pere/sami_parallel huggingface dataset:
Sammen med samiske kulturnæringsaktører er målet å komme frem til tiltak som vil gjøre hverdagen lettere for samiske kulturentreprenører og styrke næringen der den trenger det.
Saemien kultuvrejielemeaktöörigujmie ektine dle ulmie lea råajvarimmieh gaavnedh mah sijhtieh aarkebiejjiem aelhkebe darjodh saemien kultuvreentreprenööride, jïh jielemem nænnoestehtedh desnie gusnie daerpies.
-Vi ønsker en solid satsing på samiske kulturnæringer som skal sikre at flere i fremtiden kan leve av de samiske kunst- og kulturuttrykkene.
-Mijjieh sijhtebe aktem nænnoes barkoem utnedh saemien kultuvrejieliemidie mah edtjieh gorredidh ihke jienebh maehtieh veasodh dejstie saemien kåanste-jïh kultuvrebarkojste.
En god dialog med samiske kulturnæringsaktører er her en viktig forutseting for og lykkes sier rådsmedlem Marianne Balto.
Akte hijven govlesadteme saemien kultuvrejielemeaktöörigujmie lea daesnie akte vihkeles krïevenasse jis edtja lyhkesidh, raerielïhtsege Marianne Balto jeahta.
Om kulturnæringer
Kultuvrejielemi bïjre
Kulturnæringsaktører lever av å selge sine produkter til et marked og har et ønske om å drive - eller driver i dag sitt virke som en lønnsom næring.
Kultuvrejielemeaktöörh sov jieliemassem utnieh doekemistie dorjesijstie akten maarkedese, jïh vaajtelieh dejnie gïehtelidh- jallh dejnie daan biejjien gïehtelieh goh akte jieleme mestie dïenestem åadtjoeh.
Sametingets satsning på kulturnæring kommer som et tillegg til den allerede brede satsningen på samisk kunst og kultur.
Saemiedigkien barkoe kultuvrejielemigujmie goh lissiehtahke båata dan joe stoerre barkose saemien kåanstese jïh kultuvrese.
Det er en helt avgjørende forutseting at vi har et levende og sterkt samisk kunst- og kulturliv, uten det vil vi ikke ha noen kulturnæring å snakke om.
Eevre vihkeles mijjieh aktem jielije jïh nænnoes saemien kåanste- jïh kultuvrejieledem utnebe, jïh bielelen daam dle ibie maehtieh naan kultuvrejielemen bïjre soptsestidh.
Frist for å komme med innspill: Torsdag 18.04.2013
Raeriestimmiemierie: 18.04.2013. Govlehtallije:
Prosjektleder Ragnhild Dalheim Eriksen, + 47 784 74 088, ragnhild.dalheim.eriksen@samediggi.no
Prosjekten åvtehke Ragnhild Dalheim Eriksen, + 47 784 74 088, ragnhild.dalheim.eriksen@samediggi.no
Sametinget og Bodø kommune enige om samarbeidsavtale / Taler og artikler / Sametingsrådet / Organisasjonsstruktur / Om Sametinget / Forsiden - Sametinget
Saemiedigkie jïh Båddådjo sïemes laavenjostoelatjkoen bïjre / Håalemh jïh tjaalegh / Saemiedigkieraerie / Åårganisasjovnestruktuvre / Saemiedigkien bïjre / Saemiedigkie - Sametinget
Sametinget og Bodø kommune enige om samarbeidsavtale
Saemiedigkie jïh Båddådjo sïemes laavenjostoelatjkoen bïjre
Mandag 4.mai hadde sametingsråd Ann-Mari Thomassen møte med ordfører i Bodø, Ole-Henrik Hjartøy og leder for levekårskomiteen, Else Marie Torp.
Måantan, suehpeden 4.b. saemiedigkieraerie Ann-Mari Thomassen tjåanghkoem utni tjïelten åejvine Båddådjosne, Ole-Henrik Hjartøy jïh jieledetsiehkiemoenehtsen åvtehkinie, Else Mari Torp.
– Vi er nå kommet til enighet om en samarbeidsavtale som vil fremme samisk språk og kultur og gi en viktig statusheving av det samiske i Bodø, uttaler Thomassen etter møte.
- Mijjieh daelie sïemes sjïdteme akten laavenjostoelatjkoen bïjre mij sæjhta saemien gïelem jïh kultuvrem eevtjedh jïh statusem vihkeleslaakan lutnjedh dehtie mij lea saemien Båddådjosne, Thomassen jeahta tjåanghkoen mænngan.
Samarbeidsavtalen ble til etter initiativ fra Bodø kommune og skal opp til politisk behandling i Sametingets plenum i juni, samt Bodø kommunestyre den 18.06.15.
Laavenjostoelatjkoe lea illedahke akten skraejrien mietie Båddådjon tjïelteste, jïh edtja politihkeles gïetedæmman Saemiedigkien stoerretjåanghkosne ruffien, jïh Båddådjon tjïelteståvrosne 18.06.15.
- Jeg vil berømme Bodø kommune for initiativet de har vist.
- Sïjhtem Båddådjon tjïeltem garmerdidh dan skraejrien åvteste maam vuesiehtamme.
Det er gledelig å se at flere bykommuner ønsker egne avtaler med Sametinget, uttaler sametingsråd Ann-Mari Thomassen.
Sjollehke vuejnedh jienebh staaretjïelth jïjtsh latjkoeh Saemiedigkine sijhtieh, saemiedigkieraerie Ann-Mari Thomassen jeahta.
Hun understreker videre at Bodø har en lang samisk historie, med både lule-, pite-, nord- og sørsamisk innflytelse, og forsikrer at avtalen både omfavner og ivaretar dette.
Dïhte tjïerteste Båddådjo aktem guhkies saemien histovrijem åtna, dovne julev-, pijte-, noerhte- jïh åarjelsaemien tsevtsiemistie, jïh tjirkie latjkoe dovne daam feerhmie jïh dam gorrede.
Ordfører i Bodø, Ole-Henrik Hjartøy, er fornøyd med at avtalen med Sametinget snart er på plass.
Tjïelten åejvie Båddådjosne, Ole-Henrik Hjartøy lea madtjeles ihke latjkoe Saemiedigkine varke lea stïeresne.
- Jeg er glad for at vi nå får en samarbeidsavtale med Sametinget.
- Manne geerjene ihke mijjieh daelie aktem laavenjostoelatjkoem åadtjobe Saemiedigkine.
Det gjøres mye bra for å fremme samisk kultur og språk i Bodø allerede, og det er fint at vi får dette formalisert.
Jïjnje hijven dorjesåvva juktie saemien kultuvrem jïh gïelem eevtjedh Båddådjosne joe daelie, jïh hijven mijjieh dam vihtiestibie.
Etter planen skal samarbeidsavtalen underskrives av sametingspresidenten og ordføreren 8. august 2015 i Bodø som en del av arrangementet til Nordland musikkfestivaluke og den internasjonale urfolksdagen 9. august.
Soejkesjen mietie saemiedigkiepresidente jïh tjïelten åejvie edtjieh laavenjostoelatjkoem jååhkesjidh mïetsken 8.b. 2015 Båddådjosne goh akte bielie öörnedimmeste Nordlaanten musihkefestivaalevåhkose jïh gaskenasjovnaale aalkoealmetjebeajjan mïetsken 9.b.
Her kan du lese samarbeidsavtalen.
Daesnie maahtah laavenjostoelatjkoem lohkedh.
Sametingsråd Ann-Mari Thomassen, tlf. 900 57 123
Saemiedigkieraerie Ann-Mari Thomassen, tell. 900 57 123
Ordfører i Bodø Ole-Henrik Hjartøy, tlf. 905 88 345
Tjïelten åejvie Båddådjosne Ole-Henrik Hjartøy, tell. 905 88 345
Sametinget på toppmøte om likestilling / Artikler / Valgperiode 2009 - 2013 / Arkiv / Forsiden - Sametinget
Saemiedigkie bijjietjåanghkosne mïrrestallemen bïjre / Tjaalegh / Veeljemeboelhken 2009 - 2013 / Våarhkoe / Saemiedigkie - Sametinget
Sametinget på toppmøte om likestilling 29. februar 2012
Saemiedigkie bijjietjåanghkosne mïrrestallemen bïjre
Sametinget vil være til stede når FNs kvinnekommisjon holder sin årlige sesjon i New York 27.02.- 09.03.12. - Dette er en av de viktigste møteplassene for å diskutere kvinners rettigheter og likestillingsspørsmål.
Saemiedigkie sæjhta stïeresne årrodh gosse EN’n nyjsenekommisjovne sov fïerhten jaepien sesjovnem New Yorkesne hööltie goevten 27.b raejeste njoktjen 9. b.12 raajan. – Daate lea akte dejstie vihkielommes gaavnedimmiesijjijste gusnie nyjsenæjjaj reaktah jïh mïrrestallemegyhtjelassh digkede.
Sametinget vil være der for å synliggjøre samiske kvinner og våre likestillingsutfordringer, sier medlem av sametingsrådet Vibeke Larsen.
Saemiedigkie sæjhta desnie årrodh juktie saemien nyjsenæjjah jïh mijjen haestemh mïrrestallemen sisnjelen våajnoes darjodh, saemiedigkieraerien lïhtsege Vibeke Larsen jeahta.
Larsen vil være tilstede den første uka av sesjonen.
Larsen sæjhta stïeresne årrodh sesjovnen voestes våhkoen.
Bygdekvinner som tema
Voenen nyjsenæjjah goh teema
Hovedtema for årets konferanse er kvinner på landsbygda og deres rolle i bekjempelse av fattigdom og sult, og i utviklingsspørsmål.
Åejvieaamhtese daan jaepien konferansesne lea nyjsenæjjah voenine, jïh guktie dah berkieh juktie giefiesvoeten jïh njielkien vööste gæmhpodh, jïh dej råålle evtiedimmiegyhtjelassine.
Sametinget vil under oppholdet delta i en paneldebatt om betydningen av at urfolkskvinner på bygda har anstendig arbeid.
Saemiedigkie sæjhta vïesehtimmesne meatan årrodh aktene paneledigkiedimmesne nåhtoen bïjre ihke aalkoealmetjenyjsenæjjah voenine aktem eensi barkoem utnieh.
- Dette er et aktuelt tema i samiske områder hvor vi opplever at mange unge kvinner ikke ønsker å bosette seg i de små samiske bygdesamfunnene, sier rådsmedlem Vibeke Larsen.
- Daate akte sjyöhtehke teema saemien dajvine gusnie mijjieh dååjrebe noere nyjsenæjjah eah sïjhth smaave saemien voenesiebriedahkine orrijidh, raerielïhtsege Vibeke Larsen jeahta.
Samtidig ønsker Sametinget å vise sin støtte til andre urfolkskvinner.
Seamma tïjjen dle Saemiedigkie sæjhta sov dåarjoem vuesiehtidh jeatjah aalkoealmetjenyjsenæjjide.
Urfolkskvinner over hele verden deltar i større og større grad på arbeidsmarkedet.
Aalkoealmetjenyjsenæjjah abpe veartenem leah jiene-jienebe meatan barkoemaarkedesne.
At de får en lønn som er rettferdig, kontrakt på arbeidet og sosiale ordninger, er forhold i arbeidslivet som fortsatt må kjempes for.
Annje tjuara tsiehkiej åvteste barkoejieliedisnie gæmhpodh ihke dah baalhkam åadtjoeh mij lea reaktoe, jïh aaj barkoesjïehtedimmiem jïh sosijale öörnegh åadtjoeh.
Videre er det viktig at kvinnenes rolle og bidrag i tradisjonelle næringer blir synliggjort og verdsatt.
Vijriesåbpoe dle vihkeles nyjsenæjjaj råålle jïh barkoe aerpievuekien jielieminie våajnoes sjidtieh jïh vyörtegsvoetem åadtjoeh.
Her er samiske kvinners formelle rolle i reindrifta et godt eksempel, og som vi vil ta opp i New York, sier Larsen.
Daesnie saemien nyjsenæjjaj byjjes råålle båatsosne akte hijven vuesiehtimmie, jïh maam sïjhtebe bæjjese vaeltedh New Yorkesne, Larsen jeahta.
Heve statusen
Staatusem bijjiedidh
Deltakelse på slike internasjonale arenaer er en god anledning til å sette spørsmål som gjelder den samiske befolkningen på dagsorden.
Gosse meatan dagkarinie gaskenasjovnale sijjine dle hijvenlaakan sjeahta gyhtjelassh bæjjese vaeltedh mah leah saemien almetji bïjre.
Det kan også bidra til å heve statusen til disse sakene og legge press på nasjonale myndigheter.
Dïhte aaj maahta viehkiehtidh staatusem bijjiedidh daejtie aamhtesidie, jïh nasjovnale åejvieladtjide eevtjedh.
Samiske kvinner er kommet langt når det gjelder likestilling.
Saemien nyjsenæjjah leah gåhkese båateme mïrrestallemen sisnjelen.
Dette ønsker vi å dele med andre.
Dam sïjhtebe mubpiejgujmie juekedh.
Samtidig har vi fortsatt mange utfordringer på likestillingsfeltet som det er viktig å synliggjøre.
Seamma tïjjen dle mijjen annje jïjnjh haestemh mïrrestallemesuerkesne mejtie lea vihkeles våajnoes darjodh.
Deltaker: Medlem av sametingsrådet Vibeke Larsen, tlf. 941 30 116
Meatan sesjovnesne: Saemiedigkieraerien lïhtsege Vibeke Larsen, tell. 941 30 11
Kvinnekonvensjonens 56. sesjon
Nyjsenekonvenjovnen 56. sesjovne
Sametinget planveileder / Sametinget planveileder / Areal / Miljø, areal og kulturvern / Forsiden - Sametinget
Sámedikki plánaveahkki / Areale / Byjrese, areale jïh kultuvrevarjelimmie / Saemiedigkie - Sametinget
Sametinget planveileder (6 av 6)
Saemiedigkien soejkesjebïhkedæjja
Sametinget planveileder Sametinget vedtok en planveileder i 2010.
Saemiedigkie aktem soejeksjebïhkedæjjam nænnoesti jaepien 2010.
Planveilederenlegger til rette for at alle planer, konsekvensutredninger og vedtak som følger av plan- og bygningsloven plandel sikrer naturgrunnlaget for samisk kultur, næringsutøvelse og samfunnsliv.
Soejkesjebïhkedæjja sjïehteladta ihke gaajhkh soejkesjh, konsekvensesalkehtimmieh jïh nænnoestimmieh mah soejkesje-jïh bigkemelaaken soejkesjebielien minngesne båetieh, eatnemevåaromem saemien kultuvrese, jieliemidie jïh siebriedahkejieliedasse gorrede.
Sametinget er i loven pålagt plikt til å bistå i planleggingen når den berører saker av betydning for samisk kultur, næringsutøvelse og samfunnsliv (jf. § 3-2).
Laaken mietie dle Saemiedigkie diedtem åtna soejkesjimmine viehkiehtidh gosse dïhte lea aamhtesi bïjre mah ulmiem utnieh saemien kultuvrese, jieliemidie jïh siebriedahkejieliedasse (v. § 3-2).
Planveilederen er derfor bygget opp med ett sett veiledningspunkter eller regler som det så er gitt utdypende kommentarer til.
Saemiedigkien bïhkedassh juktie saemien krööhkemh vuarjasjidh gosse miehtjiesdajvem jeatjahlaakan nåhtede
Etter finnmarksloven § 4 fastsetter Sametinget retningslinjer for vurdering av samiske hensyn ved endret bruk av meahcci/utmark (heretter kalt retningslinjer for endret bruk av utmark).
Saemiedigkien bïhkedassh juktie saemien krööhkemh vuarjasjidh gosse åtnoem miehtjiesdajveste jarkele Finnmaarhkesne, reaktavåaromem åtna finnmaarhkelaakesne § 4. Soejkesje- jïh bigkemelaake
Sametinget satser sterkt på duodji / Artikler / Valgperiode 2009 - 2013 / Arkiv / Forsiden - Sametinget
Saemiedigkie duedtiem tjarke dåarjede / Tjaalegh / Veeljemeboelhken 2009 - 2013 / Våarhkoe / Saemiedigkie - Sametinget
Sametinget satser sterkt på duodji
Saemiedigkie duedtiem tjarke dåarjede
Sametinget bevilger tre millioner kroner til merkevarebygging, salg, markedsføring og kompetanseheving i duodjinæringen.
Saemiedigkie golme millijovnh kråvnah dåårje mïerhkevaaroebïgkemasse, doekemasse, maarkedoekemasse jïh maahtoelutnjemasse duedtiejieliemisnie.
Rådsmedlem Marianne Balto sier at duodji er en viktig identitetsskapende virksomhet som er av stor betydning for den samiske kulturen og språket.
Raerielïhtsege Marianne Balto jeahta duedtie lea akte vihkeles darjoe mij identiteetem sjugnede, mij lea joekoen vihkeles dan saemien kultuvren jïh gïelen gaavhtan.
-Sametinget har som mål å utvikle duodji til en næring med økt lønnsomhet og omsetning av egenproduserte varer.
-Saemiedigkien akte ulmie duedtiem evtiedidh akten jieliemasse mestie lissiehtamme dïenestem jïh doekemem jïjtsedorjeme vaarojste åådtje.
Bevilgningene på tilsammen tre millioner er et viktig skritt i arbeidet med å utvikle næringen til å bli mer nyskapende og markedsorientert, og mindre avhengig av driftstilskudd, sier Balto.
Dah dåarjoeh, ållesth golme millijovnh kråvnah, leah akte vihkeles sïlle juktie jielemem evtiedidh guktie dïhte vielie orresjugniedihks jïh maarkeden vööste stuvreme sjædta, jïh ij dan soe jearohke gïehtelimsdåarjoste, Balto jeahta.
Merkevarebygging
Mïerhkevaaroebïgkeme
Duojáriid Ealáhussearvi og Sámiid Duodji ønsker å styrke merkevaren duodji.
Duojáriid Ealáhussearvi jïh Sámiid Duodji sijhtieh mïerhkevaaroem duedtie nænnoestehtedh.
Derfor ønsker de å lage en langsiktig plan for hvordan bygge en sterk merkevare for og hvordan dette skal driftes i fremtiden.
Dan åvteste sijhtieh aktem guhkiebasse soejkesjem darjodh, guktie edtja aktem nænnoes mïerhkevaaroem bïgkedh jïh guktie edtja dam sietedh båetijen aejkien.
Sametinget bevilger 782 850 kroner til prosjektet.
Saemiedigkie 782 850 kråvnah prosjektese dåårje.
Rådsmedlem Marianne Balto sier at det er viktig at duodji blir mer synlig og tilgjengelig i markedet.
Raerielïhtsege Marianne Balto jeahta vihkeles duedtie vielie våajnoes maarkedesne sjædta, jïh aelhkebe dam maarkedesne gaavnedh.
Arbeidet med å styrke markedsføringen og salgsleddet er derfor et viktig tiltak.
Dannasinie akte vihkeles råajvarimmie maarkededoekemem jïh doekemelïhtsem nænnoestehtedh.
Øke kompetansen
Maahtoem lissiehtidh
Sametinget bevilger 495 000 kroner i støtte til Duojáriid ealáhussearvi og Sámiid Duodji til oppstart av studier i produksjon, markedsføring og salg.
Saemiedigkie 495 000 kråvnah dåårje Duojáriid ealáhussearvise jïh Sámiid Duodjise juktie studijh aelkedh dorjemassesne, maarkededoekemisnie jïh doekemisnie.
Sámi Allaskuvla/Samisk høgskole har ansvaret for gjennomføringen av kursene.
Saemien jolleskuvle dïedtem åtna kuvsjide tjïrrehtidh.
Duojáriid ealáhussearvi og Sámiid Duodji ønsker å heve kompetansen innenfor duodjinæringen.
Duojáriid ealáhussearvi jïh Sámiid Duodji sijhtieh maahtoem lutnjiestidh duedtiejielemen sisnjelen.
Studiet er lagt opp slik at det gir 15 studiepoeng over en 3 måneders periode.
Studije lea sjïehteladteme guktie dïhte 15 studijepoengh vadta akten boelhken mij ryöhkoe 3 askh.
Studiet omfatter undervisning i duodjiteknikker, bruk av maskiner, demonstrasjon og undervisning i teknologi samt salg og markedsføring.
Studije ööhpehtimmiem feerhmie duedtievuekiej bïjre, åtnoe maasjinijste, vuesiehtimmie jïh lïerehtimmie teknologijesne jïh aaj doekeme jïh maarkededoekeme.
-Behovet for å heve kompetanseninnenfor bruk av ny teknologi, salg og markedsføring i duodjinæringen er stort, og derfor har vi bevilget penger til prosjektet, sier rådsmedlem Marianne Balto.
-Akte stoerre daerpiesvoete maahtoem lutnjedh åtnoen bïjre orre teknologijeste jïh doekeme jïh maarkededoekeme duedtiejieliemisnie, jïh dannasinie libie beetnegh prosjektese dåårjeme, raerielïhtsege Marianne Balto jeahta.
Veilederstillinger i duodji
Bïhkedæjjabarkoeh duedtesne
Sametinget bevilger en million kroner til veilederstillinger i Øst- og Midt-Finnmark.
Saemiedigkie aktem millijovnem kråvnah bïhkedæjjabarkojde dåårje Luvlie- jïh Gaske-Finnmarhkesne.
Det er Duodjeinstituhtta i Kautokeino som ønsker å styrke duodji som kultur, fag, næring og kombinasjonsnæring i Øst- og Midt-Finnmark.
Duodjeinstituhtta Guovdageaidnusne sæjhta duedtiem nænnoestehtedh goh kultuvre, faage, jieleme jïh kombinasjovnejieleme Luvlie- jih Gaske-Finnmarhkesne.
Prosjektet er for ett år.
Prosjekte aktem jaepiem vaasa.
Duodjeinstituhtta har som formål å utvikle duodji som håndverk og næring og ved å bidra til at det skapes næringsutvikling og nye arbeidsplasser basert på samiske håndverkstradisjoner.
Duodjeinstituhttan åssjele lea duedtiem evtiedidh goh vætnoe jïh jieleme, jïh viehkiehtidh guktie jielemeevtiedimmie jïh orre barkoesijjieh sjugniesuvvieh mej våarome leah saemien vætnoeaerpievuekine.
-Når vi nå satser sterkt på merkevarebygging og kompetanseheving med egne studier, så er det naturlig at dette blir fulgt opp med veiledere som kan bistå utøverne i arbeidet med å ta i bruk ny teknologi og bli mer markedsrettet, sier rådsmedlem Marianne Balto.
-Gosse mijjieh mïerhkevaaroebïgkemem jïh maahtoelutnjemem tjarke dåarjedibie daelie jïjtsh studijigujmie, dle aaj iemie bïhkedæjjajgujmie dåarjoehtidh mah maehtieh vytnesjæjjide viehkiehtidh orre teknologijem åtnosne vaeltedh, jïh vielie maarkeden vööste stuvreme sjïdtedh, raerielïhtsege Marianne Balto jeahta.
Økonomi og regnskapskurs
Ekonomije jïh reeknehlåhkoekuvsje
Sametinget bevilger 495 000 kroner til økonomi- og regnskapskurs for duodjiutøvere.
Saemiedigkie 495 000 kråvnah dåårje ekonomije- jïh reeknehlåhkoekuvsjide duedtiedarjojde.
Det er Duojáriid ealáhussearvi og Sámiid duodji som ønsker å styrke kompetansen innen økonomi og regnskap i næringen.
Duojáriid ealáhussearvi jïh Sámiid duodji mah sijhtieh maahtoem eknomijen jïh reeknehlåhkoen sisnjeli nænnoestehtedh jieliemisnie.
Kursene skal holdes syv steder fra Snåsa i sør til Tana i øst.
Edtja kuvsjide tjïrrehtidh tjïjhtje sijjine, Snåasen luvhtie åarjene Deatnun gåajkoe luvlene.
Tema for kursene er blant annet registrering av foretak, produktregistrering, bokføring, regnskap og gjennomgang av søknadsskjema for driftstilskuddsordningen.
Kuvsji teemah leah gaskem jeatjah vïhtesjadteme sïelteste, dorjesevïhtesjadteme, reeknehlåhkoetjaeleme jïh ohtsemegoeride gïehtelimsdåarjoeöörnegasse buerkiestidh.
-Sametinget har kontrollert flere duodjiutøvere som har fått driftstilskudd fra Sametinget.
-Saemiedigkie lea jienebh vytnesjæjjah gïehtjedamme mah gïehtelimsdåarjoem Saemiedigkeste åådtjeme.
Kontrollen viser at mange ikke har god nok kunnskap innen regnskapsføring, og derfor er det bra at næringen ønsker å styrke økonomi kompetansen hos utøverne, sier rådsmedlem Marianne Balto.
Gïehtjedimmie vuesehte jïjnjh vytnesjæjjah eah nuekies hijven daarjoem reeknehlåhkoetjaelemen bïjre utnieh, jïh dan åvteste dle hijven jieleme sæjhta ekonomijemaahtoem nænnoestehtedh vytnesjæjjaj luvnie, raerielïhtsege Marianne Balto jeahta.
Sametinget vil høre din mening om kommunereformen / Kommunereformen / Om Sametinget / Forsiden - Sametinget
Saemiedigkie sæjhta dov mïelem govledh tjïeltereformen bïjre / Tjïeltereforme / Saemiedigkien bïjre / Saemiedigkie - Sametinget
Sametinget jobber aktivt med å fremme samenes synspunkter i prosessen med kommunereformen.
Saemiedigkie eadtjohkelaakan barka juktie saemiej vuajnojde buektedh tjïeltereformeprosessesne.
Blant annet er det satt i gang en utredning som omhandler en del tema som berører samene i prosessen med kommunereformen.
Gaskem jeatjah aktem goerehtimmiem aalkeme mij lea såemies teemaj bïjre mah leah sjyöhtehke saemide prosessesne tjïeltereformine.
Sametinget inviterer nå foreninger, organisasjoner, interesserte og enkeltpersoner til å komme med synspunkter på saker som berører samer i arbeidet med kommunereformen.
Saemiedigkie daelie siebrieh, åårganisasjovnh, ïedtjeladtjh jïh aktegsalmetjh böörede vuajnoejgujmie båetedh aamhtesi bïjre mah leah sjyöhtehke saemide tjïeltereformebarkosne.
-Det er viktig for Sametinget at synspunkter til alle samer kommer frem, og vi ber derfor om at du sender oss en e-post om dine synspunkter og tanker om saker som berører oss og kommunereformen.
- Saemiedigkie tuhtjie vihkeles gaajhki saemiej vuajnoeh vååjnesasse båetieh, jïh dan åvteste birrebe datne mijjese aktem e-påastem seedth dov vuajnoejgujmie jïh åssjaldahkigujmie aamhtesi bïjre mah leah sjyöhtehke mijjese jïh tjïeltereformese.
På denne nye måten ønsker vi at det blir lettere for folk å komme med sine synspunkter og tanker direkte til Sametinget, sier sametingsråd Ann-Mari Thomassen.
Naemhtie mijjieh sïjhtebe edtja aelhkebe sjïdtedh almetjidie sijjen vuajnoejgujmie jïh åssjaldahkigujmie båetedh ryöktesth Saemiedægkan, saemiedigkieraerie Ann-Mari Thomassen jeahta.
Det trenger ikke være mye tekst på e-posten, bare kort om hva som kan være utfordring i forbindelse med kommunereformen, gjerne med forslag til løsninger.
Ih daarpesjh jïjnjem e-påastesne tjaeledh, ajve akte åenehks tjaalege dan bïjre mij maahta akte haesteme årrodh tjïeltereformesne, maaje raeriestimmiejgujmie guktie edtja dejtie loetedh.
-Hvilke konsekvenser tror du det blir for samisk språk, opplæring, innenfor helsevesenet eller arealbruk med kommunereformen?
- Mah konsekvensh datne vïenhth sjædta saemien gïelese, lïerehtæmman, healsoesuerkien jallh arealeåtnoen sisnjelen tjïeltereformine?
Hvilke endringer bør skje i kommuneadministreringen slik at kommunereformen kommer den samiske befolkningen til gode?
Mah jarkelimmieh byöroeh årrodh tjïeltereeremisnie guktie tjïeltereforme akte aevhkie sjædta dejtie saemien årroejidie?
Dette er noen av spørsmålene som vi gjerne vil ha svar på, sier Thomassen.
Daate lea naaken dejstie vaestiedassijste mejtie sïjhtebe vaestiedassem utnedh, Thomassen jeahta.
Du kan sende e-post til denne adressen: kommunereform@samediggi.no.
Maahta e-påastem seedtedh diekie: kommunereform@samediggi.no.
Sametinget ønsker å få e-postene innen 10.juni.
Saemiedigkie e-påastide sæjhta ruffien 10.b. åvtelen.
For mer informasjon om Sametingets arbeid finner du på denne nettsiden http://www.samediggi.no/Suohkanodastus.
Vielie bïevnesh Saemiedigkien barkoen bïjre gaavnh daennie nedtesæjrosne http://www.samediggi.no/Suohkanodastus.
For mer informasjon: Sametingsråd Ann-Mari Thomassen, 900 57 123
Vielie bïevnesh: Saemiedigkieraerie Ann-Mari Thomassen, 900 57 123
Sametingets eldreråd / Organisasjonsstruktur / Om Sametinget / Forsiden - Sametinget
Saemiedigkien voereseraerie / Åårganisasjovnestruktuvre / Saemiedigkien bïjre / Saemiedigkie - Sametinget
Viktig organ
Vihkeles åårgane
Sametingsråd Henrik Olsen sier at Sametingets eldreråd er et rådgivende organ for Sametingsrådet og skal bistå Sametinget i utformingen av Sametingets eldrepolitikk.
Saemiedigkieraerie Henrik Olsen jeahta Saemiedigkien voereseraerie lea akte raeriestæjja åårgane Saemiedigkieraaran, jïh edtja viehkine årrodh Saemiedægkan Saemiedigkien voeresepolitihkem hammoedidh.
-Eldre er en viktig ressurs i samfunnet, og derfor er det naturlig at de inviteres i utformingen av det fremtidige samiske samfunn, sier Henrik Olsen.
-Voeresh akte vihkeles vierhtie siebriedahkesne, jïh dan åvteste iemie dah bööresuvvieh meatan årrodh dam båetijen aejkien saemien siebriedahkem hammoedidh, Henrik Olsen jeahta.
Mandatet til eldrerådet er:
Voereseraerien mandaate lea:
Eldrerådet inviteres til å komme med innspill til sametingsrådets planlagte meldinger, planer og redegjørelser innenfor de enkelte fagområdene.
Voereseraerie bööresåvva raeriejgujmie båetedh saemiedigkieraerien soejkesjamme bïevnesidie, soejkesjidie jïh buerkiestimmide fïereguhten faagesuerkien sisnjelen.
Eldrerådet kan ta opp saker på eget initiativ ovenfor Sametingsrådet.
Voereseraerie maahta jïjtje vientien aamhtesh bæjjese vaeltedh Saemiedigkieraaran.
Dersom eldrerådet ønsker å løfte saker til andre enn sametingsrådet, så må det skje på en måte at det klart fremgår at dette er eldrerådets uttalelse.
Dastegh voereseraerie sæjhta aamhtesh jeatjabidie lutnjedh goh saemiedigkieraaran, tjuara dam darjodh naemhtie guktie tjïelkelaakan vååjnoe daate lea voereseraerien lahtestimmie.
Mer info:
Vielie bïevnesh:
Sametingsråd Henrik Olsen, 907 75 219
Saemiedigkieraerie Henrik Olsen, 907 75 219
Kontaktpersoner:
Govlehtallije:
Sametingets eldrerådsleder Inga Karlsen, tlf. 915 72 720
Saemiedigkien voereseraerien åvtehke Inga Karlsen.
Sametingets klagenemnd / Organisasjonsstruktur / Om Sametinget / Forsiden - Sametinget
Saemiedigkien laejhtememoenehtse / Åårganisasjovnestruktuvre / Saemiedigkien bïjre / Saemiedigkie - Sametinget
Klagenemnda kan i sin klagebehandling enten avvise klagen, treffe nytt vedtak i saken eller oppheve Sametingsrådets vedtak og sende saken tilbake til rådet til helt eller delvis ny behandling.
Laejhtememoenehtse maahta sov laejhtemegïetedimmesne ij laejhtemem krööhkedh, orre nænnoestimmiem darjodh jallh Saemiedigkieraerien nænnoestimmiem hiejhtedh jïh aamhtesem bååstede raaran seedtedh eevre orre jallh såemiesmearan orre gïetedæmman.
Sametinget har oppnevnt følgende medlemmer og varamedlemmer til klagenemnda i perioden 2014-2017.
Saemiedigkie lea daejtie lïhtsegidie jïh sæjjasadtjide nammoehtamme laejhtememoenehtsasse boelhken 2014-2017.
Varamedlemmer:
Sæjjasadtjh:
Sametingets kultur- og idrettsstipend / Idrett / Kulturliv / Forsiden - Sametinget
Saemiedigkien kultuvre- jïh gaarsjelimmiestipende / Gaarsjelimmie / Kultuvrejieleme / Saemiedigkie - Sametinget
Sametingets kultur- og idrettsstipend
Saemiedigkien kultuvre- jïh gaarsjelimmiestipende
Sametingets kultur- og idrettsstipend for ungdom tildeles Ole Mathis Sara Nedrejord, Aslak Ole Eira, Ina-Theres Andrea Sparrok, Sarakka Gaup og Anne Maia Raanes Sørensen
Saemiedigkien kultuvre- jïh gaarsjelimmiestipende noeride vadtasåvva noeride Ole Mathis Sara Nedrejord, Aslak Ole Eira, Ina-Theres Andrea Sparrok, Sarakka Gaup jïh Anne Maia Raanes Sørensen
Sametingets kultur- og idrettsstipend skal motivere samisk ungdom til å engasjere seg innenfor musikk, kunst, kultur og idrett.
Saemiedigkien kultuvre- jïh gaarsjelimmiestipende edtja noeride skreejredh eadtjaldovvedh musihken, kåansten, kultuvren jïh gaarsjelimmien sisnjeli.
Det tildeles fem stipender à kr 25 000, og stipendene er delt ut på bakgrunn av søknader.
Vïjhte stipendh vadtasuvvieh, fïereguhte 25 000 kråvnah, jïh stipendh vadtasuvvieh våaroemisnie ohtsemijstie.
Sametingsråd Henrik Olsen sier han er imponert over bredden blant søkerne.
Saemiedigkieraerie Henrik Olsen jeahta satne lea joekoen madtjeles man gellielaaketje ohtsijh leah.
-Jeg vil si at både mengden søknader og kvaliteten på søkerne bærer ord om en god framtid for samisk kultur- og idrettsliv.
-Sïjhtem jiehtedh dovne låhkoe ohtsemijstie jïh ohtsiji kvaliteete aktem hijven båetijem aejkiem saemien kultuvre- jïh gaarsjelimmiejieliedasse vuesiehtieh.
Det var svært vanskelig å velge fem vinnere blant dem, sier sametingsråd Henrik Olsen.
Joekoen geerve vïjhte vitnijh veeljedh dej gaskem, saemiedigkieraerie Henrik Olsen jeahta.
Idrettsstipend:
Gaarsjelimmiestipende:
Ole Mathis Sara Nedrejord er skihopper og har oppnådd gode plasseringer både nasjonalt og internasjonalt.
Ole Mathis Nedrejord lea treavkanjulhtjije jïh lea hijven illedahkh åådtjeme dovne daennie laantesne jïh ålkoelaantesne.
I fjord årets sesong var han landets nest beste juniorhopper.
Dæjmetje jaepien lij laanten mubpie bööremes juniornjulhtjije.
Aslak Ole Eira er skiløper. Han satser for fullt på langrenn, og går for tiden på skigymnas i Nordreisa.
Aslak Ole Eira lea eadtjohke tjoejkije, jïh daelie treavkagymnasesne vaadtsa Nordreisesne.
Eira har gode resultater fra Artic Winter Games og flere andre mesterskap.
Dan lea hijven illedahkh gaahtjemistie Artic Winter Games jïh jieniebistie jeatjah gaahtjemijstie.
Ina-Theres Andrea Sparrok er fotograf.
I na-Theres Andrea Sparrok lea fotograafe.
Hun har dokumentert sør-samisk reindrift på en god og levende måte.
Dïhte åarjelsaemien båatsoem hijvenlaakan jïh jielijelaakan vuesiehtamme.
Ved bruk av bilder og tekst sprer hun også kunnskap om samisk språk og kultur, og er en motivator for samisk ungdom med interesse for fotokunst.
Viehkine guvvijste jïh tjaalegijstie dïhte aaj daajroem saemien gïelen jïh kultuvren bïjre geerjehte, jïh jeatjah saemien noerh skreejrie mej ïedtje fotokåanstese.
Sarakka Gaup er skuespiller.
Sarakka Gaup lea dorjehtæjja.
Gjennom teaterkunst har hun allerede opparbeidet seg lang og allsidig erfaring.
Teaterekåansten tjïrrh dïhte joe guhkies jïh gellielaaketje dååjrehtimmiem åådtjeme.
Gaup viser gjennom sin scenekunst at samisk kulturformidling berører.
Sov scenekåansten tjïrrh Gaup vuesehte saemien kultuvrebïeljelimmie doehtede.
Det krever mot og dedikasjon for å lykkes i kunstfeltet, og hun fremstår som en stemme for unge samer som leter etter tilhørighet og egne røtter.
Daerpies heartoeh jïh dedikasjovnem utnedh jis edtja kåanstesuerkesne lyhkesidh, jïh dïhte goh akte gïele sjædta noere saemide mah ektiedimmiem jïh jïjtsh roehtsh ohtsedieh.
Anne Maia Raanes Sørensen er ballettdanser.
Anne Maia Raanes Sørensen lea baledtedaanhtsoje.
I en alder av åtte år startet hun sin karriere som ballettdanser.
Gosse lij gaektsien jaepien båeries dïhte eelki baledtem daanhtsodh.
Gjennom dans kan også samisk kultur bli belyst og fremhevet.
Daanhtsoen tjïrrh saemien kåanste aaj maahta våajnoes sjïdtedh jïh bæjjese lutnjesovvedh.
Hun har stor lidenskap for dans, og vil være med på å vise andre samiske ungdom at dans også kan ha en plass i samisk kulturformidling.
Dïhte eahtsa daanhtsodh, jïh sæjhta meatan årrodh jeatjah saemien noeride vuesiehtidh daanhtsoe aaj maahta aktem sijjiem utnedh kultuvrebïeljelimmesne.
Hun studerer ballett i Canada.
Dïhte baledtem låhka Canadesne.
Raanes Sørensen skal i januar begynne som lærling i et profesjonelt ballett kompani, Coastal City Ballet.
Tsïengelen Raanes Sørensen edtja lïerehtæjjine aelkedh aktene profesjovnelle baledtekompanijesne, Coastal City Ballett
Sametingsråd Henrik Olsen sier at stipendvinnerne er alle sammen gode forbilder og ambassadører for samisk ungdom som ønsker å satse på idrett og kultur.
Saemiedigkieraerie Henrik Olsen jeahta gaajhkh stipendevitnijh leah hijven åvteguvvieh jïh ambassadöörh saemien noeride mah sijhtieh gaarsjelimmine jïh kultuvrine gïehtelidh.
Sametingets oppfølging av Nussir-saken / Energi og mineraler / Miljø, areal og kulturvern / Forsiden - Sametinget
Saemiedigkien guhkiebasse barkoe Nussir-aamhtesinie / Energije jïh mineraalh / Byjrese, areale jïh kultuvrevarjelimmie / Saemiedigkie - Sametinget
Sametingets oppfølging av Nussir-saken
Saemiedigkien guhkiebasse barkoe Nussir-aamhtesinie
Sametingsråd Silje Karine Muotka er ikke fornøyd med Miljødirektoratet har gitt Nussir ASA utslippstillatelse i Repparfjorden.
Saemiedigkieraerie Silje Karine Muotka ij leah madtjeles ihke Byjresedirektovraate lea Nussir ASA:se luejhtemeluhpiem vadteme Repparfjovlesne.
– Jeg har uttalt at dette er verdensmesterskap i uansvarlighet, og det er en beskrivelse jeg står på av hele mitt hjerte sier Silje Karine Muotka.
–Manne leam jeahteme daate dam vïerremassem vuesehte dah eah dïedtem vaeltieh, jïh dïhte akte buerkiestimmie manne abpe mov vaajmoste tjåadtjohtem, Silje Karine Muotka jeahta.
Sametingsrådets vurdering er at Miljødirektoratet ikke har synliggjort de negative miljømessige konsekvensene.
Saemiedigkieraerie lea vuarjasjamme Byjresedirektovraate ij leah dejtie nåake byjreseligke konsekvenside våajnoes dorjeme.
Rådet stiller også spørsmålstegn ved den samfunnsøkonomiske vurderingen som gjøres og mener at det heller ikke er tatt godt nok hensyn til urfolksrettighetene i disse vurderingene.
Raerie aaj gyhtjelassh åtna dan siebriedahkeekonomeles vuarjasjæmman mij dorjesåvva, jïh veanhta ij akt aalkoealmetjereaktide nuekieslaakan krööhkestamme daejnie vuarjasjimmine.
- Jeg mener dette er starten på en lang prosess med arbeid for både miljøhensyn og at samiske interesser ivaretas i tråd med internasjonale forpliktelser.
- Manne vïenhtem daate lea dïhte aalkove akten guhkies prosessese juktie dovne byjresen åvteste barkedh jïh ihke saemien ïedtjh gorresuvvieh gaskenasjovanaale åeliedimmiej mietie.
Vi starter med å sende inn en klage på utslippstillatelsen, og fortsetter med å fremme en sak om Nussir til Sametingets plenum i mars.
Mijjieh aelkebe luejhtemeluhpiem laejhtedh jïh jåerhkebe aamhtesem buektedh Nussiren bïjre Saemiedigkien stoerretjåanghkose njoktjen.
Jeg ønsker et sterkt vedtak i Sametinget sier Muotka.
Manne aktem nænnoes nænnoestimmiem Saemiedigkesne sïjhtem, Muotka jeahta.
Sametingsrådet legger opp til følgende prosess om Nussir-saken i nær fremtid:
Saemiedigkieraerie daam prosessem Nussir-aamhtesen bïjre soejkesje åvtese:
Klage på Miljødirektoratets vedtak om utslippstillatelse innen tre uker etter vedtaket ble gjort kjent.
Byjresedirektovraaten nænnoestimmiem luejhtemeluhpien bïjre laejhtedh eannan golme våhkoeh mænngan nænnoestimmie åehpies dorjesovvi.
Klagebehandlingen gjøres av Klima- og miljødepartementet.
Laejhtemegïetedimmie dorjesåvva Klijma- jïh byjresedepartemeenteste.
Innkalle til et møte med Nussir ASA i tråd med intensjonsavtalen som er inngått mellom selskapet og Sametinget, med hensikt om å konkludere med om man kan komme til enighet eller ikke.
Tjåanghkose gohtjedidh Nussir ASA:ine dan intensjovnelatjkoen mietie mij lea dorjesovveme sïelten jïh Saemiedigkien gaskem, dejnie aajkojne vihtiestidh mejtie maahta sïemes sjïdtedh jallh ij.
Fremme sak om Nussir til Sametingets plenum i mars 2016.
Aamhtesem buektedh Nussiren bïjre Saemiedigkien stoerretjåanghkose njoktjen 2016.
- Jeg tror enda at det vil ta lang tid før en endelig avgjørelse i Nussir har blitt tatt, og det finnes flere formelle saksbehandlingskanaler prosjektet må gjennom før det kan realiseres, sier Muotka.
- Manne vïenhtem fïnkese goske akte minngemosth nænnoestimmie Nussiresne dorjesåvva, jïh prosjekte tjuara jienebi byjjes aamhtesegïetedimmieåeriej tjïrrh åvtelen maahta dam saetniedehtedh, Muotka jeahta.
(Silje Karine Muotka leder sametingsrådets arbeid med spørsmål som omhandler Nussir.
(Silje Karine Muotka saemiedigkieraerien barkoem stuvrie gyhtjelassigujmie Nussiren bïjre.
Sametingspresident Aili Keskitalo har meldt seg inhabil grunnet søsterens eierskap i en underleverandør til firmaet.
Saemiedigkiepresidente Aili Keskitalo jïjtjemse inhabijle åtna åabpeben aajhterevoeten gaavhtan aktene vueliedeallahtæjjesne sïeltese.
Habilitetsvurderingen kan leses her).
Maahtah habiliteetevuarjasjimmiem daesnie lohkedh).
Sametingets representanter i verneområdestyrene / Verneområdestyrene / Naturmangfold / Miljø, areal og kulturvern / Forsiden - Sametinget
Saemiedigkien tjirkijh vaarjelimmiedajveståvrojne / Vaarjelimmiedajveståvrojne / Eatnemegellievoete / Byjrese, areale jïh kultuvrevarjelimmie / Saemiedigkie - Sametinget
Sametingets representanter i verneområdestyrene
Saemiedigkien tjirkijh vaarjelimmiedajveståvrojne
Sametinget har oppnevnt 39 representanter i alt 20 nasjonalpark- og verneområdestyrer.
Saemiedigkie lea 39 tjirkijh nammoehtamme ållesth 20 nasjovnaalepaarhke- jïh vaarjelimmiedajveståvrojne.
De medlemmene som Sametinget oppnevner til nasjonalparkstyrer representerer samiske interesser i kraft av sin egen person i styret.
Dah lïhtsegh mejtie Saemiedigkie nasjovnaalepaarhkeståvrojde nammohte, leah saemien ïedtjeladtji åvteste goh jïjtse almetje ståvrosne.
De representerer det samiske folket i styret fordi de er oppnevnt av Sametinget men de opptrer ikke på vegne av Sametinget i styret, d.v.s. at Sametinget har ingen instruksjonsmyndighet over dem.
Dah leah tjirkijh saemien almetji åvteste ståvrosne dan åvteste dah leah nammoehtamme Saemiedigkeste, men eah leah Saemiedigkien åvteste ståvrosne, d.s.j. Saemiedigkie ij naan bïhkedimmiefaamoem utnieh dej bijjelen.
De er valgt til styret fordi Sametinget mener de vil ivareta samiske interesser på en god og helhetlig måte i styrearbeidet.
Dah leah ståvrose veeljesovveme dan åvteste Saemiedigkie veanhta dah sijhtieh saemien ïedtjh hijvenlaakan jïh ellieslaakan gorredidh ståvroebarkosne.
Blåfjella-Skjækerfjella og Lierne nasjonalparkstyre
Låarte-Skæhkeren jïh Lijre nasjovnaalepaarhkeståvroe
Børgefjell nasjonalparkstyre
Byrkijen nasjovnaalepaarhkeståvroe
Femundsmarka/Gutulia nasjonalparkstyre
Femundsmarka/Gutulia nasjovnaalepaarhkeståvroe
Lomsdal- Visten/Njaarke nasjonalparkstyre
Lomsdal- Visten/Njaarke nasjovnaalepaarhkeståvroe
Lyngsalpan/ Ittungáissáid verneområdestyre
Lyngsalpan/ Ittungáissáid vaarjelimmiedajveståvroe
Midtre Nordland nasjonalparkstyre
Gaske Nordlaanten nasjovnaalepaarhkeståvroe
Møysalen nasjonalparkstyre/Svellingsflaket landskapsvernområde
Møysalen nasjovnaalepaarhkeståvroe/Svellingsflaket eatnemevaarjelimmiedajveståvroe
Nordkvaløy - Rebbenesøy landskapsvernområdestyre
Nordkvaløy - Rebbenesøy eatnemevaarjelimmiedajveståvroe
Rohkunborri nasjonalparkstyre
Rohkunborri nasjovnaalepaarhkeståvroe
Skarvan og Roltdalen nasjonalparkstyre
Skarvan jïh Roltdalen nasjovnaalepaarhkeståvroe
Skardsfjella-Hyllingsdalen verneområdestyre
Skardsfjella-Hyllingsdalen vaarjelimmiedajveståvroe
Stabbursdalen nasjonalparkstyre
Stabbursdalen nasjovnaalepaarhkeståvroe
Trollheimen verneområdestyre
Trollheimen vaarjelimmiedajveståvroe
Varangerhalvøya nasjonalparkstyre
Varangerhalvøya nasjovnaalepaarhkeståvroe
Ånderdalen nasjonalparkstyre
Ånderdalen nasjovnaalepaarhkeståvroe
Les mer om enkelte nasjonalpark- og verneområdestyrer og hva de jobber med her.
Lohkh vielie fïerhten nasjovnaalepaarhke- jïh vaarjelimmiedajveståvroej bïjre, jïh mejnie dah barkeminie daesnie.
Sametingets retningslinjer for vurdering av samiske hensyn ved endret bruk av utmark. / Sametinget planveileder / Areal / Miljø, areal og kulturvern / Forsiden - Sametinget
Saemiedigkien bïhkedassh juktie saemien krööhkemh vuarjasjidh gosse miehtjiesdajvem jeatjahlaakan nåhtede / Sámedikki plánaveahkki / Areale / Byjrese, areale jïh kultuvrevarjelimmie / Saemiedigkie - Sametinget
Politisk sak: Sametinget vedtok en planveileder i 2010. Planveilederenlegger til rette for at alle planer, konsekvensutredninger og vedtak som følger av plan- og bygningsloven plandel sikrer naturgrunnlaget for samisk kultur, næringsutøvelse og samfunnsliv.
Politihken aamhtese: Sámediggi mearridii 2010 plánaveahki. Plánaveahkki galgá láhčit dili nu ahte buot plánat, čuozahusčielggadeamit ja mearrádusat plána- ja huksenlága plánaoasi mielde galget sihkkarastit sámi kultuvrra, ealáhusdoaimma ja servodateallima luondduvuođu.
Sámedikki njuolggadusat man mielde árvvoštallat sámi beroštumiid meahci rievdaduvvon anu ektui.
Saemiedigkien bïhkedassh juktie saemien krööhkemh vuarjasjidh gosse miehtjiesdajvem jeatjahlaakan nåhtede
Sametingets retningslinjer for vurdering av samiske hensyn ved endret bruk av utmark.
Saemiedigkien bïhkedassh juktie saemien krööhkemh vuarjasjidh gosse miehtjiesdajvem jeatjahlaakan nåhtede
Sametinget retningslinjer for vurdering av samiske hensyn ved endret bruk av utmark i Finnmark er hjemlet i finnmarksloven § 4.
Saemiedigkien bïhkedassh juktie saemien krööhkemh vuarjasjidh gosse åtnoem miehtjiesdajveste jarkele Finnmaarhkesne, reaktavåaromem åtna finnmaarhkelaakesne § 4.
Retningslinjene skal bruke av statlige, kommunale og fylkeskommunale instanser, samt Finnmarkseiendommen, ved vurdering av virkningene for samisk kultur, reindrift, utmarksbruk, næringsutøvelse og samfunnsliv.
Dah staateles, tjïelten jïh fylhkentjïelten instansh edtjieh bïhkedasside nåhtadidh, jïh aaj Finnmaarhkeneeke, gosse edtjieh vuarjasjidh guktie saemien kultuvrese, båatsose, miehtjiesåtnose, jieliemasse jïh siebriedahkese sjædta.
Disse innstansers vurderinger skal foretas før det treffes avgjørelser i saker om endret bruk av utmark i Finnmark fylke.
Daah instansh edtjieh daejtie vuarjasjimmide darjodh åvtelen sjæjsjalimmieh aamhtesisnie vaaltasuvvieh, jarkelamme åtnoen bïjre miehtjiesdajveste Finnmaarhken fylhkesne.
Formålet med retningslinjene er at offentlige myndigheter og Finnmarkseiendommen foretar en grundig og forsvarlig vurdering av virkningene av samisk kultur.
Åssjele daej bïhkedassigujmie lea byögkeles åejvieladtjh jïh Finnmaarhkeneeke aktem veele jïh eensi vuarjasjimmiem darjoeh guktie saemien kultuvrese sjædta.
På den måten skal retningslinjene bidra til å sikre naturgrunnlaget for samisk kultur.
Naemhtie dah bïhkedassh edtjieh viehkiehtidh eatnemevåaromem gorredidh saemien kultuvrese.
Sametingets valgmanntall 2005 / Valgmanntall / Kampanjeside / Valg og manntall / Forsiden - Sametinget
Saemiedigkien veeljemelåhkosne 2005 / Veeljemelåhkoe / Kampanjeside / Veeljeme jïh veeljemelåhkoe / Saemiedigkie - Sametinget
Sametingets valgmanntall 2005
Saemiedigkien veeljemelåhkosne 2005
Sametingets valgmanntall fra 2005 var på 12 538 personer.
Saemiedigkien veeljemelåhkosne 2005:este lin 12538 almetjh.
Dette dannet grunnlaget for mandatfordelingen i valgkretsene for valget i 2009.
Dïhte våarome sjidti gåessie mandaath juekedh veeljemegievlide veeljemen 2009 åvteste.
Endelige tall for valgkretsene ved valget i 2005 finnes nedenfor.
Daesnie vuelelen låhkoeh gaavnh veeljemegievlijste 2005 veeljemen åvteste
1 Várjjat/Varanger
1 Várjjat/Varanger
2 Deatnu/Tana
2 Deatnu/Tana
3 Kárášjohka/Karasjok
3 Kárášjohka/Karasjok
4 Guovdageaidnu/Kautokieno
4 Guovdageaidnu/Kautokieno
5 Porsáŋgu/Porsanger
5 Porsáŋgu/Porsanger
6 Áltá/Fálesnuorri - Alta/Kvalsund
6 Áltá/Fálesnuorri - Alta/Kvalsund
7 Davvi-Romsa/Nord-Troms
7 Noerhte-Tromse/Nord-Troms
8 Gaska-Romsa/Midt-Troms
8 Gaska-Tromse/Midt-Troms
9 Lulli-Romsa/Sør-Troms
9 Årjel-Trome/Sør-Troms
10 Davvi Nordlánda/Nordre Nordland
10 Noerhte Noerhtelaante/Nordre Nordland
11 Gaska Nordlánda/Midtre Nordland
11 Gaske Noerhtelaante/Midtre Nordland
12 Lullisámeguovlu/Sørsameområdet
12 Åarjel-Saepmie/Sørsameområdet
13 Lulli-Norga/Sør-Norge
13 Åarjel-Nöörje/Sør-Norge
Sametingets valgmanntall 2009 / Valgmanntall / Kampanjeside / Valg og manntall / Forsiden - Sametinget
Saemiedigkien veeljemelåhkose 2009 / Veeljemelåhkoe / Kampanjeside / Veeljeme jïh veeljemelåhkoe / Saemiedigkie - Sametinget
Sametingets valgmanntall 2009
Saemiedigkien veeljemelåhkose 2009
13890 personer var registrert i Sametingets valgmanntall ved sametingsvalget 2009.
13890 almetjh lin tjaalasovveme Saemiedigkien veeljemelåhkose Saemiedigkieveeljemistie 2009.
Det er en økning på 1352 personer siden valget i 2005.
Veeljemen raejeste 2005 låhkoe lea jeananamme 1352 almetjigujmie.
Endelige tall for valgkretsene ved valget i 2009 finnes nedenfor.
Daesnie vuelelen gaavnh låhkoeh veeljemegievlijste 2009 veeljemen åvteste.
1. Nuortaguovllu válgabiire/Østre valgkrets
1. Luvlien veeljemegievlie
2. Ávjovári válgabiire/Ávjovári valgkrets
2. Ávjovári veeljemegievlie
3. Davveguovllu válgabiire/Nordre valgkrets
3. Noerhten veeljemegievlie
4. Gáiseguovllu válgabiire/Gáisi valgkrets
4. Gáisi veeljemegievlie
5. Viestarmera válggabijrra/Viesttarmeara válgabiire/Vesthavet valgkrets
5. Viesttarmeara veeljemegievlie
6. Åarjel-Saepmie/Sørsamisk valgkrets veeljemegievlie
6. Åarjel-Saepmie veeljemegievlie
7. Lulli-Norgga válgabiire/Sør-Norge valgkrets
7. Åarjel-Nöörje veeljemegievlie
Sametingsbygningen / Om Sametinget / Forsiden - Sametinget
Saemiedigkiegåetie / Saemiedigkien bïjre / Saemiedigkie - Sametinget
Sametingsbygningen
Saemiedigkiegåetie
Sametingsbygningen i Karasjok ble offisielt åpnet 2. november 2000 av H. M. Kong Harald V. Sametingsbygningen huser samenes folkevalgte forsamling og administrasjonen for Sametinget i Norge.
H. M. Gånka Harald V. Saemiedigkiegåetiem Karasjohkesne byögkeleslaakan rïhpesti gålkoen 2. b. 2000. Saemiedigkiegåetesne dïhte saemiej almetjeveeljeme krirrie, jïh Saemiedigkien reereme Nöörjesne.
Bygningen er tegnet av sivilarkitektene Stein Halvorsen og Christian Sundby, som i mars 1996 vant arkitektkonkurransen med mottoet 69,3˚ NORD.
Dah sivijlearkitekth Stein Halvorsen jïh Christian Sundby lægan gåetiem guvviedamme, mah njoktjen 1996 arkitektegaahtjemem vitnin dejnie faamoebaakojne 69,3 o NORD.
I alt var det 116 påmeldte deltakere, og av disse kom det inn 48 utkast.
Ållesth dle 116 mah lin meatan gaahtjemisnie, jïh dejstie 48 raeriestimmieh böötin.
Byggearbeidet startet august 1998 og i juni 1999 foretok stortingspresident Kirsti Kolle Grøndahl grunnsteinsnedleggelse.
Mïetsken 1998 dle bigkemebarkoem eelkin, jïh ruffien 1999 dle stoerredigkiepresidente Kirsti Kolle Grøndahl maadthgierkiem bïeji.
Bygningen er formet som en halvsirkel i to etasjer med Sametingets bibliotek, resepsjon, møterom og et førtital kontorer.
Gåetie goh akte bieliegievlie göökte laptine gusnie Saemiedigkien gærjagåetie, dåastoesijjie, tjåanghkoetjiehtjelh jïh medtie njieljieluhkie kontovrh.
I enden av halvsirkelen ligger Sametingets plenumssal som et lavvuformet amfi for møtene i samenes folkevalgte forsamling.
Bieliegievlien gietjesne Saemiedigkien stoerretjåanghkoesavka mij låavthgåetine vååjnoe, jïh desnie dah tjåanghkoeh saemiej almetjeveeljeme krirresne.
Sametingsbygningen står først og fremst som et konkret symbol på den politiske og rettslige status samene som folk har.
Saemiedigkiegåetie lea uvtemes akte vihties væhta dan politihkeles jïh riekteles staatusasse maam saemieh utnieh goh akte åålmege.
Sametingsbygningen oppfyller alle rimelige krav til en moderne parlamentsbygning.
Saemiedigkiegåetie gaajhkh eensi krievemh voebnesje akten daajbaaletje parlamentegåatan.
Sametingets plenumssal, auditoriet og alle møterom er utstyrt med digitale tolkeanlegg.
Saemiedigkien stoerretjåanghkoesavka, auditovrije jïh gaajhkh tjåanghkoetjiehtjelh digitaale toelhkedïrregh utnieh.
Presse og medier har egne rom, og det er lagt til rette for radio- og fjernsynsoverføringer fra sametingsmøtene.
Preesse jïh meedijah jïjtsh tjiehtjelh utnieh, jïh desnie sjïehteladteme guktie gåarede raadijove- jïh tv’sne seedtedh saemiedigkietjåanghkojste.
Sametingsmelding om areal- og miljøpolitikk - Invitasjon til innspill / Areal / Miljø, areal og kulturvern / Forsiden - Sametinget
Saemiedigkiebïevnese areale- jïh byjresepolitihken bïjre - Bööredimmie raeriejgujmie båetedh / Areale / Byjrese, areale jïh kultuvrevarjelimmie / Saemiedigkie - Sametinget
Sametingsmelding om areal- og miljøpolitikk - Invitasjon til innspill
Saemiedigkiebïevnese areale- jïh byjresepolitihken bïjre - Bööredimmie raeriejgujmie båetedh
Sametingsrådet ønsker innspill til sametingsmelding om areal og miljø.
Saemiedigkieraerie raerieh sæjhta saemiedigkiebïevnesasse arealen jïh byjresen bïjre.
Målet med meldingen er å styrke Sametingets politikk i spørsmål om areal- og miljømessige utfordringer som det samiske samfunnet står fremover.
Bïevnesen ulmie lea Saemiedigkien politihkem nænnoestehtedh dejnie gyhtjelassine areale- jïh byjreseligke haestemi bïjre mej uvte saemien siebriedahke tjåådtje tïjjen åvtese.
Sametingsrådet legger opp til bred medvirkning og kunnskapsinnhenting i meldingsarbeidet.
Saemiedigkieraerie sjïehteladta jeenjesh åadtjoeh sijjen mïelh buektedh jïh daajroem veedtjedh bïevnesebarkosne.
Som første ledd i arbeidet skal det utarbeides en artikkelsamling om aktuelle tema i areal- og miljøpolitikk.
Goh akte voestes bielie daennie barkosne edtja aktem tjaalegevåarhkoem darjodh sjyöhtehke teemaj bïjre areale- jïh byjresepolitihkesne.
Flere forskere er invitert til å bidra med en artikkel som legges frem på et fagseminar i november 2015:
Jienebh dotkijh leah bööresovveme tjaalegem tjaeledh maam edtjieh beagkoehtieh aktene faageseminaaresne gålkoen 2015:
Arealforvaltning og arealbruk - Else Grete Broderstad og Eva Josefsen
Arealereereme jïh arealeåtnoe - Else Grete Broderstad jïh Eva Josefsen
Bruk og forvaltning av sjøarealer - Einar Eythurson og Camilla Brattland
Åtnoe jïh reereme mearoearealijste - Einar Eythurson jïh Camilla Brattland
Verneområdeforvaltning og naturmangfold - Jan Åge Riseth
Vaarjelimmiedajvereereme jïh eatnemegellievoete - Jan Åge Riseth
Utmarksbruk - Øyvind Ravna
Miehtjieåtnoe - Øyvind Ravna
Utvinning av naturresurser - Christian Nellemann
Nuhteme eatnemevierhtijste - Christian Nellemann
Tradisjonell kunnskap i forvaltning – Samisk høyskole ved Árbediehtu-prosjektet
Aerpievuekien daajroe reeremisnie – Saemien jïlleskuvle Árbediehtu-prosjekten baaktoe
Artikkelsamlingen vil fungere som kunnskapsgrunnlag og bidra til en bred debatt både med sentrale og regionale myndigheter og med samiske lokalsamfunn.
Tjaalegevåarhkoe sæjhta goh daajroevåarome årrodh jïh viehkiehtidh akten gamte digkiedæmman dovne staateles jïh regijovnaale åejvieladtjigujmie jïh saemien voenges siebriedahkigujmie.