pere/sami_parallel huggingface dataset:
– Helsetreffene for samiske eldre er viktige tiltak for trivsel og som forebyggende tiltak.
–Healsoegaavnedimmieh saemien voeresidie leah vihkeles råajvarimmieh murriedimmien gaavhtan jïh goh heerreden råajvarimmie.
Samiske eldre har behov for å treffes og spesielt kan dette være viktig i byene og i områder der det ikke er så mange samer, men også i områder hvor samer er i majoritet er helsetreff for eldre et viktig tiltak for eldres helse, sier Mikkelsen.
Saemien voeresh daarpesjieh gaavnedidh, jïh maahta joekoen vihkeles årrodh staarine jïh dejnie dajvine gusnie ij leah dan gellie saemieh, men aaj dejnie dajvine gusnie saemieh leah jienebelåhkosne, healsoegaavnedimmieh leah vihkeles råajvarimmieh voeresi healsoen gaavhtan, Mikkelsen jeahta.
Samisk tekst og tale til hjertestartere
Saemien teekste jïh soptsese vaajmoeaelkiejidie
Sametinget har også tildelt tilskudd på 155.000 kr til Definor AS for å lage samisk tekst og tale til hjertestartere.
Saemiedigkie aaj dåarjoem 155.000 kråvnine vadteme sïeltese Definor AS juktie saemien teekstem jïh soptsesem darjodh vaajmoeaelkiejidie.
– I en stresset situasjon kan det å ha tilgang til kommunikasjon på sitt eget språk være avgjørende.
–Gosse raessesne maahta eevre vihkeles årrodh maehtedh jïjtse gïelesne govlesadtedh.
Sametinget vil bidra til at vi får verktøy som kan være til hjelp for oss hvis vi kommer opp i en akuttsituasjon, sier sametingsråd Mikkel Eskil Mikkelsen.
Saemiedigkie sæjhta viehkiehtidh guktie dïrregh åadtjobe mah maehtieh viehkine mijjese årrodh jis akten faahketji tseahkan båetebe, saemiedigkieraerie Mikkel Eskil Mikkelsen jeahta.
PRM: Samisk bekymring over at allerede sterkt belastede reinbeiteområder kan åpnes for vindkraftutbygging
PRM: Saemien tjoeperdimmie juktie båatsoedajvh mah joe leah tjarke deadtoven nuelesne maehtieh bïegkefaamoebigkemasse åtnasovvedh
NVE peker på reindriftsamiske områder i Finnmark og Trøndelag som best egnet for vindkraft i sin nye rapport.
NVE båatsoesaemien dajvide Finnmaarhkesne jïh Trööndelagesne tjuvtjede mah bööremeslaakan bïegkefaamose sjiehtieh sov orre reektehtsisnie.
– Denne formen for kraftutbygging kan ikke gå på bekostning av sårbare urfolksnæringer, sier sametingsråd Silje Karine Muotka.
Daate såarhts el-faamoebigkeme ij maehtieh prååsehke aalkoealmetjejielemi åvtene båetedh, saemiedigkieraerie Silje Karine Muotka jeahta.
Norges vassdrags- og energidirektorat (NVE) har i Nasjonal ramme for vindkraft på land foreslått 13 områder som NVE mener er best egnet for utbygging av vindkraft.
Nöörjen tjaetsie- jïh energijedirektoraate (NVE) lea tjaatsegisnie Nasjonaale mierie bïegkefaamose eatnamisnie raeriestamme 13 dajvh mah NVE veanhta bööremeslaakan sjiehtieh bigkemasse bïegkefaamoste.
Reinbeiteområder i Finnmark og Trøndelag er med blant disse.
Båatsoedajvh Finnmaarhkesne jïh Trööndelaagesne leah dej dajvi gaskem.
– Vindkraftutbygging kommer i tillegg til andre planlagte inngrep i beiteområdene, som for eksempel utbygging av veier, jernbane, kraftlinjer og hyttebygging, for å nevne noe.
– Bïegkefaamoebigkeme lissine båata dejtie jeatjah soejkesjamme skilkehtasside gåatomedajvine, goh vuesiehtimmien gaavhtan bigkeme geajnojste, ruevtieraajroe, el-faamoelinjah jïh hæhtjoebigkeme, juktie naakedem neebnedh.
I det sørsamiske området er reindrifta allerede under sterkt press på grunn av arealinngrep og dette er en stor og alvorlig trussel mot sørsamisk språk og kultur, sier Muotka.
Åarjelsaemien dajvesne båatsoe joe tjarke deadtoven nuelesne arealeskilkehtassi gaavhtan jïh daate akte stoerre jïh itjmies aajhtoe åarjelsaemien gïelen jïh kultuvren vööste, Muotka jeahta.
Rapporten beskriver delvis samisk bruk i områdene
Reektehtse såemiesmearan saemien åtnoem dajvine buerkeste
Det er utarbeidet detaljkart for de utvalgte områdene og NVE har også begrunnet hvorfor de ulike områdene er valgt ut.
Akte detaljekaarhte lea dorjesovveme dejtie vaeljehke dajvide, jïh NVE lea aaj buerkiestamme man åvteste sijjieh leah dejtie ovmessie dajvide veeljeme.
Innenfor områdene er det deler som er ekskludert fra utbygginger, noe som også fremgår av detaljkartene.
Dajvi sisnjeli bielieh gååvnesieh mah eah edtjh bigkemasse åtnasovvedh, naakede mij aaj lea våajnoes detaljekaarhtine.
Det er beskrevet hvordan NVE har vurdert den samlede belastningen for inngrep i de utvalgte områdene.
Desnie buerkiestamme guktie NVE lea dam tjåenghkies mööremem skilkehtassijste vuarjasjamme dejnie vaeljehke dajvine.
Sametingsråd Silje Karine Muotka mener det er viktig at NVE har gjort forsøk på å beskrive samisk bruk som del av kartleggingen.
Saemiedigkieraerie veanhta vihkeles NVE lea voejhkelamme saemien åtnoem buerkiestidh goh akte bielie goerehtallemistie.
Slike dokumenter mangler alt for ofte et helhetlig kunnskapsgrunnlag når det skal foretas store utbygginger.
Dagkerh tjaatsegh ååpsen daamtaj aktem ållesth daajroevåaromem fååtesieh gosse edtja stoerre bigkemh tjïrrehtidh.
– Min bekymring er likevel knyttet til det store og samlede utbyggingspresset på sårbare reinbeiteområder, og at NVE i sin rapport fortsatt legger opp til nye prosjekter i områder der det allerede er svært mange og omfattende arealinngrep.
– Mov tjoeperdimmie lea læjhkan ektiedamme dan stoerre jïh tjåenghkies bigkemedeadtoevasse prååsehke gåatomedajvide, jïh NVE sov reektehtsisnie annje orre prosjekth dejnie dajvine sjïehteladta gusnie joe lea gellie jïh stoerre arealeskilkehtassh.
Deler av dette forslaget bidrar til det samlede utbyggingspresset, og det kan ikke Sametinget støtte slik forslaget er nå.
Bielieh daehtie raeriestimmeste leah akte lissiehtasse dan tjåenghkies bigkemedeadtoevasse, jïh Saemiedigkie ij maehtieh dam dåarjoehtidh guktie raeriestimmie lea daelie.
Ber om konsultasjoner
Konsultasjovni bïjre birrie
NVE vektla i sin framleggelse av den nasjonale rammen for vindkraft at søknader utenom de utpekte områdene ikke vil bli prioritet.
NVE sov åehpiedehtiemisnie dehtie nasjonaale miereste bïegkefaamose tjïertesti ohtsemh dej tjïertestamme dajvi ålkoli eah sïjhth prioriteradamme sjïdtedh.
Dette betyr at det ikke legges opp til utbygging av ny vindkraft i Troms og store deler av Nordland.
Daate sæjhta jiehtedh dah eah sjïehteledtieh orre bïegkefaamoem bigkedh Romsesne jïh stoerre bieline Nordlaanteste.
Videre opplyste NVE at rapporten ikke vil ha betydning for vindkraftverk som det allerede er gitt tillatelse til, men at den vil kunne få betydning for vindkraftsøknader som nå ligger til behandling hos energimyndighetene.
NVE aaj beevni reektehtse ij sïjhth ulmiem utnedh bïegkefaamoevïerhkide mejtie joe lea luhpie vadtasovveme, men dïhte maahta ulmiem åadtjodh bïegkefaamoeohtsemidie mah daelie leah gïetedimmesne energijeåejvieladtji luvnie.
Slik dette forslaget fremstår vil også vindkraftplaner i Øst Finnmark være uaktuelle for videre utbygging.
Naemhtie guktie daate raeriestimmie vååjnoe daelie dellie bïegkefaamoesoejkesjh Luvlie Finnmaarhkesne eah sïjhth sjyöhtehke årrodh vielie bigkemasse.
– Sametinget har nettopp fått tilgang til rapporten og vi vil nå foreta en grundig gjennomgang av den.
– Saemiedigkie aadtjen reektehtsem åådtjeme jïh mijjieh sijhtebe dam eensilaakan gïehtjedidh daelie.
Sametinget vil be om konsultasjoner med Olje- og energidepartementet for å sikre at samiske interesser og rettighetshavere skal ivaretas i videre arbeid med dette forslaget fra NVE.
Saemiedigkie sæjhta konsultasjovni bïjre birredh Ålja- jïh enegijedepartemeentine juktie gorredidh saemien ïedtjh jïh reakta-aajhterh edtjieh gorresovvedh dennie guhkiebasse barkosne daejnie raeriestimmine NVE:ste.
Jeg forventer en klargjøring fra departementet om hvordan de vil forholde seg til søknader som planlegges utenfor de utvalgte områdene, sier Muotka.
Manne aktem tjïelkestimmiem departemeenteste veanhtedem guktie dah sijhtieh ohtsemh gïetedidh mejtie soejkesjeminie dej vaeljehke dajvi ålkoli, Muotka jeahta.
Tar saken til plenumsbehandling
Aamhtesem gïetedæmman vaalta stoerretjåanghkosne
Sametingsrådet vil fremme forslaget fra NVE for behandling i Sametinget kommende plenum.
Saemiedigkieraerie sæjhta raeriestimmiem NVE:ste gïetedæmman Saemiedigkesne buektedh båetije stoerretjåanghkosne.
Det er viktig at Sametingets politikere får tid og anledning til å uttale seg i en sak som dette. Sametingsrådet mener at vindkraft fortrinnsvis skal etableres nær befolkningskonsentrasjonene, og ikke i uberørte områder som er meget viktige for den samiske befolkningen.
Vihkeles Saemiedigkien politihkerh astoem jïh nuepiem åadtjoeh lahtestimmiem buektedh aktene aamhtesisnie goh daate Saemiedigkien veanhta bïegkefaamoe uvtemes edtja tseegkesovvedh dej dajvi lïhke gusnie gellie almetjh årroeminie, jïh ij dejnie miehtjies dajvine mah leah joekoen vihkeles saemien årroejidie.
– Det gjelder både vår tradisjonelle bruk av disse områdene og reindriftsnæringen som allerede presses fra mange kanter, sier sametingsråd Silje Karine Muotka.
– Daate faamosne dovne mijjen aerpievuekien åtnose daejstie dajvijste jih båatsose mij joe lea deadtoven nuelesne gellede lehkeste, saemiedigkieraerie Silje Karine Muotka jeahta.
For intervju, kontakt sametingsråd Silje Karine Muotka, tel: 9848757
Jis gihtjehtimmiem sïjhth, gaskesadth saemiedigkieraeriem Silje Karine Muotka, tel: 9848757
PRM: Samisk reiselivsprosjekt inn i en ny fase
PRM: Saemien fealadasseprosjekte akten orre boelhken sïjse
Sametinget vil i et samarbeidsprosjekt mellom NordNorsk Reiseliv, de tre nordligste fylkene og Innovasjon Norge, styrke samiske reiselivsbedrifter.
Saemiedigkie sæjhta aktene laavenjostoeprosjektesne gaskem NordNorsk Reiseliv, doh golme noerhtemes fylhkh jïh Innovasjovne Nöörje saemien fealadassegïehtelimmieh nænnoestehtedh.
Sametingsråd Mariann Wollmann Magga håper at prosjektet vil gi et løft for samisk reiselivssatsing.
Saemiedigkieraerie Mariann Wollmann Magga gegkeste prosjekte sæjhta saemien fealadassebarkoem bæjjese lutnjedh.
Samisk reiseliv 2.0 er et 3-årig prosjekt som ledes av NordNorsk Reiseliv.
Saemien fealadasse 2.0 akte 3-jaepien prosjekte mij stuvresåvva sïelteste NordNorsk Reiseliv.
Hensikten med reiselivsprosjektet er å styrke kompetansen og markedstilgangen for samiske reiselivsbedrifter.
Fealadasseprosjekten aajkoe lea maahtoem jïh maarhkedem nænnoestehtedh saemien fealadassegïehtelimmide.
Prosjektet skal gå over tre år.
Prosjekte edtja golme jaepieh vaesedh.
Sametingsrådet har gitt et årlig tilskudd på 850.000 kroner til prosjektet.
Saemiedigkieraerie aktem fïerhten jaepien dåarjoem vadteme 850 000 kråvnine prosjektese.
Styringsgruppa består av representanter fra Sametinget, NordNorsk Reiseliv og en reiselivsbedrift fra hver av de tre nordligste fylkene.
Stuvremedåehkesne tjirkijh Saemiedigkeste, NordNorsk Reiseliv jïh akte fealadassegïehtelimmie fïerhtede daejstie golme noerhtemes fylhkijste.
Styringsgruppa har sin offisielle startdato tirsdag 2. mai 2017 i Alta.
Stuvremedåehkien sov byögkeles aalkoebiejjiem åtna dæjstan suehpeden 2.b. 2017 Altesne.
Leder for styringsgruppa er Ellinor Guttorm Utsi, som har mange års erfaring fra reiselivsnæringen.
Stuvremedåehkien åvtehke lea Ellinor Guttorm Utsi, mij gellie jaepieh dååjrehtimmiem åtna fealadassejieliemistie.
Det er i alt 25 ulike samiske reiselivsprosjekter fra de tre nordligste fylkene som får muligheten til å delta.
Ållesth 25 ovmessie saemien fealadasseprosjekth dejstie golme noerhtemes fylhkijste mah nuepiem åadtjoeh meatan årrodh.
Kompetanseheving og profesjonalisering vil stå helt sentralt.
Maahtoelutnjeme jïh profesjonaliseradimmie sijhtieh jarngesne årrodh.
Dette er særlig viktig for at de samiske reiselivsaktørene skal bli bedre rustet til å levere på merkevaren Nord-Norge.
Daate joekoen vihkeles ihke saemien fealadasseaktöörh edtjieh buerebelaakan buektiehtidh mïerhkevaaroem Noerhte-Nöörje deelledh.
Sametingsråd Mariann Wollmann Magga mener det er et stort potensial i å utvikle samiske reiselivsprosjekter, spesielt nå som reiselivsnæringen i nord blomstrer.
Saemiedigkieraerie Mariann Wollmann Magga meala stoerre nuepie gååvnesieh saemien fealadasseprosjekth evtiedidh, joekoen daelie gosse fealadassejieleme noerhtene bïehtsegeminie.
– Den samiske kulturen er unik og vakker.
– Saemien kultuvre lea sjïere jïh tjaebpies.
Vi må klare å kommersialisere den uten at vi ødelegger vår kultur.
Mijjieh tjoerebe buektiehtidh destie dïenestem åadtjodh bielelen mijjieh mijjen kultuvrem biejstebe.
Dette vil også være fokus i dette spennende prosjektet.
Daate sæjhta aaj fokusinie årrodh daennie gieltegs prosjektesne.
Nettverk og møteplasser viktig
Viermieh jïh tjåanghkoesijjieh vihkeles
Et tidligere samisk reiselivsprosjekt viste at en møteplass for samisk reiselivsnæring er viktig.
Akte aarebi saemien fealadasseprosjekte vuesiehti akte tjåanghkoesijjie saemien fealadassejieliemasse lea vihkeles.
Faglige diskusjoner, utveksling av tanker og ideer, og det å få innspill på eget produkt, var viktige ingredienser.
Faageles digkiedimmieh, åssjaldahkh jïh åssjalommesh låtnodh jïh lahtestimmieh åadtjodh jïjtse dorjesen bïjre lin joekoen vihkeles.
Nettverksbygging og kunnskapsdeling vil bli tatt med videre i denne nye fasen av prosjektet.
Sïjhtebe viermiebigkemem jïh daajroejuekemem meatan vaeltedh dan orre boelhkese prosjekteste.
– Et samarbeid mellom de samiske reiselivsaktørene mener jeg er helt essensielt for at samisk reiseliv skal lykkes.
– Mov mïelen mietie dle akte laavenjostoe dej saemien fealadasseaktööri gaskem eevre vihkeles ihke saemien fealadasse edtja lyhkesidh.
NordNorsk Reiseliv har en spesialkompetanse på reiselivet i nord og dette, sammen med den samiske kompetansen i styringsgruppen og samiske reiselivsbedrifter, vil kunne gi gode resultater, mener Magga.
NordNorsk Reiseliv aktem sjïeremaahtoem åtna fealadassen bïjre noerhtene jïh daate, dejnie saemien maahtojne ektine stuvremedåehkesne jïh saemien fealadassegïehtelimmine, maahta gujht hijven illedahkh vedtedh, Magga meala.
Hun legger til at samiske reiselivsbedrifter må regne med at de selv må stå for størsteparten av jobben, for det er beinhardt å være bedriftseier, men hun tror at samisk reiseliv 2.0 vil være en sterk bidragsyter til at samisk reiselivsnæring blir en suksess.
Dïhte lissehte saemien fealadassegïehtelimmieh tjuerieh veanhtadidh dah jïjtjh tjuerieh jeanatjommesem barkoste darjodh, juktie gaajh stoerre barkoe sïelteaajhterinie årrodh, men meala saemien fealadasse 2.0 sæjhta akte nænnoes dåarjoehtæjja årrodh ihke saemien fealadassejieleme lyhkese.
For intervju, kontakt sametingsråd Mariann Wollmann Magga, tlf. 977 02 350For annen informasjon, kontakt rådgiver Kirsten Østby, tlf. 78 47 41 08
Jis gihtjehtimmie, gaskesadth saemiedigkieraeriem Mariann Wollmann Magga, tell. 977 02 350Jeatjah bïevnesh, gaskesadth raeriestæjjam Kirsten Østby, tell. 78 47 41 08
PRM: SáMOS søker pilotbarnehager
PRM: SáMOS pilovtemaanagïerth ohtsede
Sametingets barnehageprosjekt SáMOS, samiske barn i nye pedagogisk rom, tilbyr nå muligheten for samiske barnehager å søke om å bli pilotbarnehage.
Saemiedigkien maanagïerteprosjekte SáMOS, saemien maanah orre ektietjiehtjielinie, daelie nuepiem vadta saemien maanagiertide syökedh pilovtemaanagïertine sjïdtedh.
Målet med pilotbarnehageordningen i SáMOS er å samifisere barnehagen og gjennom dette legge et grunnlag for Sametingets SáMOS-prosjekt, for å utvikle samisk barnehagepedagogikk og arbeidsmetode etter samisk tankemåte.
Ulmie SáMOS:en pilovtemaanagïerteöörneginie lea maanagïertem saemiedehtedh jïh dan tjïrrh våaromem bïejedh Saemiedigkien SáMOS-prosjektese, juktie saemien maanagïertepedagogihkem jïh barkoevuekiem evtiedidh saemien ussjedimmievuekien mietie.
Hensikten med SáMOS-prosjektet er å utvikle pedagogisk arbeid med utgangspunkt i samiske verdier, naturkunnskap, språk, kultur, ledelse og tradisjonskunnskaper.
Aajkoe SáMOS-prosjektine lea pedagogeles barkoem evtiedidh saemien aarvoej mietie, eatnemedaajroe, gïele, kultuvre, stuvreme jïh aerpievuekien daajroeh.
Pilotbarnehagearbeidet gjennomføres sammen med forskere fra Samisk høgskole.
Edtja pilovtemaanagïertebarkoem tjïrrehtidh dotkijigujmie ektine Saemien jïlleskuvleste.
Vi starter opp med fire pilotbarnehager, og deretter skal flere barnehager involveres.
Mijjieh aelkebe njieljie pilovtemaanagïertigujmie, jïh dan mænngan jienebh maanagïerth edtjieh meatan vaaltasovvedh.
Søknadsfristen er 15. oktober.
Ohtsememierie golken 15.b.
– Nå har SáMOS-prosjektet kommet så langt at det konkret skal forske og utvikle samiske arbeidsmetoder sammen med samiske barnehager.
– Daelie SáMOS-prosjekte dan gåhkese båateme guktie edtja vihtieslaakan saemien barkoevuekieh dotkedh jïh evtiedidh, saemien maanagïertigujmie ektine.
Det blir interessant å følge samisk pedagogisk utvikling, sier sametingsråd Mikkel Eskil Mikkelsen.
Ïedtjie sjædta dam saemien pedagogeles evtiedimmiem dåeriedidh, saemiedigkieraerie Mikkel Eskil Mikkelsen jeahta.
For spørsmål eller intervju, kontakt sametingsråd Mikkel Eskil Mikkelsen, tlf +47 917 42 161
Jis dov leah gyhtjelassh jallh gihtjehtimmiem sïjhth, gaskesadth saemiedigkieraeriem Mikkel Eskil Mikkelsen, tlf +47 917 42 161
PRM: Senter for samisk i opplæringa får status som nasjonalt senter
PRM: Saemien lohkemejarnge staatusem åådtje goh nasjonaale jarnge
Kunnskapsdepartementet har i Stortingsmelding nr. 21 (2016-2017) Lærelyst - Tidlig innsats og kvalitet i skolen, fremmet forslag om at Senter for samisk i opplæringa skal få samme organisatoriske rammer som dagens nasjonale sentre, og få samme grunnfinansiering som disse.
Maahtoedepartemeente lea Stoerredigkiebïevnesisnie nr. 21 (2016-2017) Lærelyst – Tidlig innsats og kvalitet i skolen, raeriestamme Saemien lohkemejarnge edtja dejtie seamma organisatovreles mierieh åadtjodh goh daan beajjetje nasjonaale jarngh, jïh seamma maadthbeetnehdåarjoem åadtjodh goh daah.
– Endelig har vi fått forståelse for behovet og tror at dette er med på å styrke kvaliteten i samiske barnehager og skoler, sier sametingspresident Vibeke Larsen.
– Minngemosth libie goerkesem åådtjeme mijjen daerpiesvoeten åvteste jïh vïenhtebe daate sæjhta viehkiehtidh kvaliteetem saemien maanagïertine jïh skuvline nænnoestehtedh, saemiedigkiepresidente Vibeke Larsen jeahta.
Fremmer bruk av samisk
Åtnoem saemiengieleste eevtjie
Det finnes flere nasjonale kompetansesentre for den norske skolen, men ingen for den samiske.
Jienebh nasjonaale maahtoejarngh dan nöörjen skuvlese gååvnesieh, men ij guhte dan saemien skuvlese.
Senter for samisk i opplæringa har siden 2007 vært en liten seksjon underlagt Samisk høgskole.
Saemien lohkemejarnge lea jaepien 2007 raejeste akte seksjovne orreme Saemien jïlleskuvlen nuelesne.
Senteret har ikke hatt status som nasjonalt senter og det betyr at de ikke har hatt samme organisering og finansiering som de nasjonale sentrene.
Jarnge ij leah staatusem åtneme goh nasjonaale jarnge jïh daate sæjhta jiehtedh dah eah leah seamma öörnedimmiem jïh beetnehdåarjoem åtneme goh doh nasjonaale jarngh.
Senter for samisk i opplæringa er et ressurssenter spesielt rettet mot opplæringssystemet fra barnehagestadiet til høyere utdanning.
Saemien lohkemejarnge lea akte vierhtiejarnge joekoen stuvreme lïerehtimmiesysteemen vööste, maanagïerten raejeste jollebe ööhpehtimmien raajan.
Senter for samisk i opplæringen arbeider vidt for å fremme muntlig og skriftlig bruk av samisk i befolkningen.
Saemien lohkemejarnge vijrieslaakan barka juktie njaalmeldh jïh tjaaleldh åtnoem saemien gïeleste eevtjedh årroji luvnie.
Flere års kamp har gitt resultater
Jienebi jaepiej gæmhpoe lea illedahkh vadteme
Sametinget har i flere år arbeidet for å få en forståelse for viktigheten av at Senter for samisk i opplæringen skal få samme status som de øvrige nasjonale sentrene, og ser nå frukter av dette arbeidet.
Gellie jaepieh Saemiedigkie lea barkeme aktem goerkesem åadtjodh man vihkeles lea Saemien lohkemejarnge edtja seamma staatusem åadtjodh goh doh jeatjah nasjonaale jarngh, jïh daelie illedahkh daehtie barkoste vuajna.
Sametinget har ved alle mulige møtepunkt med Kunnskapsdepartementet fremmet saken om økte økonomiske rammer til Senter for samisk i opplæringa, og senest i forbindelse med innspillsarbeidet i forhold til ovennevnte stortingsmelding.
Saemiedigkie lea gaajhkine tjåanghkojne Maahtoedepartemeentine aamhtesem buakteme lissiehtamme ekonomeles mieriej bïjre Saemien lohkemejarngese, jïh minngemes aejkien lahtestimmiebarkosne dan bijjielisnie neebneme stoerredigkiebïevnesasse.
– Etter flere års kamp får vi nå endelig et samisk kompetansesenter med like rammebetingelser som de øvrige ti nasjonale kompetansesentrene har, sier president Vibeke Larsen.
–Mænngan gellie jaepieh gymhpeme åadtjobe minnegemosth aktem saemien maahtoejarngem seamma mieriekrïevenassigujmie goh doh jeatjah luhkie nasjonaale maahtoejarngh utnieh, presidente Vibeke Larsen jeahta.
Kunnskapsdepartementet, Samisk høgskole og Sametinget skal i nær dialog se på oppgavene til det nye senteret og hvordan de kan harmoneres med de nasjonale sentrene.
Maahtoedepartemeente, Saemien jïlleskuvle jïh Saemiedigkie edtjieh lïhke govlesadtemisnie laavenjasside vuartasjidh dan orre jarngese jïh guktie maahta dejtie sjïehtesjidh dej nasjonaale jarngigujmie.
Det er planlagt at endringene iverksettes fra 1. januar 2018.
Soejkesjamme doh jarkelimmieh faamoem åadtjoeh tsïengelen 1.b. 2018.
PRM: Støtte til forestilling om skoltesamenes kultur og historie
PRM: Dåarjoe teaterestuhtjese skoltesaemiej kultuvren jïh histovrijen bïjre
Sametingsrådet tildeler 150 000 kroner til Stiftelsen Ferske Scener, til produksjon av teaterforestillingen Muohtadivggažat/Lyden av snø.
Saemiedigkieraerie 150 000 kråvnah Stiftelsasse Ferske Scener dåårje juktie teaterestuhtjem Muohtadivggažat / Tjoeje lopmeste darjodh.
Tema for forestillingen er skoltesamenes kultur og historie, i skjæringspunktet mellom vesten og russisk side.
Daan stuhtjen teema lea skoltesaemiej kultuvre jïh histovrije raastesne jillieveartenen jïh russiske bielien gaskem.
I perioden 1826 til 1949 ble grensene mellom Norge, Finland og Russland endret flere ganger, og skoltesamenes tradisjonelle levemåte ble vanskelig.
Boelhken 1826 – 1949 raastide Nöörjen, Såevmien jïh Russlaanten gaskem jarkelin gellien aejkien, jïh skoltesaemiej aerpievuekien jieledevuekie geerve sjïdti.
– Sametingsrådet er glad for å kunne bidra til realisering av en teaterproduksjon som setter fokus på den skoltesamiske befolkningens vanskelige historie som et grenseløst folk rammet av stormakters grensesettinger, sier sametingsråd Henrik Olsen.
– Saemiedigkieraerie geerjene juktie maehtedh viehkiehtidh teatereproduksjovnem buektiehtidh mij fokusem beaja skoltesaemiej geerve histovrijasse goh raastehts åålmege mij åadtjoeji illedahkide damtedh stoerrefaamoej raastebïejemistie, saemiedigkieraerie Henrik Olsen jeahta.
Oppsetningen beskriver tre startpunkter som hver for seg gir et bilde av livet i grenselandet mellom øst og vest, og menneskene der.
Teaterestuhtje golme aalkoemierieh buerkeste mah fïereguhte guvviem jieliedistie raastelaantesne vedtieh luvlie- jïh jillieveartenen gaskem, jïh almetjijstie desnie.
Området var åsted for noen av de mest dramatiske krigshandlinger, og er et område der stormaktene Russland og USA de siste 100 år har brukt store militære ressurser på å markere grensen seg imellom.
Dajvesne såemies dejstie vïerremes dåarjoedahkojste sjugniehtovvin jïh lea akte dajve gusnie stoerrefaamoeh Russlaante jïh USA doh minngemes jaepieh leah stoerre militæære vierhtieh nuhtjeme raastem gaskemsh mïerhkesjidh.
Premieren er satt til juni 2020, og forestillingen blir vist på Festspillene i Nord-Norge.
Dïhte voestes vuesiehtimmie lea ruffien 2020 jïh edtja årrodh öörnedimmesne Festspillene Noerhte-Nöörjesne.
Deretter skal forestillingen på turné.
Dan mænngan teaterestuhtje edtja bïjre jarkan mïnnedh.
For intervju eller spørsmål, kontakt sametingsråd Henrik Olsen, 907 75 219
Jis dov leah gihtjehtimmie jallh gyhtjelassh, gaskesadth Henrik Olsen, 907 75 219.
PRM: Støtte til ny samisk barnehageavdeling i Tromsø
PRM: Dåarjoe orre maanagïertegoevtesasse Romsesne
Sametingsrådet har bevilget 200.000 kroner til Sjømannsbyen barnehage i Tromsø til oppstart av ny samisk avdeling.
Saemiedigkieraerie lea 200.000 kråvnah dåårjeme Sjømannsbyen maanagïertese Romsesne juktie orre saemien goevtesem tseegkedh.
– Dette er en skikkelig gladsak!
– Daate eensi aavoe-aamhtese!
Tromsø kommune har utvidet samiskspråklig barnehagetilbud i byen, og flere barn vil få et barnehagetilbud som tar utgangspunkt i samisk språk og kultur.
Romsan tjïelte lea saemiengïeleldh maanagïertefaalenassem staaresne vijriedamme, jïh jienebh maanah sijhtieh maanagïertefaalenassem åadtjodh mij saemien gïelem jïh kultuvrem våaroeminie åtna.
Ved at det nå er etablert en ny samisk avdeling ved Sjømannsbyen barnehage, så vil det samiske barnehagetilbudet og fagmiljøet styrkes, sier en glad sametingsråd Mikkel Eskil Mikkelsen.
Gosse orre saemien goevtese lea tseegkesovveme Sjømannsbyen maanagïertesne daelie, dellie saemien maanagïertefaalenasse jïh faagebyjrese sijhtieh nænnoesåbpoe sjïdtedh, akte geerjene saemiedigkieraerie Mikkel Eskil Mikkelsen jeahta.
Sjømannsbyen barnehage er en kommunal barnehage i Tromsø kommune med fire avdelinger.
Sjømannsbyen maanagïerte lea tjïelten maanagïerte Romsan tjïeltesne njieljie goevtesigujmie.
Barnehagen åpnet i 2016 med én egen samisk avdeling, men etter åpningen av den samiske avdelingen merket de raskt behovet for flere samiskspråklige barnehageplasser.
Maanagïerte rïhpesti 2016 aktine jïjtse saemien maanagïertine, men mænngan dam saemien goevtesem tseegki dellie varke vueptiestin lij daerpies jienebi saemiengïeleldh maanagïertesijjiejgujmie.
For å imøtekomme behovet for flere samiske barnehageplasser vedtok Tromsø kommune å opprette en samisk avdeling til ved barnehagen, og fra i høst har det vært to samiske avdelinger ved barnehagen.
Juktie daerpiesvoetem illedh jienebi saemien maanagïertesijjiejgujmie Romsan tjïelte nænnoesti aktem vihth saemien goevtesem maanagïertesne tseegkedh, jïh daan tjaktjen raejeste göökte saemien goevtesh maanagïertesne orreme.
De samiske avdelingene skal ivareta samisk språk, kultur og levesett, og det er samisktalende personale på avdelingene.
Saemien goevtesh edtjieh saemien gïelem, kultuvrem jïh jieledevuekiem gorredidh, jïh goevtesi leah saamastallije barkijh.
– Det er veldig gledelig å se at på tre år har de samiske barnehageplassene økt fra fire til 24 plasser, sier Mikkelsen.
– Joekoen sjollehke vuejnedh daej golme jaepiej saemien maanagïertesijjieh læssanamme njieljie sijjijste 24 sijjide, Mikkelsen jeahta.
Sametingsrådet bevilger 200.000 kroner til prosjektet fra tilskuddsordningen Tilskudd til prosjekter og utviklingsarbeid i barnehager.
200.000 kråvnah dåårje prosjektese dåarjoeöörnegistie Dåarjoe prosjektide jïh evtiedimmiebarkose maanagïertine.
For spørsmål eller intervju, kontakt sametingsråd Mikkel Eskil Mikkelsen, tlf. +47 917 42 161, mikkel.eskil.mikkelsen@samediggi.no
Jis dov leah gyhtjelassh jallh gihtjehtimmiem sïjhth, gaskesadth saemiedigkieraeriem Mikkel Eskil Mikkelsen, tell. +47 917 42 161, mikkel.eskil.mikkelsen@samediggi.no
Sametingsrådet har innvilget en støtte på 100.000 kroner til prosjektet Duodji Dreamers på Riddu Riđđu.
PRM: Prosjektem noere vytnesjæjjajgujmie dåårje Saemiedigkieraerie 100 000 dåarjojne dåårjeme prosjektese Duodji Dreamers Riddu Riđđusne.
Duodji Dreamers er en kunstutstilling hvor 10 unge duodjiutøvere mellom 20 og 35 år reflekterer over duodji i dagens moderne samfunn og virkelighet.
Duodji Dreamers akte tjeahpoevuasahtalleme gusnie 10 noere vytnesjæjjah gaskem 20 jïh 35 jaepieh duedtien bïjre ussjedellieh daan beajjetje daejbaaletje siebriedahkesne jïh rïektes jieliedisnie.
Utstillingens fokus er bærekraftighet.
Vuasahtallemen fokuse lea monnehkevoete.
De 10 utøverne har valgt hvert sitt verk fra samlingen på Samisk Kunstmagasin som inspirasjon for et nytt verk som de selv har skapt.
Doh 10 vytnesjæjjah leah fïereguhten vierhkiem våarhkoste Saemien Tjeahpoemagasijnesne veeljeme goh skraejrie akten orre vearhkan maam jïjtjh dorjeme.
Både verket som er deres inspirasjon og det nye verket er en del av utstillingen.
Dovne vierhkie mij lea dej skraejrie jïh dïhte orre vierhkie leah akte bielie vuasahtallemistie.
– Sametingsrådet ser at prosjektet kan være en døråpner for synliggjøring av duodji, og med festivalens rekkevidde hva gjelder besøkende, kan prosjektet ha en positiv innvirkning på rekruttering til duodjinæringen, sier sametingsråd Silje Karine Muotka.
– Saemiedigkieraerie vuajna prosjekte maahta viehkiehtidh duedtiem våajnoes darjodh, jïh gosse måjhtele man gellie guessieh mah festivaalese båetieh, prosjekte maahta jienebh dåårrehtidh vytnesjæjjine aelkedh, saemiedigkieraerie Silje Karine Muotka jeahta.
Duodji Dreamers er et samarbeid mellom Riddu Riđđu, Senter for nordlige folk og Samisk Kunstmagasin, og utstillingen åpnes under Riddu Riđđu-festivalen 11. juli. Duodji-utøverne vil også delta på en panelsamtale lørdag 14. juli om hva bærekraftighet innebærer for dem i deres arbeid med duodji, og om hvordan duodji kan utvikles og hvem som har rett til å utvikle duodji.
Duodji Dreamers akte laavenjostoe gaskem Riddu Riđđu, Noerhteåålmegi jarnge jïh Saemien Tjeahpoemagasijne, jïh vuasahtalleme rïhpeste Riddu Riđđu-festivaalesne snjaltjen 11.b. Vytnesjæjjah sijhtieh aaj meatan årrodh aktene paneelesoptsestallemisnie laavadahken snjaltjen 14.b., maam monnehkevoete sæjhta dejtie jiehtedh dej barkosne duedtine, jïh guktie duedtie maahta evtiesovvedh jïh gie reaktam utnieh duedtiem evtiedidh.
Også Troms fylkeskommune har vurdert prosjektet som svært positivt og i tråd med målsettinger i samarbeidsavtalen med Sametinget om å stimulere til rekruttering av unge samiske duodjiutøvere, og har derfor innvilget 30 000 kroner til prosjektet.
Aaj Romsan fylhke lea prosjektem vuarjasjamme goh joekoen hijven jïh dej ulmiej mietie laavenjostoelatjkosne juktie skreejrehtidh ihke jienebh noere saemieh vytnesjæjjine aelkieh, jïh dan åvteste 30 000 kråvnah prosjektese dåårjeme.
– Vi håper at også Finnmark fylkeskommune støtter prosjektet, sier Muotka.
– Mijjieh gegkiestibie Finnmaarhken fylhkentjïelte aaj prosjektem dåårje, Muotka jeahta.
For spørsmål eller intervju, kontakt sametingsråd Silje Karine Muotka, tlf. 98487576.
Jis dov leah gyhtjelassh jallh gihtjehtimmiem sïjhth, gaskesadth saemiedigkieraeriem Silje Karine Muotka, 98487576.
PRM: Støtter grenseoverskridende museumsprosjekt
PRM: Raastendåaresth museumeprosjektem dåårje
Sametingsrådet gir 332.000 kroner i støtte til Stiftelsen Saemien Sijte til prosjektet «Muittut, muitalusat - the story of the Sámi by the Sámi».
Saemiedigkieraerie 332.000 kråvnah dåarjojne vadta Saemien Sijtese prosjektese «Muittut, muitalusat - the story of the Sámi by the Sámi».
Målet med prosjektet er å utvikle metodiske og teknologiske løsninger som kan brukes i formidling av samisk kultur og samiske gjenstander.
Ulmie prosjektine lea metodihkeles jïh teknologeles vuekieh evtiedidh mah maehtieh bievniemisnie saemien kultuvreste jïh saemien daevierijstie åtnasovvedh.
Prosjektet er et interreg-prosjekt mellom de tre samiske museene Saemien Sijte i Norge, Ájtte i Sverige og Siida i Finland.
Prosjekte lea interreg-prosjekte dej golme saemien museumi gaskem Saemien Sijte Nöörjesne, Ájtte Sveerjesne jïh Siida Såevmesne.
I tillegg er Luleå tekniske Universitet og University of Lapland i Rovaniemi med på samarbeidet.
Lissine Luleå tekniske Universiteete jïh University of Lapland Rovaniemisne meatan laavenjostosne.
– Sett i lys av at både Norge og Finland har store prosjekter på gang med å få tilbakeført samiske gjenstander til de samiske museene, er det naturlig at de samiske museene tenker nytt på hvordan stille ut, fremstille og formidle våre egne gjenstander og vår egen historie, sier sametingsråd Henrik Olsen.
– Dan gaavhtan dovne Nöörje jïh Såevmie stoerre prosjekth juhtieminie daelie juktie saemien daeverh bååstede åadtjodh dejtie saemien museumidie, dellie iemie doh saemien museumh orrelaakan ussjedieh guktie edtja jïjnjene daeverh jïh jïjnjene histovrijem vuesiehtidh, buektedh jïh dej bïjre bievnedh, saemiedigkieraerie Henrik Olsen jeahta.
Norsk folkemuseum og Kulturhistorisk museum i Oslo skal tilbakeføre halve den samiske samlingen som finnes på folkemuseet til de samiske museene.
Norsk folkemuseum jïh Kulturhistorisk museum Oslosne edtjieh lehkiem dehtie saemien våarhkoste mij åålmehmuseumisnie gååvnese, bååstede sertedh saemien museumidie.
I sommer ble den endelige avtalen på overføring av eierskap undertegnet, og Saemien Sijte er mottaker av halve den sørsamiske samlingen.
Daan giesien dam minngemosth latjkoem sertemen bïjre aajhterevoeteste jååhkesjin, jïh Saemien Sijte edtja lehkiem dehtie åarjelsaemien våarhkoste dåastodh.
Nasjonalmuseet i Finland besluttet i 2017 å gi tilbake hele sin samiske samling til det samiske museet Siida i Inari.
Jaepien 2017 Nasjonalmuseet Såevmesne sjæjsjali abpe sov saemien våarhkoem bååstede vedtedh don saemien museumasse Siida Inarisne.
Mange av gjenstandene som skal tilbakeføres er så skjøre at det må finnes nye metoder for å formidle dem. I prosjektet skal det skapes en moderne autentisk formidling av samisk kultur og kulturarv på samiske verdier, identitet og levende liv.
Gellieh dejstie daevierijstie mejtie edtja bååstede sertedh leah dan hiejjies guktie tjuara orre vuekieh gaavnedh dejtie vuesiehtidh. Prosjektesne edtja daajbaaletje autentiske bievnemem sjugniedidh saemien kultuvreste jïh kultuvreaerpijste saemien aarvoej, identiteeten jïh jielije jieleden bïjre.
Dette gjøres gjennom å utvikle et nytt samisk museumsspråk basert på nye metodologiske og teknologiske løsninger.
Daate dorjesåvva evtiedimmien tjïrrh aktede orre saemien museumegieleste mij metodologeles jïh teknologeles vuekieh våaroeminie åtna.
Et av målene med prosjektet er også at det skal skapes en grenseløs tilgang og forbindelse mellom de tre museene lokalisert i ulike deler av Sápmi.
Akte dejstie ulmijste prosjektine lea aaj raastehts baahtsemem jïh ektiedimmiem sjugniedidh dej golme museumi gaskem mah leah ovmessie bieline Saepmeste.
På den måten vil museene kunne dele sitt innhold virtuelt med både sine egne besøkende, men også med besøkende på de øvrige museene.
Naemhtie museumh sijhtieh maehtedh sijjen sisvegem juekedh virtuellelaakan dovne jïjtsh guessiejgujmie, men aaj guessiejgujmie dejnie jeatjah museuminie.
Slik vil man kunne gi besøkende en bedre oppfatning av hele Sápmi på tvers av både regioner og landegrenser.
Naemhtie maahta guesside buerebe goerkesem abpe Saepmeste vedtedh dovne regijovni jïh laanteraastaj dåaresth.
Gjenstandene skal gjøres mer levende og ideen er å skape en interaksjon mellom den besøkende og gjenstander.
Daeverh edtjieh vielie jielije dorjesovvedh jïh åssjalommese lea interaksjovnem sjugniedidh guessien jïh daeveri gaskem.
– Prosjektet vil være et viktig bidrag i den samiske samfunnsdebatten, men også et viktig bidrag for å fortelle vår egen historie og å nå ut til et bredere publikum, sier Olsen.
– Prosjekte sæjhta vihkeles dåarjoe årrodh saemien siebriedahkedigkiedimmesne, men aaj vihkeles dåarjoe juktie jïjtjene histovrijem soptsestidh jïh jienebh guessieh jaksedh, Olsen jeahta.
For spørsmål eller intervju, kontakt sametingsråd Henrik Olsen, mob. +47 907 75 219, henrik.olsen@samediggi.no
Jis dov lea gyhtjelassh jallh gihtjehtimmiem sïjhth, gaskesadth saemiedigkieraeriem Henrik Olsen, mob. +47 907 75 219, henrik.olsen@samediggi.no
PRM: Støtter prosjekt om sørsamiske stedsnavn i Femunden sijte
PRM: Prosjektem dåårje åarjelsaemien sijjienommi bïjre Femunden sïjtesne
Det samiske språk- og kompetansesenteret Aajege ønsker å videreføre arbeidet med å dokumentere samiske stedsnavn i Røros-området.
Saemien gïele- jïh maahtoejarnge Aajege sæjhta barkoem jåerhkedh saemien sijjienommh vihtiestidh Røros-dajvesne.
Sametingsrådet støtter prosjektet med 50.000,- kroner.
Saemiedigkieraerie prosjektem dåårje 50.000,- kråvnajgujmie.
Det samiske språk- og kompetansesenteret Aajege ønsker å undersøke og dokumentere samiske stedsnavn i Femunden sijte, som er et felles vinterbeiteområde for Gåebrien sijte og Saanti sijte.
Saemien gïele- jïh maahtoejarnge Aajege sæjhta goerehtidh jïh vihtiestidh saemien sijjienommh Femunden sïjtesne, mij lea Gåebrien sïjten jïh Saanti sïjten gåatomelaante daelvege.
Aaajege begrunner i sin søknad til Sametinget at samiske stedsnavn er immateriell kulturarv, som formidler kunnskap om språk, kulturhistorie og landskap, og som er med på å bekrefte samisk tilstedeværelse og historisk tilhørighet til landskapet.
Aajege ohtsemisnie Saemiedægkan buerkeste saemien sijjienommh leah immaterijelle kultuvreaerpie, mij daajroem buakta gïelen, kultuvrehistovrijen jïh eatnemen bïjre, jïh lea meatan vihtiestidh saemien desnie orreme jïh årroeminie jïh eatnamasse govlesåvva.
Sametingsrådet støtter prosjektet med 50.000,- kroner fra tilskuddsordningen for lokalt og regionalt samarbeid.
Saemiedigkie prosjektem dåårje 50. 000,- kråvnajgujmie dåarjoeöörnegistie voenges jïh regijovnaale laavenjostose.
Bevilgningen er i tråd med regelverket for søkerbaserte tilskudd.
Dåarjoe lea dåarjoenjoelkedassi mietie.
Aajege har i tillegg mottatt 100.000,- kroner i direktetilskudd til dette prosjektet over Sametingets budsjett i 2018.
Aajege lea lissine 100 000 kråvnah dååsteme ryöktesth dåarjojne daan prosjektese Saemiedigkien budsjedten bijjelen 2018.
- Samiske stedsnavn holder i dag på å forsvinne fra flere samiske områder.
- Saemien sijjienommh leah gaarveneminie daan biejjien gellijste saemien dajvijste.
Derfor er det viktig å dokumentere og ivareta dem, slik at de igjen kan tas i bruk av nye generasjoner, norske myndigheter og allmennheten for øvrig.
Dan åvteste vihkeles dejtie vihtiestidh jïh gorredidh, guktie orre boelvh, nöörjen åejvieladtjh jïh sïejhme almetjh maehtieh dejtie åtnose vaeltedh.
De samiske stedsnavnene bærer også på kunnskap om bosetting og naturbruk fra gammelt av.
Saemien sijjienommh aaj daajroem guedtieh gusnie almetjh orreme jïh eatnemem nuhtjeme dejpelistie.
Det er et viktig aspekt i arbeidet med å styrke samiske rettigheter, sier Keskitalo.
Daate akte vihkeles biehkie gosse barkeminie saemien reaktah nænnoestehtedh, Keskitalo jeahta.
Aajege har gjennomført en rekke stedsnavnprosjekter tidligere med stor suksess.
Aajege lea gellie sijjienommeprosjeekth tjïrrehtamme aarebi, stoerre lahkojne.
I videreføringen av dette arbeidet vil man blant annet å kartlegge historisk informasjon knyttet til stedsnavn, registrere samiske stedsnavn som kulturminner og gjøre dokumentert materiell tilgjengelig for folk.
Gosse daam barkoem jåarhka sæjhta gaskem jeatjah histovrijes bïevnesh goerehtalledh ektiedamme sijjienommide, saemien sijjienommh registreradidh goh kultuvremojhtesh jïh vihtiestamme materijellem åehpies darjodh almetjidie.
Arbeidet skal lede til en dokumentasjonsrapport, som skal danne grunnlaget for framtidig formidling av samiske stedsnavn i Røros-området..
Barkoen tjïrrh edtja aktem vihtiestimmiereektehtsem darjodh mij edtja våaroeminie årrodh aktene båetijen aejkien åehpiedehtiemisnie saemien sijjienommijste Røros-dajvesne.
For intervju, kontakt sameting s president Aili Keskitalo, tlf. 971 29 305
Vielie bïevnesh, gaskesadth saemiedigkiepresidentem Aili Keskitalo, tlf. 971 29 305
PRM: Støtter sørsamisk barne-TV med 300.000 kroner
PRD: Åarjelsaemien maana-TV:m dåårje 300.000 kråvnajgujmie
Sametingsrådet gir 300.000 kroner i støtte til produksjonen av “Sööfe», en sørsamisk barne-TV serie som retter seg mot eldre samiske barn.
Saemiedigkieraerie 300.000 kråvnah dåarjojne vadta produksjovnese maana-TV-raajroste “Sööfe”, mij båarasåbpoe saemien maanide sjeahta.
Det er produksjonsselskapet TMM produksjoner AS som har søkt Sametinget om støtte til produksjonen av den sørsamiske barne-TV serien “ Sööfe”.
Produksjovnesïelte TMM produksjoner AS lea Saemiedigkiem syökeme dåarjoen bïjre juktie dam åarjelsaemien maana-TV-raajroem “Sööfe” darjodh.
Serien handler om å ha tilhørighet til to ulike kulturer, der man følger 11-årige Sööfe, som i løpet av serien beveger seg fra å være mest ”storsamfunns-norsk” til å bli ei stolt sørsamisk jente med sterke følelser for det tradisjonelle reineierlivet.
Raajroen dahkoe lea ektiedimmiem utnedh göökte ovmessie kultuvrine, gusnie Sööfem dåerede, akte 11 jaepien båeries nïejte, mij raajroen tjïrrh svæhtja dehtie nïejteste mij uvtemes lea “stoerresiebriedahkenöörjen” akten garmeres åarjelsaemien nïejtese nænnoes domtesigujmie dan aerpievuekien båatsose.
Sametingsråd Mikkel Eskil Mikkelsen sier at det er viktig å støtte opp under produksjoner som retter seg mot samiske barn og unge.
Saemiedigkieraerie Mikkel Eskil Mikkelsen jeahta vihkeles produksjovnh dåarjoehtidh mah leah ussjedamme saemien maanide jïh noeride.
Det finnes svært få tilbud til denne gruppen, spesielt til lule- og sørsamiske barn.
Joekoen vaenie faalenassh daan dåahkan gååvnesieh, joekoen julev- jïh åarjelsaemien maanide.
– Vi er veldig glade for å kunne gi støtte til dette prosjektet.
–Mijjieh joekoen geerjene mijjieh maehtebe dåarjoem vedtedh daan prosjektese.
Serien har et spennende tema, som mange samiske barn kan kjenne seg igjen i.
Raajroen akte gieltegs teema, man sisnie gellie saemien maanah maehtieh jïjtjemsh damtijieh.
Serien presenterer et bilde av den samiske kulturen i skjæringspunktet mellom det tradisjonelle og det moderne.
Raajroe aktem guvviem åehpiedahta dehtie saemien kultuvreste gusnie aerpievuekien jïh daajbaaletje tsiehkieh gaavnedieh.
Det viser en mangfoldig samisk kultur, og er en viktig fremstilling for både samiske og ikke-samiske barn, sier sametingsråden.
Dïhte aktem gellielaaketje saemien kultuvrem vuesehte, jïh akte vihkeles åehpiedehteme sjædta dovne saemien jïh daaroen maanide, saemiedigkieraerie jeahta.
Medietilbud på samisk
Meedijefaalenassh saemiengïelesne
Bevilgningen fra sametingsrådet er i tråd med prioriteringene i Muohtačalmmit-erklæringen, sametingsrådets tiltredelseserklæring, der man blant annet understreker viktigheten av å sikre for at de samiske språkene høres og brukes.
Dåarjoe saemiedigkieraereste lea prioriteradimmiej mietie Ballehtassh-bæjhkoehtimmesne, saemiedigkieraerien aalkoebæjhkoehtimmie, gusnie gaskem jeatjah tjïerteste man vihkeles lea gorredidh saemien gïelh govloeh jïh åtnasuvvieh.
Sametingsrådet er i tillegg også opptatt av å sørge for et godt medietilbud til samiske barn og unge.
Saemiedigkieraerie aaj tuhtjie vihkeles hoksedh saemien maanah jïh noerh aktem hijven meedijafaalenassem åadtjoeh.
– Samiske barn og unge har behov for medietilbud som speiler deres egen virkelighet på sine egne språk, på en engasjerende måte.
–Saemien maanah jïh noerh meedijafaalenassem daarpesjieh mah dej jieledem vuesiehtieh jïjtsh gïeline, eadtjohkelaakan.
Det er en styrke for barns identitet og er også en arena for språket.
Daate akte vieksiesvoete maanaj identiteetese jïh aaj akte sijjie sjædta gïelese.
Derfor er det svært viktig å tilrettelegge for slike prosjekter av god kvalitet, sier Mikkelsen.
Dan åvteste vihkeles dagkerh prosjektide hijven kvaliteeteste sjïehteladtedh, Mikkelsen jeahta.
Produksjonen av den sørsamiske barne-TV serien “ Sööfe” er et samarbeid mellom TMM produksjoner AS og NRK Super og NRK Sápmi, og serien vil sendes på NRK.
Produksjovne dehtie åarjelsaemien maana-TV-raajroste “Sööfe” lea akte laavenjostoe gaskem TMM produksjovne AS jïh NRK Super jïh NRK Sápmi, jïh raajroe sæjhta seedtesovvedh NRK:sne.
Det er det samme produksjonsselskapet som har stått bak den sørsamiske barne-tv serien “Laara og Leisa”, som også ble sendt på NRK.
Seamma produksjovnesïelte lea aaj dam åarjelsaemien maana-tv-raajroem “Laara jïh Leisa” dorjeme, mij aaj NRK:sne seedtesovvi.
Sametingsrådet har gitt tilsagnet på 300.000 kroner fra budsjettpost om regionalutviklingsprosjekter.
Saemiedigkieraerie lea dåarjoem 300.000 kråvnine vadteme budsjedtepåasteste regijonaale evtiedimmieprosjekti bïjre.
For intervju, kontakt sametingsråd Mikkel Eskil Mikkelsen, telefon: 917 42 161
Jis vielie bïevnesh sïjhth gaskesadth saemiedigkieraeriem Mikkel Eskil Mikkelsen, tellefovne: 917 42 161
PRM: Støtter to sørsamiske prosjekter
PRM: Göökte åarjelsaemien prosjekth dåårje
Sametingsrådet støtter det sørsamiske språkprosjektet Saamastalledh - kommunikativ språkinnlæring fase 1 og oversettelse av bibeltekster til sørsamisk.
Saemiedigkieraerie dam åarjelsaemien gïeleprosjeektem Saamastalledh – kommunikatijve gïelelïerehtimmie 1. boelhke jïh jarkoestimmiem bijpeleteekstijste åarjelsaemien gïelese.
Sametingsrådet har gitt tilsagn om støtte på kr 2 670 000 til prosjektet Saamastalledh - kommunikativ språkinnlæring fase 1, som Trøndelag fylkeskommune ved Aajege samisk språk- og kompetansesenter hadde søkt om tilskudd til.
Saemiedigkieraerie lea luhpiem dåarjoen bïjre 2 670 000 kråvnine vadteme prosjektese Saamastalledh – kommunikatijve gïelelïerehtimmie 1. boelhke, mïsse Trööndelagen fylhkentjïelte Aajege saemien gïele- jïh maahtoejarngen baaktoe lij dåarjoem ohtsedamme.
Målet med prosjektet er å beskrive og utvikle en metode i kommunikativ språkinnlæring for sørsamisk språk i henhold til Ulpan-metoden, og samtidig utvikle læringsressurser og heve kompetansen for lærere.
Prosjekten ulmie lea aktem vuekiem kommunikatijve gïelelïerehtimmesne åarjelsaemien gïelese Ulpan-vuekien mietie buerkiestidh jïh evtiedidh, jïh seamma tïjjen lïerehtimmievierhtieh evtiedidh jïh maahtoem lohkehtæjjide lutnjedh.
Med prosjektet vil man blant annet skape en kvalitativ bedre opplæring i sørsamisk språk, uavhengig av geografi, skole og enkeltlærer, og øke antall aktive språkbrukere i sørsamisk.
Prosjektine sæjhta gaskem jeatjah aktem kvalitatijve buerebe lïerehtimmiem åarjelsaemien gïelesne sjugniedidh, mij ij leah jearohke årromesijjeste, skuvleste jïh lohkehtæjjeste, jïh låhkoem eadtjohke gïeleutnijijstie åarjelsaemien gïelesne lissiehtidh.
Prosjektet skal også styrke samarbeidet mellom de sørsamiske fagmiljøene på grunnskole og videregående skoles nivå ved at alle miljøene skal delta i prosjektet.
Prosjekte edtja aaj laavenjostoem nænnoestehtedh dej åarjelsaemien faagebyjresi gaskem maadthskuvlesne jïh jåarhkeskuvlesne dan åvteste gaajhkh byjresh edtjieh meatan årrodh prosjektesne.
Skal oversette kirkeårets bibeltekster
Edtja gærhkoejaepien bijpeleteeksth jarkoestidh
Sametingsrådet har også gitt Det Norske Bibelselskap tilsagn om tilskudd på kr 300 000 til sørsamisk bibeloversetting.
Saemiedigkieraerie aaj dåarjoem 300 000 kråvnine vadteme sïeltese Det Norske Bibelselskap bijpelejarkoestæmman.
Formålet er å oversette kirkeårets bibeltekster til sørsamisk.
Åssjele lea gærhkoejaepien bijpeleteeksth åarjelsaemien gïelese jarkoestidh.
Sametingspresident Aili Keskitalo sier at det er viktig å støtte opp sørsamiske prosjekter.
Saemiedigkiepresidente Aili Keskitalo jeahta vihkeles åarjelsaemien prosjekth dåarjodh.
– Spesielt viktig er det at sørsamiske læremidler blir tilgjengelige, at det utarbeides metoder for språkopplæring og at kompetansen blant lærere løftes.
– Joekoen vihkeles åarjelsaemien learoevierhtieh gååvnesieh, guktie vuekieh gïelelïerehtæmman evtiesuvvieh jïh maahtoe lohkehtæjjaj luvnie buerebe læssene.
Keskitalo synes også det er nødvendig at sørsamiske bibeltekster blir oversatt.
Keskitalo aaj tuhtjie daerpies åarjelsaemien bijpeleteeksth jarkoestidh.
– Bibeltekstene på samisk bidrar til å styrke kirken som en offentlig sørsamisk språkarena.
– Bijpeleteeksth saemiengïelesne viehkiehtieh gærhkoem nænnoestehtedh goh akte byögkeles åarjelsaemien gïelesijjie.
Dette kan også styrke synligheten og statusen av sørsamisk språk og kultur i samfunnet.
Daate aaj maahta viehkiehtidh åarjelsaemien gïelem jïh kultuvrem våajnoes darjodh siebriedahkesne jïh gïelen jïh kultuvren statusem nænnoestehtedh.
For intervju eller spørsmål, kontakt sametingspresident Aili Keskitalo, tlf. +47 971 29 305.
Jis gihtjehtimmiem sïjhth jallh dov leah gyhtjelassh, gaskesadth saemiedigkiepresidentem, Aili Keskitalo, tlf. +47 971 29 305.
PRM: Stopp vold mot kvinner og jenter!
PRM: Nåhkehtidie vædtsoesvoetem nyjsenæjjaj jïh nïejti vööste!
– Nå er det nok.
– Daelie nuekie.
Vi kan rett og slett ikke godta lenger at en av fem samiske kvinner blir utsatt for seksuell vold.
Ibie goh maehtieh jååhkesjidh akte nyjsenæjja vïjhte saemien nyjsenæjjijste seksuelle vædtsoesvoetem dååjroeh.
Det gjør vondt å lese historiene til de samiske kvinnene som har stått frem i media, sier sametingspresident Aili Keskitalo.
Baektjede soptsesidie govledh dejtie saemien nyjsenæjjide mah leah meedijesne orreme, saemiedigkiepresidente Aili Keskitalo jeahta.
Sametinget har i flere år satt søkelys på vold i det samiske samfunn.
Saemiedigkie lea gellie jaepieh tjoevkesem bïejeme vædtsoesvoetese saemien siebriedahkesne.