieh.
Vi var mye på forsøksstasjonen i Lødingen og vi var med på reinsamling hos reindriftssamer på Hinnøya.
Mijjieh limh gellien aejkien Lodegisnie gusnie pryøvemestasjovne jih mijjieh limh aaj meatan båatsoesaemiej ektine gosse Iidnesne tjøønghkeminie.
Vi var på ei lengre rundreise i Finnmark, der elevene bl.a. fikk være med på reinslakting og partering.
Mijjieh aaj Finnmarkesne vaanterdimh gusnie learohkh åadtjoejin meatan gosse slaaterdimmieh jih iervemh.
Så hadde vi ekskursjoner med beitekunnskap og botanisering.
Lissine lin vaanterdimmieh gusnie maahtoeh åadtjoejimh gåatomen- jih sjædtoej bijre.
Det var Dag Lenvik som hadde ansvaret for det.
Dag Lenviken lij diedte dejtie vuepside jaksedh.
På ekskursjonene jobba elevene mye, de måtte skrive dagbøker og notere ned alt de lærte.
Gosse vaanterdimmieh, dellie learohkh tjoeverin eadtjohke laakan barkedh, gærjide fierhten biejjien tjaeledh jih aaj jeatja tjaalegh darjodh mah vuesiehtin maam lin liereme.
Til å være en nystarta skole, er jeg ikke sikker på at den var så dårlig.
Daate lij skuvle mij adtjegh juhtiemasse båateme,mohte mov vierhtiedimmien mietie, ij lij daate naan madtan skuvle.
I alle fall var det praktisk relevans i det meste av det elevene lærte.
Learohkh jijtje-darjoemisnie lierin.
Jeg husker at en av elevene, Anne Margrethe Oskal, sa at reindriftsskolen var den beste skolen hun hadde gått på, fordi de lærte både praktisk arbeid og nyttig teori.
Manne måjhtam, akte dejtie learohkijstie, Anne Margrethe Oskale jeehti daate dihte bøøremes skuvle sutnjien, juktie desnie åadtjoejin jijtje barkedh maahtoeh tjøønghkedh jih aaj gærjijste learoem viedtjedh.
Sjøl om flertallet av elevene hadde samisk som morsmål, var det ingen som reiste krav om samisk språkundervisning.
Jalhts jeenemes dejstie learohkijstie saemien utniejin goh gåetie-giele, idtji gieh øøhpehtimmiem saemien gielesne kriebpesjh.
Samisk kulturkunnskap var heller ikke eget fag den gang, men vi trakk det jo inn i forskjellige fag der det passa.
Ij lij maahtoeh saemiej kultuvren bijre naan faage dej beeli, mohte voejhkelimh læjhkan jeatja faagine maahtoeh vedtedh jis nimhtie sjiehti.
Hagebruk + reindrift = konflikt
Haakeneburrie + båatsoeburrie = tsagkese
– Tidligere elever har fortalt om mye konflikter det første året.
– Learohkh aeriebistie leah soptsestamme tsagkesi bijre destie voestes jaepeste.
– Hagebruksskolen og reindriftsskolen blei jo to skoler under samme tak, og reindriftsskolen blei underlagt hagebruksskolens rektor.
– Haakeneburrie- jih båatsoeburrie-skuvle seamma ræhpien nuelesne sjidtin jih båatsoeburrie-skuvle aaj seamma åvtehkem åadtoeji goh laanteburrien-skuvle.
De skulle delvis ha de samme lærerne og elevene skulle bo på samme internat.
Learohkh seamma lohkehtæjjah åadtjoejin jih dah maanah edtjin aaj ektesne seamma internatesne årrodh.
Men skolene representerte to vidt forskjellige miljøer og kulturer, både blant elever og lærere.
Mohte dah gøøkte skuvlh sjiere byjresh jih kultuvrh vuesiehtin dovne learohki jih lohkehtæjjaj gaskems.
Mens elevene på hagebruksskolen var unge og ofte dårlig motiverte for å lære, var reindriftselevene eldre og svært motiverte.
Learohkh haakeneburrie-skuvlesne lin nuerebh saemiej learohkijstie jih eah lin dah seamma eadtjohke lierehtæmman goh dah saemiej learohkh.
Mistenksomhet og fordommer mot samer var jo utbredt i den tida, og fantest nok både blant elever og hagebrukskolens personale.
Dej beeli lin sohtehtimmieh jih laavsomh daamhtetje saemide veadtaldihkie, jih dovne learohkh jih lohkehtæjjah sih lin dagkerh åssjalommesh guedtieminie.
Til sammen gjorde dette at det blei en del konflikter.
Nimhtie jijnjh tsagkesh gaskems sjidtin.
I den grad det var disiplinproblemer på skolen skyldtes det nok mer elevene på hagebruksskolen enn på reindriftsskolen.
Jis lin krøøhkestimmie-tsagkesh skuvlesne, dellie dah lin daamhts haakeneburrie-skuvlen learohkide veadtaldihkie.
– Var det slik at det blei skrevet en forskningsrapport om skolen?
– Guktie mejtie giehtjedimmie-tjaalege skuvlen bijre tjaalasovvi?
– Den rapporten, ja.
– Dihte tjaalege, bist.
Det hadde seg slik at ho som seinere blei kona mi på den tida arbeida ved Institutt for samfunnsforskning i Oslo.
Dihte mij mov gåmmebe mænngan sjidti, lij dellie barkeminie Oslovesne, Instituttesne mij edtji ektievuekie-jielemem giehtjedidh.
Der hadde ho en samisk student, Johan Albert Kalstad fra Hamarøy.
Desnie saemien studentem utnieji, man nomme Johan Albert Kalstad, Hábmereste.
Så ordna ho det slik at han fikk penger fra forskningsrådet for å studere miljøet på skolen.
Øørnege tseegkesovvi guktie dihte beetneh-vierhtieh giehtjedimmie-raereste åadtjoeji guktie meehti byjresem skuvlesne giehtjedidh.
Og Johan Albert kom og observerte, på skolen og med ungdommene på fritida.
Jih Johan Alberte bøøti, skuvlesne giehtjedi jih aaj learohkidie skuvlebiejjiej mænngan, skuvlen bæjngoelisnie.
Jeg må si han var en god observatør.
Tjoeverem jiehtedh, væjkeles lij.
Konfliktene var etter mi oppfatning i første rekke innafor skolen.
Tsagkesh lin mov aarvoen mietie skuvlesne.
På bygda var reindriftsungdommen stort sett velsett.
Voenesne buerie laakan dej noere saemiejgujmie gåaredi.
Jeg vil i det hele tatt skryte av reindriftselevene.
Tjoeverem dejtie båatsoe-jieleme noeride garmerdidh.
Det var arbeidsomme og interesserte elever.
Dah lin jihtseles jih barkose eadtjohke.
Jeg er imponert over både dem og også mye ungdom fra reindriftsmiljø som jeg har møtt seinere.
Mov vuajnoen mietie lin dah saemien noerh skuvlesne aajmohke jih nimhtie leah aaj gallesh orreme mejtie leam båatsoejielemen bæjngoelisnie mænngan råakeme.
De første åra hadde det vært god plass til reindriftsskolen, men etter få år tok søkninga til hagebruksskolen seg opp igjen og det begynte å bli trangt om plassen.
Dej voestes jaepiej lij buerie sijjie båatsoeburrie-skuvlesne. Naan jaepiej mænngan stoerre ohtseme haakeneburrie-skuvlese sjidti jih nimhtie gåårtjehke desnie.
Det var en medvirkende årsak til at man i 1981 flytta skolen til Kautokeino.
Dan sjieken skuvle Goevtegeajnose bøøti jaepien 1981.
Men det var lenge etter mi tid, så det får andre fortelle om.
Mohte daate lij mov barkoen mænngan, guktie gieh jeatjebh tjoeverieh dan bijre soptsestidh.
Andre artikler i Samisk skolehistorie 2
Jeatjah tjaalegh gærjeste Saemien skuvle-vaajese 2
Fjordfiskenemda oppnevnt / Marine næringer / Næringer / Forsiden - Sametinget
Fjovlegöölememoenehtse nammoehtamme / Marijne jielemh / Jielemh / Saemiedigkie - Sametinget
Fjordfiskenemda oppnevnt
Fjovlegöölememoenehtse nammoehtamme
Finnmark, Troms og Nordland fylkeskommune og Sametinget oppnevnte i dag sine medlemmer til Fjordfiskenemnda.
Finnmarhke, Tromse jïh Nordlaanten fylhkentjïelth jïh Saemiedigkie nammoehtin sijjen lïhtsegh Fjovlegöölememoenehtsasse daan biejjien.
- Vi er veldig fornøyd med sammensetningen i Fjordfiskenemnda.
- Mijjieh joekoen madtjeles lïhtsegigujmie Fjovlegöölememoenehtsisnie.
En sammensetning vi har oppnådd gjennom mange innspill og et godt samråd med hverandre, sier fylkesordfører i Finnmark Runar Sjåstad, fylkesråd i Troms Line Miriam Sandberg, fylkesråd i Nordland Arve Knutsen og sametingsråd Silje Muotka i Sametinget.
Akte illedahke mijjieh åådtjeme jïjnjh raeriej tjïrrh jïh hijven rååresjimmine sinsitnine, Finnmarhken fylhkentjïelten åejvie Runar Sjåstad jeahta, fylhkenraerie Tromsesne Line Miriam Sandberg, fylhkenraerie Nordlaantesne Arve Knutsen jïh saemiedigkieraerie Silje Muotka Saemiedigkesne.
Fjordfiskenemnda skal styrke forvaltningen av fjordfiskeriene med særlig vekt på samisk bruk.
Fjovlegöölememoenehtse edtja reeremem nænnoestehtedh fjovlegöölemistie,joekoen dïhte saemien åtnoe.
Den skal arbeide med saker som fiskereguleringer, tiltak for å styrke kyst- og fjordfiske, plassering av fjordlinjer, samt størrelse og fordeling på tilleggskvantum for torsk i åpen gruppe.
Dïhte edtja aamhtesigujmie barkedh goh göölemestuvrehtimmieh, råajvarimmieh juktie mearoegaedtie- jïh fjovlegöölemem nænnoestehtedh, fjovleraedtieh bïejedh jïh aaj stoeredahkem jïh joekedimmiem lissieveahkese doerskese gaahpoeh dåehkesne.
- Fjordfiskenemndas medlemmer representerer enkeltvis og samlet en god og viktig kompetanse om fiske, forvaltning og samfunn.
- Fjovlegöölememoenehtsen lïhtsegh fïereguhte jïh ektesne aktem hijven jïh vihkeles maahtoem göölemen, reeremen jïh siebriedahken bïjre utnieh.
Vi har derfor stor tro på at Fjordfiskenemnda vil gi et viktig bidrag for en positiv utvikling av kyst- og fjordfiske i nord, avslutter Sjåstad, Sandberg, Knutsen og Muotka.
Dan åvteste jaehkebe Fjovlegöölememoenehtse sæjhta akte vihkeles dåarjoe årrodh akten positijve evtiedæmman mearoegaedtie- jïh fjovlegöölemistie noerhtene, Sjåstad, Sandberg, Knutsen jïh Muotka minngemosth jiehtieh.
Fjordfiskenemndas medlemmer oppnevnes for inntil to år av gangen og de velger selv leder.
Fjovlegöölememoenehtsen lïhtsegh leah nammoehtamme göökte jaepide, jïh dah jïjtje åvtehkem veeljieh.
Fiskeridirektoratets regionkontor i Finnmark har sekretariatsfunksjonen.
Göölemedirektovraaten dajvekontovre Finnmarhke lea tjaelemesijjie.
Kontaktinformasjon
Saemiedigkieraerie Silje Karine Muotka, tlf. 984 87 576
Fylkesordfører Runar Sjåstad, Finnmark fylkeskommune, tlf. 415 52 985
Finnmarhken fylhkentjïelten åejvie Runar Sjåstad, tlf. 415 52 985
Fylkesråd Line Miriam Sandberg, Troms fylkeskommune, tlf. 911 30 242
Fylhkenraerie Tromsesne, Line Miriam Sandberg, tlf. 911 30 242
Fylkesråd Arve Knutsen, Nordland fylkeskommune, tlf. 952 97 148
Fylhkenraerie Nordlaantesne, Arve Knutsen, tlf. 952 97 148
Medlemmer i fjordfiskenemda
Fjovlegöölememoenehtse
Oppnevnt av:
Nammoehtæjja:
Medlemmer
Lïhtsege
Varamedlemmer
Sæjjasadtje
Finnmark fylkeskommune
Finnmarhken fylhketjïelte:
Troms fylkeskommune
Troms fylhkentjïelte:
Nordland fylkeskommune
Nordlaanten fylhketjïelte:
Sametinget
Saemiedigkie:
FN undersøker etnisk diskriminering i Norge / Internasjonalt urfolkssamarbeid / Internasjonalt arbeid / Forsiden - Sametinget
EN etnihkeles sïerredimmiem Nöörjesne goerehte / Gaskenasjovnaale aalkoealmetjelaavenjostoe / Gaskenasjovnaale barkoe / Saemiedigkie - Sametinget
FN undersøker etnisk diskriminering i Norge
EN etnihkeles sïerredimmiem Nöörjesne goerehte
Situasjonen til samene i Norge er ett av temaene som blir særskilt belyst når FNs rasediskrimineringskomité (CERD) skal utspørre Norge den 17-18. august i Genève.
Guktie tsiehkie lea saemide Nöörjesne lea akte dejstie aamhtesijstie mïsse sjïerelaakan vuartesje gosse EN:n raasesïerredimmiemoenehtse (CERD) edtja Nöörjem byjrehtidh mïetsken 17.-18.b. Genevesne.
Da må staten svare for arbeidet med å fremme likestilling, sikre like muligheter og rettigheter og å hindre diskriminering på grunn av etnisitet, nasjonal opprinnelse, avstamning, hudfarge, språk, religion og livssyn.
Dellie staate tjuara vaestiedidh guktie barkeme juktie mïrrestallemem evtiedidh, seamma nuepieh jïh reaktah gorredidh jïh sïerredimmiem heerredidh dej fåantoej gaavhtan goh etnisiteete, nasjovnaale maadtoe, maadtoe, njaltjaklaerie, gïele, religijovne jïh jieledevuajnoe.
FNs rasediskrimineringskomité har bedt om oppdatert informasjon om samiske landrettigheter fra Troms fylke og sørover, om endringer i minerallovgivningen, og hvordan samene blir konsultert i alle saker om gruvedrift.
EN:n raasesïerredimmiemoenehtse lea birreme orrestahteme bïevnesi bïjre saemien laantereaktaj bïjre Tromsen fylhkeste jïh åarjese, jarkelimmiej bïjre mineraalelaakine, jïh guktie saemiejgujmie råårestalla gaajhkine aamhtesinie gruvagïehtelimmien bïjre.
Videre ber komiteen Norge svare for hvilke tiltak som gjøres for at østsamene i Neiden og Pasvik kan settes i stand til å bevare sine reinbeite rettigheter og andre kulturelle aktiviteter.
Moenehtse aaj Nöörjem birrie vaestiedidh mah råajvarimmieh mah dorjesuvvieh ihke luvliesaemieh Neidenisnie jïh Pasvikesne maehtieh buektiehtidh sijjen bovtsegåatomereaktah jïh jeatjah kultuvrelle darjomh gorredidh.
Det stilles også spørsmål om implementeringen av Handlingsplanen for samisk språk, og hvilke tiltak som gjøres for å forbedre opplæringen i de samiske språkene.
Gyhtjelassh aaj gihtjesuvvieh sjïehtesjimmien bïjre Dahkoesoejkesjistie saemien gïelese, jïh mah råajvarimmieh mah dorjesuvvieh juktie lïerehtimmiem saemien gïeline bueriedidh.
Sametinget har sendt inn en egen skyggerapport til CERD, og vil være tilstedet Genève for å ha egne samtaler med FNsRasediskrimineringskomité, og møter med andre organer som jobber med urfolks rettigheter.
Saemiedigkie aktem jïjtse lissiereektehtsem sïjse seedteme CERD:se, jïh sæjhta stïeresne årrodh Genevesne juktie jïjtse soptsestimmieh utnedh EN:n Sïerredimmiemoenehtsinie, jïh tjåanghkoeh utnedh jeatjah åårganigujmie mah aalkoealmetji reaktajgujmie berkieh.
Sametinget deltar som observatør når Norge eksamineres av CERD.
Saemiedigkie lea stïeresne goh vïhtesjæjja gosse Nöörje byjrehtamme sjædta CERD:ste.
Politisk rådgiver Runar Myrnes Balto: +47 977 73 778 Link til CERDs saksdokumenter:
Politihkeles raeriestæjja Runar Myrnes Balto: +47 977 73 778 Svaalhtese CERD:n aamhtesetjaatsegidie:
Norges gjennomføring av FNs Rasediskrimineringskonvensjonovervåkes av FNs Rasediskrimineringskomité (CERD).
Nöörjen tjïrrehtimmie EN:n Raasesïerredimmiekonvensjovneste vaaksjoedamme sjædta EN:n Sïerredimmiemoenehtsistie (CERD).
CERD består av 18 uavhengige eksperter på menneskerettigheter.
CERD:sne 18 ovjearohke eksperth almetjereaktaj bïjre.
Norge rapporterer til CERD hvert fjerde år.
Nöörje CERD:se reektie fïerhten njealjeden jaepien.
FNs klimatoppmøtet i Paris – COP 21 / Internasjonalt urfolkssamarbeid / Internasjonalt arbeid / Forsiden - Sametinget
EN:n klijmaåvtehketjåanghkosne Parisesne – COP 21 / Gaskenasjovnaale aalkoealmetjelaavenjostoe / Gaskenasjovnaale barkoe / Saemiedigkie - Sametinget
FNs klimatoppmøtet i Paris – COP 21
EN:n klijmaåvtehketjåanghkosne Parisesne – COP 21
Hovedfokuset i klimaforhandlingene vil være å oppnå enighet om tiltak for å motvirke klimaendringer og å sikre tilpasninger til klimaendringer.
Åejviefokuse klijmarååresjimmine sæjhta årrodh råajvarimmiej bïjre seamadidh juktie klijmajarkelimmieh heerredidh, jïh sjïehtedimmieh klijmajarkelimmide gorredidh.
Målsettingen er å vedta en ny global klimaavtale, Paris-avtalen.
Ulmie lea aktem orre veartenevijries klijmalatjkoem nænnoestidh, Parise-latjkoe.
Sametinget deltar gjennom Norges delegasjon på klimatoppmøtet i Paris.
Saemiedigkie lea meatan Nöörjen delegasjovnesne klijmaåvtehketjåanghkosne Parisesne.
President Aili Keskitalo og parlamentarisk leder i Arbeiderpartiets Sametingsgruppe, Vibeke Larsen, er tilstede under høynivådelen som finner sted 7. og 8. desember.
Presidente Aili Keskitalo jïh parlamentarihkeles åvtehke Barkijekrirrien Saemiedigkiedåehkesne Vibeke Larsen leah stïeresne åejviesuerkiebielesne mij lea goeven 7. jïh 8.b.
Statsminister Erna Solberg, klima- og miljøminister Tine Sundtoft og utenriksminister Børge Brende vil representere den norske regjeringen.
Staateministere Erna Solberg, klijma- jïh byjreseministere Tine Sundtoft jïh ålkoerijhkeministere Børge Brende sijhtieh nöörjen reerenassen åvteste årrodh.
Urfolksdeltakelse og samisk artister
Aalkoealmetjh jïh saemien artisth leah meatan
Urfolk fra alle FNs 7 urfolksregioner er sterkt representert i Paris.
Jïjnjh aalkoealmetjh gaajhkijste EN:n 7 aalkoealmetjeregijovnijste leah stïeresne Parisesne.
Samene og inuittene utgjør den arktiske regionen, og har vertskapsrolle for verdens urfolk denne gangen.
Saemieh jïh inuidth leah ektesne dïhte arktiske regijovne, jïh gåassoehtæjjaråållam veartenen aalkoealmetjidie utnieh daan aejkien.
Urfolksforumet, International Indigenous Peoples Forum on Climate Change (IIPFCC), koordinere innsatsen og Samerådet er medlem i styringskomiteen.
Aalkoealmetjeforume, International Indigenous Peoples Forum on Climate Change (IIPFCC), barkoem iktede jïh Saemieraerie lea lïhtsege stuvrememoenehtsisnie.
Det er en egen urfolkspaviljong i tilknytning til COP21, The Indigenous Peoples’ Pavilion:
Akte jïjtse aalkoealmetjepaviljonge ektiedamme COP21, The Indigenous Peoples’ Pavilion:
Tirsdag den 8. desember er det arktisk dag på urfolkspaviljongen.
Dæjstan goeven 8.b. lea arktiske biejjie aalkoealmetjepaviljongesne.
Sametinget har gitt økonomisk støtte for at de samiske artistene Elle Márja Eira, og Sofia Jannok opptrer.
Saemiedigkie lea ekonomeles dåarjoem vadteme ihke doh saemien artisth Elle Márja Eira jïh Sofia Janno edtjieh desnie laavlodh.
Sametinget har deltatt aktivt i de allsamiske forberedelsene til klimaforhandlingene, og vi vil sammen med urfolksforumet forsøke å påvirke statene sånn at de vedtar en rettferdig klimaavtale som ivaretar urfolks interesser.
Saemiedigkie lea eadtjohkelaakan meatan orreme dejnie gaajhkesaemien ryöjredimmine klijmarååresjimmide, jïh mijjieh sïjhtebe aalkoealmetjeforuminie ektine pryövedh staatide tsevtsiehtidh guktie dah aktem reaktoe klijmalatjkoem nænnoestieh mah aalkoealmetji ïedtjh gorredieh.
Sametinget har gitt innspill til norske posisjoner om at urfolks rettigheter må respekteres når klimapolitikk og klimatiltak utformes, og at urfolks tradisjonelle kunnskaper, levemåter og økosystemer er en viktig del av den helhetlige klimaløsningen.
Saemiedigkie lea raerieh buakteme nöörjen posisjovnide ihke aalkoealmetji reaktah tjuerieh seahkaramme sjïdtedh gosse klijmapolitihkem jïh klijmaråajvarimmieh hammoedieh, jïh aalkoealmetji daajroeh, jieledevuekieh jïh ekosysteemh leah akte vihkeles bielie dehtie ållesth klijmaloetemistie.
FNs miljøprogram (UNEP) deler ut den prestisjetunge Equator-prisen i Paris.
EN:n byjreseprogramme (UNEP) dam joekoen åajvoeh Equator-åasam vadta Parisesne.
Prisen går til urfolk og lokalsamfunn for sin innsats knyttet til bevaring av skog, klimatilpasning, bærekraftig levemåter og sin kamp for landrettigheter.
Åasa aalkoealmetjidie jïh voenges siebriedahkide jåhta sijjen barkoen åvteste ektiedamme skåajjevaarjelæmman, klijmasjïehtedimmie, monnehke jieledevuekieh jïh sijjen gæmhpoen åvteste laantereaktaj åvteste.
Prisvinnerne hedres i en seremoni som ledes av Hollywood skuespiller Alec Baldwin, sammen med flere andre kjente fjes.
Åasavitnijh earoehtamme sjidtieh aktene seremonijesne maam Hollywood-dorjehtæjja Alec Baldwin stuvrie, jienebi åehpies ååredæjjajgujmie ektine.
Klima- og miljøvernminister Tine Sundtoft er til stede her som er en av hovedsponsorene til prisen.
Klijma- jïh byjreseministere Tine Sundtoft lea stïeresne daesnie goh akte dejstie åejviesponsorijste åasese.
Norge arbeider også for økt klimafinansiering til urfolk og lokalsamfunn i tropisk skog.
Nöörje aaj eadtjohkelaakan barka lissiehtamme klijmafinansieradimmien åvteste aalkoealmetjidie jïh voenges siebriedahkide tropiske skåajjesne.
Dette initiativet vil bli løftet fram under utdelingen av Equator Prize på Theatre Mogador den 7. desember 19.30 - 22.00.
Daam skraejriem sæjhta åvtese lutnjedh gosse Equator-Prize-åasa vadtasåvva sijjesne Theatre Mogador goeven 7.b. ts. 19.30 – 22.00.
Wapichan-folket i Guyana i Sør-Amerika er en av åres vinnere.
Wapichan-almetjh Guyanesne Åarjel-Amerijhkesne leah akte dejstie daan jaepien vitnijijstie.
De mottar prisen blant annet for sin kamp for å beskytte sine landområder mot motorveibygging, snauhogst, landbruk og gruvedrift.
Dah åasam åadtjoeh gaskem jeatjah sijjen gæmhpoen åvteste juktie sijjen laantedajvh vaarjelidh motovregeajnoebigkemen, eevhremen, laanteburrien jïh gruvagïehtelimmien vööste.
I begrunnelsen fra FN sies det at gruvedrift forårsaker vannforurensing, avskoging, sosiale forstyrrelser og ødeleggelse av jaktområder og fiskefelt i Wapichan folkes tradisjonelle leveområder.
Buerkiestimmesne EN:ste jeahtasåvva gruvagïehtelimmie tjaetsiedearjoem, eevhremem jïh sosijaale hearaldehtemh sjugnede jïh vijremedajvh jïh göölemesijjieh goerpedahta Wapichan-almetji aerpievuekien jielededajvine.
-Jeg er fornøyd med at regjeringen i Norge har som en uttrykt målsetting at respekt for urfolks rettigheter skal være en del av Paris-avtalen, og at urfolkshensyn skal vektlegges og prioriteres ved beslutninger om klimatilpasning og finansiering.
-Manne madtjeles ihke reerenasse Nöörjesne ulmine åtna seahkarimmie aalkoealmetji reaktaj åvteste edtja akte bielie årrodh Parise-latjkoste, jïh aalkoealmetjh edtjieh krööhkestamme jïh våaroehtamme sjïdtedh gosse edtja sjæjsjalimmieh vaeltedh klijmasjïehtedimmien jïh finansieradimmien bïjre.
Det er viktig at Norge går i bresjen for verdens urfolk.
Vihkeles Nöörje lea njueniehkisnie veartenen aalkoealmetjidie.
Men det vi sier ute må vi også gjøre her hjemme.
Men dam maam ålkone jiehtebe tjoerebe aaj daesnie gåetesne darjodh.
De samme spillereglene for å respektere urfolks kultur og rettigheter i møte med store industriutbygginger gjelder for Norge overfor oss samer.
Doh seamma spïelenjoelkedassh juktie aalkoealmetji kultuvrem jïh reaktah seahkaridh stoerre industrijebigkeminie, leah faamosne Nöörjesne mijjen saemide.
Dette gjelder for eksempel i forhold til gruvedrift i samiske områder, sier president Aili Keskitalo.
Daate faamosne vuesiehtimmien gaavhtan gruvagïehtelimmine saemien dajvine, presidente Aili Keskitalo jeahta.
FNs klimakonvensjon utgjør rammeverket for internasjonalt klimasamarbeid.
EN:n klijmakonvensjovne lea dïhte mierievierhkie gaskenasjovnaale klijmalaavenjostose.
Forhandlingene under konvensjonen styres av årlige partsmøter, COP.
Rååresjimmieh konvensjovnesne stuvresuvvieh fïerhten jaepien guejmietjåanghkojste, COP.
På COP 21 er hovedmålsettingen å vedta en ny global klimaavtale som skal gjelde fra 2020 og en beslutning om utslippskutt før 2020.
COP 21 åejvieulmine åtna aktem orre veartenevijries klijmalatjkoem nænnoestidh mij edtja faamosne årrodh jaepien 2020 raejeste, jïh akte sjæjsjalimmie luejhtemegiehpiedimmien bïjre jaepien 2020 åvtelen.
Forhandlingene i Paris starter på mandag den 30. november og avsluttes fredag 11. desember.
Rååresjimmieh Parisesne aalka måantan gålkoen 30.b. jïh orrije bearjadahken goeven 11.b.
Tid: Mandag 2. FEBRUAR KL 1900
Tïjje: Goevten 2 b. Ts 19.00
Sted: SAMFUNNSHUSET
Stiellie: SIEBREDAHKESGÅETESNE
Tema: «Hvordan vil vi ha det i Røyrvik i framtida ?»
Aamhtese: “ Guktie sïjhtebe Raarvihkesne båetije beajjan utnedh ?”
«Ei levende fjellbygd»
- “ Akte jielijes voenge ”
Kultur, livskvalitet og trivsel
- Kultuvre, veasome jïh tryjjeme
Næring og arbeidsplasser
- Jieleme jïh barkoesijjieh
Oppvekst
- Byjjenimmie
Infrastruktur
- Infratseegkeme
Helse og sikkerhet
- Healsoe jïh sikkerhete
Introduksjon av Fylkesmann Inge Ryan.
Fylhkeålma Inge Ryan aalka håalodh.
Røyrvik kommune arbeider med «Kommuneplanens samfunnsdel 2015-2026» og «Kommunereformen».
Raarvihken tjïelte “Tjïeltesoejkesjen siebriedahkedajvine 2015-2026” jïh “Tjïelterefomine” barka.
I dette arbeidet er det viktig å få fram meninger blant innbyggerne.
Daennie barkosne lea joekoen vihkeles voenen almetjh jiehtieh maam dah tuhtjieh jïh guktie sijhtieh utnedh.
Elevrådet står for salg av kaffe og vaffel.
Learohken raerie prïhtjegem jïh våfflah duekieh
Forebygging av selvmord drøftes på FNs Permanente forum for urfolkssaker / Internasjonalt urfolkssamarbeid / Internasjonalt arbeid / Forsiden - Sametinget
Heerredimmie aemielueseste digkiedamme sjædta EN:n forumisnie aalkoealmetjeaamhtesidie / Gaskenasjovnaale aalkoealmetjelaavenjostoe / Gaskenasjovnaale barkoe / Saemiedigkie - Sametinget
Forebygging av selvmord drøftes på FNs Permanente forum for urfolkssaker
Heerredimmie aemielueseste digkiedamme sjædta EN:n forumisnie aalkoealmetjeaamhtesidie
Sametingspresident Aili Keskitalo deltar på permanent forum for urfolkssaker New York i slutten av april.
Saemiedigkiepresidente Aili Keskitalo lea meatan ihkuve forumisnie aalkoealmetjeaamhtesidie New Yorkesne voerhtjen minngiegietjesne.
Ungdom, selvskading og selvmord er et av temaene som engasjerer Sametinget spesielt i år.
Noerh, jïjtjeirhkeme ïh aemielueseme lea akte dejstie aamhtesijstie mejnie Saemiedigkie ååntjestallajoekoen daan jaepien.
Hvert år arrangeres FNs permanente forum for urfolkssaker i New York.
Fïerhten jaepien EN:n ihkuve forume aalkoealmetjeaamhtsidie New Yorkesne öörnesåvva.
I år er sesjonen i tidsrommet 20. april til 1. mai 2015.
Daan jaepien sesjovne lea voerhtjen 20.b. raejeste suehpeden 1.b. 2015 raajan.
Fra sametingsrådet deltar Sametingspresident Aili Keskitalo, politiskrådgiver Runar Myrnes Balto og Sametingets internasjonale representant John Bernhard Henriksen.
Saemiedigkieraereste presidente Aili Keskitalo jïh raerien göökte politihkeles raeriestæjjah Runar Myrnes Balto jïh John Bernhard Henriksen leah meatan.
Sametingets ungdomspolitiske utvalg (SUPU) representeres i år av Ida Ristiinna Hætta Ophaug.
Saemiedigkien noerepolitihkeles moenehtsistie (SUPU) Ida Ristiinna Hætta Ophaug meatan daan jaepien.
Relevant for samer
Sjyöhtehke saemide
Det er flere temaer som opptar Sametinget.
Jienebh aamhtesh mejgujmie Saemiedigkie ååntjestalla.
Oppfølgingen av verdenskonferansen om urfolk og dets sluttdokument fra 2014.
Dïhte guhkiebasse barkoe veartenekonferanseste aalkoealmetji bïjre jïh dan galhkuvetjaalege jaepeste 2014.
Temaet behandles på forumets første dag.
Edtja aamhtesem gïetedidh forumen voestes biejjien.
Samtidig holdes et seminar på Columbia Univeristy i tidsrommet 24-26 april om verdenskonferansens sluttdokuments innhold som Sametinget vil delta på.
Seamma tïjjen akte seminaare öörnesåvva Columbia University'sne boelhken voerhtjen 24.-26. b. sisvegen bïjre veartenekonferansen galhkuvetjaalegisnie, gusnie Saemiedigkie sæjhta meatan årrodh.
I andre uke behandles gjennomføringen av FNs erklæring om urfolks rettigheter som alltid er relevant for Sametinget å overvære.
Mubpien våhkoen edtja tjïrrehtimmiem EN:n bæjhkoehtimmeste aalkoealmetji reaktaj bïjre gïetedidh, jïh iktesth leah sjyöhtehke Saemiedægkan dam goltelidh.
-Sametinget ser også frem til å få innsikt i hva som tenkes om forumets fremtidige arbeid, da det i fjor ble annonsert at de ville se på måter og muligheter til å reformere forumet, sier sametingspresident Aili Keskitalo.
- Saemiedigkie aaj aavode daajroem åadtjodh mah åssjaldahkh mah gååvnesieh forumen båetijen barkoen bïjre, dan åvteste dæjman bïeljelin dah sïjhtin vuartasjidh mejtie jeatjah vuekieh jïh nuepieh gååvnesieh forumem orrestidh, saemiedigkiepresidente Aili Keskitalo jeahta.
Selvmord og selvskading
Aemielueseme jïh jïjtjeirhkeme
Permanente forum har ungdom, selvskading og selvmord som tema under sesjonen.
Aamhtese daennie sesjovnesne lea noerh, jïjtjeirhkeme jïh aemielueseme.
-Dette er et stort problem som særlig rammer mange urfolkssamfunn, og som krever en rask handling for å hindre en slik negativ utvikling.
-Daate akte stoerre dåeriesmoere maam joekoen jïjnjh aalkoealmetjesiebriedahkh dååjroeh, jïh mij varke råajvarimmieh kreava juktie nåake evtiedimmiem heerredidh.
Tapte liv er også et samfunnsproblem og en stor smerte for de etterlatte i de samiske områdene, sier sametingspresident Aili Keskitalo
Gosse jielede nåhka dellie dïhte aaj akte siebriedahkedåeriesmoere, jïh akte stoerre vaejvie dejtie mah baetsieh saemien dajvine, saemiedigkiepresidente Aili Keskitalo jeahta.
-Temaet berører oss og vi vil fortelle om våre erfaringer med forebygging av selvskading og selvmord, sier Keskitalo.
-Aamhtese vihkeles mijjese jïh mijjieh sïjhtebe mijjen dååjrehtimmiej bïjre soptsestidh juktie jïjtjeirhkemem jïh aemieluesemem heerredidh, Keskitalo jeahta.
Informasjon til barnehageforeldre Før barnehagene ble stengt i Norge ble det ikke registrert noe kjent smittespredning blant barn i barnehager.
Bïevnesh maanagïerte-eejhtegidie Åvtelen maanagïerth Nöörjesne steegkesovvin ij lij naan åehpies suetiegeerjehtimmie maanaj gaskem maanagïertine.
Sammenliknet med voksne er få barn identifisert som smittet i Norge og verden for øvrig.
Viertiestamme geerve almetjigujmie vaenie maanah mah suetiem åådtjeme Nöörjesne jïh abpe veartenisnie.
Barn og unge har så langt vist å ha svært lav risiko for alvorlig sykdom med koronavirus.
Daan mearan vååjnoe goh maanah jïh noerh joekoen vuelege vaahram utnieh skïemtjelassem koronavijrusinie åadtjodh.
Dette er lavere enn for andre luftveissykdommer som barn kan rammes av, for eksempel influensa og RS-virus.
Daate lea vueliegåbpoe goh jeatjah voejngehtasseskïemtjelasside voejngehtassine mejtie maanah maehtieh åadtjodh, vuesiehtimmien gaavhtan influensa jïh RS-vijruse.
Det er trygt for barn å gå i barnehagen For å begrense smitte har vi nå satt i gang en rekke tiltak i barnehagen.
Jearsoe maanide maanagïertesne årrodh Juktie suetiem gaertjiedidh libie daelie gelliej råajvarimmiejgujmie nïerhkeme maanagïertesne.
I perioden framover vil vi være ekstra nøye med å sikre godt smittevern.
Boelhken åvtese sïjhtebe lissie veele årrodh hijven suetievaarjelimmiem gorredidh.
Dette avhenger av at vi alle gjør en innsats og følger de nye rådene.
Men dellie gaajhkesh mijjieh tjoerebe dejnie viehkiehtidh jïh dejtie orre raeride fulkedh.
I barnehagen vil vi være spesielt opptatt av å:
Maanagïertesne sïjhtebe joekoen ååntjestalledh:
• vaske hender og følge opp barna slik at de lærer gode rutiner for håndvask
• gïeth bïssedh jïh maanide viehkiehtidh guktie dah hijven gïetebïssemerutijnh lierieh
• ha godt renhold i barnehagen
• hijvenlaakan sjïekedidh maanagïertesne
• vaske leker jevnlig
• stååkegaevnieh jaabnan bïssedh
• være ekstra mye ute med barna i tiden framover
• lissie jïjnjem ålkone årrodh maanajgujmie tïjjen åvtese
• ha mindre grupper av barn som er sammen med faste ansatte Barnehagen skal fremdeles gi omsorg til barna Vi skal fremdeles ivareta barnas behov for fysisk omsorg og sørge for at alle barn opplever trygghet, tilhørighet og trivsel i barnehagen.
• unnebe maanadåehkieh utnedh mah leah vihties barkijigujmie ektine Maanagïerte edtja annje hoksem maanide vedtedh Edtjebe annje maanaj fysiske hoksedaerpiesvoetem gorredidh jïh hoksedh gaajhkh maanah jearsoesvoetem, ektiedimmiem jïh tråjjem dååjroeh maanagïertesne.
Kos og trøst er fortsatt viktig for barna.
Murriedimmie jïh soelkedasse lea annje vihkeles maanide.
Hvis barnet ditt ikke føler seg bra Har barnet ditt symptomer på sykdom, også milde symptomer, skal dere ikke møte i barnehagen.
Jis dov maana mådtan domtoe Jis maanan leah skïemtjelassesymptomh, aaj viesjies symptomh, idie edtjh maanagïertese båetedh.
Det er ekstra viktig nå at barna er hjemme i minst ett døgn etter at de har blitt symptomfrie.
Daelie lissie vihkeles maanah leah gåetesne unnemes aktem dygnem mænngan dej eah vielie symptomh.
Foreldre som har luftveissymptomer, skal ikke følge eller hente barn i barnehagen.
Eejhtegh mej voejngehtassesymptomh, eah edtjh maanide maanagïertese dåeriedidh jallh dejtie veedtjedh.
Har foreldre eller noen andre i husstanden fått påvist sykdom med koronavirus, skal dere heller ikke møte i barnehagen.
Vaallah gosse eejhtegh jallh naan jeatjebh gåetieguntesne skïemtjelassem koronavijrusinie åådtjeme, edtjede maanagïertese båetedh.
Hvis barnet blir dårlig i barnehagen, må dere hente barnet så fort det lar seg gjøre.
Jis maana skiemtjine sjædta maanagïertesne, tjoerede maanam veedtjedh dan varke gåarede.
Foreldre skal helst ikke bli med inn i barnehagen Vi prøver så langt det lar seg gjøre å ta imot barna ute.
Eejhtegh eah byörh maanagïerten sïjse dåeriedidh Mijjieh pryövebe dan gåhkese gåarede maanide ålkone dåastoehtidh.
Barn bør ha uteklær når de møter i barnehagen.
Maanah byöroeh ålkoevaarjoeh utnedh gosse maanagïertese båetieh.
Ikke ta med leker hjemmefra Barna skal ikke ta med egne leker hjemmefra.
Aellede stååkegaevnieh meatan vaeltieh gåeteste Maanah eah edtjh jïjtsh stååkegaevnieh meatan vaeltedh gåeteste.
Hvis barnet ditt har en egen kosebamse for å sove, kan dere ta med denne.
Jis dov maana jïjtse murredskreekem åtna gosse edtja åeredh, maehtede dam meatan vaeltedh.
Men det er ekstra viktig at denne ikke deles med andre barn i barnehagen.
Men lissie vihkeles maana ij dam jeatjah maanagujmie maanagïertesne juekieh.
Håndvask er like viktig hjemme som i barnehagen.
Gïeth bïssedh lea seamma vihkeles gåetesne goh maanagïertesne.
Vask hendene før dere kommer i barnehagen, og med en gang dere kommer hjem.
Bïssh gïeth åvtelen maanagïertese båetede, jïh dallatjinie gosse gåatan båetede.
Vi oppfordrer at barna omgås få andre barn på fritiden, og at lek helst foregår ute.
Mijjieh haestebe maanah leah vaenie jeatjah maanajgujmie ektine astoeaejkien, jïh byöroeh eeremasth ålkone stååkedidh.
Foreslå vinner av språkprisen!
Moenh gïelesjïelen vitnijem!
/ Artikler / Valgperiode 2009 - 2013 / Arkiv / Forsiden - Sametinget
/ Tjaalegh / Veeljemeboelhken 2009 - 2013 / Våarhkoe / Saemiedigkie - Sametinget
Hvem eller hva mener du bør få Sametingets språkmotiveringspris i år?
Gie jallh mij galka Saemiedigkien gïeleskreejremesjïelem åadtjodh dan jaepien?
Prisen blir delt ut hvert 4. år av Sametinget, og den kan gis til et enkeltmenneske eller en bedrift, prosjekt eller organisasjon, som har lagt mye arbeid i styrking, utvikling og bevaring av samisk språk.
Saemiedigkie sjïelem juaka fearhnen njealjede jaepien. Sjïere almetje jallh sïelte, prosjekte jallh organisasjovne maehtieh daam åadtjodh, mij/gie lea jeenem barkeme saemien gïelem nænnoestidh, evtiedidh jïh vaarjelidh.
Prisen kan ikke deles ut til Sametingets representanter eller administrasjon.
Ih gåaredh sjïelem vedtedh Saemiedigkien lïhtsegidie jallh reeremasse.
Prisen består av kr. 50.000,- og et kunstdiplom.
Sjïele r. 50.000,- jïh kåanstediplovmem åtna.
Alle kan komme med forslag om hvem som bør vinne språkmotiveringsprisen.
Gaajhkesh maehtieh raeriem juhtedh gie jallh mij byöroe gïeleskreejremesjïelem vitnedh.
Skriv en kort begrunnelse for forslaget ditt og send den til Sametingets språkavdeling innen 15.mars.
Tjaelieh åenehks tjaalegem uvtelassi muhteste jïh seedth dam Saemiedigkien gïelegoevtesasse eannan njoktjen 15. b.
Det er sametingsrådet som bestemmer hvem prisen skal gå til.
Saemiedigkieraerie mierede gie galka sjïelem åadtjodh.
Prisen vil bli delt ut i forbindelse med Sametingets plenum i juni.
Galka gïeleskreejremesjïelem juekedh Saemiedigkien dïevestjåanghkosne ruffien.
Fornying av Sámi Duodji merket / Duodji / Næringer / Forsiden - Sametinget
Orrestimmie Sámi Duodji-mïerhkeste / Duedtie / Jielemh / Saemiedigkie - Sametinget
-Nå skal det skje ett fellessamisk arbeid for å fornye Sámi Duodji merket, og det er jeg veldig positiv til, sier sametingsråd Silje Karine Muotka.
- Daelie edtja aktem ektiesaemien barkoem darjodh juktie Sámi Duodji-mïerhkem orrestidh, jïh manne tuhtjem daate gaajh hijven, saemiedigkieraerie Silje Karine Muotka jeahta.
Sametingsrådet har bevilget 500.000 kroner til ett arbeid som Samerådet har iverksatt for å fornye vare- og kvalitetsmerket Sámi Duodji.
Saemiedigkieraerie lea 500.000 kråvnah dåårjeme akten barkose mejnie Saemieraerie lea nïerhkeme juktie vaaroe- jïh. kvaliteetemïerhkem Sámi Duodji orrestidh.
Duodjemerket er et merke som skal fungere som dokumentasjon på at produktet er produsert etter tradisjonelle samiske metoder (sámi duodji).
Duedtiemïerhke akte mïerhke mij edtja vihtiestimmine årrodh daate dorjese lea dorjeme aerpievuekien saemien vuekiej mietie (saemien duedtie).
Hensikten med merket er å veilede kjøperen om at produktet er duodji.
Mïerhken aajkoe lea åestijem vuesiehtidh daate dorjese lea duedtie.
Merket skal også vise at produktet holder kvalitetsmessige mål.
Mïerhke edtja aaj vuesiehtidh dorjese lea hijven kvaliteeten mietie.
Samerådet skal i prosjektet blant annet klarlegge hvordan duodjimerket har fungert hittil for å anbefale hvilke tiltak som nå er viktig å iverksette for at merket skal fornyes og at markedet skal vite hva merket betyr.
Saemieraerie edtja prosjektesne gaskem jeatjah tjïelkestidh guktie duedtiemïerhke lea fungeradamme daan raajan juktie juvnehtidh mej råajvarimmiejgujmie lea vihkeles nierhkedh ihke mïerhke edtja orrestamme sjïdtedh, jïh maarkede edtja daejredh mïerhken mïelem.
-Jeg er særlig opptatt av, og positiv til, at dette arbeidet nå skal skje i tett dialog med samiske organisasjoner og duodjinæringen i hele Sápmi, det vil si i regi av samer på norsk, svensk, finsk og russisk side sier Muotka.
-Manne joekoen ååntjestallem, jïh tuhtjem joekoen hijven, daate barkoe daelie dorjesåvva aktene lïhke govlesadtemisnie saemien siebriejgujmie jïh duedtiejielieminie abpe Saepmesne, daate sæjhta jiehtedh saemijste nöörjen, sveerjen, såevmien jïh russlaanten bielesne Muotka jeahta.