pere/sami_parallel huggingface dataset:
Dersom vedkommende tjenesteperson ikke behersker det aktuelle samiske språket, innebærer dette at det må legges til rette for at vedkommende kan la seg avhøre via fjerntolk.
Dastegh doenesjealmetje ij dam sjyöhtehke saemien gïelem haalvoeh, daate sæjhta jiehtedh dah tjuerieh sjïehteladtedh ihke almetje maahta gïhtjehtimmiem åadtjodh viehkine maajhtoelhkeste.
Kriminalomsorgen og konfliktrådene
Kriminaalehokse jïh ovvaantoeraerieh
Utvalget foreslår at retten til å snakke samisk under soning utvides til å gjelde fengsler her i landet.
Moenehtse raereste reakta saemiestidh mearan fangkegåetesne tjahkasjieh edtja aaj faamosne årrodh dejtie faanghkegåetide daennie laantesne, guktie åarjel- jïh julevsaemien gïeleåtnoe aaj meatan vaaltasåvva.
Det bør videre utpekes hvilke institusjoner som skal ha oppfølgingsansvar for samiske språk, slik at det er tilbud i rimelig nærhet av de domfeltes bostedsområder.
Byöroe aaj nammoehtidh mah institusjovnh mah edtjieh dam guhkiebasse dïedtem utnedh saemien gïeli åvteste, guktie faalenassh gååvnesieh doepmesjæjjaj lïhke årromedajvine.
Utvalget mener at det kan være hensiktsmessig å gi Bodø særlig ansvar for å tilrettelegge for lulesamisk språkbruk, og Verdal fengsel særlig ansvar for sørsamisk språkbruk, og at Vadsø og Tromsø fengsel fortsatt skal ha ansvar for å tilrettelegge for nordsamisk språkbruk.
Moenehtsen mïelen mietie maahta maereles årrodh Bådåddjose aktem sjïere dïedtem vedtedh julevsaemien gïeleåtnose sjïehteladtedh, jïh Verdalen faanghkegåetie dïedtem åådtje åarjelsaemien gïeleåtnoen åvteste, jïh Vadsø jïh Tromsøen faanghkegåetie edtjieh annje dïedtem utnedh noerhtesaemien gïeleåtnose sjïehteladtedh.
I den grad det anses som sikkerhetsmessig forsvarlig bør det også kunne tilrettelegges for at samisktalende domfelte i landets øvrige fengsler kan søke om overføring av soning til fengslene med særlig ansvar for samiske språk.
Dan mearan jearsoes vååjnoe byöroe aaj maehtedh sjïehteladtedh ihke saemiestæjja doepmesjæjjah laanten jeatjah faanghkegåetine maehtieh sertiestimmien bïjre syökedh dejtie faanghkegåetide mej sjïere dïedte saemien gïeli åvteste.
De generelle språkrettighetene som følger av rett til svar på samisk og informasjonsplikten skal også gjelde for friomsorgen og for konfliktrådene.
Doh sjïere gïelereaktah mejtie åådtje reaktan tjïrrh vaestiedimmiem åadtjodh saemien gïelesne jïh bïevnesedïedte edtjieh aaj faamosne årrodh frijjehoksese jïh ovvaantoeraeride.
Helse- og omsorgssektoren
Healsoe- jïh hoksesuerkie
Utvalget er bekymret for at det er lite tilrettelegging for samisk språkbruk generelt, og særlig for sør- og lulesamisk språk- og kulturforståelse i helse- og omsorgssektoren.
Moenehtse tjoeperdeminie ihke vaenie sjïehteladteme saemien gïeleåtnose sïejhmelaakan, jïh joekoen åarjel- jïh julevsaemien gïele- jïh kultuvregoerkesasse healsoe- jïh hoksesuerkesne.
Utvalget fremhever behovet for å styrke kompetansen i samiske språk og samisk kultur, innen helse- og omsorgssektoren og særlig i den statlige barnevernstjenesten.
Moenehtse daerpiesvoetem tjïerteste maahtoem nænnoestehtedh saemien gïeline jïh saemien kultuvresne, healsoe- jïh hoksesuerkien sisnjelen jïh joekoen staateles maanavaarjelimmiedïenesjisnie.
Utvalget foreslår å lovfeste en individuell rett til språk- og kulturtilpassede tjenester uavhengig av hvor vedkommende mottar tjenesten.
Moenehtse raereste laakine mieriedidh aktem individuelle reaktam gïele- jïh kultuvresjïehtedamme dïenesjidie saaht gusnie almetje dïenesjem dååste.
Dette betyr at pasient eller bruker har rett til å benytte det aktuelle samiske språket i kontakt med helse- og omsorgspersonell i hele landet.
Daate sæjhta jiehtedh skïemtjije jallh utnije reaktam åtna dam sjyöhtehke saemien gïelem nuhtjedh gosse healsoe- jïh hoksebarkijigujmie govlesadta abpe laantesne.
Bestemmelsen er særlig aktuell for personer som i liten grad behersker norsk, når informasjon som skal gis har betydning for pasientsikkerheten, eller der det er avgjørende at tjenesten er tilpasset samisk kultur.
Nænnoestimmie lea joekoen sjyöhtehke dejtie almetjidie mah ajve såemies mearan nöörjen haalvoeh, gosse bïevnesh mah vadtasuvvieh leah vihkeles skïemtjijen jearsoesvoeten gaavhtan, jallh desnie gusnie eevre vihkeles dïenesje lea saemien kultuvrese sjïehtedamme.
Den utvidede retten til å bli betjent på samiske språk, altså rett til å velge å benytte samisk uavhengig av kunnskaper i norsk, foreslår utvalget blir differensiert og knyttet til kommunekategoriene.
Moenehtse raereste dam vijriedamme reaktam gaagkestimmiem åadtjodh saemien gïeline, amma reakta veeljedh saemien nuhtjedh saaht guktie daajroe nöörjengïelesne lea, joekehtadta jïh gårrehtalla tjïeltekategorijide.
Retten vil gjelde for det aktuelle språket som brukes i språkområdet i tjenestekretsen.
Reakta sæjhta faamosne årrodh dan sjyöhtehke gïelese mij åtnasåvva gïeledajvesne dïenesjegievlesne.
Utvalget foreslår å innføre mulighet for fjernkonsultasjon med samiskspråklige leger i kombinasjon med en veiledningsordning over telematikk for fastleger med samiske pasienter.
Moenehtse raereste nuepiem maajhrååresjæmman sjïehtesjidh saemiengïeleldh dåakterigujmie bïhkedimmieöörneginie ektine telematihken bijjelen, dejtie staeriesdåaktaridie saemien skïemtjijigujmie.
Dette er først og fremst rettet mot områder av Norge hvor samiskspråklige fastleger ikke er tilgjengelig i pasientens kommune.
Daate uvtemes stuvreme dajvi vööste Nöörjesne gusnie saemiengïeleldh staeriesdåakterh eah skïemtjijen tjïeltesne gååvnesh.
Utvalget foreslår utvidelse av de nasjonale teamene ved Samisk nasjonalt kompetansesenter – psykisk helsevern og rus (SANKS) slik at det blir større fagteam ved hvert kontor i både lule-, og sørsamisk område.
Moenehtse vijriedimmiem raereste dejstie nasjovnaale barkoedåehkijste Saemien nasjovnaale maahtoejarngesne – psykiske healsoevaarjelimmie jïh geeruvevoete (SANKS) guktie stuerebe faagebarkoedåehkie sjædta fïerhtene kontovresne dovne julev- jïh åarjelsaemien dajvesne.
Utvalget mener videre det bør vurderes opprettelse av egne kontorer på Røros, Trondheim og Tromsø i samarbeid med helseforetak i områdene.
Moenehtsen mïelen mietie byöroe aaj vuarjasjidh jïjtsh kontovrh tseegkedh Röörosne, Tråantesne jïh Tromsøesne laavenjostosne healsoesïeltigujmie dajvine.
Utvalget støtter opprettelsen av Samisk helsepark og anbefaler å videreutvikle Samisk helsepark som urfolkssenter, med tilbud innen spesialisthelsetjeneste somatikk, psykisk helsevern og rus.
Moenehtse tseegkemem Saemien healsoepaarhkeste dåarjele jïh juvnehte Saemien healsoepaarhkem vijriebasse evtiedidh goh aalkoealmetjejarnge, faalenassigujmie sjïerehealsoedïenesji sisnjeli somatihke, psykiske healsoevaarjelimmie jïh geeruvevoete.
Fortrinnsrett til ansettelse og permisjon med lønn
Åvtereakta barkoeseehtemasse jïh permisjovne baalhkine
For at språkrettighetene skal fungere i praksis er det nødvendig å øke andelen samisktalende med fagkompetanse innenfor samtlige sektorer.
Ihke gïelereaktah edtjieh rïektesisnie juhtedh lea daerpies låhkoem saemiestæjjijste lissiehtidh mej faagemaahtoe gaajhki suerkiej sisnjeli.
Utvalget foreslår blant annet at samiskspråklig kompetanse og/eller fortrinnsrett i større grad må benyttes for stillingsansettelser, særlig i språkbevaringskommunene, men også i offentlige organer som retter seg mot den samiske befolkningen.
Moenehtse raereste gaskem jeatjah saemiengïeleldh maahtoe jïh/jallh voestesreakta jienebelaakan tjuerieh åtnasovvedh gosse edtja almetjh barkojne seehtedh, joekoen gïelevaarjelimmietjïeltine, men aaj jeatjah byögkeles årgaanine mah leah stuvreme saemien årroji vööste.
Utvalget vil fremheve at krav til språkkunnskaper ved tilsettinger i mange tilfeller både vil være saklig og nødvendig å stille, på linje med krav som stilles til norskkunnskaper for tilsvarende stillinger.
Moenehtse sæjhta tjïertestidh gelliej veajkoej sæjhta dovne maereles jïh daerpies årrodh krïevenassem buektedh gïeledaajroej bïjre barkoeseehteminie, seammalaakan goh krïevenasse nöörjendaajrojne plearoeh barkojde.
Dette gjelder særlig i stillinger det det er behov for å ha god språkforståelse av hensyn til personsikkerhet eller hvor stillingen innebærer en viss kontakt med publikum.
Joekoen dejnie barkojne gusnie daerpies hijven gïelegoerkesinie persovnejearsoesvoeten gaavhtan jallh gusnie edtja såemies gaskesem almetjigujmie utnedh.
Utvalget vil også fremheve at organene må utarbeide rekrutterings- og kompetanseplaner for økt ansettelse av samiskspråklige og at konkurransedyktig lønn er et aktuelt virkemiddel.
Moenehtse sæjhta aaj tjïertestidh årgaanh tjuerieh dåårrehtimmie- jïh maahtoesoejkesjh evtiedidh juktie jienebh saemiengïeleldh almetjh seehtedh, jïh baalhka mij maahta mubpiej baalhkine gaahtjedh lea akte sjyöhtehke viehkiedïrrege.
Andre stimuleringstiltak, som for eksempel stipend, permisjoner med lønn mv, bør også gis i den grad det er hensiktsmessig.
Jeatjah skreejremeråajvarimmieh, vuesiehtimmien gaavhtan stipende, permisjovnh baalhkine j.v., byöroeh aaj vadtasovvedh dan gåhkese maereles.
Utvalget vil understreke at de som får slik permisjon, også bør kunne pålegges tjenesteplikt i organet etter endt permisjon.
Moenehtse sæjhta tjïertestidh dah mah dagkeres permisjovnem åadtjoeh, aaj byöroeh maehtedh stillemem åadtjodh dïenesjedïedten bïjre årgaanesne permisjovnen mænngan.
Klage, tilsyn og ombud
Laejhteme, vaaksjome jïh tjirkije
Utvalget foreslår å videreføre dagens klageordning i sameloven.
Moenehtse raereste daan beajjetje laejhtemeöörnegem saemielaakesne jåerhkedh.
Utvalget mener imidlertid at etterlevelsen av språkreglene må styrkes ved bedre veiledning, samarbeid og dialog mellom ulike instanser.
Moenehtsen mïelen mietie tjuara badth tjåavomem gïelenjoelkedassijste nænnoestehtedh buerebe bïhkedimmine, laavenjostojne jïh dialogine ovmessie suerkiej gaskem.
Utvalget fremmer også forslag til forbedringer, herunder gjennomføring av en tilsynsordning for samelovens språkregler.
Moenehtse aaj raeriestimmieh buakta bueriedimmide, daan nuelesne tjïrrehtimmie aktede vaaksjomeöörnegistie saemielaaken gïelenjoelkedasside.
Tilsynsmyndigheten skal ligge til Kommunal- og moderniseringsdepartementet, men slik at Sametinget skal gi retningslinjer for tilsynsarbeidets innhold og prioriteringer.
Vaaksjomefaamoe edtja Tjïelte- jïh orrestimmiedepartemeentesne årrodh, men naemhtie guktie Saemiedigkie edtja bïhkedassh vaaksjomebarkoen sisvegasse jïh prioriteradimmide vedtedh.
Utvalget mener det også er behov for et samisk språkombud, som åremålsbeskikkes av Kongen i statsråd etter innstilling fra Sametinget.
Moenehtse meala aaj daerpies saemien gïeletjirkijinie, maam Gånka staateraeresne jaepieboelhkese nammohte raeriestimmien mietie Saemiedigkeste.
Samisk i den kommunale forvaltningen
Saemien tjïelten reeremisnie
Utvalget har vurdert hvilke tiltak som må iverksettes for å øke bruken av samiske språk internt i forvaltningen, herunder i lokale og regionale politiske organer.
Moenehtse lea vuarjasjamme mah råajvarimmieh mejgujmie tjuara nïerhkedh juktie åtnoem saemien gïelijste sisnjelds reeremisnie lissiehtidh, daan nuelesne voenges jïh regijovnaale politihkeles årgaanine.
Utvalget foreslår at det innføres en plikt for språkbevaringskommuner til å innføre det aktuelle samiske språket som kommunalt administrasjonsspråk og som møtespråk, i tillegg til norsk i den kommunale forvaltning.
Moenehtse raereste akte dïedte vadtasåvva gïelevaarjelimmietjïeltide dam sjyöhtehke saemien gïelem sjïehtesjidh goh tjïelten reeremegïele jïh goh tjåanghkoegïele, nöörjen gïelen baalte tjïelten reeremisnie.
I øvrige kommuner kan kommunestyret/bystyret bestemme om samisk skal være likestilt med norsk i hele eller deler av den kommunale forvaltningen.
Jeatjah tjïeltine tjïelteståvroe/staareståvroe maahta nænnoestidh mejtie saemien edtja nöörjine mïrrestalledh abpe jallh bieline dehtie tjïelten reeremistie.
Tolking i offentlig sektor
Toelhkestimmie byögkeles suerkesne
Utvalgets forslag til differensierte rettigheter og plikter i kommunekategoriene, og innføring av individuelle språkrettigheter sett i sammenheng med mangelen på personer med samisk språkkompetanse i de ulike sektorene, medfører et økt behov for bruk av tolketjenester.
Moenehtsen raeriestimmien gaavhtan joekehtadteme reaktaj jïh dïedti bïjre tjïeltekategorijine, jïh sjïehtesjimmie individuelle gïelereaktijste, ektiedimmesne vuajneme almetjh saemien gïelemaahtojne dejnie ovmessie suerkine fååtesieh, dle daerpiesvoete læssene toelhkedïenesjh nuhtjedh.
Utvalget mener tilbudet må styrkes.
Moenehtse meala faalenasse tjuara læssanidh.
For å opprettholde reglene innenfor dagens forvaltningsområde foreslår utvalget at samiskspråkliges rett til tolk blir regulert i sameloven.
Juktie njoelkedasside tjåadtjoehtidh daan beajjetje reeremedajven sisnjelen moenehtse raereste saemiengïeleldh almetji reakta toelhkese, saemielaakesne stuvresåvva.
Utvalgets forslag til økt bruk av samisk språk vil forutsette økt behov for tolking, som i praksis innebærer at det må utvikles gode løsninger for fjerntolking.
Moenehtsen raeriestimmie lissiehtamme åtnoen bïjre saemien gïeleste sæjhta vielie toelhkestimmiem tsïhkestehtedh, mij rïektesisnie sæjhta jiehtedh hijven vuekieh tjuerieh evtiesovvedh maajhtoelhkestæmman.
Utvalget støtter i all hovedsak tolkeutvalgets forslag om at tolkeautorisasjonen for samiske språk skal inngå i den ordinære autorisasjonsordningen.
Moenehtse åajvahkommes toelhkemoenehtsen raeriestimmiem dåarjohte mij jeahta toelhkeautorisasjovne saemien gïelide edtja akte bielie årrodh dennie sïejhme autorisasjovneöörnegisnie.
Utvalget foreslår imidlertid at samiskspråkliges rett til tolk lovfestes i sameloven.
Moenehtse amma raereste saemiengïeleldh almetji reaktam toelhkese edtja saemielaakesne mieriedidh.
Utvalget mener videre at Sametinget skal ha en rolle i utviklingen av autorisasjonsprøver for samiske språk og foreslår at Sametinget utsteder bevillingen til tolker som har bestått autorisasjonsprøven.
Moenehtse aaj meala Saemiedigkie edtja aktem råållam utnedh evtiedimmesne autorisasjovnepryövijste saemien gïelide, jïh raereste Saemiedigkie toelhkeluhpiem vadta dejtie toelhkide mah autorisasjovnepryövem dåhkasjamme.
Statistikk og registrering av samisk språkbruk
Statistihke jïh registreradimmie saemien gïeleåtnoste
Manglende statistikk og opplysninger om den enkeltes språkbruk er et stort problem for planlegging og iverksetting av samiske språktiltak.
Faatoes statistihke jïh bïevnesh fïereguhten gïeleåtnoen bïjre lea akte stoerre dåeriesmoere gosse edtja saemien gïeleråajvarimmieh soejkesjidh jïh dejgujmie nïerhkedh.
Utvalget foreslår derfor at registrering av samiske språk skal lovfestes i folkeregisterloven.
Moenehtse dan åvteste raereste registreradimmie saemien gïelijste edtja mieriesovvedh almetjeregisterelaakesne.
Utvalget anbefaler at det også utvikles hensiktsmessige metoder for å få frem pålitelig statistikk om antallet samiskspråklige i Norge.
Moenehtse juvnehte maereles vuekieh aaj evtiesuvvieh juktie jaahkods statistihkem låhkoen bïjre saemiengïeleldh almetjijstie Nöörjesne juhtiehtidh.
Utvalget foreslår at Sametinget sørger for å gjennomføre språkundersøkelser som er sammenliknbare og viser språkutvikling over tid.
Moenehtse raereste Saemiedigkie håksa gïelegoerehtimmieh tjïrrehtidh mejtie gåarede viertiestidh jïh mah gïeleevtiedimmiem guhkiebasse vuesiehtieh.
Utvikling og bruk av de samiske språkene
Evtiedimmie jïh åtnoe dejstie saemien gïelijste
Utvalget mener språkteknologi er en forutsetning for at samiske språk skal kunne overleve som bruksspråk i et moderne samfunn.
Moenehtse meala gïeleteknologije lea akte krïevenasse ihke saemien gïelh edtjieh maehtedh guhkiebasse jieledh goh åtnoegïele aktene daajbaaletje siebriedahkesne.
I samisk sammenheng handler dette først og fremst om å kunne bruke samiske språk og samiske bokstaver i all IKT-sammenheng.
Saemien ektiedimmesne lea uvtemes maehtedh saemien gïelh jïh saemien bokstaavh nuhtjedh gaajhkem lehkiem gusnie IKT åtnasåvva.
Utvalget ønsker å fremheve at samiske navn og stedsnavn må kunne skrives korrekt, og at dette også har en sikkerhetsmessig betydning, særlig for nødetatene.
Moenehtse sæjhta tjïertestidh saemien nommh jïh sijjienommh tjuerieh maehtedh reaktoelaakan tjaalasovvedh, jïh daate aaj vihkeles jearsoesvoeten gaavhtan, joekoen neavroe-etaatide.
For språkenes fremtidige status er det svært viktig at programmer, spill og applikasjoner finnes på samiske språk, særlig for barn og unge.
Gïeli båetijen aejkien staatusen gaavhtan lea aaj joekoen vihkeles programmh, spïelh jïh applikasjovnh saemien gïeline gååvnesieh, joekoen maanide jïh noeride.
Utvalget mener det må satses på teknologiske verktøy for fjernundervisning og et nordisk samarbeid for utvikling av digitale samiske læremidler.
Moenehtsen mïelen mietie tjuara teknologeles dïrregh maajhööhpehtæmman jïh aktem noerhtelaanti laavenjostoem dåarjoehtidh juktie digitaale learoevierhtieh evtiedidh.
Utvalget mener dessuten det må legges til rette for et større tilbud av samisk medieinnhold, og at det er behov for et bredere tilbud på lulesamisk og sørsamisk.
Moenehtsen mïelen mietie tjuara aaj akten stuerebe faalenassese saemien meedijasisvegistie sjïehteladtedh, jïh daerpies aktine gemtebe faalenassine julevsaemien jïh åarjelsaemien gïelesne.
Samiske stedsnavn og navn på kommuner
Saemien sijjienommh jïh tjïeltenommh
Utvalget mener samiske stedsnavn er viktige kulturminner, som dessuten gir informasjon og bidrar til synliggjøring av samiske språk.
Moenehtse meala saemien sijjienommh leah vihkeles kultuvremojhtesh, mah aaj bïevnesh vedtieh jïh viehkiehtieh saemien gïelh våajnoes darjodh.
Det er et særlig behov for å synliggjøre sørsamiske stedsnavn og navn på reinbeitedistrikt.
Joekoen daerpies åarjelsaemien sijjienommh jïh båatsoesïjti nommh våajnoes darjodh.
Det foreslås snarlig oppstart av en innsats for å få satt opp samiskspråklige skilt for de samiske språk, med oppstart i det sørsamiske området.
Moenehtse raereste aktem barkoem varke aelkedh juktie saemiegïeleldh sjilth bæjjese bïejedh, mij åarjelsaemien dajvesne aalka.
Utvalget foreslår at Statens kartverk skal være vedtaksmyndighet for samiske navn på tettsteder og grender og at Sametinget skal være vedtaksmyndighet for navn på reinbeitedistrikt.
Moenehtse raereste Staaten kaarhtevierhkie edtja nænnoestimmiefaamojne årrodh saemien nommide voenide jïh gaertienidie jïh Saemiedigkie edtja nænnoestimmiefaamojne årrodh nommide båatsoesïjtine.
Der flere stedsnavn på samme navneobjekt benyttes parallelt på skilt og lignende, skal rekkefølgen av navnene følge av det stedsnavnet som er eldst.
Desnie gusnie jienebh sijjienommh seamma nommeobjektese baaltelaakan åtnasuvvieh sjiltine jïh plearoeh, sijjienommi öörnege edtja aalteren mietie årrodh jïh dïhte båarasommes nomme bijjemes.
Utvalget foreslår å lovfeste at s pråkbevaringskommuner og språkvitaliseringskommuner skal ha offisielle samiske kommunenavn.
Moenehtse raereste laakine mieriedidh gïelevaarjelimmietjïelth jïh gïelejieliehtimmietjïelth edtjieh byögkeles saemien tjïeltenommh utnedh.
Utvalget foreslår at samiske navn på storbykommunene med særlig ansvar for samiske språk og på fylkeskommuner innenfor de tradisjonelle samiske språkområdene.
Moenehtse raereste saemien nommh stoerrestaaretjïeltine sjïere dïedtine saemien gïelen åvteste jïh fylhkentjïeltine dej aerpievuekien saemien gïeledajvi sisnjeli, jïh nænnoestimmiefaamoem saarnohte byögkeles saemien nommh vihtiestidh.
Økonomiske og administrative konsekvenser av utvalgets forslag
Ekonomeles jïh reereles konsekvensh moenehtsen raeriestimmijste
I arbeidet med forslag til tiltak har utvalget tatt utgangspunkt i det overordnede målet om å bevare og vitalisere sørsamisk, lulesamisk og nordsamisk språk.
Gosse moenehtse raeriestimmiejgujmie råajvarimmide barkeme dïhte våaroeminie åtneme dam bijjemes ulmiem mij lea åarjelsaemien, julevsaemien jïh noerhtesaemien gïelh vaarjelidh jïh jieliehtidh.
For å sikre fremtiden til de samiske språkene er det, etter utvalgets vurdering, helt nødvendig med økte ressurser til samisk språkarbeid.
Juktie båetijem aejkiem gorredidh dejtie saemien gïelide, dle moenehtsen vuarjasjimmien mietie eevre daerpies lissiehtamme vierhtiejgujmie saemien gïelebarkose.
Dette gjelder alle de samiske språkene, men det er særlig prekært for sørsamisk og lulesamisk.
Naemhtie gaajhki saemien gïeli bïjre, men joekoen geerve åarjelsaemien jïh julevsaemien gïelese.
Bevilgning av tilstrekkelige midler er dermed en forpliktelse som statlige myndigheter må ta ansvar for.
Nuekies vierhtieh dåarjodh lea dan åvteste akte åeliedimmie man åvteste staateles åejvieladtjh tjuerieh dïedtem vaeltedh.
Samtidig har utvalget vært opptatt av å sikre en mest mulig effektiv utnyttelse av midler som allerede benyttes til samisk språkarbeid, og foreslår derfor også noen tiltak som handler om organisering av språkarbeidet.
Seamma tïjjen moenehtse lea åtneme vihkeles vierhtide radtjoeslaakan nuhtjedh mah joe saemien gïelebarkose åtnasuvvieh, jïh dan åvteste aaj naan råajvarimmieh raereste mah leah öörnedimmien bïjre gïelebarkoste.
Utvalget har så langt de har sett det mulig utredet økonomiske konsekvenser av forslag til tiltak.
Moenehtse lea dan gåhkese dah leah vuajneme gåarede, ekonomeles konsekvensh salkehtamme dejstie raeriestimmijste råajvarimmide.
Utvalget vil understreke at det for flere av tiltakene har vært utfordrende å utrede økonomiske og administrative konsekvenser, delvis grunnet et mangelfullt statistikkgrunnlag.
Moenehtse sæjhta tjïertestidh jieniebidie daejstie råajvarimmijste lea akte haesteme orreme ekonomeles jïh reereles konsekvensh salkehtidh, såemies mearan akten faatoes statistihkevåaromen gaavhtan.
Utvalget vil derfor påpeke at det for flere av tiltakene er stor usikkerhet knyttet til kostnadsanslagene, og at disse tiltakene krever videre analyser og utredning for å beregne kostnadseffektene.
Moenehtse sæjhta dan åvteste tjïertestidh jieniebidie daejstie råajvarimmijste lea stoerre juerie ektiedamme åasa-aarvehtsidie, jïh daah råajvarimmieh jienebh analyjsh jïh salkehtimmieh daarpesjieh juktie åasaeffektide ryöknedidh.
Det er en rekke tiltak utvalget mener må anses som investeringer for at innsatsen for samiske språk skal komme på et akseptabelt nivå.
Moenehtse meala gellie råajvarimmieh tjuara vuajnalgidh goh skåårvemh ihke saemien gïelebarkoe edtja akten eensi njeaptjan båetedh.
Dette gjelder eksempelvis skilting på samiske språk, oversettelser, teknologiske løsninger, utvikling av terminologi, samiske læremidler m.m. Dette er tiltak med nødvendige engangskostnader som vil være større enn de årlige kostnadene på sikt.
Vuesiehtimmien gaavhtan sjiltadimmie saemien gïeline, jarkoestimmieh, teknologeles vuekieh, evtiedimmie terminologijeste, saemien learoevierhtieh j.v. Daah leah råajvarimmieh daerpies åasajgujmie ajve ikth, mah sijhtieh stuerebe årrodh goh doh fierhten jaepien åasah åvtese.
Utvalget mener derfor det må settes et ekstra fokus på å styrke de samiske språkene, og at det bør være særlig oppmerksomhet på dette det neste tiåret slik at innsatsen står i forhold til de forpliktelsene staten har for de samiske språkene.
Moenehtsen mïelen mietie tjuara dan åvteste aktem lissie fokusem bïejedh juktie saemien gïelide nænnoestehtedh, jïh byöroe sjïere tsåatskelesvoete dïsse årrodh dan minngeben luhkiejaepien guktie barkoe lea seamma stoeredahkesne goh doh åeliedimmieh staate åtna dej saemien gïeli åvteste.
Utvalget vil fremheve at et godt samiskspråklig barnehagetilbud med overgang til samiskspråklig skole er det viktigste enkelttiltaket for bevaring og vitalisering av de samiske språkene.
Moenehtse sæjhta tjïertestidh akte hijven saemiengïeleldh maanagïertefaalenasse mij jåarhka akten saemiengïeleldh skuvlese lea dïhte vihkielommes aktegsråajvarimmie juktie saemien gïelh vaarjelidh jïh jieliehtidh.
Et velfungerende samisk barnehage- og skoletilbud er således helt avgjørende for bevaring og vitalisering av de samiske språkene.
Akte saemien maanagïerte- jïh skuvlefaalenasse mij hijvenlaakan jåhta lea dan åvteste eevre vihkeles juktie dejtie saemien gïelide vaarjelidh jïh jieliehtidh.
Kostnader knyttet til en rekke av tiltakene, eksempelvis knyttet til samiskspråklig barnehage og opplæring, er foreløpig begrenset da det er relativt få brukere av disse tjenestene.
Åasah mah leah ektiedamme gellide daejstie råajvarimmijste, vuesiehtimmien gaavhtan ektiedamme saemiengïeleldh maanagïertese jïh lïerehtæmman, leah annjebodts gaertjiedamme dan åvteste naa vaenie utnijh daejstie dïenesjijstie.
Utvalget forutsetter at utvalgets forslag blir gjenstand for konsultasjoner og andre drøftinger mellom Sametinget og statlige myndigheter.
Moenehtse tsïhkestahta moenehtsen raeriestimmieh rååresjimmine jïh jeatjah digkiedimmine åtnasuvvieh Saemiedigkien jïh staateles åejvieladtji gaskem.
Ytre trusler utfordrer våre tradisjonelle næringer, og reindrifta er spesielt utsatt.
Aajhtoeh bæjngoelistie mijjen aerpievuekien jieliemidie haestieh, jïh båatsoe lea sjïerelaakan behtjiedamme.
For familiene i reindrifta er det alvor, og fordi reindrifta er en av bærebjelkene for den samiske kulturen er det alvor for det samiske samfunnet også.
Itjmies dejtie fuelhkide mah båatsojne gïehtelieh, jïh dan åvteste båatsoe lea akte dejstie guedtije tsegkijste saemien kultuvresne dellie aaj itjmies don saemien siebriedahkese.
Den samiske rettighetskampen kjempes daglig i reindrifta, og disse sakene blir blant de store samesakene i årene som kommer.
Båatsoe dam saemien reaktavoetegæmhpoem biejjieladtje gæmhpoeh, jïh daah aamhtesh dej stööremes saemien aamhtesi gaskem sjidtieh dej båetiji jaepiej.
I NSR er vi klare til å lede an i det arbeidet, sier presidentkandidat Aili Keskitalo.
NSR:sne libie riejries njueniehkinie årrodh daennie barkosne, presidentekandidaate Aili Keskitalo jeahta.
Flere og flere ønsker seg inn i samepolitikken med den holdningen at store gruve- og vindmølleprosjekter skal få stjele land fra reindrifta.
Jiene-jienebh sijhtieh saemiepolitihken sïjse dejnie vuajnojne stoerre gruva- jïh bïegkejårrehtseprosjekth edtjieh åadtjodh dajvh båatsoste sualadidh.
NSR fremstår som det stabile alternativet for de som mener at de samiske rettighetene må anerkjennes først.
NSR lea dïhte aajneh stabijle alternatijve dejtie mah mielieh voestegh saemien reaktah tjuerieh jååhkesjimmiem åadtjodh.
Fosen
Fovsene
Maja Kristine Jåma er en av ungdommene som kjemper for en fremtid i reindrifta.
Maja Kristine Jåma lea akte dejstie noerijste mah akten båetijen aejkien åvteste båatsosne gæmhpoeh.
Maja kommer fra Åarjel Fovsen Njaarke rett utenfor Trondheim og hennes familie kjemper mot utbyggingen av vindkraftverk i deres vinterbeite.
Maja Åarjel Fovsen Njaarkeste båata eevre Tråanten ålkolen, jïh altese fuelhkie gæmhpoeminie bigkemen vööste bïegkefaamoevierhkeste sijjen daelviegåatomelaantesne.
Men vi vet at det vi gjør har en stor verdi for sør-samisk kultur og språk og at dette er en sak som angår hele det sørsamiske samfunnet, forteller Jåma som stiller som ungdomskandidat for NSR i sørsamekretsen.
Men mijjieh daejrebe dïhte maam mijjieh darjobe stoerre aarvoem åtna åarjelsaemien kultuvrese jïh gïelese, jïh daate akte aamhtese mij vihkeles abpe åarjel-saemien siebriedahkese, Jåma soptseste mij lea NSR:N noerekandidaate åarjelsaemien gievlesne.
Hun får støtte av presidentkandidat Aili Keskitalo, som påpeker at reindrifta på Fosen er viktig ikke bare for det sørsamiske, men hele det samiske samfunnet.
Dïhte dåarjoem åådtje presidentekandidaateste Aili Keskitalo mij tjïerteste båatsoe Fovsenisnie lea vihkeles ij ajve dan åarjelsaemien gaavhtan, men abpe saemien siebriedahken gaavhtan.
– Vindkraftutbyggingen på Storheia er et prosjekt som Sápmi rett og slett ikke kan akspetere.
– Bïegkefaamoebigkeme Storheiesne lea akte prosjekte maam Saepmie raaktan ij maehtieh jååhkesjidh.
Vi må ikke gi opp håpet om en politisk løsning, men jeg tenker at denne saken er av typen som også kan prøves rettslig, forteller Keskitalo.
Ibie tjoerh håhkoem gåajparostedh akten politihkeles loetemen bïjre, men manne ussjedem daate lea akte dejstie aamhtesijstie maam aaj maehtebe riektesne pryövedh, Keskitalo soptseste.
Repparfjord
Repparfjord
Lenger nord finnes et annet prosjekt som truer med å ødelegge for både reindrift og sjøsamisk fiske, og det er kobbergruven som Nussir ASA planlegger å etablere i Repparfjorden i Kvalsund kommune.
Noerhtelisnie akte jeatjah prosjekte gååvnese mij håvhtede dovne båatsoem jïh mearoesaemien göölemem eerjedh, jïh desnie kåahperegruva maam Nussir ASA soejkesjeminie tseegkedh Repparfjovlesne Kvalsunden tjïeltesne.
Silje Karine Muotka har gjort dette til sin store politiske kampsak, og sammen med NSR går hun nå til valg for å redde Repparfjorden og stoppe Nussir.
Silje Karine Muotka lea daam dorjeme goh sov stoerre politihkeles gæmhpoeaaamhtese, jïh NSR:ine ektine dïhte lea meatan veeljemisnie juktie Repparfjovlem beerkedh jïh Nussirem tjöödtjestidh.
– Det finnes veldig mange gode grunner til hvorfor vi må stoppe Nussir, og en av dem er at det er en miljømessig skandale å dumpe gruveavfall i fjorden, sier Muotka.
– Joekoen gellie hijven fåantoeh gååvnesieh man åvteste mijjieh tjoerebe Nussirem tjöödtjestidh, jïh akte dejstie lea dïhte nåakevoete byjresasse gosse gruvabaatsehtsh fjovlen
Muotka mener Nussir er en viktig samepolitisk sak blant annet fordi gruveindustrien følger ekstra nøye med på utviklingen.
Muotkan mïelen mietie dle Nussir akte vihkeles saemiepolitihkeles aamhtese gaskem jeatjah dan åvteste gruvaindustrije lissie veelelaakan daam evtiedimmiem gïehtjede.
– Får Nussir endelig grønt lys så vil de ha gått opp veien også for andre som ønsker å lage gruver der reinen beiter, forteller Muotka.
– Jis Nussir minngemosth kruana tjoevkesem åådtje, dellie dah lin sïjhteme baalkam trööredh aaj mubpide mah sijhtieh gruvah tseegkedh desnie gusnie bovtse gåatoeminie, Muotka soptseste.
Muotka er fornøyd med at NSR i løpet av denne perioden har endret Sametingets mineralpolitikk, og lover å skjerpe linjen ytterligere inntil mineralloven endres.
Muotka lea madtjeles ihke NSR daan boelhken lea Saemie-digkien mineraalepolitihkem jarkeme jïh dåajvohte sagke striengkiesåbpoe årrodh goske mineraalelaake jorkese.
– Vi fikk endret Sametingets gruvepolitikk, som var helt på villspor, og vi fikk også loset i land et tydelig nei til Nussir i Sametinget.
– Mijjieh buektiehtimh Saemiedigkien gruvapolitihkem jarkelidh, mij lij eevre tjaajanamme, jïh mijjieh aaj buektiehtimh aktem tjïelke ijje Nussirasse åadtjodh Saemiedigkesne.
Nå ber vi om tillit til å fullføre jobben, forteller Muotka.
Daelie leajhtadimmien bïjre birrebe juktie barkoem illedh, Muotka jeahta.
– Ungdommen bryr seg ikke om samepolitikk.
– Noerh eah saemiepolitihkem pryöjjedh.
Det er noe vi alle har hørt.
Dam gaajhkesh dovnesh govleme.
Her har vi veldig mange ungdommer og jeg mener at vi også har innvirkning på politikken, sier Cecilie-Kristiin Øien Thomsen som er leder av NSR Ungdomsutvalg (NSR-U).
Men dah mah dam jiehtieh eah dagke tjåanghkojne orreme NSR:sne, dan åvteste daesnie libie joekoen gellie noerh, jïh mov mïelen mietie dle mijjieh aaj politihkem tsevtsieh, Cecilie-Kristiin Øien Thomsen mij lea åvtehke NSR:n Noeremoenehtsisnie (daaroen NSR-N).
Av 1134 betalende medlemmer i 2016 var 173 (15 %) av dem ungdomsmedlemmer (under 26).
Dejstie 1134 maeksije lïhtsegijstie jaepien 2016 dellie 173 (15 %) lin noerelïhtsegh (nuelesne 26).
- Det gjør faktisk NSR-U til den største samiske ungdomsorga-niseringen på norsk side.
– Dan åvteste badth NSR-N dihte stööremes saemien noeresiebrie nöörjen bielesne.
Også på NSRs lister er det mange unge.
NSR:n læstojne aaj gellie noerh.
Blant de tre øverste kandidatene på NSRs lister er faktisk en tredjedel 30 år eller yngre, sier Øien Thomsen.
Dejstie golme bijjemes kandidaatijste NSR:n læstojne dle ojhte akte gåalmahtasse 30 jaepieh jallh nuerebe, Øien Thomsen jeahta.
Henge med i utviklingen Aili Guttorm (25) fra Moss er en av ungdomskandidatene.
Evtiedimmesne meatan fulkedh Aili Guttorm (25) Mosseste lea akte dejstie noerekandidaatijste.
Hun er andrekandidat til sametingsvalget for NSR i Sør-Norge valgkrets.
Dïhte lea mubpiekandidaate saemiedigkieveeljemasse NSR:se Åarjel-Nöörjen veeljemegievlesne.
25-åringen har vært ungdomsmedlem i NSR i mange år, og er allerede godt bevandret i samisk ungdomspolitikk.
Dïhte 25 jaepien båeries nyjsenæjja lea noerelïhtseginie NSR:sne orreme gellie jaepieh, jïh joe jïjnjem daajroem saemien noerepolitihken bïjre åtna.
– For at vi skal ta Sápmi fremover, så må vi satse på oss som er unge i dag.
– Ihke mijjieh edtjebe Saepmiem åvtese vaeltedh, tjoerebe mijjem dåarjoehtidh mah leah noere daan biejjien.
Derfor vil jeg jobbe for at samisk ungdom skal ha gode språk- og kulturtilbud, plasser å møtes og at samisk ungdom skal ha jobb.
Dan åvteste sïjhtem barkedh ihke mijjieh saemien noerh edtjieh hijven gïele- jïh kultuvrefaalenassh gaavnedimmiesijjieh utnedh, jïh saemien noerh edtjieh barkoem utnedh.
Men vi må tenke helhetlig på unge samers fremtid, og da handler det om alt fra utdanning til klima og miljø, sier Guttorm.
Men tjoerebe noeri båetijen aajkan ellieslaakan ussjedidh, jïh dellie gaajhki bïjre, goh ööhpehtimmien raejeste, klijma jïh byjresen raajan, Guttorm jeahta.
Guttorm tror også at det kommer til å være viktig for samisk ungdom at vi klarer å ta den samiske kulturen inn i den moderne verdenen.
Guttorm veanhta aaj saemien noeride sæjhta vihkeles årrodh mijjieh buektiehtibie dam saemien kultuvrem meatan vaeltedh daajbaaletje veartenen sïjse.
Det innebærer for eksempel at man gjør det enkelt å bruke samiske språk på nett.
Vuesiehtimmien gaavhtan dle tjuara aelhkie årrodh saemien gielem nedtesne nuhtjedh.
- Den samiske kulturen må henge med i utviklingen.
– Saemien kultuvre tjuara meatan fulkedh evtiedimmesne.
Det betyr ikke at vi skal endre på tradisjoner, men at vi skal kunne ta dem med oss inn i morgendagens samfunn.
Ij sïjhth jiehtedh mijjieh edtjebe aerpievuekieh jarkelidh, men mijjieh edtjebe maehtedh dejtie meatan vaeltedh daan beajjetje siebriedahken sïjse.
Jeg tror at det kan være en måte å gjøre samisk kultur relevant også for oss unge.
Naemhtie manne jaahkam maahta saemien kultuvrem sjyöhtehke darjodh aaj mijjese noeride.
Definerer mye politikk
Jïjnjem politihkem tjïelkeste
Anne Henriette Hætta Reinås (24) fra Skånland er helt klar på at ungdomspolitikken er med på å utforme den samiske framtiden.
Anne Henriette Hætta Reinås (24) Skånlandeste tjïerteste noerepolitihke lea meatan dam saemien båetijem aejkiem hammoedidh.
Nå har hun og NSR-U fått med seg NSR på at Sametinget skal vedta en skikkelig LHBTQ+ -politikk, som altså omhandler samiske lesbiske, homofile, bifile, transpersoner, queerpersoner og andre som ikke lar seg definere innenfor disse kategoriene.
Daelie dïhte jïh NSR-N NSR:m ååjmedamme Saemiedigkie edtja aktem eensi LHBTQ+-politihkem nænnoestidh, mij amma lea saemien lesbiske, homofijle, bifijle, trans-almetji, queer-almetji jïh mubpiej bïjre mejtie ij gåaredh daej kategoriji sisnjeli tjïelkestidh.
– Det er vi som er unge som må pushe samepolitikken videre.
– Mijjieh mah leah noere tjoerebe saemiepolitihkem guhkiebasse eevtjedh.
samer, uansett seksuell legning eller kjønnsidentitet, og dette er noe vi i NSR kommer til å jobbe med. Jeg mener at sterke og åpne samiske miljø og sameforeninger er med på å styrke unge samers identitet og tilhørighet.
Daelie tjoerebe hoksedh Saep-mie gaajhkh saemieh tjeekieh, saaht maam seksuellevoetide jallh tjoeleidentiteetide utnieh, jïh daate lea naakede destie mejnie mijjieh sïjhtebe vielie barkedh. Mov mïelen mietie dle nænnoes jïh ræhpas saemien byjresh jïh saemiensiebrieh sijhtieh meatan årrodh noere saemiej identiteetem jïh ektievoetem nænnoestehtedh.
Hætta Reinås stiller til valg for NSR i Vesthavet valgkrets.
Hætta Reinås lea meatan veeljemisnie NSR:se Jilliemearoen veeljemegievlesne.
Samer trenger å bli møtt med et helsetilbud på sitt eget språk og med innsikt i samiske kulturelle forhold og historie.
Saemieh daarpesjieh aktem healsoefaalenassem åadtjodh jïjtsh gïelesne jïh man daajroe saemien kultuvrelle tsiehkiej jïh histovrijen bïjre.
Dette gjelder selvfølgelig innen all-menhelsetjenesten, men behovet viser seg spesielt innen spesialisthelsetjenesten.
Hævvi lea numhtie sïejhmehealsoedïenesjen sisnjelen, men joekoen sjïerehealsoedïenesjen sisnjelen dle vååjnoe goh daate lea daerpies.
– Vi har flere spesielle saker i det samiske samfunnet som viser behovet for en styrking av samiske helsetilbud og ikke en nedbygging, slik Finnmarkssykehuset gjør for å spare penger.
– Mijjen leah jienebh sjïere aamhtesh saemien siebriedahkesne mah vuesiehtieh daerpies saemien healsoefaalenassem nænnoestehtedh jïh ij dam våålese bigkedh, guktie Finnmaarhkeskïemtjegåetie dorje juktie beetnegh spååredh.
Det er en skandale og total ansvarsfraskrivelse når samisk psykisk helsevern blir vedtatt nedbygget av Helse Finnmark, sier Henrik Olsen.
Akte nåake dahkoe jïh akte ållesth dïedtesliejhteme gosse Healsoe Finnmaarhke nænnoste saemien psykiske healsoevaarjelimmiem våålese bigkedh.
Han mener at ansvaret for Samisk Helsepark og SANKS (Samisk nasjonal kompetansetjeneste – psykisk helsevern og rus) bør løftes fra Helse Finnmark til Helse Nord siden de har et nasjonalt ansvar, og siden Helse Finnmark viser manglende forståelse for dette ansvaret.
Dïhte meala dïedte Saemien Healsoepaarhken jïh SANKS:n åvteste (Saemien nasjovnaale maahtoedïenesje – psykiske healsoevaarjelimmie jïh geeruvevoete) byöroe Healsoe Finnmaarhkeste lutnjesovvedh Healsoe Noerhtese dan åvteste dej akte nasjovnaale dïedte, jïh dan åvteste Healsoe Finnmaarhke aktem faatoes goerkesem daan dïedten åvteste vuesehte.
At tiden er inne for opprettelse av eget samisk helseforetak, ble også foreslått av NSRs sametingsgruppe under siste plenumssamling.
Ihke tïjje lea båateme daelie aktem jïjtse saemien healsoegïehtelimmiem tseegkedh, aaj NSR:n saemiedigkiedåehkie raeriesti minngemes stoerretjåanghkosne.
– Tysfjordsaken og den manglende beredskapen i sørsamisk område viser spesielt at det er nødvendig å prioritere å løfte kompetansen innen psykisk helsevern i lule- og sørsamisk område.
– Joekoen Divtasvuodna-aamhtesen jïh dan faatoes riejriesvoeten gaavhtan åarjelsaemien dajvesne lea daerpies prioriteradidh maahtoem lutnjedh psykiske healsoevaarjelimmien sisnjelen julev- jïh åarjelsaemien dajvesne.
Dette vil vi måtte prioritere å arbeide for i neste sametingsperiode, enten gjennom utvidelse av SANKS sitt tilbud, eller ved utvikling av nye tilbud, sier Henrik Olsen.
Mijjieh tjoerebe dam prioriteradidh mubpien saemiedigkieboelhken, viehkine SANKS: faalenassem vijriedidh jallh orre faalenassh evtiedidh, Henrik Olsen jeahta.
Sametinget sammen med Divvun og Sámi Giellatekno ved Universitetet i Tromsø lanserer ny digital ordbok Sátni – báhko – baakoe.
Saemiedigkie, Divvun jïh Sámi Giellateknoe Tromsøen Universiteetesne orre digitaale baakoegærjam Sátni – báhkoe – baakoe olkese vedtieh.
Ordboken er arvtageren til risten.no.
Baakoegærja lea aarebi baakoegærjan aarpere, man nomme lij risten.no.
Ordboken inneholder både allmenne ord og fagterminologi.
Baakoegærjesne dovne sïejhme baakoe jïh faageteermh.
I forhold til risten.no inneholder den nye ordboken flere ord.
Viertiestamme gærjine risten.no, dle daate orre baakoegærja jienebh baakoeh åtna.
Søket er også blitt enklere.
Aelhkebe aaj baakoeh ohtsedh.
Brukere kan søke på alle de samiske språkene samt på norsk.
Utnijh maehtieh gaajhkine saemien gïeline ohtsedh jïh aaj nöörjen.
-Med denne digitale ordboken, som er til fri bruk for alle, håper jeg at flere vil bruke samisk både skriftlig og muntlig, sier sametingspresident Aili Keskitalo.
-Daejnie digitaale baakoegærjine, maam gaajhkesh maehtieh nuhtjedh, gegkestem jienebh sijhtieh saemien nuhtjedh dovne tjaaleldh jïh njaalmeldh, saemiedigkiepresidente Aili Keskitalo jeahta.
Det vil kontinuerlig bli lagt til flere ord og terminologi i den digitale ordboken, sier Keskitalo.
Orre baakoeh jïh teermh sijhtieh båateladtedh dennie digitaale baakoegærjesne, Keskitalo jeahta.
Nettadressen er:
Nedtesijjie lea:
Prosjektleder i Divvun Sjur Nørstebø Moshagen sier at de ønsker tilbakemeldinger fra publikum, slik at de kan forbedre og utvikle ordboken.
Prosjekten åvtehke Divvunisnie Sjur Nørstebø Moshagen jeahta dah sijhtieh bïevnesh bååstede utnedh utniejidie, guktie dah maehtieh baakoegærjam bueriedidh jïh evtiedidh.
Tilbakemeldinger kan sendes til feedback@divvun.no, og bidrag til ny terminologi kan man gi på nettstedet http://gtsvn.uit.no/termwiki/
Maahta bïevnesh bååstede seedtedh diekie: feedback@divvun.no, jïh lissiehtassh orre teermide maahta vedtedh nedtesijjesne: http://gtsvn.uit.no/termwiki/
Les mer om Sámi giellatekno og Divvun:
Lohkh vielie Sámi giellateknon jïh Divvunen bïjre daesnie:
Nye styremelemmer for nasjonalpark- og verneområdestyrene / Naturmangfold / Miljø, areal og kulturvern / Forsiden - Sametinget
Orre ståvroelïhtsegh nasjovnaale- jïh vaarjelimmiedajveståvrojne / Eatnemegellievoete / Byjrese, areale jïh kultuvrevarjelimmie / Saemiedigkie - Sametinget
16. juni 2014
16. Geassemánnu 2014
Sametingsråd Thomas Åhrén er fornøyd med at Miljøverndepartementet har fulgt sametingsrådets innstillinger i oppnevningen av nye samiske medlemmer i 11 nasjonalpark- og vernestyrer.
Saemiedigkieraerie Thomas Åhrén lea madtjeles ihke Byjresedepartemeente lea saemiedigkieraerien raerieh fulkeme nammoehtimmesne orre saemien lïhtsegijstie 11 nasjonalpaarhke- jïh vaarjelimmieståvrojne.
-Lokalforvaltning av nasjonalparker og verneområder styrker den samiske bruken, sier Åhrén.
Voenges reereme nasjonalpaarhkijste jïh vaarjelimmiedajvijste dam saemien åtnoem nænnoestahta, Åhrén jeahta.
I denne omgang var det samiske representanter i nasjonalparkstyrene for Blåfjella/Skjækerfjella- Lierne (4 medlemmer), Lomsdal – Visten (2), Reisa (2), Seiland (2), Stabbursdalen(1), Varangerhalvøya (2), Øvre Pasvik(1) og Ånderdalen (1) nasjonalparker samt verneområdestyrene for Lyngsalpan (2) og Nordkvaløy-Rebbenesøy (1) landskapsverneområder og Trollheimen (2) verneområdestyret som sto på valg.
Daan aejkien edtjin saemien tjirkijh veeljedh nasjonalpaarhkeståvrojde Låarte/Skæhkere- Lijre (4 lïhtsegh), Njaarke (2), Seiland (2), Stabbursdalen (1), Varangerhalvøya (2), Øvre Pasvik (1) jïh Ånderdalen (1) nasjonalpaarhkh jïh vaarjelimmieståvrojde Lyngsalpan (2) jïh Nordkvaløy- Rebbenesøy (1) eatnemevaarjelimmiedajvh jïh Trollheimen (2) vaarjelimmiedajveståvrose.
Sametingsråd Thomas Åhrén sier at styrene har fått dyktige styremedlemmer med allsidig kunnskap om samisk naturbruk og samfunn.
Saemiedigkieraerie Thomas Åhrén jeahta ståvroeh leah maehteles ståvroelïhtsegh åådtjeme gellielaaketje daajrojne saemien eatnemeåtnoen jïh siebriedahken bïjre.
-For Sametinget er det viktig at samisk næringsbruk som reindrift, fiske, utmarksnæringer, og kulturelle utrykk, kan fortsette innenfor gode og forutsigbare rammer i verneområder.
-Saemiedigkien gaavhtan lea vihkeles saemien jielemeåtnoe goh båatsoe, gööleme, miehtjiejielemh jïh kultuvrelle vuekieh, maehtieh jåerhkedh hijven jïh daajroes mieriej sisnjeli vaarjelimmiedajvine.
Lokal forvaltning av større verneområder og nasjonalparker er et viktig ledd i dette arbeidet, sier sametingsråd Thomas Åhrén.
Voenges reereme stuerebe vaarjelimmiedajvijste jïh nasjonalpaarhkijste lea akte vihkeles bielie daehtiebarkoste, saemiedigkieraerie Thomas Åhrén jeahta.
Lokal forvaltning av verneområdene ble etablert i 2010. Det innebærer at verneområder skal forvaltes av et interkommunalt, politisk sammensatt nasjonalpark- eller verneområdestyre, bestående av en representant fra hver av de berørte kommunene og fylkeskommunene.
Voenges reereme vaarjelimmiedajvijste tseegkesovvi 2010. Daate sæjhta jiehtedh vaarjelimmiedajvh edtjieh reeresovvedh aktede gasketjïelten, politihkeles tjåanghkan bïejeme nasjonalpaarhke- jallh vaarjelimmiedajveståvroste, gusnie akte tjirkije fïereguhteste tjïelteste jïh fylhkentjïelteste mej bïjre lea.
I områder med samiske interesser konsulterer Sametinget med Klima- og miljøverndepartementet om oppnevnelse av representanter til styrene.
Dajvine saemien ïedtjeladtjigujmie Saemiedigkie Klijma- jïh Byjresedepartemeentine govlesadta nammoehtimmien bïjre tjirkijijstie ståvrojde.
Det er i alt 39 samiske styremedlemmer i 20 verneområdestyrer i landet.
Ållesth 39 saemien ståvroelïhtsegh 20 vaarjelimmiedajveståvrojne laantesne.
Styrene skal sørge for en helhetlig og kontinuerlig forvaltning på tvers av administrative grenser og innenfor rammen av naturmangfoldloven og verneforskriften for det enkelte verneområdet.
Ståvroeh edtjieh hoksedh aktem ållesth jïh iktemearan reeremem reereles raasti dåaresth jïh mierien sisnjelen eatnemegellievoetelaakeste jïh vaarjelimmiemieriedimmeste dan akten vaarjelimmiedajvese.
Styrene skal derfor samarbeide med andre berørte parter gjennom et bredt sammensatt faglig rådgivende utvalg bestående av bl.a. grunneiere, reinbeitedistrikt, andre berørte offentlige organer, som for eks. villreinnemnd, fjellstyrer, næringsliv, frivillige organisasjoner, bl.a. natur- og miljøvernorganisasjoner, og andre samiske interesser der det er relevant.
Ståvroeh edtjieh dan åvteste laavenjostedh jeatjah sjyöhtehke guejmiejgujmie akten gamte tjåanghkan bïejeme faageles moenehtsen tjïrrh mah edtjieh raerieh vedtedh, gusnie gaskem jeatjah dajve-aajhterh, båatsoesïjth, jeatjah byögkeles åårganh mej bïjre lea, goh gedtiemoenehtsh, vaerieståvroeh, jieleme, jïjtjevyljehke siebrieh, gaskem jeatjah eatneme- jïh byjresevaarjelimmiesiebrieh jïh jeatjah saemien ïedtjeladtjh desnie gusnie sjyöhtehke.
-Alle nasjonalparker i tradisjonelle samiske områder er fortsatt i bruk som reinbeiter og mange verneområder er høstingsområder for utmarksnæringer, naturalhusholdning og uttak av duodjimaterialer.
-Gaajhkh nasjonalpaarhkh aerpievuekien saemien dajvine annjegåatomedajvh båatsose jïh jïjnjh vaarjelimmiedajvh leah dajvh gusnie eatnamistie vierhtieh veedtjieh miehtjiejieliemasse, jïjtjebearkadæmman jïh gusnie ïebnh vytnesjæmman veedtjieh.
Derfor er det viktig at brukerne er representert i styrene, fordi de har best kunnskap om områdene, sier Åhrén.
Dan åvteste vihkeles utnijh leah meatan ståvrojne, dan åvteste dah dam bööremes daajroem utnieh dajvi bïjre, Åhrén jeahta.
Miljødirektoratet har den 4.6.2014 oppnevnt følgende styremedlemmer:
Byjresedirektovraate lea 4.6.2014 daejtie ståvroelïhtsegidie nammoehtamme:
1) Nasjonalparkstyret for Blåfjella- Skjækerfjella- Lierne
1) Nasjonalpaarhkeståvroe Låarte- Skæhkere- Lijren nasjonalpaarhkeståvrose
Representant: Elin Marie Danielsen Vararepresentant: Maria Kråik Stenfjell
Tjirkije: Elin Marie Danielsen Sæjjasadtje tjirkije: Maria Kråik Stenfjell
Representant: Eva Anette Wilks Vararepresentant: Linda Marie Jåma
Tjirkije: Eva Anette Wilks Sæjjasadtje tjirkije: Linda Marie Jåma
Representant: Kjell Jøran Jåma Vararepresentant: Tom Aile Bientie
Tjirkije: Kjell Jøran Jåma Sæjjasadtje tjirkije: Tom Aile Bientie
Representant: Thomas Danielsen Vararepresentant: Jon Andreas Steinfjell Devika
Tjirkije: Thomas Danielsen Sæjjasadtje tjirkije: Jon Andreas Steinfjell Devika
2) Verneområdestyret for Lyngsalpan landskapsvernområde
2) Vaarjelimmiedajveståvroe Lyngsalpan eatnemevaarjelimmiedajvese
Representant: Audun Johnsen Vararepresentant: Rolf Johansen
Tjirkije: Audun Johnsen Sæjjasadtje tjirkije: Rolf Johansen
Representant: Hilde Marie Larsen Vararepresentant: Inger Heiskel
Tjirkije: Hilde Marie Larsen Sæjjasadtje tjirkije: Inger Heiskel
3) Nasjonalparkstyret for Lomsdal- Visten
3) Nasjonalpaarhkeståvroe Njaarken nasjonalpaarhkese
Representant: Ole Henrik Kappfjell Vararepresentant: Betty Kappfjell
Tjirkije: Ole Henrik Kappfjell Sæjjasadtje tjirkije: Betty Kappfjell
Representant: Gun Margret Utsi Vararepresentant: Roy Kvitfjell
Tjirkije: Gun Margret Utsi Sæjjasadtje tjirkije: Roy Kvitfjell
4) Verneområdestyret for Nordkvaløy–Rebbenesøy landskapsvernområde
4) Vaarjelimmiedajveståvroe Nordkvaløy–Rebbenesøy eatnemevaarjelimmiedajvese
Representant: Elisabeth Johansen Vararepresentant: Eskild Johansen
Tjirkije: Elisabeth Johansen Sæjjasadtje tjirkije: Eskild Johansen
5) Nasjonalparkstyret for Reisa nasjonalpark
5) Nasjonalpaarhkeståvroe Reisa nasjonalpaarhkese
Representant: Anne Merethe Siri Fyhn Vararepresentant: Mikkel Anders A. Gaup
Tjirkije: Anne Merethe Siri Fyhn Sæjjasadtje tjirkije: Mikkel Anders A. Gaup
Representant: Hilde A. Nyvoll Vararepresentant: Geir Tommy Pedersen
Tjirkije: Hilde A. Nyvoll Sæjjasadtje tjirkije: Geir Tommy Pedersen
6) Nasjonalparkstyret for Seiland nasjonalpark
6) Nasjonalpaarhkeståvroe Seiland nasjonalpaarhkese
Representant: Brita J. Skum Vararepresentant: Ann-Kristin Engstad
Tjirkije: Brita J. Skum Sæjjasadtje tjirkije: Ann-Kristin Engstad
Representant: Arne Jørgensen Vararepresentant: Robert Wilhelmsen
Tjirkije: Arne Jørgensen Sæjjasadtje tjirkije: Robert Wilhelmsen
7) Nasjonalparkstyret for Stabbursdalen nasjonalpark
7) Nasjonalpaarhkeståvroe Stabbursdalen nasjonalpaarhkese