pere/sami_parallel huggingface dataset:
Til hver perle finnes det bibelord og andre tekster, samt arbeidsoppgaver som hører til temaet.
Fïerhten gearkan lea bijbelen baakoeh jïh jeatjah teeksth, jïh aaj laavenjassh mah aamhtesasse sjïehtieh.
Vi ønsker at du som skal bruke dette materialet som konfirmant eller konfirmantlærer, skal kjenne deg fri til å legge til og forkaste, skrive om, stryke over - eller stryke under.
Mijjieh vaajtelibie datne, mij edtja dam materjijalem nåhtadidh goh skyllije jallh skyllijen lohkehtæjja, edtjh damtedh datne maahtah lissiehtidh jallh beelhkedh, jeatjahlaakan tjaeledh, jallh laahpehtidh – jallh sïevem nualan bïejedh.
Vi håper at du blir rørt eller opprørt, og finner svar som er rette for deg.
Mijjieh gegkestibie dov gïknjelassh båetieh jallh datne båasarosth, jïh vaestiedassh gaavnh mah leah staaran dutnjien.
Vi håper at kristuskransen skal oppmuntre til åpen og modig tenkning rundt eksistensielle og etiske problemstillinger i en kristen ramme.
Mijjieh gegkestibie kristusen gievlie edtja garmerdehtedh akten ræhpas jïh girmes ussjedæmman dej jieledenligke jïh etihken dåeriesmoeri bïjre, aktene kristeles mieresne.
Vi ønsker at de temaene som kristuskransen tar opp skal føles aktuelle midt inn i det livet du lever.
Mijjieh sïjhtebe dah aamhtesh, mejtie kristusen gievlie bæjjese vaalta, edtjieh sjyöhtehke domtedh dan jieliedasse datne jielieminie.
Vi har hatt lyst til å dele gullkorn som vi har funnet: i bibeltekster, samisk visdomslitteratur, historiske hendelser, bilder og musikk.
Mijjieh libie sïjhteme gulliegernieh juekedh mejtie mijjieh gaavneme: bijbelen tjaaleginie, saemien vijsieslidteratuvresne, histovrijen heannadimmine, guvvine jïh musihkene.
Vil du vite mer om våre kilder?
Sïjhth vielie daejredh mijjen gaaltiji bïjre?
Se under fliken ”Om Oss”.
Vuartesjh slipkien nuelesne ”Mijjen bïjre”.
Her kan du finne boktips hvis du vil lese mer.
Daesnie maahtah raerieh gærjaj bïjre gaavnedh, jis sïjhth vielie lohkedh.
Hilsning
Heelsege
Samisk kirkeråd
Saemien gærhkoeraerien
Samisk kirkeråd ble opprettet av Kirkemøtet 1992. Rådet skal fremme, verne og samordne samisk kirkeliv i Den norske kirke.
Gærhkoetjåanghkoe Saemien gærhkoeraeriem tseegki jaepien 1992. Raerie edtja saemien gærhkoejielemem Dennie nøørjen gærhkosne evtiedidh, vaarjelidh jïh iktedidh.
Samisk kirkeråds arbeidsområde er alle saker som etter rådets oppfatning berører samisk kirkeliv.
Saemien gærhkoeraerien barkoesuerkie lea gaajhkh aamhtesh mah raerien mielen mietie saemien gærhkoejielemem doehtedieh
De tre store samiske befolkningsgrupper i Norge, nordsamer, lulesamer og sørsamer, er representert i rådet som har åtte medlemmer.
Dah golme stoerre saemien almetjetjierth Nøørjesne, noerhtesaemien, julevsaemien jïh åarjelsaemieh, leah meatan raeresne, gusnie gaektsie lïhtsegh.
Samisk kirkeråds medlemmer er:
Saemien gærhkoeraerien lïhtsegh leah:
Anne Dalheim (leder), Ingar Nikolaisen Kuoljok, lulesamisk representant / Sør-Hålogaland bispedømme, Jonhild Joma, sørsamisk representant / Nidaros bispedømme, Kirsten Isaksen, nordsamisk representant / Nord-Hålogaland bispedømme, Mari Helander, samisk representant fra Sør-Norge, Jovnna Z Dunfjell, Sametingets representant, Tor Berger Jørgensen, Bispemøtets representant
Anne Dalheim (åvtehke), Ingar Nikolaisen Kuoljok, julevsaemien tjirkije / Åarjel-Hålogalaanten bispedajve, Jonhild Joma, åarjelsaemien tjirkije/ Nidarosen bispedajve, Kirsten Isaksen, noerhtesaemin tjirkije / Noerhte-Hålogalaanten bispedajv, Mari Helander, saemien tjirkije Åarjel-Nøørjeste, Jovnna Z Dunfjell, Saemiedigkien tjirkije, Tor Berger Jørgensen, Bispetjåanghkoen tjirkije
Ingen gruvedrift i Nussir selv om reguleringsplan er godkjent / Energi og mineraler / Miljø, areal og kulturvern / Forsiden - Sametinget
Ij naan gruvadarjome Nussiresne jalhts stuvremesoejkesje lea jååhkesjamme / Energije jïh mineraalh / Byjrese, areale jïh kultuvrevarjelimmie / Saemiedigkie - Sametinget
Ingen gruvedrift i Nussir selv om reguleringsplan er godkjent
Ij naan gruvadarjome Nussiresne jalhts stuvremesoejkesje lea jååhkesjamme
Sametingsråd Silje Karine Muotka er redd for miljøet og reindriftens fremtid i Kvalsund etter at Kommunal- og moderniseringsminister Jan Tore Sanner godkjente reguleringsplanen for Nussir og Ulveryggen i Kvalsund kommune i Finnmark.
Saemiedigkieraerie Silje Karine Muotka bælla guktie gåarede byjresinie jïh båatsoen båetije aejkine Kvalsundsne mænngan Tjïelte- jïh orrestimmieministere Jan Tore Sanner stuvremesoejkesjem jååhkesji Nussirese jïh Ulveryggesne Kvalsunden tjïeltesne Finnmaarhkesne.
-Jeg er ikke overrasket, men likevel skuffet over at kommunal- og moderniseringsminister Jan Tore Sanner gir tillatelse til en reguleringsplan for en virksomhet med begrenset samfunnsmessig nytte samtidig som en slik gruve vil ha store negative konsekvenser for miljø, fiske og reindrift, sier Sametingsråd Silje Karine Muotka.
-Im ierielimmesne, men læjhkan viesjledem ihke tjïelte- jïh orrestimmieministere Jan Tore Sanner stuvremesoejkesjem akten gïehtelæmman gaertjiedamme nåhtojne siebriedahkese luhpede, seamma tïjjen goh akte dagkeres gruva sæjhta nåake konsekvensh utnedh byjresasse, göölemasse jïh båatsose, saemiedigkieraerie Silje Karine Muotka jeahta.
I sin godkjennelse av reguleringsplanen legger kommunalministeren til grunn at ingen gruveaktivitet kan skje før det er oppnådd enighet med reindriftsnæringen om avbøtende tiltak.
Sov jååhkesjimmesne stuvremesoejkesjistie tjïelteministere våaroemasse beaja ij naan gruvadarjome maehtieh aelkedh åvtelen båatsojne seamadamme råajvarimmiej bïjre mah skaaride ånnanieh.
I tillegg til dette må planene godkjennes av Miljødirektoratet og det må gis driftskonsesjon fra mineralmyndighetene.
Lissine Byjresedirektovraate tjuara soejkesjidie jååhkesjidh jïh mineraaleåejvieladtjh tjuerieh luhpiedimmiem vedtedh gïehtelæmman.
-Kravet om at Nussir ASA må oppnå enighet med reindriftsnæringen om sitt tiltak er likevel positivt, forutsatt at en gruvevirksomhet ikke starter om slik enighet ikke oppnås.
-Krïevenasse mij jeahta Nussir ASA tjuara sïemes sjïdtedh båatsojne sov råajvarimmien bïjre lea læjhkan hijven, dastegh gruvadarjome ij aelkieh jis ij maehtieh naemhtie sïemes sjïdtedh.
Det er viktig at reindrifta ikke føler at de blir presset til å godta noe de ikke kan leve med, sier Muotka.
Vihkeles båatsoe ij damth dah eah tjabrehtamme sjïdth maam akt jååhkesjidh mejnie ij gåaredh jieledh, Muotka jeahta.
Når dette er sagt finner jeg det underlig at statsråd Jan Tore Sanner slik skyver fra seg et folkerettslig ansvar for å sikre grunnlaget for de som lever av reindrifta til et gruveselskap.
Gosse dïhte lea jeahteme dle tuhtjem onterligs staateraerie Jan Tore Sanner sæjhta dam almetjerïekteles dïedtem, juktie våaromem gorredidh dejtie mah båatsoste jielieh, akten gruvasïeltese bïejedh.
Saken viser hvor store vanskeligheter regjeringen har med selv å gjennomføre folkerettslige forpliktelser i konkrete saker, sier Muotka.
Aamhtese vuesehte man stoerre dåeriesmoerh reerenasse jïjtje åtna almetjerïekteles dïedth tjïrrehtidh vihties aamhtesinie, Muotka jeahta.
-Jeg mener det er galt og uforsvarlig å tillate en gruvedrift som planlagt i Nussir og Ulveryggen.
-Mov mïelen mietie dle båajhtoehlaakan jïh habjoehlaakan dåemede gosse gruvabarkoem luhpede mij lea soejkesjamme Nussiresne jïh Ulveryggesne.
Jeg vil derfor fortsette å arbeide for at en slik virksomhet ikke blir realisert, og det skal gås flere myndighetsrunder både etter forurensingsloven, vannforskriften og mineralloven, avslutter Muotka.
Sïjhtem dan åvteste jåerhkedh barkedh olles dagkeres darjome nïerhkh, jïh gellie tjåanghkoeh åejvieladtjigujmie sjædta dovne dearjoelaaken, tjaetsiemieriedimmien jïh mineraalelaaken mietie, Muotka minngemosth jeahta.
For mer informasjon:
Vielie bïevnesh:
/ Barnevern / Helse og sosial / Forsiden - Sametinget
/ Maanavaarjelimmie / Healsoe jïh sosijaale / Saemiedigkie - Sametinget
Formålet med avtalen er å legge tilrette for en god fosterhjemsomsorg for samiske barn, der barnas språk og kultur blir ivaretatt.
Latjkoen aajkoe lea sjïehteladtedh akten hijven foestehïejmehoksese saemien maanide, gusnie maanaj gïele jïh kultuvre gorresuvvieh.
Sametinget og Norsk fosterhjemsforening ønsker at samarbeidet skal bidra til et større fokus på samisk språk og kultur i fosterhjemsomsorgen.
Saemiedigkie jïh Nöörjen foestehïejmesiebrie sæjhta laavenjostoe edtja aktem stuerebe fokusem bïejedh saemien gïelese jïh kultuvrese foestehïejmehoksesne.
Det skal arbeides for at fosterhjemstiltak som er tilpasset samisk kultur og språk skal prioriteres, som f.eks slektsfosterhjem.
Edtja foestehïejmeråajvarimmieh våaroehtidh mah leah sjïehtedamme saemien kultuvrese jïh gïelese, vuesiehtimmien gaavhtan slïektefoestehïejme.
-Samiske barn møter et barnevern som ikke alltid er i stand til å ivareta deres rett til å vokse opp med sitt samiske språk og sin kultur.
-Saemien maanah aktem maanavaarjelimmiem dåastoeh mij ij iktesth buektehth gorredidh dej reaktam sijjen saemien gïeline jïh sijjen kultuvrine byjjenidh.
Barnas språk og kultur blir ikke alltid tilstrekkelig vektlagt ved valg av omsorgsformer, og det gir konsekvenser for barnas liv.
Ij iktesth nuekies leavloem bïejhmaanajgïelese jïh kultuvrese gosse edtja hoksevuekieh veeljedh, jïh dïhte maahta nåake sjïdtedh maanaj jieliedasse.
Derfor er det viktig at samiske barn plasseres i fosterhjem hvor barnas språk og kulturen har en naturlig plass, sier sametingsråd Henrik Olsen.
Dan åvteste vihkeles saemien maanah foestehïejmine båetieh gusnie maanaj gïele jïh kultuvre aktem iemie sijjiem utnieh, saemiedigkieraerie Henrik Olsen jeahta.
Olsen sier videre at Norsk fosterhjemsforening vil være gode talspersoner for en fosterhjemsomsorg for samiske barn som også ivaretar deres rett til bevaring av egen språk og kultur i oppveksten.
Olsen aaj jeahta Nöörjen foestehïejmesiebrie sæjhta hijven voebnesjæjjah årrodh akten foestehïejmehoksese saemien maanide, mij aaj dej reaktam gorrede jïjtse gïelem jïh kultuvrem byjjenimmesne vaarjelidh.
Norsk fosterhjemsforening:
Nöörjen foestehïejmesiebrie:
Norsk Fosterhjemsforening er en landsdekkende og uavhengig interesseorganisasjon som har som formål å heve kvaliteten på alle plan innen fosterhjemsomsorgen.
Nöörjen Foestehïejmesiebrie lea akte laantenvijries jïh jïjtjeraarehke ïedtjesiebrie man ulmie lea kvaliteetem lissiehtidh gaajhkine suerkine foestehïejmehoksen sisnjelen.
Mer info: Sametingsråd Henrik Olsen, 907 75 219
Vielie bïevnesh: Saemiedigkieraerie Henrik Olsen, 907 75 219
Innlegg ved presentasjon av Sametingsrådets beretning 23.09.15 / Taler og artikler / Sametingsrådet / Organisasjonsstruktur / Om Sametinget / Forsiden - Sametinget
Håaleme åehpiedehtiemisnie Saemiedigkieraerien reektemistie 23.09.15 / Håalemh jïh tjaalegh / Saemiedigkieraerie / Åårganisasjovnestruktuvre / Saemiedigkien bïjre / Saemiedigkie - Sametinget
Innlegg ved presentasjon av Sametingsrådets beretning 23.09.15
Håaleme åehpiedehtiemisnie Saemiedigkieraerien reektemistie 23.09.15
FNs komité for bekjempelse av rasediskriminering (CERD) har nylig offentliggjort sin siste periodiske rapport om Norge.
EN:n raasesïerredimmiemoenehtse (CERD) lea aadtjen sov minngemes boelhkereektehtsem bæjhkoehtamme Nöörjen bïjre.
I rapporten uttrykker komiteen reell bekymring over norske myndigheters innsats for å bekjempe rasisme og hatprat mot etniske minoriteter og andre sårbare grupper.
Reektehtsisnie moenehtse aktem tjïelke tjoeperdimmiem buakta nöörjen åejvieladtji barkoste juktie raasismen jïh aassjoen vööste gæmhpodh etnihkeles unnebelåhkoej vööste jïh jeatjah prååsehke dåehkiej vööste.
Komiteen anbefaler flere tiltak for å styrke lovverk og planer for bekjempelse av rasistisk motivert vold og voksende fremmedfrykt og diskriminering.
Moenehtse jienebh råajvarimmieh juvnehte mah edtjieh laakide jïh soejkesjidie nænnoestehtedh juktie raasistiske vædtsoesvoeten jïh sjïdtije ammesasven jïh sïerredimmien vööste gæmhpodh.
I likhet med Sametingsrådet og flertallet i denne forsamlingen, er FNs rasediskrimineringskomité svært bekymret for språk- og opplæringssituasjonen for samiske barn.
Seammalaakan goh Saemiedigkieraerie jïh jienebelåhkoe daennie krirresne, EN:n raasesïerredimmiemoenehtse tjarke tjoeperdeminie dehtie gïele- jïh lïerehtimmietsiehkeste saemien maanide.
Sametinget har over mange år bedt om en økning av ressursene til samisk opplæring: læremidler, finansiering og lærerressurser.
Saemiedigkie lea gellie jaepieh birreme aktem lissiehtimmiem vierhtijste åadtjodh saemien lïerehtæmman: learoevierhtieh, finansieradimmie jïh lohkehtæjjavierhtieh.
Dette vil også i fortsettelsen være tema for vår dialog om budsjett og budsjettbehov med regjeringen.
Daate sæjhta aaj tïjjen åvtese akte teema årrodh gosse budsjedten jïh budsjedtedaerpiesvoeten bïjre rååresjibie reerenassine.
Jeg er også tilfreds med at FNs komité for bekjempelse av rasediskriminering adresserer norske myndigheters manglende oppfølging av Finnmarksloven og identifikasjon av rettigheter til land og vann i og utenfor Finnmark.
Manne aaj madtjeles ihke EN:n raasesïerredimmiemoenehtse jeahta nöörjen åejvieladtjh eah leah guhkiebasse barkeme Finnmaarhkelaakine jïh reaktaidentifikasjovnine eatnamasse jïh tjaatsan Finnmaarhkesne jïh Finnmaarhken ålkolen.
Som kjent har Sametingsrådet over lang tid kritisert manglende beskyttelse for urfolk og rettigheter i minerallovgivingen og svikt i plikten på reelle konsultasjoner mellom norske myndigheter og Sametinget.
Goh dijjieh daejrede dle Saemiedigkieraerie guhkiem laajhteme aalkoealmetjh jïh reaktah eah vaarjelimmiem utnieh mineraalelaakine, jïh eah sijjen dïedtem steereme dej tjïelke rååresjimmiej bïjre nöörjen åejvieladtji jïh Saemiedigkien gaskem.
Også dette har komiteen merket seg.
Jïh moenehtse aaj dam vïhtesjadteme.
De siste års innsats og arbeid fra stater og urfolk på den internasjonale arena har båret frukter.
Dej minngemes jaepiej råajvarimmie jïh barkoe mejtie staath jïh aalkoealmetjh leah dorjeme gaskenasjovnaale sijjesne leah hijven illedahkh vadteme.
Jeg minner om FNs erklæring om urfolks rettigheter og Alta 2013.
Manne måjhtajahtam EN:n bæjhkoehtimmien bïjre aalkoealmetji reaktaj bïjre jïh Alta 2013.
Den gode utviklingen viser nødvendigheten av at Sametinget deltar aktivt på den internasjonale arena.
Daate hijven evtiedimmie vuesehte lea daerpies Saemiedigkie lea eadtjohkelaakan meatan gaskenasjovnaale sijjesne.
Globaliseringstendensene medfører at beslutninger internasjonalt får konsekvenser lokalt i våre hverdagsliv.
Doh globaliseradimmietendensh darjoeh guktie sjæjsjalimmieh gaskenasjovnaale sijjesne konsekvensh voengesne åadtjoeh mijjen aarkebiejjien jieliedinie.
Sametingsmelding om solidaritet og internasjonalt arbeid behandles denne uka.
Saemiedigkiebïevnese solidariteeten jïh gaskenasjovnaale barkoen bïjre gïetesåvva daan våhkoen.
Der foreslår Sametingsrådet blant annet å styrke innsatsen overfor EUs beslutningsorganer.
Desnie Saemiedigkieraerie gaskem jeatjah raereste barkoem nænnoestehtedh EU:n sjæjsjalimmieåårgani vööste.
Meldingen og strategiene der er verktøy som vil styrke Sametingets rolle som en internasjonal aktør.
Bïevnese jïh strategijh desnie leah dïrregh mah sijhtieh Saemiedigkien råållam nænnoestehtedh goh akte gaskenasjovnaale aktööre.
Samtidig skal vi bidra til å konkretisere FNs erklæring om urfolksrettigheter for det samiske folket på hjemmebane.
Seamma tïjjen edtjebe viehkine årrodh tjïelkestidh EN:n bæjhkoehtimmiem aalkoealmetjereaktaj bïjre saemien åålmegidie mijjen laantesne.
Endrings- og utviklingstakten lokalt, nasjonalt og internasjonalt gjør at det samiske samfunnet stadig står overfor nye utfordringer.
Jarkelimmie- jïh evtiedimmiedrïekten gaavhtan voengesne, nasjovnaale jïh gaskenasjovnaale sijjesne, dle saemien siebriedahke ahkedh orre haestemi uvte tjåådtje.
Dette krever nye tanker og løsninger.
Dan åvteste daerpies orre åssjaldahkigujmie jïh raeriejgujmie.
Sist uke presenterte Sametingsrådet derfor en utredning om perspektiver på regjeringens kommunereform.
Minngemes våhkoen Saemiedigkieraerie dan åvteste aktem salkehtimmiem perspektijvi bïjre åehpiedehti reerenassen tjïeltereformese.
Jeg merket meg at plenumsleder Gaski innledningsvis i dag stilte oss spørsmålet;
Manne krööhkestim stoerretjåanghkoen åvtehke Gaski mijjese gyhtjelassem gihtji daan biejjien;
hvordan vil dagens samepolitikk bli vurdert om 150 år?
guktie daan beajjetje saemiepolitihke sæjhta vuarjasjamme sjïdtedh 150 jaepiej minngelen?
La meg si det slik: regjeringens kommunereform er også samepolitikk.
Baajede mannem dam naemhtie jiehtedh: reerenassem tjïeltereforme aaj saemiepolitihke.
Den vil berøre store og viktige politikkområder for samene, og den vil berøre spørsmål som omhandler samiske politiske rettigheter, ressurser og landområder og kulturelle rettigheter.
Dïhte sæjhta stoerre jïh vihkeles politihkesuerkiej bïjre årrodh saemide, jïh gyhtjelassi bïjre årrodh mah leah saemien politihkeles reaktaj bïjre, vierhtiej jïh eatnemedajvi bïjre jïh kultuvrelle reaktaj bïjre.
Utredningen skal nå ut på en bred høringsprosess i det samiske samfunnet.
Daelie salkehtimmie edtja akten gamte govlehtimmieprosessese saemien siebriedahkesne.
Men allerede nå kan jeg si at Sametingsrådets holdning i arbeidet med kommunereformen er at reformen må styrke rettighetssituasjonen og tjenestetilbudet for samer i kommunene.
Men joe daelie maahtam jiehtedh Saemiedigkieraerien vuajnoe dennie barkosne tjieltereformine lea reforme tjuara reaktatsiehkiem jïh dïenesjefaalenassem nænnoestehtedh saemide tjïeltine.
Hvis det om 150 år skal snakkes samisk i kommunene, undervises på samisk i skolen og leves samiske liv, så må kommunestruktur og rettigheter legge til rette for det.
Jis edtja saemiestidh tjïeltine, saemiengielesne ööhpehtidh skuvlesne jïh saemienlaaketje jieledh150 jaepiej minngelen, dellie tjïeltestruktuvre jïh reaktah tjuerieh dïsse sjïehteladtedh.
Kommunereformen har ikke assimilering som formål, slik vi hørte om tidligere i dag fra fornorskningspolitikkens århundre.
Tjïeltereforme ij assimileradimmiem ulmine utnieh, naemhtie guktie mijjieh aarebi daan biejjien govlimh daaroedehtemepolitihken jaepijste.
Men jeg frykter allikevel at den på sikt kan få slike effekter, dersom samer blir en kulturell og politisk minoritet i alle framtidens kommuner.
Men læjhkan bïllem dïhte guhkiebasse maahta dagkerh effekth åadtjodh, dastegh saemieh akte kultuvrelle jïh politihkeles unnebelåhkoe sjidtieh gaajhkine båetijen aejkien tjïeltine.
Plenumsleder Som også FNs rasediskrimineringskomité nevner, så er samiske områder og rettigheter under sterkt press fra storsamfunnet, både med hensyn til fiskeriressurser, mineralressurser og arealressurser.
Goh aaj EN:n raasesïerredimmiemoenehtse neebnie, dle saemien dajvh jïh reaktah tjarke behtjiedimmiem nuelesne stoerresiebriedahkeste, dovne göölemevierhtiej, mineraalevierhtiej jïh arealevierhtiej sjïekenisnie.
Kommunereformen og utfordringer knyttet til samisk kultur, språk og opplæring viser at det er et reelt behov for å se overordnet og samlet på disse utfordringene.
Tjïeltereforme jïh haestemh ektiedamme saemien kultuvrese, gielese jïh lïerehtæmman vuesiehtieh akte tjïelke daerpiesvoete gååvnese dejtie haestiemidie vuartasjidh eensilaakan jïh tjåenghkies.
Første anledning er senere denne uken:
Voestes nuepie lea mænngan daan våhkoen:
Sametinget skal under dette plenum behandle sak 37/15 Endring av ordlyden i Grunnloven § 108 og Grunnloven på samisk.
Saemiedigkie edtja daennie stoerretjåanghkosne aamhtesem 37/15 gïetedidh Jarkelimmie jiehtiegijstie Maadthlaakesne § 108 jïh Maadthlaake saemiengielesne.
Sametingsrådet foreslår en presisering i grunnloven om det samiske folkets status som landets urfolk.
Saemiedigkieraerie aktem tjïertestimmiem raereste maadthlaakesne saemien almetji staatusem bïjre goh laanten aalkoealmetjh.
Det er et høyst realpolitisk grep, og som står i forhold til de utfordringer og utviklingstrekk samene står overfor i dag.
Daate akte vihkeles realpolitihkeles råajvarimmie, mij lea seamma vihkeles goh doh haestemh jïh evtiedimmievæhta mej uvte saemieh daan biejjien tjåadtjoeh.
Plenumsleder Sametingsrådet har i august gjennomført en rundreise langs finnmarkskysten.
Saemiedigkieraerie lea mïetsken aktem fealadimmiem dorjeme Finnmaarhken gaedtiebealam.
Ressursene i havet er kilde til vekst og optimisme langs hele kysten.
Vierhtieh mearosne lea akte gaaltije sjïdtedæmman jïh optimismese abpe gaedtiebealam.
Hele Sametingsrådet har latt seg begeistre av livskraft og ståpå-viljen vi har møtt på hele turen fra Vardø til Havøysund.
Abpe Saemiedigkieraerie lea madtjeles sjïdteme dehtie jieledefaamoste jïh barkoevæljoste mejtie vuajneme abpe fealadimmesne Vardøen luvhtie Havøysunden gåajkoe.
Inntrykk og innspill tar vi med videre i arbeidet med Sjøsamiske strategier.
Daejnie manne leam raerien reektemem barkoen bïjre åehpiedehteme minngemes boelhkese.
Sametingsrådet har besluttet å gi sin støtte og til tilslutning til årets TV-aksjon i regi av Regnskogfondet Jeg oppfordrer samtlige representanter og samer for øvrig om å engasjere seg i årets aksjon.
Saemiedigkieraerie lea sjæjsjalamme sov dåarjoem vedtedh jïh nænnoestidh daan jaepien TV-aksjovnem maam Regnskogfondet reerie. Manne haastam gaajhkide tjirkijidie jïh jeatjah saemide eadtjohke årrodh daan jaepien aksjovnesne.
Årets aksjon retter seg spesielt mot urfolk i regnskogområder og kampen for urfolks rettigheter.
Daan jaepien aksjovne lea joekoen aalkoealmetji bïjre ebrieskåajjedajvine jïh gæmhpoen bïjre aalkoealmetji reaktaj åvteste.
Meld deg som bøssebærer eller bidra på andre måter.
Bïeljelh datne sïjhth böössaguedtiejinie årrodh jallh jeatjahlaakan dåarjoehtidh.
Takk for oppmerksomheten.
Gæjhtoe mov åvteste.
Innmelding i valgmanntallet / Valg og manntall / Forsiden - Sametinget
Tjaalasovveme veeljemelåhkosne / Veeljeme jïh veeljemelåhkoe / Saemiedigkie - Sametinget
Innmelding i valgmanntallet
Tjaalasovveme veeljemelåhkosne
Innmelding via internett
Tjaalasovveme gaskeviermien baaktoe
For å melde deg inn via internett må du logge inn med ID-portalen/MinID.
Juktie jïjtjemdh gaskeviermien baaktoe tjaalasovvedh tjoerh sïjse tjaangedh ID-portaline/MinID
Alle som avgir erklæring om at de oppfatter seg selv som same, og som enten
Tjaangh ikth Gaajhkesh mah bæjhkoehtieh dah jïjtjemse saemine utnieh, jïh mah
a) har samisk som hjemmespråk, eller b) har eller har hatt forelder, besteforelder eller oldeforelder med samisk som hjemmespråk, eller c) er barn av person som står eller har stått i manntallet kan kreve seg innført i valgmanntallet.
a) saemien hïejmegïeline utnieh, jallh b) utnieh jallh åtneme eejhtegh, aahka gon aajjah jallh maadteraahka maadteraajjah saemiengïeline hïejmegïeline, jallh c) leah maana aktede almetjistie mij tjåådtje jallh lea tjåådtjeme almetjelåhkosne maehtieh krïevedh satne veeljemelåhkosne tjaalasåvva
Alle samer fra Norge som er over 18 år eller fyller 18 år i valgåret, har rett til å registrere seg i valgmanntallet.
Gaajhkh saemieh Nöörjeste mah leah bijjelen 18 jaepien båeries jallh 18 jaepieh illieh veeljemejaepien, reaktoem utnieh veeljemelåhkosne tjaalasovvedh.
Samer som er statsborgere i andre nordiske land kan registrere seg i valgmanntallet dersom de den 30. juni i valgåret står innført i folkeregisteret som bosatt i Norge.
Saemieh mah leah staateårrojh jeatjah noerhtelaantine maehtieh veeljemelåhkosne tjaalasovvedh jis dah ruffien 30.b. veeljemejaepien leah almetjelåhkosne tjaalasovveme goh årrojh Nöörjesne.
Samer som ikke er fra et nordisk land, kan registrere seg i valgmanntallet dersom de har stått innført i folkeregisteret som bosatt i Norge de tre siste årene før valgdagen.
Saemieh mah eah leah aktede dejstie noerhtelaantijste maehtieh veeljemelåhkosne tjaalasovvedh jis dah leah almetjelåhkosne tjåådtjeme goh årrojh Nöörjesne dej golme minngemes jaepiej veeljemebiejjien åvtelen.
Innspill til melding om internasjonalt arbeid / Internasjonalt urfolkssamarbeid / Internasjonalt arbeid / Forsiden - Sametinget Innspill til melding om internasjonalt arbeid
Bööredimmie raeriejgujmie jïh vuajnoejgujmie båetedh Saemiedigkieraerien bïevnesasse gaskenasjovnaale barkoen bïjre / Gaskenasjovnaale aalkoealmetjelaavenjostoe / Gaskenasjovnaale barkoe / Saemiedigkie - Sametinget
Sametingsrådet skal fremme en melding med forslag til politikk om Sametingets internasjonale arbeid.
Saemiedigkieraerie edtja aktem bïevnesem buektedh raeriestimmiejgujmie politihkese Saemiedigkien gaskenasjovnaale barkoen bïjre.
Alle som ønsker har anledning til å komme med forslag og innspill til innholdet i denne meldingen.
Gaajhkesh mah sijhtieh, nuepiem utnieh raeriestimmiejgujmie jïh vuajnoejgujmie båetedh daan bïevnesen sisvegasse.
Sametinget forankrer det meste av sitt politiske arbeid i politiske meldinger om ulike tema.
Saemiedigkie dam jeanatjommesem sov politihkeles barkoste ektede politihkeles bïevnesinie ovmessie aamhtesi bïjre.
Forrige melding om internasjonalt arbeid var i 2006.
Evtebe bïevnese gaskenasjovnaale barkoen bïjre lij jaepien 2006.
Siden da har FN vedtatt erklæringa om urfolks rettigheter.
Dan mænngan EN bæjhkoehtimmiem aalkoealmetji reaktaj bïjre nænnoestamme.
Norge har ratifisert erklæringa og er derfor forpliktet til å gjennomføre innholdet i erklæringa gjennom både norsk rett, politikken eller gjennom tiltak.
Nöörje lea bæjhkoehtimmiem jååhkesjamme jïh dan åvteste dïedtem åtna sisvegem bæjhkoehtimmesne tjïrrehtidh dovne nöörjen reaktesne, politihkesne jallh råajvarimmiej tjïrrh.
112,63 kB FNs verdenskonferanse om urfolk i 2014 vedtok et sluttdokument der statene bekrefter vilje og ønske om å implementere FNs erklæring om urfolks rettigheter både på internasjonalt og nasjonalt nivå.
EN:n veartenekonferanse aalkoealmetji bïjre 2014 aktem galhkuvetjaatsegem nænnoesti gusnie staath væljoem jïh håhkoem vihtiestieh EN:n bæjhkoehtimmiem aalkoealmetji reaktaj bïjre sjïehtesjidh dovne gaskenasjovnaale jïh nasjovnaale daltesisnie.
Ny melding om internasjonalt arbeid vil ta utgangspunkt i sametingsrådets redegjørelse om samisk internasjonale arbeid, som ble plenumsbehandlet tidligere i år.
Orre bïevnese gaskenasjovnaale barkoen bïjre sæjhta våaroeminie utnedh saemiedigkieraerien reektemisnie saemien gaskenasjovnaale barkoen bïjre, maam stoerretjåanghkosne gïetedin aarebi daan jaepien.
Meldingen vil innarbeide den utviklingen som har skjedd i det internasjonale urfolksarbeidet og urfolksretten siden forrige melding.
Bïevnese sæjhta dam evtiedimmiem sjïehtesjidh mij lea orreme dennie gaskenasjovnaale aalkoealmetjebarkosne jïh aalkoealmetjereaktesne evteben bïevnesen mænngan.
Mål og prinsipper for arbeidet:
Ulmieh jïh prinsihph barkose:
- de rettigheter som anerkjennes i FN-erklæringen er minstestandarder for overlevelsen av verdens urfolk, og deres verdighet og velferd.
- doh reaktah mejtie jååhkesje EN-bæjhkoehtimmesne leah doh unnemes standaardh jis veartenen aalkoealmetjh edtjieh båetijen aejkien jieledh, jïh dej vyörtegsvoeten jïh tråjjesvoeten gaavhtan.
- innholdet i erklæringen skal implementeres i lovverk og praktisk politikk som påvirker det samiske folk og andre urfolks hverdag.
- edtja sisvegem bæjhkoehtimmesne sjïehtesjidh laakine jïh praktihkeles politihkesne mah aarkebiejjiem tsevtsieh saemide jïh jeatjah aalkoealmetjidie
Meldingens innsatsområder:
bïevnesen sjïere barkoesuerkieh:
Per i dag ser man for seg fem hovedfelt i meldinga:
Daan biejjien dellie vïjhte åejviesuerkieh bïevnesisnie åtna:
Det samiske samarbeidet: som omhandler det Samiske parlamentariske råd, arbeidet med nordiske samekonvensjon og samer bosatt i Russland.
Saemien laavenjostoe: mij lea Saemien parlamentarihkeles raerien bïjre, barkoe noerhtelaanti saemiekonvensjovnine jïh saemieh mah Russlaantesne årroeh
”Nordområdepolitkken”: som vil omtale Barentssamarbeidet, EU og Arktiske råd.
”Noerhtedajvepolitihke”: mij sæjhta Barentslaavenjostoem, EU:m jïh Arktiske raeriem ållermaehtedh.
FN-arbeidet: Samarbeid med urfolk, stater og organisasjoner
EN-barkoe: Laavenjostoe aalkoealmetjigujmie, staatigujmie jïh siebriejgujmie
Solidaritet og samarbeid med urfolk: om å bistå til at situasjonen til andre urfolk blir bedre gjennom politisk støtte, utveksling av kompetanse og erfaringer, samt bistand til kapasitetsfremmende tiltak og andre prosjekter
Solidariteete jïh laavenjostoe aalkoealmetjigujmie: viehkiehtidh guktie tsiehkie jeatjah aalkoealmetjidie buerebe sjædta politihkeles dåarjoen tjïrrh, maahtoem jïh dååjrehtimmieh juekedh, jïh viehkie råajvarimmide mah barkoefaamoem eevtjieh jïh jeatjah prosjekth
Globale utfordringer: forhold som påvirker urfolk, klimaendringer, bærekraftig utvikling, helsespørsmål og andre forhold.
Abpeveartenen haestemh: tsiehkieh mah aalkoealmetjh tsevtsieh, klijmajarkelimmieh, monnehke evtiedimmie, healsoegyhtjelassh jïh jeatjah tsiehkieh.
Sametingsrådet har hittil blant annet hatt møter med samiske organisasjoner og institusjoner som Samerådet, Gáldu, Sámi nissonforum, Mama Sara Education Foundation og Árran Julevsáme guovdásj.
Saemiedigkieraerie lea daan raajan gaskem jeatjah tjåanghkoeh åtneme saemien siebriejgujmie jïh institusjovnigujmie goh Saemieraerie, Gáldu, Sámi nissonforum, Mama Sara Education Foundation jïh Árran Julevsaemien jarnge.
Slik kan du komme med innspill
Naemhtie maahtah raeriejgujmie båetedh
Les sametingsrådets redegjørelse om samisk internasjonale arbeid og send dine innspill per e-post til Jon Petter Gintal jon.petter.gintal@samediggi.no og Inger Johanne Mudenia inger.johanne.mudenia@samediggi.no
Lohkh saemiedigkieraerien reekteme saemien gaskenasjovnaale barkoen bïjre jïh seedth dov raerieh e-påasten baaktoe diekie; Jon Petter Gintal, jon.petter.gintal@samediggi.no jïh Inger Johanne Mudenia inger.johanne.mudenia@samediggi.no
Frist for å sende innspill er satt til 9. januar 2015.
Mierie juktie raerieh seedtedh lea tsïengelen 9.b. 2015.
Internasjonalt arbeid / Forsiden - Sametinget
Gaskenasjovnaale barkoe / Saemiedigkie - Sametinget
Internasjonalt arbeid
Gaskenasjovnaale barkoe
Urfolk i verden lever under svært ulike, og ofte vanskelige livsvilkår.
Veartenen aalkoealmetjh joekehts, jïh daamtaj geerve jieledetsiehkiej nuelesne jielieh.
En internasjonal regulering av statenes håndtering og samhandling med urfolk har derfor vært av svært stor betydning for verdens urfolk.
Akte gaskenasjovnaale stuvrehtimmmie staati gïetedimmeste jïh ektiedahkoste aalkoealmetjigujmie lea dannasinie joekoen vihkeles orreme veartenen aalkoealmetjidie.
Dette både for å bli akseptert som urfolk og for at statene i sin politikkutforming respekterer urfolks særskilte posisjon og interesser som folk.
Daate dovne jis edtja jååhkesjimmiem aalkoealmetjinie åadtjodh, jïh ihke staath sijjen politihkehammoedimmesne, aalkoealmetji sjïere sijjiem jïh iedtjh goh almetjh seahkarieh.
Samisk samarbeid
Saemien laavenjostoe
Internasjonalt urfolkssamarbeid
Gaskenasjovnaale aalkoealmetjelaavenjostoe
En styrking av menneskerettighetene for urfolk.
Aalkoealmetji almetjereaktah veaksahkåbpoe darjodh.
En bærekraftig utvikling som trygger det materielle grunnlaget for samisk og andre urfolks kultur.
Aktem monnehke evtiedimmiem utnedh mij dam materijelle våaromem saemien kultuvrese jïh jeatjah aalkoealmetji kultuvrese, jearsoesåbpoe dorje.
Et utstrakt samarbeid mellom samene over landegrensene
Aktem vijries laavenjostoem saemiej gaskem utnedh, laanteraasti rastah.
At de nordiske landene underskriver en Nordisk samekonvensjon som anerkjenner urfolks rett til selvbestemmelse.
Dah Noerhtelaanth aktem Noerhtelaanti saemiekonvensjovnen vuelietjaelieh mij aalkoealmetji reaktam jååhkesje jïjtje nænnoestidh.
Sametinget forvalter prinsipielle standpunkt og interesser som fremmes og forsvares på den internasjonale arena.
Saemiedigkie prinsihpeles vuajnoeh jïh iedtjh reerie, mejtie buakta jïh vaarjele dennie gaskenasjovnale sijjesne.
Det er viktig at urfolksdimensjonen i nasjonale og internasjonale fora blir ivaretatt og, og at saker som har betydning for urfolk blir fremmet både nasjonalt og internasjonalt.
Vihkeles daate aalkoealmetjedimensjovne nasjovnale jïh gaskenasjovnale sijjine gorresåvva, jïh aamhtesh mah ulmiem utnieh aalkoealmetjidie åvtese båata, dovne dennie nasjovnale jïh gaskenasjovnale sijjesne.
Selve eksistensen og tilværelsen til urfolksgruppene bygger på utvikling og hvordan utvikling forankres lokalt, nasjonalt og internasjonalt.
Abpe aalkoealmetji jielede evtiedæmman bigkie, jïh guktie evtiedimmie gårreldihkie sjædta voenges, nasjovnales jïh gaskenasjovnales.
Fleksibilitet og omstilling, kontinuitet og fornyelser er sentrale begreper for formingen av morgendagens urfolkssamfunn.
Fleksibiliteete jïh jarkelimmie, kontinuiteete jïh orrestimmieh leah vihkeles dïejvesh juktie jirredebiejjien aalkoealmetjesiebriedahkh hammoedidh.
For noen urfolksgrupper har utviklingen av det moderne fellesskapet vært en selvfølge, mens for andre har samfunnsendringer medført uløselige dilemma og opplevelse av ikke å mestre den nye tid.
Muvhtide aalkoealmetjedåehkide dle evtiedimmie dehtie daajbaaletje ektievoeteste akte buajhkoesvoete orreme, mearan mubpide dle jarkelimmieh siebriedahkesne jïjnjh tjoeperdimmieh sjugniedamme, jïh naaken dååjreme dah eah dam orre tïjjem haalvh.
Mange opplever og ikke få ta del i velstandsuttviklingen, det er for eksempel klare paralleller mellom fattigdom og urfolk.
Jeenjesh dååjrieh dah eah åadtjoeh meatan årrodh dennie hijven evtiedimmesne, vuesiehtimmien gaavhtan dle tjïelke parallellh giefiesvoeten jïh aalkoealmetji gaskem.
Og mange er også fremmedgjort i forholdet til det moderne teknologiske samfunnet som har tatt form de siste tiårene.
Jïh jeenjesh aaj ammes domtoeh dan daajbaaletje tekonologeles siebriedahkese mij dej minngemes luhkiejaepiej sjïdteme.
Samenes kulturelle mobilisering, som skjøt ny fart fra slutten av 1960-tallet, medførte et klart behov for å internasjonalisere kampen for kulturell overlevelse og utvikling.
Saemiej kultuvrelle mobiliseringe, mij vihth eelki varke juhtedh 1960-låhkoen minngiegietjeste, darjoeji guktie daerpies sjïdti dam ræjhtoem gaskenasjovnale darjodh, jis kultuvre edtji guhkiebasse jieledh jïh evtiesovvedh.
Samesak ble i økende grad urfolkssak.
Jiene jienebe dle saemieaamhtese aalkoealmetji aamhtesinie sjïdti.
De samiske organisasjonene arbeidet fra 1970-tallet aktivt for å delta i det internasjonale urfolksarbeidet blant annet gjennom stiftelsen av Verdensrådet for urfolk (WCIP) i 1975.
Dah saemien siebrieh eadtjohkelaakan berkin 1970-låhkoen raejeste juktie meatan årrodh dennie gaskenasjovnale aalkoealmetjebarkosne, gaskem jeatjah gosse Aalkoealmetji Vearteneraerie tseegkesovvi (WCIP) jaepien 1975.
Seinere har urfolk arbeid med ILO-konvensjon nr. 169 om urfolk og stammefolk i selvstendige stater, FNs erklæring om urfolks rettigheter og den dynamiske utviklingen av FN-konvensjonen om sivile og politiske rettigheter av 1966.
Mænngan aaj aalkoealmetjh ILO-konvensjovnine nr. 169 barkeme, aalkoealmetji jïh tjiertealmetji bïjre jïjtjeraarehke staatine, EN’i bæjhkoehtimmine aalkoealmetji reaktaj bïjre jïh dejnie dynamihkeles evtiedimmine EN’i konvensjovneste, sivijle jïh politihkeles reaktaj bïjre jaepeste 1966.
Det internasjonale urfolksarbeidet, og samenes deltakelse i dette, har hatt direkte betydning for samenes situasjon.
Dïhte gaskenasjovnale aalkoealmetjebarkoe, jïh dannasinie saemieh lin meatan desnie, ryöktesth ulmiem åtneme saemiej tseahkan.
Dette kom svært tydelig fram i prosessen som ledet fram til finnmarksloven i 2005.
Daate joekoen tjyölhkehke sjïdti dennie prosessesne mij finnmaarhkelaaken vööste stuvri jaepien 2005.
Både ILO, FNs rasediskrimineringskomité, FNs spesialrapportør for urfolks menneskerettighetssituasjon og internasjonale folkerettseksperter sine uttalelser og anbefalinger var av avgjørende betydning for at samiske rettigheter ble anerkjent i den grad de ble ved vedtakelsen av finnmarksloven.
Dovne ILO, EN’i rase-sierrestallememoenehtse, EN’i sjïerereektije aalkoealmetji almetjereaktatseahkan jïh gaskenasjovnale almetjereaktaeksperth lahtestimmieh jïh juvnehtimmieh bööktin mah lin joekoen vihkeles ihke saemien reaktah jååhkesjamme sjïdtin, dan mearan sjïdtin, gosse finnmaarhkelaakem nænnoesti.
Det grenseoverskridende arbeidet retter seg blant annet mot nasjonale og internasjonale fora som angår FN, Samisk parlamentarisk råd, Barentssamarbeidet, det Arktiske samarbeidet, nordisk samarbeid, nordområdepolitikken, Interreg og den nordlige dimensjon (EU).
Dïhte raastedåaresth barkoe lea gaskem jeatjah nasjovnale jïh gaskenasjovnale forajgujmie, goh EN, Saemien parlamentarihkeles raerie, Barentslaavenjostoe, Arktiske laavenjostoe, noerhtelaanti laavenjostoe, noerhtedajvepolitihke, Interreg jïh dïhte noerhte dimensjovne (EU).
Internasjonalt urfolkssamarbeid / Internasjonalt arbeid / Forsiden - Sametinget
Gaskenasjovnaale aalkoealmetjelaavenjostoe / Gaskenasjovnaale barkoe / Saemiedigkie - Sametinget
Sametinget samhandler og samarbeider med andre samiske og urfolks organisasjoner, institusjoner og nettverk som jobber grenseoverskridende.
Saemiedigkie aktesivyöki barka jïh laavenjostoe jeatjah saemien jïh aalkoealmetji siebriejgujmie, institusjovnigujme jïh viermiejgujmie, mah raasti dåaresth berkieh.
At de nordiske landene underskriver en Nordisk samekonvensjon som anerkjenner urfolks rett til selvbestemmelse.
Dah Noerhtelaanth aktem Noerhtelaanti saemiekonvensjovnem jååhkesjieh mij aalkoealmetji reaktam jååhkesje jïjtje nænnoestidh.
En styrking av menneskerettighetene for urfolk.
Aalkoealmetji almetjereaktah nænnoestehtedh.
En bærekraftig utvikling som trygger det materielle grunnlaget for samisk og andre urfolks kultur.
Aktem monnehke evtiedimmiem utnedh mij dam materijelle våaromem gorrede saemien jïh jeatjah aalkoealmetji kultuvride.
Nordisk samekonvensjon Behov for en overnasjonal beskyttelse og overnasjonal tilretteleggelse av et regelverk som tar hensyn til den samiske befolkning i våre tradisjonelle om råder, har vært et stadig tilbakevendende tema når samiske organisasjoner har vært samlet.
Noerhtelaanti saemiekonvensjovne Akte teema mij daamtaj bååstede båateme gosse saemien siebrieh leah gaavnesjamme, lea daerpies aktine bijjienasjovnaale vaarjelimmine jïh bijjienasjovnaale sjïehteladtemasse njoelkedassijste, mah dejtie saemien almetjidie krööhkieh mijjen aerpievuekien dajvine.
Dette har skjedd med bakgrunn i at samefolket tradisjonelle områder gjennom historiens løp har blitt delt opp slik at vi bebor områder i fire land.
Daate heannadamme dan åvteste saemiej aerpievuekien dajvh histovrijen tjïrrh leah juakasovveme, guktie saemien dajvh leah njieljie laantine.
I fire land med til dels ulik lovgivning, ulik politikk og ulike preferanser.
Njieljie laantine, såemiesmearan joekehts laakigujmie, joekehts politihkine jïh joekehts preferansigujmie.
Preferanser som i ulik grad tilgodeser samenes posisjon som urfolk og minoritet.
Preferansh mah joekehtslaakan saemiej sijjiem krööhkestieh goh aalkoealmetjh jïh unnebelåhkoe.
Under Nordisk Råds sesjon i Reykjavik i 28. februar 1995 besluttet de nordiske ministrene med ansvar for samiske spørsmål å inngå et samarbeid med sikte på en nordisk samekonvensjon.
Noerhtelaanti Raerien sesjovnesne Reykjavikesne goevten 28.b. 1995, dah noerhtelaanti ministerh sjæjsjalin, mah dïedtem utnieh saemien gyhtjelassi åvteste, aktem laavenjostoem tseegkedh juktie noerhtelaanti saemiekonvensjovnem buektiehtidh.
Det ble besluttet å nedsette en arbeidsgruppe som skulle utrede behov og grunnlag for en konvensjon.
Dellie sjæjsjalin aktem barkoedåehkiem nammoehtidh mij edtji daerpiesvoetide jïh våaromem salkehtidh akten konvensjovnese.
Denne arbeidsgruppen fremmet sin innstilling i juni 1998.
Daate barkoedåehkie sov voestes raeriestimmiem böökti ruffien 1998.
Arbeidsgruppen skulle ikke legge fram forslag til konvensjonstekst, men komme med anbefalinger vedrørende den videre prosessen.
Ij lij barkoedåehkien barkoe aktem raeriestimmiem konvenjovneteekstese buektedh, men juvnehtimmiejgujmie båetedh dan vijriesåbpoe prosessen bïjre.
Arbeidsgruppen konkluderte med at det er grunnlag og behov for en nordisk samekonvensjon og at dette arbeidet burde videreføres ved å oppnevne et ekspertutvalg med mandat til å utarbeide et forhandlingsutkast.
Barkoedåehkie vihtiesti våarome jïh daerpies aktem noerhtelaanti saemiekonvensjovnem utnedh, jïh daate barkoe byöroe jåarhkedh aktine ekspertemoenehtsinie, man mandaate lij aktem raeriestimmiem darjodh rååresjæmman.
De respektive ministrene med ansvar for samiske spørsmål besluttet på møtet i Stockholm 7. november 2001 å nedsette en ekspertgruppe med oppgave å utarbeide forslag til en nordisk samekonvensjon.
Fïereguhte ministere mij diedtem utni saemien gyhtjelassi åvteste, sjæjsjali tjåanghkosne Stuehkesne gålkoen 7.b. 2001, aktem ekspertedåehkiem nammoehtidh mij edtji raeriestimmieh buektedh akten noerhtelaanti saemiekonvensjovnese.
Høyesterettsjustitiarius Carsten Smith ble oppnevnt som ekspertgruppens leder.
Jillemesreaktajustitiarijuse Carsten Smith eksepertedåehkien åvtehkinie sjïdti.
De øvrige medlemmer og vara-medlemmer representerte alle framstående ekspertise inne folkerett og internasjonal urfolksrett.
Doh jeatjah lïhtsegh jïh sæjjasadtjh lin gaajhkesh maehteles eksperth almetjereaktan jïh gaskenasjovnaale aalkoealmetjereaktan sisnjeli.
I 2005 la ekspertgruppen fram et forslag til en nordisk samekonvensjon.
Jaepien 2005 dle ekspertedåehkie aktem raeriestimmiem böökti akten noerhtelaanti saemiekonvensjovnese.
Konvensjonsforslaget har som målsetting å sikre en bedre og tryggere framtid for samene både som et folk i Norden og som enkeltindivider innenfor de respektive nordiske land.
Konvensjovneraeriestimmien ulmie lea aktem buerebe jïh jearsoesåbpoe båetijen biejjien gorredidh saemide, dovne goh akte åålmege Noerhtelaantine, jïh goh aktegs almetjh fïereguhten noerhtelaantesne.
Konvensjonsforlaget etablerer ingen krav eller utfordringer i forhold til de stater samene bebor ut over krav om nødvendig respekt for samisk identitet, språk, kultur og levesett.
Konvensjovneraeriestimmie ij naan krïevenassh jallh haestemh tseegkh dejtie staatide gusnie saemieh årroeh, bielelen saemien identiteetem, gïelem, kultuvrem jïh jieledevuekiem krööhkedh.
Dette er rettigheter som allerede er søkt tilstrebet i allerede eksisterende internasjonale rettslige standarder som gjelder minoriteter og som alle de nordiske land bekjenner seg til.
Dah leah reaktah mejtie joe lea pryöveme sjïehtesjidh dejnie joe daaletje gaskenasjovnaale riekteles standardine mah leah unnebelåhkoej bïjre, jïh mejtie gaajhkh noerhtelaanth byjhkesjieh.
Videre gjelder det rettigheter samene har som urfolk i Norden.
Vijriesåbpoe dle aaj dej reaktaj bïjre mejtie saemieh goh aalkoealmetjh Noehtelaantine utnieh.
Rettigheter som skal sikre mot fortrengsel og fremmedgjøring i forhold til de områder og de materielle forutsetninger for samenes egen kultur og levesett.
Reaktah mah edtjieh gorredidh olles saemieh tjijtesovvh jïh ammes dorjesovvh saemien dajvine, jïh saemiej materijelle kultuvresne jïh jieledevuekine.
Erkjennelsen av den historiske tilstedeværelse av flere folk innenfor de respektive lands grenser skaper utfordringer med hensyn til gjensidig respekt og anerkjennelse av den enkelte folkegruppes opprinnelse, språk, kultur og levesett, og forplikter til aktiv handling fra statens øverste organer, og om nødvendig til samarbeid med andre stater dersom det er nødvendig for å realisere målsettingene.
Byjhkesjidh jienebh almetjh histovrijen mietie leah fïereguhten laanten raasti sisnjeli orreme, haestemh sjugnede, gosse edtja dan aktegs almetjetjierten maadtoem, gïelem, kultuvrem jïh jieledevuekiem krööhkedh jïh jååhkesjidh, jïh åelede staaten bijjemes åårganh eadtjohke årrodh jïh jis daerpies, jeatjah staatigujmie laavenjostedh jis daerpies juktie ulmide jaksedh.
Les mer om utkastet til Nordisk samekonvensjon her.
Lohkh vielie raeriestimmien bïjre Noerhtelaanti konvensjovnese daesnie.
I mars 2011 startet forhandlingene mellom Finland, Sverige og Norge om nordisk samekonvensjon.
Njoktjen 2011 dah rååresjimmieh eelkin Såevmien, Sveerjen jïh Nöörjen gaskem, akten noerhtelaanti saemiekonvensjovnen bïjre.
En arbeidsgruppe vurderte konvensjonskastet fra ekspertgruppen, og avga i 2007 en rapport - " Gjennomgåelse av utkast til nordisk samekonvensjon — vurdering av forholdet til gjeldende folkerettslige forpliktelser og gjeldende nasjonal rett i Norge ".
Akte barkoedåehkie konvensjovneraeriestimmiem ekspertedåehkeste vuarjasji, jïh jaepien 2007 aktem reektehtsem böökti «Gjennomgåelse av utkast til nordisk samekonvensjon - vurdering av forholdet til gjeldende folkerettslige forpliktelser og gjeldende nasjonal rett i Norge".
Arbeidsgruppen bestod av medlemmer fra Arbeids- og inkluderingsdepartementet, Justisdepartementet, Kommunal- og regionaldepartementet, Utenriksdepartementet, og Sametinget.
Barkoedåehkesne lïhtsegh Barkoe- jïh ektiedimmiedepartemeenteste, Justijsedepartemeenteste, Tjïelten- jïh regijovnaledepartemeenteste, Ålkoerijhkedepartemeenteste jïh Saemiedigkeste.
Forhandlingene mellom Sverige, Finland og Norge er organisert etter en toleddet modell.
Dah rååresjimmieh Sveerjen, Såevmien jïh Nöörjen gaskem leah öörnedamme akten maallen mietie, göökte boelhkigujmie.
Den første fasen består av en gjennomgang av konvensjonsutkastet, hvor partene redegjør for sine synspunkter på de enkelte kapitler og artikler.
Dïhte voestes boelhke lea akte gïehtjedimmie konvensjovneraeriestimmeste, gusnie dah guejmieh sijjen vuajnoeh tjïelkestieh dej aktegs kapihteli jïh artihkeli bïjre.
Det vil ikke bli substansforhandlinger i denne fasen.
Ij sïjhth rååresjimmieh aamhtesi bïjre sjïdtedh daan boelhken.
I runde nummer to skal det gjennomføres reelle forhandlinger om konvensjonsutkastet.
Mubpien boelhken edtja vihties rååresjimmieh tjïrrehtidh konvensjovneraeriestimmien bïjre.
Det er en målsetning at hele prosessen skal være sluttført innen fem år.
Akte ulmie lea abpe prosesse edtja gaervies årrodh eannan vïjhte jaepieh.
Den norske forhandlingsdelegasjonen ledes av Fornyings-, administrasjons- og kirkedepartementet og har for øvrig representanter fra Utenriksdepartementet og Sametinget.
Nöörjen rååresjimmiedelegasjovnen åvtehke lea Orrestehteme-, reereme- jïh gærhkoedepartemeente, jïh lissine dle tjirkijh aaj Ålkoerïjhkedepartemeenteste jïh Saemiedigkeste.
Biologisk mangfold
Biologeles gellievoete
Det samiske samfunnet, og andre urfolkssamfunn, står overfor utfordringer som fordrer en dynamisk og sektorovergripende politikk og forvaltning der urfolksrettigheter, kulturvern og naturforvaltning må ses i sammenheng.
Saemien siebriedahke, jïh jeatjah aalkoealmetjesiebriedahkh stoerre haestemi uvte tjåadtjoeh, mah aktem dynamihkeles jïh sektovrevijries politihkem jïh reeremem krievieh, gusnie aalkoealmetji reaktah, kultuvrevaarjelimmie jïh eatnemereereme tjuerieh ektesne vuajnalgidh.
Dette er viktig ikke bare fordi urfolks kultur kan sies å være nært knyttet til naturen, men også fordi internasjonale miljøkonvensjoner må ses i sammenheng med urfolksrettighetene.
Daate lea vihkeles, ij ajve dannasinie maahta jiehtedh aalkoealmetji kultuvre lea lïhke eatnamasse ektiedamme, men aaj dannasinie gaskenasjovnale byjresekonvensjovnh aalkoealmetji reaktajgujmie tjuerieh ektesne vuejnalgidhh.
Bevaring av levesettet og kulturen til urfolk bidrar til bevaring av biologisk mangfold, og omvendt.
Gorredimmie aalkoealmetji jieledevuekeste jïh kultuvreste viehkehte dam biologeles gellievoetem vaarjelidh, jïh båastode.
Utvikling av miljøstandarder som trygger det materielle grunnlaget for samisk og andre urfolks kultur er viktig for å sikre en bærekraftig utvikling.
Evtiedimmie byjresestandardijstie, mah dam materijelle våaromem saemien jïh jeatjah aalkoealmetji kultuvrese gorredieh, lea vihkeles jis edtja aktem monnehke evtiedimmiem gorredidh.
Internasjonalt er det FNs konvensjon om biologisk mangfold fra 1992 og FNs miljøprogram (UNEP)som er toneangivende og styrende i forhold til bruk og vern av verdens naturressurser.
Gaskenasjovnaale dle ENn konvensjovne biologeles gellievoeten bïjre jaepeste 1992, jïh ENn byjreseprogramme (UNEP) mah otnjegem vuesiehtieh jïh åtnoem jïh vaarjelimmiem stuvrieh veartenen eatnemevierhtijste.
I dag er det 193 medlemsland som har ratifisert biokonvensjonen og som er forpliktet til å følge målene og formålet om bevaring og bærekraftig bruk av biologisk mangfold.
Daan biejjien 193 lïhtsegelaanth mah biokonvensjovnem jååhkesjamme, jïh mah leah åeliedamme ulmide jïh åssjelem vaarjelimmien jïh monnehke åtnoen bïjre fulkesidh dehtie biologeles gellievoeteste.
Naturressursene representerer store verdier og gir grunnlaget til menneskers liv, kosthold og helse.
Eatnemevierhtieh leah stoerre aarvoeh, jïh våaromem vedtieh almetji jieliedasse, beapmojde jïh healsose.
I FN jobbes det for bindende avtaler som skal sikre en rettferdig fordeling av de fordeler som bruken av naturen gir.
ENsne barkeminie viedteldihkie latjkoeh buektiehtidh, mah edtjieh aktem reaktoe joekedimmem dejstie aevhkijste gorredidh, mah åtnoem eatnamistie vedtieh.