pere/sami_parallel huggingface dataset:
Sametingspresident Aili Keskitalo sier at samiske skoler, organisasjoner, idrettslag, institusjoner og andre offentlige myndigheter må sette vold mot kvinner på dagsorden.
Saemiedigkiepresidente Aili Keskitalo jeahta saemien skuvlh, siebrieh, gaarsjelimmiesiebrieh, institusjovnh jïh jeatjah byögkeles åejvieladtjh tjuerieh vædtsoesvoetem nyjsenæjjaj vööste biejjieöörnegasse bïejedh.
– Jeg vil også utfordre samiske menn og gutter til å delta mer aktivt i debatten om hvordan vi skal forhindre vold mot kvinner.
– Sïjhtem aaj saemien ålmah jïh baernieh haestedh vielie eadtjohke meatan årrodh digkiedidh guktie mijjieh edtjebe vædtsoesvoetem nyjsenæjjaj vööste heerredidh.
Snakk med dine sønner og kamerater.
Soptsestidie dov baerniejgujmie jïh voelpigujmie.
Vær med på å sette grenser.
Årrode meatan raasth bïejede.
Inviter dem til å ta ansvar for at deres kjærester, søstre og mødre er trygge både hjemme og i samfunnet, sier Keskitalo.
Bööredidie dejtie dïedtem vaeltedh guktie dej mïelehkh, åabpah jïh tjidtjieh leah jearsoes dovne gåetesne jïh siebriedahkesne, Keskitalo jeahta.
– Tar ikke ansvar
– Ij dïedtem vaeltieh
Sametinget ønsker mer forskningsbasert kunnskap om vold mot kvinner, for å få et helhetlig bilde av årsaker og tiltak som fungerer.
Saemiedigkie vielie dotkemebaseradamme daajroem sæjhta vædtsoesvoeten bïjre nyjsenæjjaj vööste, juktie aktem ållesth guvviem åadtjodh fåantojste jïh dej råajvarimmiej bïjre mah juhtieh.
Det må utvikles forebyggende tiltak mot vold, kompetansen i hjelpeapparatet må heves og hjelpe- og behandlingstilbudet må utvikles.
Tjuara heerreden råajvarimmieh evtiedidh vædtsoesvoeten vööste, maahtoe viehkieabparaatesne tjuara læssanidh jïh viehkie- jïh båehtjierdimmiefaalenasse tjuara evtiesovvedh.
– Sametinget har etterlyst en handlingsplan fra regjeringen mot vold i nære relasjoner og ønsker mer forskning på blant annet årsakene.
– Saemiedigkie aktem dahkoesoejkesjen mietie gihtjeme reerenasseste vædtsoesvoeten vööste lïhke ektiedimmine, jïh vielie dotkemem sæjhta gaskem jeatjah fåantoej bïjre.
Selv om det samiske samfunnet har et stort ansvar, så klarer vi ikke alene å stoppe problemet, sier sametingspresident Aili Keskitalo.
Jalhts saemien siebriedahke aktem stoerre dïedtem åtna, ibie oktegh buektehth daam dåeriesmoerem nåhkehtidh, saemiedigkiepresidente Aili Keskitalo jeahta.
I denne saken har Sametinget støtte fra flere FN-organer, som har bedt Norge om å utarbeide tiltak mot vold i det samiske samfunn.
Daennie aamhtesisnie dåarjoem utnebe jieniebistie EN-årgaanijste, mah leah Nöörjem birreme råajvarimmieh vædtsoesvoeten vööste evtiedidh saemien siebriedahkesne.
– Likestillingsombudet har også tatt opp saken med Regjeringen.
– Mïrrestallemetjirkije lea aaj aamhtsem bæjjese vaalteme reerenassine.
Likevel tar ikke Regjeringen ansvar.
Læjhkan ij reerenasse dïedtem vaeltieh.
Det er for oss uforståelig og skuffende, sier Keskitalo.
Dam ibie guarkah jïh destie libie håjnoes, Keskitalo jeahta.
Taushet tar liv
Sjaevehtsvoete jieledem vaalta
Sametinget, Krisesentersekretariatet og Likestillings- og diskrimineringsombudet arrangerer i samarbeid et seminar på Sametinget 26. november. Tittelen på seminaret er vold mot kvinner og vold i nære relasjoner i samiske samfunn.
Saemiedigkie, aehpiejarngen tjaelemessijjie jïh Mïrrestalleme- jïh sïerredimmietjirkije ektesne aktem seminaarem öörnedieh Saemiedigkesne gålkoen/rahkan 26. b. Seminaaren nomme lea vædtsoesvoete nyjsenæjjaj vööste jïh vædtsoesvoete lïhke ektiedimmine saemien siebriedahkine.
Krisesentersekretariatet og Likestillings- og diskrimineringsombudet arrangerer for femte år på rad kampanjen «Taushet tar liv» for å bidra til å forebygge vold i nære relasjoner og partnerdrap.
Aehpiejarngen tjaelemessijjie jïh Mïrrestalleme- jïh sïerredimmietjirkije kampanjem «Sjaevehtsvoete jieledem vaalta, (Taushet tar liv)» dan vïjhteden jaepien iktemierien öörnedieh juktie vædtsoesvoetem lïhke ektiedimmine jïh guejmiebåvvastimmiem heerredidh.
I år fokuserer kampanjen spesielt på vold mot kvinner og vold i nære relasjoner i samiske samfunn.
Daan jaepien kampaanje aktem sjïere fokusem åtna vædtsoesvoetese nyjsenæjjaj vööste jïh vædtsoesvoete lïhke ektiedimmine saemien siebriedahkine.
Nasjonalt Institutt for Menneskerettigheter (NIM) har avdekket en stor menneskerettslig utfordring på dette området, som behandles i «temarapport om vold og overgrep i samiske samfunn».
Nasjonaale Almetjereaktaj Instituhte Nasjonalt Institutt for Menneskerettigheter (NIM) aktem stoerre almetjerïekteles haestemem gaavneme daennie suerkesne, mij gïetesåvva «teemareektehtsisnie vædtsoesvoeten jïh daaresjimmiej bïjre saemien siebriedahkine».
Undersøkelser viser at opptil 49 prosent av samiske kvinner i Norge har vært utsatt for vold eller overgrep og at svikt i systemene kan føre til at de ikke får den hjelpen de trenger.
Goerehtimmieh vuesiehtieh raajan 49 % saemien nyjsenæjjijste Nöörjesne leah vædtsoesvoetem jallh daaresjimmiem dååjreme jïh vaanoej gaavhtan systeemesne dah eah dam daerpies viehkiem åadtjoeh.
– Målet med seminaret på Sametinget er få til en god diskusjon om hindringene for at samiske voldsutsatte skal få de samme rettighetene som resten av befolkningen.
– Ulmie seminaarine Saemiedigkesne lea aktem hijven digkiedimmiem h heaptoej bïjreåadtjod guktie saemien leerhkehtallijh edtjieh dejtie seamma reaktide åadtjoeh goh jeatjah årrojh.
Hvordan styrke innsatsen for å forebygge, avverge og etterforske vold og overgrep mot den samiske voldsutsatte, sier Keskitalo.
Guktie edtja barkoem nænnoestehtedh juktie vædtsoesvoetem jïh daaresjimmiem dan saemien leerhkehtallijen vööste heerredidh, hööptedh jïh goerehtalledh, Keskitalo jeahta.
– Nå er det nok
Daelie nuekie
– Nå må vi sammen ta tak i problemet og hindre at volden får fortsette.
– Daelie tjoerebe dåeriesmoerem itjmieslaakan vaeltedh jïh heerredidh daate vædtsoesvoete jåarhka.
Vi godtar ikke lenger at våre kvinner og jenter utsettes for vold og voldtekt, sier sametingspresident Aili Keskitalo.
Ibie vielie jååhkesjh mijjen nyjsenæjjah jïh nïejth vædtsoesvoetem jïh seksuelle vædtsoesvoetem dååjroeh, saemiedigkiepresidente Aili Keskitalo jeahta.
Program for seminaret Kampanjen Taushet tar liv
Seminaaren programme Lohkh vielie kampanjen bïjre Sjaevehtsvoete jieledem vaalta
PRM: Stor dag for Saemien Sijte og Sápmi!
PRM: Stoerre biejjie Saemien Sijtese jïh Saapman!
Sametingsrådet er svært glad for at Saemien Sijte endelig får en oppstarts bevilgning til nytt bygg på Snåsa.
Saemiedigkieraerie lea joekoen geerjene ihke Saemien Sijte minngedsgeatjan aktem aalkoedåarjoem åådtje akten orre gåatan Snåasesne.
I formiddag ble det kjent at regjeringen kommer til å foreslå en oppstarts bevilgning til Saamien Sijte i statsbudsjettet, med en frist for ferdigstillelse av bygget i 2021.
Daan aeredsbiejjien åehpies sjïdti reerenasse sæjhta aktem aalkoedåarjoem Saemien Sijtese staatebudsjedtesne raeriestidh, aktine geervehtimmiemierine gåeteste jaepien 2021.
– I dag vil jeg først og fremst gratulere Saemien Sijte og det sørsamiske miljøet med at det endelig ser ut til at Saamien Sijte får et nytt og verdig bygg for det sørsamiske folket og den sørsamiske kulturen.
–Daan biejjien sïjhtem uvtemes Saemien Sijtem jïh åarjelsaemien byjresem læhkoehtidh gosse saahtah vååjnoe Saemien Sijte aktem orre jïh vyörtegs gåetiem åarjelsaemide jïh åarjelsaemien kultuvrese åådtje.
Samtidig vil jeg si at dette også er en stor dag for hele Sápmi, sier sametingsråd Henrik Olsen.
Seamma tïjjen sïjhtem jiehtedh daate aaj akte stoerre biejjie abpe Saapman, saemiedigkieraerie Henrik Olsen jeahta.
I over 30 år har sørsamene jobbet med å få bygd et nytt sørsamisk museum- og kultursenter.
Bijjelen 30 jaepieh åarjelsaemieh leah bigkemen åvteste barkeme aktede orre åarjelsaemien museumistie jïh kultuvrejarngeste.
På Sametinget har det over mange år vært en bred tverrpolitisk enighet om at Saemien Sijte har vært en av de aller viktigste prioriteringene til Sametinget.
Saemiedigkesne akte dåaresthpolitihkeles sïemesvoete orreme gellie jaepieh Saemien Sijte lea akte dejstie ellen vihkielommes prioriteradimmijste Saemiedægkan.
Statsbudsjettet legges fram førstkommende mandag kl. 10.
Staatebudsjedte bæjhkoehtamme sjædta båetijen måantan ts. 10.00.
PRM: Store beløp til landanlegg for fisk
PRM: Stoerre beetnehveahka laantetseegkeldahkide guelide
Sametingsrådet har til sammen bevilget i overkant av 14 millioner kroner i tilskudd innenfor næring, språk, kultur, barnehage, helse og sosial og regionale prosjekter i perioden fra 10. februar til 4. mai i år.
Saemiedigkieraerie lea tjåanghkan bijjelen 14 millijovnh kråvnah dåårjeme jielemen, gïelen, maanagïerten, healsoe jïh sosijaalen jïh regijonaale prosjekti sisnjeli boelhken goevten 10.b. raejeste suehpeden 4.b. raajan daan jaepien.
Fem landanlegg for fisk har fått nesten 1,7 millioner kroner til sammen i støtte fra Sametinget.
Vïjhte laantetseegkeldahkh guelide leah mahte 1,7 millijovnh kråvnah tjåanghkan dåarjojne åådtjeme Saemiedigkeste.
Ca. 7,5 millioner kroner er bevilget til ulike næringsprosjekter.
Medtie 7,5 millijovnh kråvnah leah ovmessie jielemeprosjektide dåårjeme.
Sametingsråd Mariann Wollmann Magga forteller at fiskerinæringen er i en positiv utvikling og at det er en stor pågang av søknader, både når det gjelder støtte til fiskebåtfinansiering og til etablering og utvikling av land/mottaksanlegg.
Saemiedigkieraerie Mariann Wollmann Magga soptseste göölemejieleme lea aktene hijven evtiedimmesne jïh gellie ohtsemh båetieh dovne finansieradimmiedåarjoen bïjre göölemevïnhtside jïh tseegkemasse jïh evtiedæmman laante/dåastovetseegkeldahkijste.
– Sametinget er en viktig aktør gjennom bruk av virkemidler til å sikre og utvikle en attraktiv og lønnsom fiskerinæring i samiske kyst- og fjordområder, sier Magga.
–Saemiedigkie akte vihkeles aktööre åtnoen tjïrrh viehkievierhtijste juktie fryöjstehke göölemejielemem evtiedidh mij dïenestem vadta saemien mearoegaedtie- jïh fjovledajvine, Magga jeahta.
Legger til rette for leveransemuligheter
Sjïehteladta deallahtimmienuepide
Magga forteller at det særlig er innvilget store beløp til landanlegg for fisk i den siste perioden, hele fem anlegg har fått til sammen 1.666.000 kroner.
Magga soptseste dah leah joekoen stoerre beetnehveahkah dåårjeme laantetseegkeldahkide guelide dan minngemes boelhken, abpe vïjhte tseegkeldahkh leah tjåanghkan 1.666.000 kråvnah åådtjeme.
Det omfatter anlegg i Storekorsnes, Nervei, Skarsvåg, Sjursjok og Nordvågen.
Dah tseegkeldahkh leah sijjine Stoerekorsnes, Nervei, Skarsvåg, Sjursjok jïh Nordvågen.
– Det er viktig å legge til rette for at den minste fjordflåten har leveransemuligheter av råstoff og det er av største betydning å videreutvikle og styrke den lokale mottaksstrukturen for å sikre videre drift av fiskeriaktiviteten i lokale kyst- og fjordsamfunn.
– Vihkeles sjïehteladtedh ihke dïhte unnemes fjovlepluahta deallahtimmienuepieh navradahkijste åtna, jïh joekoen vihkeles dam voenges dåastovestruktuvrem guhkiebasse evtiedidh jïh nænnoestehtedh juktie gorredidh gööleme jåarhka dejnie voenges mearoegaedtie- jïh fjovlesiebriedahkine.
Leveringsmuligheter lokalt for den minste flåten er en forutsetning for å opprettholde bo- og sysselsettingen i de sjøsamiske områdene, sier Magga.
Voenges deallahtimmienuepieh dan unnemes pluahtese lea akte krïevenasse juktie årromem jïh fasseldimmiem mearoesaemien dajvine tjåadtjoehtidh, Magga jeahta.
Reiseliv viktig satsing
Fealadasse vihkeles barkoesuerkie
Sametingsrådet har bevilget i overkant av 1,3 millioner kroner til flere reiselivsbedrifter som skal brukes til investeringer og utviklingstiltak.
Saemiedigkieraerie lea bijjelen 1,3 millijovnh kråvnah dåårjeme jieniebidie fealadassesïeltide mah edtjieh skåårvemidie jïh evtiedimmieråajvarimmide åtnasovvedh.
Både Arctic Nuvsvåg AS i Loppa, Tufjord Molta &amp; Utleie AS i Måsøy, Vesterelvjenta AS, Koppangen brygger AS i Lyngen, og Aernie AS i Rana har fått støtte.
Dovne Arctic Nuvsvåg AS Loppesne, Tufjord Molta &amp; Utleie AS Måsøyesne, Vesterelvjenta AS, Koppangen brygger AS Lyngenisnie jïh Aernie AS Raanesne leah dåarjoem åådtjeme.
– Samisk reiseliv er avhengig av varierte tilbud.
– Saemien fealadasse lea jearohke jeereldihkie faalenassijste.
Reiseliv er en viktig satsing for Sametinget, sier Magga.
Fealadasse akte vihkeles barkoesurkie Saemiedægkan, Magga jeahta.
Tråante-lavvo en suksess
Tråante-låavthgåetie akte læhkoe
Sametingsrådet har også støttet Landsorganisasjonen Sámiid Duodji og Duojáriid ealáhussearvi med 150.000 kroner hver, slik at duodji ble tilgjengelig under jubileumsuka Tråante 2017.
Saemiedigkieraerie aaj Laantesiebriem Sámiid Duodji jïh Duojáriid ealáhussearvi dåårjeme 150 000 kråvnajgujmie fïereguhtese, guktie duedtie gååvnesi heevehtimmievåhkoen Tråante 2017.
Magga sier at det ble tre fantastiske dager med marked i den store lavvoen på Torvet i Trondheim, hvor 32 utstillere hadde med seg det beste av reinkjøtt, duodji og samisk design fra ulike steder i Sápmi.
Magga jeahta golme åajvoeh biejjieh sjïdti maarhnine dennie stoerre låavthgåetesne Tåarjesne Tråantesne, gusnie 32 vuasahtallijh meatan utnin dam buaratjommesem bovtsenbearkoste, duedteste jïh saemien hammoedimmeste ovmessie bielijste Saepmesne.
– Erfaringa der er at lavvoen kunne stått dobbelt så lenge og vært dobbelt så stor.
– Dååjrehtimmie destie lea låavthgåetie lij maahteme guektiengïerth dan guhkiem tjåadtjodh jïh guektiengïerth dan stoerre årrodh.
Det var en enorm etterspørsel, sier Magga fornøyd.
Gaajh lyjhkedihks, Magga madtjeles jeahta.
Støttet mange kulturprosjekter
Gellie kultuvreprosjekth dåarjoeji
Sametingsrådet har også bevilget støtte til 26 kulturprosjekter, som til sammen har fått nesten 1,5 millioner kroner.
Saemiedigkieraerie lea aaj dåarjoem vadteme 26 kultuvreprosjektide, mah tjåanghkan mahte 1,5 millijovnh kråvnah åådtjeme.
Der vil Magga trekke frem tre kvinner spesielt som har fått støtte.
Desnie Magga sæjhta golme nyjsenæjjah sjïere neebnedh mah dåarjoem åådtjeme.
Simone Grøtte Pedersen har fått 150.000 kroner til danseforestillingen Glemt, som er om nordnorsk krigshistorie og har premiere under Festspillene i Nord-Norge.
Simone Grøtte Pedersen lea 150 000 kråvnah åådtjeme daanhtsoevuasahtallemasse Glemt, mij lea noerhtenöörjen dåaroehistovrijen bïjre jïh voestes vuasahtallemem åtna Noerhte-Nöörjen feestespïelesne.
Maret Anne Sara har fått 149.900 kroner til prosjektet Pile o´Sápmi, som er et kunstnerisk verk som ble laget som en protest og som et symbol på statlig tvangsslakting av rein i Finnmark.
Maret Anne Sara lea 149 000 kråvnah åådtjeme prosjektese Pile o’Sápmi, mij lea akte tjeahpoevierhkie mij dorjesovvi goh akte gïrreme jïh akte symbovle staateles noerhkemeleekedimmesne bovtseste Finnmaarhkesne.
– Bente Haarstad gjør en utrolig flott jobb med å dokumentere den sørsamiske reindriftskulturen.
– Bente Haarstad joekoen tjiehpieslaakan dam åarjelsaemien båatsoekultuvrem vihteste.
Simone Grøtte Pedersen markerer seg sterkere og sterkere for hver danseopptreden.
Simone Grøtte Pedersen tjerkebe jïh tjerkebe vååjnesasse båata fïerhtene daanhtsoevuesiehtimmesne.
Maret Anne Sara bruker kunsten til å rette søkelys mot reindriftas situasjon, som en sterk politisk stemme også, sier sametingsråd Mariann Wollmann Magga.
Maret Anne Sara tjeahpoem nuhtjie juktie tjoevkesem bïejedh båatsoen tsiehkien vööste, goh akte nænnoes politihkeles gïele aaj, saemiedigkieraerie Mariann Wollmann Magga jeahta.
Se hvilke prosjekter som har fått innvilget tilskudd i perioden 10.02.17- 04.05.17:
Vuartesjh mah prosjekth mah dåarjoem åådtjeme boelhken 10.02.17 – 04.05.17 aktene sjïere tjaatsegisnie:
For intervju, ta kontakt med sametingsråd Mariann Wollmann Magga, mob. 977 02 350.
Dastegh gihtjehtimmie, gaskesadth saemiedigkieraeriem Mariann Wollmann Magga, mob. 977 02 350.
– Regjeringens budsjettforslag gir ikke rom for nye satsninger, samiske museer har ikke ressurser til Båastede-prosjektet om tilbakeføring av samiske kulturgjenstander som er lagret i norske museer.
– Reerenassen budsjedteraeriestimmie ij sijjiem vedtieh orre råajvarimmide, saemien museumh eah vierhtieh utnieh Bååstede-prosjektese bååstedesertemen bïjre saemien kultuvredaevierijstie mah leah vöörhkesovveme nöörjen museuminie, saemiedigkieraerie Henrik Olsen jeahta.
Vi har også stort behov for å utvikle nye læremidler på alle de tre samiske språk.
Mijjen aaj akte stoerre daerpiesvoete orre learoevierhtieh evtiedidh gaajhkine golme saemien gïeline.
Det er spesielt stort behov for digitale læremidler, sier sametingsråd Henrik Olsen.
Joekoen daerpies digitaale learoevierhtiejgujmie, Olsen jeahta.
Sametingsrådet er fornøyd med at Sametingets prioriteringer til samiske byggeprosjekter har fått gjennomslag.
Saemiedigkieraerie madtjeles ihke Saemiedigkien prioriteradimmieh saemien bigkemeprosjektide leah dåarjoehtimmiem åådtjeme.
Saemien Sijte har fått bevilgning til nybygg og også planene om nybygg til Beaivváš er nevnt i statsbudsjettet.
Saemien Sijte lea dåarjoem åådtjeme orre gåatan jïh soejkesjh orre gåetien bïjre Beaivvas-teaterasse leah staatebudsjedtesne neebnesovveme.
Sametingsrådet er også fornøyd med at Norsk Kulturfond er styrket med 2 mill. kroner for å etablere ny ordning for oversettelse av samisk litteratur til norsk og for å øke formidlingen av samisk litteratur.
Raerie aaj madtjeles juktie Nöörjen Kultuvrefoente lea 2 mill. vielie kråvnah åådtjeme juktie orre öörnegem tseegkedh jarkoestæmman saemien lidteratuvreste nöörjengïelese, jïh åehpiedehtemem saemien lidteratuvreste lissiehtidh.
Det vil bety at samiske forfattere får solgt flere bøker.
Daate sæjhta jiehtedh saemien tjaelijh sijhtieh vielie gærjah doekedh.
Regjeringen foreslår å bevilge en økning på 2,6 prosent til Sametinget, mens beregnet prisstigning er på 2,7 prosent.
Reerenasse raereste aktem lissiehtimmiem dåarjodh 2,6 prosentine Saemiedægkan, men aerviedamme åasabæjjanimmie lea 2, 7 prosenth.
– Forslaget er ikke til å ta til tårene for, men vi har fremdeles stort sprik mellom utfordringene våre og det vi får til å utvikle det samiske samfunnet, sier Olsen.
Saemiedigkieraerie Henrik Olsen jeahta ij leah daerpies gïknjelidh daan raeriestimmien gaavhtan, men annje akte stoerre gåhkoe gaskem mijjen haestemh jïh dam maam åadtjobe juktie saemien siebriedahkem evtiedidh.
Mens Norge totalt sett har befolkningsvekst, står folketallet i de samiske områdene stille, og Sametinget ser at antallet arbeidsplasser synker.
Mearan Nöörje ållesth aktem årrojelissiehtimmiem åtna, almetjelåhkoe saemien dajvine lea tjoedtjestamme, jïh mijjieh vuejnebe barkoesijjieh geahpanieh.
– Hvis vi skal styrke de samiske samfunnene så bør Sametinget få større økonomiske muskler til å møte utfordringen, sier Olsen.
Jis edtjebe dejtie saemien siebriedahkide nænnoestehtedh dellie Saemiedigkie byöroe stuerebe ekonomeles vierhtieh åadtjodh juktie haestemem dåastodh, Olsen jeahta.
PRM: Styrker produksjon og formidling av samisk litteratur
PRM: Produksjovnem jïh beagkoehtimmiem saemien lidteratuvreste nænnoestahta
Sametingsrådet vil bruke mer penger på produksjon og formidling av litteratur.
Saemiedigkieraerie sæjhta vielie beetnegh produksjovnese jïh beagkoehtæmman lidteratuvreste nuhtjedh.
– Vi ønsker å tilby god litteratur til alle generasjoner og alle samiske språk, sier sametingsråd Henrik Olsen.
– Mijjieh sïjhtebe hijven lidteratuvrem faalehtidh gaajhkide boelvide jïh gaajhkine saemien gïeline, saemiedigkieraerie Henrik Olsen jeahta.
Derfor foreslår sametingsrådet å avvikle tilskuddsordningen for de samiske bokbussene.
Dan åvteste saemiedigkieraerie raereste dåarjoeöörnegem saemien gærjabusside nåhkehtidh.
Sametinget bevilger 8,2 millioner kroner til ny utgivelser av samisk litteratur, og 9,5 millioner kroner til de samiske bokbussene.
Saemiedigkie 8,2 millijovnh kråvnah dåårje orre bæjhkoehtimmide saemien lidteratuvreste, jïh 9,5 millijovnh kråvnah saemien gærjabusside.
– Målet vårt er å få flere lesere av samisk litteratur, at det er god tilgang på samisk litteratur til alle og at samisk litteratur er synlig og kjent for leserne.
–Mijjen ulmie lea jienebh lohkijh saemien lidteratuvreste åadtjodh, stoerre veahka saemien lidteratuvreste gaajhkesidie jïh saemien lidteratuvre lea våajnoes jïh åehpies lohkijidie.
For å nå disse målene, må vi undersøke hvordan vi kan få mest mulig ut av disse pengene som vi bruker på litteraturfeltet, sier sametingsråd Henrik Olsen.
Juktie daejtie ulmide jaksedh tjoerebe goerehtidh guktie mijjieh maehtebe dan jïjnjem åadtjodh daejstie beetnegijstie goh gåarede, mejtie lidteratuvresuerkesne nuhtjebe, saemiedigkieraerie Henrik Olsen jeahta.
Olsen sier at bokbussene har en viktig rolle i å spre samisk litteratur og kultur i de samiske områdene, men samtidig er det slik at bare mellom 5 og 10 prosent av samlingen på bokbussene er samiskspråklig materiale og utlånet av samisk litteratur er svært lavt.
Olsen jeahta gærjabussh aktem vihkeles råållam utnieh saemien lidteratuvrem jïh kultuvrem geerjehtidh saemien dajvine, men seamma tïjjen ajve gaskem 5 jïh 10 prosenth våarhkoste gærjabussesne leah saemiengïeleldh gærjah jïh löönedimmie saemien lidteratuvreste lea gaajh vuelehke.
– Sametingsrådet foreslår derfor å opprette formidlingsstillinger i sør- og lulesamisk område, som skal jobbe aktivt med veiledning og formidling av samisk litteratur.
–Saemiedigkieraerie dan åvteste raereste beagkoehtimmiebarkoeh tseegkedh åarjel- jïh julevsaemien dajvesne, mah edtjieh bïhkedimmine jïh beagkoehtimmine saemien lidteratuvreste eadtjohkelaakan barkedh.
De skal arbeide med å øke kunnskapen om samisk litteratur og kultur, i bibliotekene, barnehagene og skolene.
Dah edtjieh daajroem lissiehtidh saemien lidteratuvren jïh kultuvren bïjre, gærjagåetine, maanagïertine jïh skuvline.
I tillegg vil vi øke tilskuddet til nyutgivelser og oversetting av samisk litteratur, sier Olsen.
Lissine sïjhtebe dåarjoem lissiehtidh orre bæjhkoehtimmide jïh jarkoestæmman saemien lidteratuvreste, Olsen jeahta.
Kommunene har ansvaret for å tilby gode bibliotektjenester til sine innbyggerne.
Tjïelti lea dïedte hijven gærjagåetiedïenesjh faalehtidh sijjen årroejidie.
Sametingets oppgave er å skape gode rammer for produksjon av ny samiske litteratur og på den måten styrke samisk språk og kultur.
Saemiedigkien laavenjasse lea hijven produksjovnemierieh sjugniedidh orre saemien lidteratuvreste jïh naemhtie saemien gïelh jïh kultuvrem nænnoestehtedh.
– Folkebiblioteket må ha et godt tilbud til den samiske befolkningen og utvikle bibliotekene til en møteplass for samiske aktiviteter.
–Gærjagåetie tjuara aktem hijven faalenassem saemien årroejidie utnedh jïh gærjagåetide evtiedidh guktie dah gaavnedimmiesijjine sjidtieh saemien darjoemidie.
Det innebærer blant annet innkjøp av ny samisk litteratur og aktiv formidling av samisk kultur og litteratur.
Daate sæjhta jiehtedh orre saemien lidteratuvrem åestedh jïh eadtjohkelaakan saemien kultuvrem jïh lidteratuvrem beagkoehtidh.
Når vi over tid har opplevd kraftig realnedgang i kulturbudsjettene våre, tvinges vi til å nøye vurdere hva vår primæroppgaver er og hva andre aktører har som sine oppgaver lovpålagte oppgaver, sier Olsen.
Daelie gosse guhkiem aktem tjarke giehpiedimmiem dååjreme mijjen kultuvrebudsjedtine tjoerebe veelelaakan vuarjasjidh mij mijjen aalkoelaavenjasse lea jïh maam jeatjah aktöörh utnieh goh sijjen laavenjassh laaken mietie, Olsen jeahta.
For mer informasjon: Sametingsråd Henrik Olsen, 907 75 219
Vielie bïevnesh: Saemiedigkieraerie Henrik Olsen, 907 75 219
Bilder av Olsen og sametingsrådet finnes her, og de kan brukes fritt mot kreditering.
Guvvieh Olsenistie jïh saemiedigkieraereste leah da esnie,jïh maehtieh frijjelaakan åtnasovvedh jis soptseste gubpede guvvie båata
PRM: Styrking av samiske rettigheter til arealer og ressurser
PRM: Nænnoestehteme saemien reaktijste areaalide jïh vierhtide
Sametingsrådet bevilger 200.000 kroner til Tana og Omegn Sjølaksefiskeforening for å avklare sjølaksefiskernes rettsstilling.
Saemiedigkieraerie dåårje 200 tåvsenh kråvnah seabran Tana og Omegn Sjølaksefiskeforening juktie mearoeloesegööliji reaktatsiehkiem tjïelkestidh.
Sjølaksefiskeforeningen vurderer å stevne staten, fordi de statlige reguleringene er i ferd med å true det tradisjonelle sjølaksefisket.
Mearoeloesesiebrie vuarjesjeminie staatem steabnodh, dan åvteste doh staateles stuvrehtimmieh leah aerpievuekien mearoeloesegöölemem håvhtedeminie.
Sametingets plenum har vedtatt har en støtteordning som har som mål å styrke samiske rettigheter til arealer og ressurser.
Saemiedigkien stoerretjåanghkoe lea aktem dåarjoeöörnegem nænnoestamme mij ulmine åtna saemien reaktah areaalide jïh vierhtide nænnoestehtedh.
Plenum har satt av 750.000 kroner til ordningen.
Stoerretjåanghkoe lea lyjkeme 750 000 kråvnah öörnegasse.
Det kom inn ni søknader til søknadsfristen som var 1. april.
Uktsie ohtsemh böötin ohtsememierien åvtelen mij lij voerhtjen voestes biejjien.
Rådet behandlet søknadene 28. juni i Karasjok.
Raerie ohtsemidie gïetedi ruffien 28.b. Karasjohkesne.
Fire søkere fikk bevilget støtte.
Njieljie ohtsijh dåarjoem åadtjoejin.
Tana og Omegn Sjølaksefiskeforening organiserer fiskere rundt Tanafjorden, Varangerfjorden, Laksefjorden, Kvalsund og Altafjorden.
Tana og Omegn Sjølaksefiskeforening göölijh åtna Tanafjovlen, Varangerefjovlen, Laksefjovlen, Kvalsunden jïh Altafjovlen bïjre.
Sametingspresident Vibeke Larsen sier at det er viktig å avklare sjølaksefiskernes rettsstilling, og derfor bevilger sametingsrådet 200.000 kroner til Tana og Omegn Sjølaksefiskeforening.
Saemiedigkiepresidente Vibeke Larsen jeahta vihkeles mearoeloesegööliji reaktatsiehkiem tjïelkestidh jïh dan åvteste saemiedigkieraerie dåårje 200 tåvsenh kråvnah seabran Tana og Omegn Sjølaksefiskeforening.
Gruppesøksmål mot staten
Dåehkieaamhtese staaten vööste
Larsen forteller at sametingsrådet også bevilger 300.000 kroner til Laksebreveiere i Tanavassdraget/ Deanučázádaga luossabreavaeaiggádiid searvi og Deanučázádaga luossabivdosearvi/ Laksefiskeforeningen for Tanavassdraget slik at de kan gå til søksmål for å få avtalen mellom Norge og Finland om fiske i Tanavassdraget erklært ugyldig.
Larsen soptseste saemiedigkieraerie aaj 300 tåvsenh kråvnah dåårje Loeseprievieaajhteridie Deatnutjaetsielaajrosne (Deanučázádaga luossabreavaeaiggádiid) jïh Deatnutjaetsielaajroen Loesegöölemeseabran (Deanučázádaga luossabivdosearvi) guktie dah maehtieh aamhtesem tseegkedh juktie latjkoem Nöörjen jïh Såevmien gaskem göölemen bïjre Deatnutjaetsielaajrosne luhpehts darjodh
– Den inngåtte avtalen mellom Norge og Finland svekker lokalbefolkningens rett til fiske som har et rettslig vern etter grunnloven og folkeretten.
– Dïhte latjkoe Nöörjen jïh Såevmien gaskem dej voenges årroji reaktam göölemasse nåakebe dorje mah reekteles vaarjelimmiem utnieh maadthlaaken jïh almetjereaktan mietie.
De lokale garnfisker n e må redusere sitt tradisjonelle fiske så mye, at det tradisjonelle fisket er i ferd med å forsvinne på grunn av statens reguleringer, sier sametingspresident Vibeke Larsen.
Voenges viermiegöölijh tjuerieh sijjen aerpievuekien göölemem dan jïjnjem giehpiedidh guktie dïhte aerpievuekien gööleme lea gaarveneminie staaten stuvrehtimmiej gaavhtan, saemiedigkiepresidente Vibeke Larsen jeahta.
Styrke reindriftssamenes kompetanse
Båatsoesaemiej maahtoem nænnoestehtedh
Sametingsrådet bevilger 150.000 kroner til Troms Reindriftssamers Fylkeslag for å styrke reindriftssamenes kompetanse i offentligrett og arealforvaltning, for at de bedre skal kunne ivareta sine rettigheter og plikter, f. eks i planarbeid.
Saemiedigkieraerie 150 tåvsenh kråvnah dåårje Troms Båatsoesaemiej Fylhkenseabran juktie båatsoesaemiej maahtoem nænnoestehtedh byögkeles reaktan jïh areaalereeremen bïjre, ihke dah edtjieh buerebelaakan sijjen reaktah jïh dïedth gorredidh, v.g. soejkesjebarkosne.
Prosjektet har også som mål å øke kompetansen og bevisstheten hos kommunene om reindriftens arealbruk, og særlig om den reindriften som skjer innenfor Troms fylke.
Prosjekte aaj ulmine åtna maahtoem jïh voerkesvoetem lissiehtidh tjïelti luvnie båatsoen areaaleåtnoen bïjre, jïh joekoen dan båatsoen bïjre mij lea Tromsen fylhken sisnjelen.
Utredning av rettigheter til naturbruk
Salkehtimmie reaktijste eatnemeåtnose
Mearrasámi árbediehtu ønsker å utrede samiske rettigheter i Nordkapp kommune, spesielt i Stranda-området.
Mearrasámi árbediehtu sæjhta saemien reaktah salkehtidh Nordkappen tjïeltesne, joekoen Stranda-dajvesne.
Formålet er å styrke rettighetene til jakt, fiske, bærsanking og annen utmarksvirksomhet i Nordkapp kommune.
Åssjele lea reaktide nænnoestehtedh vijremasse, göölemasse, möörjemasse jïh jeatjah darjoemidie miehtjesne Nordkappen tjïeltesne.
Rådet bevilger 100.000 kroner til utredningen.
Raerie 100 tåvsenh kråvnah salkehtæmman dåårje.
– For Sametinget er det viktig å styrke de sjøsamiske rettighetene, slik at den tradisjonelle bruken av områdene sikres ved at de vernes mot ødeleggende inngrep, sier Larsen.
– Saemiedigkien gaavhtan lea vihkeles mearoesaemien reaktah nænnoestehtedh, guktie dïhte aerpievuekien åtnoe dajvijste gorresuvvieh viehkine dejtie vaarjelidh darjomi vööste mah dajvide eerjieh, Larsen jeahta
For mer informasjon: Sametingspresident Vibeke Larsen, 941 30 116
Vielie bïevnesh: Saemiedigkiepresidente Vibeke Larsen, 941 30 116
PRM: Synliggjøring av samiske skeive
PRM: Saemien vælnjoeh våajnoes darjodh
Sametinget ønsker åpne samiske samfunn med aksept og toleranse for andre seksuelle legninger og kjønnsidentiteter.
Saemiedigkie ræhpas saemien siebriedahkh sijhtieh mah jeatjah seksuellevoeth jååhkesjieh jïh goerkesedtieh goh heterofijle.
Nå arrangeres en fagdag med fokus på skeive samiske erfaringer og mental helse.
Daelie akte faagebiejjie öörnesåvva gusnie vælnjoeh saemien dååjrehtimmieh jïh mentaale healsoe leah jarngesne.
Sametinget arrangerer i samarbeid med Barne-, ungdoms og familiediektoratet (Bufdir), Mental helse ungdom, kompetansesenteret KUN og samisk nasjonalt kompetansesenter – psykisk helsevern (SANKS) en fagdag med tema lhbtiq (lesbiske, homofile, bifile, transpersoner, interkjønnpersoner og queerpersoner), og mental helse i det samiske samfunnet onsdag 28. november, på Sametinget i Karasjok.
Saemiedigkie öörnede laavenjostosne Maana-, noere- jïh fuelhkiedirektoraatine (daaroen Bufdir), Mentaale healsoe noerine, maahtoejarngine KUN jïh saemien nasjonaale maahtoejarngine – psykiske healsoevaarjelimmie (SANKS) aktem faagebiejjiem teemine lhbtiq (lesbiske, homofijle, bifijle, transalmetjh, ij-tjoelenalmetjh jïh queeralmetjh), jïh mentaale healsoe saemien siebriedahkesne gaskevåhkoen gålkoen 28. Saemiedigkesne Karasjohkesne.
Deltakelse på fagdagen er gratis og er åpen for alle.
Namhtah meatan årrodh faagebiejjesne jïh ræhpas gaajhkesidie.
– Det er viktig å snakke om seksuell orientering og kjønnsidentitet i Sápmi, fordi så mange opplever en stor taushet når det kommer til temaet.
– Vihkeles seksuelle vaaksjoehtimmien jïh tjoeleidentiteeten bïjre Saepmesne soptsestidh, dan åvteste dan jeenjesh aktem stoerre sjaevehtsvoetem dååjroeh gosse dan teemese båata.
Det har generelt vært lite åpenhet om andre seksuelle legninger enn heterofili i det samiske samfunnet, men alle mennesker har behov for å bli akseptert for den man er.
Sïejhmelaakan ij leah dan jïjnje ræhpasvoete orreme jeatjah seksuellevoeti bïjre goh heterofijle saemien siebriedahkesne, men gaajhkh almetjh daarpesjieh jååhkesjamme sjïdtedh goh dïhte almetje satne lea.
Jeg håper på så mange som mulig kommer for å høre samiske skeive erfaringer, sier sametingsråd Mikkel Eskil Mikkelsen.
Manne gegkestem dan jeenjesh båetieh goh gåarede juktie væljnoeh dååjrehtimmieh govledh, saemiedigkieraerie Mikkel Eskil Mikkelsen jeahta.
Opplever mer diskriminering
Vielie sïerredimmiem dååjroeh
Nasjonale undersøkelser viser at lhbtiq-personer opplever mer diskriminering enn øvrig befolkning.
Nasjonaale goerehtimmieh vuesiehtieh lhbtiq-almetjh vielie sïerredimmiem jeatjah årroejijstie dååjroeh.
Basert på dette, kan det være grunn til å anta at lhbtiq-personer med samisk bakgrunn opplever mer diskriminering enn øvrig samisk befolkning, men man har generelt lite forskning og kunnskap om temaet fra et samisk perspektiv.
Dan sjïeken gaavhtan maahta sån vïenhtedh lhbtiq-almetjh saemien maadtoste vielie sïerredimmiem dååjroeh goh jeatjah saemien årrojh, men vaenie dotkeme jïh daajroe teeman bïjre gååvnese aktede saemien perspektijveste.
Nasjonal forskning peker også på gjennomsnittlig dårligere levekår hos lhbtiq-personer og en fortsatt bekymringsfull selvmordsstatistikk.
Nasjonaale dotkeme aaj vuesehte gaskemedtien nåakebe jieledetsiehkide lhbtiq-almetji luvnie jïh akte annje tjoeperdihks aemieluesemestatistihke.
Hele samfunnet må være sitt ansvar bevisst, mener sametingsråden.
Abpe siebriedahke tjuara sov dïedten bïjre daejredh, saemiedigkieraerie veanhta.
– Livet kan være veldig tøft å leve dersom man ikke kjenner seg akseptert og inkludert i samfunnet sitt på grunn av sin legning.
– Jielede maahta joekoen garre årrodh dastegh almetje ij damth satne jååhkesjimmiem åådtje jallh meatan ryöknesåvva sov siebriedahkesne sov seksuellevoeten gaavhtan.
Dette angår oss alle som et samfunn.
Daate lea gaajhkesi bïjre goh siebriedahke.
Vi er alle medansvarlige for å møte hverandre med respekt og anerkjennelse, sier Mikkel Eskil Mikkelsen.
Mijjieh ektesne dïedtem utnebe sinsitniem dåastodh seahkarimmine jïh jååhkesjimmine, Mikkel Eskil Mikkelsen jeahta.
Historisk sametingsmelding
Histovrijes saemiedigkiebïevnese
Mange samer våger fortsatt ikke å være åpen om sin legning, og mange erfarer at det er og har vært vanskelig å være en minoritet i minoriteten.
Gellie saemieh eah annje doesth ræhpas årrodh sov seksuellevoeten bïjre, jïh jeenjesh dååjroeh lea geerve jïh lea geerve orreme akte unnebelåhkoe unnebelåhkosne årrodh.
Sametingsråd Mikkel Eskil Mikkelsen, som selv er åpen homofil, er glad for at Sametinget nå er i gang med arbeidet med en ny sametingsmelding som blant annet for første gang fokuserer på samiske skeive.
Saemiedigkieraerie Mikkel Eskil Mikkelsen, mij jïjtje lea ræhpas homofijle, lea geerjene juktie Saemiedigkie daelie lea barkeminie aktine orre saemiedigkiebïevnesinie mij gaskem jeatjah goh ellen voestes aejkien saemien væljnoeh jarngesne åtna.
En likestillingspolitisk redegjørelse om seksuell orientering og kjønnsidentitet fra sametingsrådet skal i første omgang legges frem for Sametingets plenum nå i desember.
Akte mïrrestallemepolitihkeles reektestimmie seksuelle vaaksjoehtimmien jïh tjoeleidentiteeten bïjre saemiedigkieraereste edtja voestenahkeste åvtese bïejesovvedh Saemiedigkien stoerretjåanghkose daelie goeven.
– Vi vet at mange samer ikke føler seg velkommen eller hjemme i det samiske fellesskapet på grunn av sin seksuelle legning eller kjønnsidentitet, og at de blir møtt med taushet.
– Mijjieh daejrebe gellie saemieh eah domth sijjieh leah åajva-almetjinie jallh hïejmesne dennie saemien ektievoetesne sijjen tjoeleidentiteeten gaavhtan, jïh dah sjaevehtsvoetem dååjroeh.
Vi vet om problemstillinger knyttet til identitet og det å leve i små samfunn, og vi vet om psykiske belastninger.
Mijjieh gyhtjelassi bïjre daejrebe mah leah identiteetese ektiedamme jïh guktie lea smaave siebriedahkine jieledh, jïh mijjieh psykiske vaejviej bïjre daejrebe.
Denne fagdagen er derfor viktig for alle som lever i det samiske samfunnet, og kanskje spesielt viktig for dem som jobber med og opp mot den samiske befolkningen, for eksempel helsetjenesten, tilbud som retter seg mot ungdom, skoleledelse og politikere, sier sametingsråd Mikkel Eskil Mikkelsen.
Daate faagebiejjie lea dan åvteste vihkeles gaajhkesidie mah saemien siebriedahkesne jielieminie, jïh dagke joekoen vihkeles dejtie mah saemien årrojigujmie jïh saemien årroji vööste berkieh, vuesiehtimmien gaavhtan healsoedïenesje, faalenassh noeride, skuvleåvtehkh jïh politihkerh, saemiedigkieraerie Mikkel Eskil Mikkelsen jeahta.
Under fagdagen vil blant annet regjeringens lhbtiq-handlingsplan bli presentert, samt rapport fra prosjektet «The Only Gay in the village», der forskere har intervjuet helsepersonell i flere kommuner i forvaltningsområdet for samisk språk, for å undersøke hvordan et lhbtiq-perspektiv blir ivaretatt av tjenestene.
Faagebiejjesne sijhtebe gaskem jeatjah reerenassen lhbtiq-dahkoesoejkesjem åehpiedehtedh, jïh reektehtsem prosjekteste «The Only Gay in the village», gusnie dotkijh leah healsoebarkijh gihtjehtamme jieniebinie tjïeltine saemien gïelen reeremedajvesne, juktie goerehtidh guktie akte lhbtiq-perspektijve dïenesjijstie gorresåvva.
Seminaret begynner kl. 0900 og er på auditoriet på Sametinget.
Seminaare aalka ts. 09.00 Saemiedigkien auditovrijisnie.
Mer informasjon om fagdagen og programmet Påmelding til fagdagen
Vielie bïevnesh faagebiejjien jïh programmen bïjre maahtah lohkedh Saemiedigkien nedtesæjrojne.
For mer informasjon eller intervju om saken: Sametingsråd Mikkel Eskil Mikkelsen, telefon 917 42 161
Vielie bïevnesh jallh gihtjehtimmie aamhtesen bïjre:Saemiedigkieraerie Mikkel Eskil Mikkelsen, tellefovne 917 42 161
PRM: Tilskudd til ny sørsamisk nyhetsside på nett
PRM: Dåarjoe orre åarjelsaemien saernienedtesæjrose
Sametingsrådet har bevilget støtte til samiske språkprosjekter, og i denne omgang har de prioritert språkprosjekter i sør-, pite- og lulesamiske områder.
Saemiedigkieraerie lea dåarjoem saemien gïeleprosjektide vadteme, jïh daan aejkien lea gïeleprosjekth prioriteradamme åarjel-, pijte- jïh julevsaemien dajvine.
Blant annet får Rørosnytt 300.000 kr i støtte til etablering av en sørsamisk nyhetsside på nett.
Dej gaskem mah dåarjoem åadtjoeh lea Rørosnytt mij 300.000 kråvnah åådtje juktie åarjelsaemien saerniesæjroem tseegkedh nedtesne.
– Sørsamisk språk er nå på vei til å styrkes etter å ha vært sterkt truet.
–Daelie åarjelsaemien aalka nænnoesåbpoe sjïdtedh, mænngan tjarke håvhtadamme orreme.
Å etablere en sørsamisk nyhetskanal kan ha stor betydning for styrking av sørsamisk som hverdagsspråk, sier sametingspresident Aili Keskitalo.
Åarjelsaemien saerniekanaalem tseegkedh maahta joekoen vihkeles årrodh juktie åarjelsaemien nænnoestehtedh goh aarkebiejjien gïele, saemiedigkiepresidente Aili Keskitalo jeahta.
Formål med prosjektet er å etablere en nettside på sørsamisk med nyheter som berører sørsamene, og få på plass en sørsamisk redaksjon.
Ulmie prosjektine lea åarjelsaemien saerniesæjroem tseegkedh saerniejgujmie mah leah åarjelsaemiej bïjre jïh åarjelsaemien redaksjovnem tseegkedh.
– Vi ser det som viktig at sørsamene har tilgang på nyheter og andre aktuelle saker på sitt eget språk.
–Mijjieh utnebe vihkeles åarjelsaemieh maehtieh saernieh jïh jeatjah sjyöhtehke aamhtesh jïjtsh gïelesne gaavnedh.
Denne nettsiden vil både styrke og utvikle sørsamisk, sier Keskitalo.
Daate nedtesæjroe sæjhta dovne åarjelsaemien nænnoestehtedh jïh evtiedidh, Keskitalo jeahta.
Sørsamisk seminar og filmfestival
Åarjelsaemien seminaare jïh saemien filmefestivaale
Andre sørsamiske prosjekter som har fått innvilget støtte er Trøndelag Fylkeskommune / Aajege språksenter, som fikk 100.000 kr i støtte til å arrangere seminaret Gïeleviermie om situasjonen for sørsamisk språk, som arrangeres på Røros 7.–8. november.
Jeatjah åarjelsaemien prosjekth mah dåarjoem åådtjeme leah Trööndelagen fylhkentjïelte / Aajege gïelejarnge mij 100.000 kråvnah dåarjojne åådtjeme juktie seminaarem Gïeleviermie öörnedidh åarjelsaemien gïeletsiehkien bïjre mij Rørosesne öörnesåvva gålkoen 7. – 8. b.
Røros kommune fikk 80.000 kr i støtte til arrangering av en grenseoverskridende samisk musikkfestival 7.–10. november.
Rørosen tjïelte 80.000 kråvnah åadtjoeji juktie raastendåaresth saemien filmefestivaalem öörnedidh gålkoen 7. -10.b.
Denne festivalen skal være en den av festivalen Raasten Rastah som arrangeres hvert år.
Daate festivaale edtja akte bielie årrodh festivaaleste Raasten Rastah mij öörnesåvva fïerhten jaepien.
Tilskudd til revitalisering av pitesamisk språk
Dåarjoe jieliehtæmman pijtesaemien gïeleste
Duoddare Ráfe i Beiarn kommune får 300.000 kr i støtte til revitalisering av pitesamisk språk.
Duoddare Ráfe Beiarn tjïeltesne 300.000 kråvnah åådtje juktie pijtesaemien gïelem jieliehtidh.
Blant annet skal Duoddara Ráfe ha et samarbeid med pitesamiske språkinteresserte på svensk side.
Duoddara Ráfe edtja gaskem jeatjah pijtesaemien gïeleïedtjeladtjigujmie sveerjen bielesne laavenjostedh.
I lulesamisk område får Hamarøy kommune 75.000 kr i støtte til språkkurs for barn som har samisk som førstespråk, og 75.000 kr til språkkurs for barn som har samisk som andrespråk.
Julevsaemien dajvesne Hábmeren (Hamarøy) tjïelte 75.000 kråvnah dåarjojne åådtje gïelekuvsjese maanide saemien voestesgieline jïh 75.000 kråvnah gïelekuvsjese maanide saemien mubpiengïeline.
Litteraturtreff, språkkurs, reise-app og konfirmasjonsleir
Lidteratuvregaavnedimmie, gïelekuvsje, vuelkeme-appe jïh skyllemejerkie
Nordsamiske prosjekter har også fått støtte.
Noerhtesaemien prosjekth aaj dåarjoem åådtjeme.
Čálliid lágádus får 300.000 kr i støtte til prosjektet (samiske bøker søker brukere).
Čálliid lágádus 300.000 kråvnah åådtje prosjektese (saemien gærjah utnijh ohtsedieh).
Prosjektet arrangerer 25 treff der forfattere underholder barn og unge med høytlesing og skuespill.
Prosjekte 25 gaavnedimmieh öörnede gusnie tjaelijh maanah jïh noerh sjollehtieh lohkeminie jïh dorjehtimmine.
Nesseby kommune får 150.000 kr. til språkkurs som skal hjelpe de som har tatt samisk begynnerkurs til å begynne å snakke samisk.
Unjargan (Nesseby) tjïelte 150.000 kråvnah gïelekuvsjese åådtje mij edtja dejtie viehkiehtidh mah saemien aalkoekuvsjem vaalteme, aelkedh saemiestidh.
Sametingsrådet har også gitt 200.000 kr i tilskudd til prosjektet Bædi &amp; Børdi, som er en reise-app på samisk for barn om Nordnorske turiststeder.
Saemiedigkieraerie aaj 200.000 kråvnah dåarjojne vadteme prosjektese Bædi &amp; Børdi, mij akte vuelkeme-appe saemien gïelesne maanide Noerhtenöörijen turistesijjiej bïjre.
Samisk kirkeråd får 150.000 kr. i prosjektstøtte til å arrangere samisk konfirmasjonsleir.
Saemien gærhkoeraerie 150.000 kråvnah prosjektedåarjojne åådtje juktie saemien skyllemejerkiem öörnedidh.
I år arrangeres konfirmasjonsleiren for 6. gang.
Daan jaepien lea 6. aejkien skyllemejerkie öörnesåvva.
– Det er spesielt gledelig at vi opplever en så stor interesse for språkprosjekter akkurat i år når vi feirer det internasjonale urfolksspråkåret, sier sametingspresident Aili Keskitalo.
–Joekoen sjollehke mijjieh dan stoerre ïedtjem gïeleprosjektide dååjrebe daan jaepien gosse lea aalkoealmetji gïelejaepie, saemiedigkiepresidente Aili Keskitalo jeahta.
PRM: – Ulike språksituasjoner trenger ulike ordninger
PRM: – Joekehts gïeletsiehkieh joekehts öörnegh daarpesjieh
Sametingsrådet fremmer sak om språkområde og kommunekategorier for plenum i desember.
Saemiedigkie ulmine åtna saemien gïelh nænnoestehtedh jïh evtiedidh abpe laantesne.
– Det er språksituasjonen i de ulike områdene som skal være utgangspunktet for den fremtidige språkplanleggingen, sier sametingspresident Aili Keskitalo.
– Gïeletsiehkie dejnie ovmessiedajvine edtjieh våaroeminie årrodh dan båetijen aejkien gïelesoejkesjæmman, saemiedigkiepresidente Aili Keskitalo jeahta.
Sametingsrådet har stort fokus på oppfølging av NOU2016:18 Hjertespråket. Sametinget har en målsetting om å styrke og utvikle samisk språk over hele landet.
Saemiedigkieraerien akte stoerre fokuse dan guhkiebasse barkose NOU:ste 2016:18 Vaajmoegïele, jïh aamhtesem buakta gïeledajvi jïh tjïeltekategoriji bïjre stoerretjåanghkose goeven.
– En av de største utfordringene vi har i dag er at dagens forvaltningsområde for samisk språk ikke tar hensyn til at språksituasjonen er forskjellig fra kommune til kommune, sier Keskitalo.
– Akte dejstie stööremes haestiemijstie mejtie utnebe daan biejjien lea daan beajjetje reeremedajve saemien gïelide eah krööhkesth gïeletsiehkie lea joekehts tjïelteste tjïeltese, Keskitalo jeahta.
Gjennom dagens ordning har alle kommuner de samme forpliktelser til tross for at både språksituasjonen og antall samiskspråklige i kommunene er svært varierende.
Daan beajjetje öörnegen tjïrrh gaajhkh tjïelth dejtie seamma åeliedimmide utnieh jalhts gïeletsiehkie jïh låhkoe saemiengïeleldh almetjijstie leah joekoen gellielaaketje.
– Regelverk må gjenspeile virkeligheten
– Njoelkedassh tjuerieh vuesiehtidh guktie lea rïektesisnie
NOU2016:18 Hjertespråket foreslår en differensiert ordning med ulike kategorier for kommuner som omfattes av samisk språkområde, nemlig språkbevaringskommuner, språkvitaliseringskommuner og storbykommuner.
NOU2016:18 Vaajmoegïele aktem joekehts öörnegem raereste ovmessie kategorijigujmie tjïeltide mah leah saemien gïeledajvesne, gidtjh gïelevaarjelimmietjïelth, gïelejieliehtimmietjïelth jïh stoerrestaaretjïelth.
Sametingsrådet har forventninger om at et språkområde med ulike kommunekategorier i større grad vil ta hensyn til kommunenes behov og utfordringer.
Saemiedigkieraerie veanhtede akte gïeledajve ovmessie tjïeltekategorijigujmie jeenjemasth sijhtieh krööhkestidh tjïelti daerpiesvoeth jïh haestemh.
– Vi vet at språksituasjonen er svært forskjellig i kommunene.
– Mijjieh daejrebe gïeletsiehkie lea joekoen joekehts tjïeltine.
I noen kommuner er samisk språk levende på alle områder i kommunen, mens i andre kommuner er situasjonen annerledes, og i disse kommunene er det behov for å bygge opp kompetansen i samisk språk.
Muvhtine tjïeltine saemien gïele lea jielije gaajhkine suerkine tjïeltesne, mearan jeatjah tjïeltine gïeletsiehkie gaajh jeatjahlaakan, jïh dejnie tjïeltine lea daerpies maahtoem tseegkedh saemien gïelesne.
Det er derfor svært avgjørende at det utarbeides regelverk som i større grad gjenspeiler virkeligheten, sier Keskitalo.
Dan åvteste joekoen vihkeles njoelkedassh dorjesuvvieh mah jeenjemesh vuesiehtieh guktie lea rïektesisnie, Keskitalo jeahta.
Foreslår ytterligere to kommunekategorier
Raereste göökte vielie tjïeltekategorijh
Sametingsrådet foreslår at språkressurskommuner blir ny kategori i tillegg til de tre kategoriene språkutvalget har foreslått i sin rapport.
Saemiedigkieraerie raereste gïelevierhtietjïelth akte orre kategorije sjædta lissine dejtie golme kategorijide mejtie gïelemoenehtse lea raeriestamme sov reektehtsisnie.
– Vi har i dag to kommuner hvor samisk er majoritetsspråk.
– Mijjen leah göökte tjïelth gusnie saemien lea jienebelåhkoegïele.
Dette er helt unikt i samisk språksammenheng, og vi mener at det vil være viktig å sikre at man for fremtiden fortsatt har kommuner hvor samisk språk er majoritetsspråket.
Daate eevre sjïere saemien gïeleektiedimmesne, jïh mijjen mïelen mietie sæjhta vihkeles årrodh gorredidh mijjieh båetijen aejkien annje tjïelth utnebe gusnie saemien gïele lea jienebelåhkoegïele.
Vi mener at disse kommunene er ressurskommuner, og har et ønske om at disse kommunene skal kunne ivareta en del oppgaver som kommer hele samfunnet til nytte, sier Keskitalo.
Mijjieh mïelebe daah tjïelth leah vierhtietjïelth, jïh vaajtelibie daah tjïelth edtjieh maehtedh såemies laavenjassh gorredidh mah nåhtojne sjidtieh abpe siebriedahkese, Keskitalo jeahta.
Sametingsrådet mener at det er viktig å synliggjøre at også øvrige kommuner har visse forpliktelser ovenfor den samiske språkbruker, og foreslår derfor også øvrige kommuner som en egen kategori.
Saemiedigkieraerie meala vihkeles vuesiehtidh aaj jeatjah tjïelth vihties åeliedimmieh dan saemien gïeleutnijen vööste utnieh, jïh raereste dan åvteste jeatjah tjïelth goh akte jïjtsh kategorije.
Videre har sametingsrådet sett det som hensiktsmessig å inkludere mindre byer i språkområdet, og foreslår derfor at kategorien kalles bykommuner i stedet for storbykommuner, slik språkutvalget foreslår.
Saemiedigkieraerie aaj vuajneme maereles unnebe staarh meatan vaeltedh gïeledajven sïjse, jïh raereste dan åvteste kategorije gohtjesåvva staaretjïelth sijjeste stoerrestaaretjïelth, guktie gïelemoenehtse raereste.
– Det samiske språkområdet berører ikke bare hele den samiske befolkningen, men har også stor betydning for oppfølgingen av mange andre forslag til tiltak i Hjertespråket.
– Saemien gïeledajve ij leah ajve dejtie saemien årroejidie, men aaj stoerre ulmiem åtna dan guhkiebasse barkoen gaavhtan dejstie jeatjah raeriestimmijste Vaajmoegïelesne.
Jeg mener derfor det er viktig at vi nå tar denne debatten i plenum, avslutter sametingspresident Aili Keskitalo.
Mov mïelen mietie dle vihkeles mijjieh dam digkiedimmiem stoerretjåanghkosne vaeltebe, saemiedigkiepresidente Aili Keskitalo minngemosth jeahta.
For spørsmål eller intervju kontakt sametingspresident Aili Keskitalo, +47 971 29 305
Jis vielie bïevnesh sïjhth, gaskesadth saemiedigkiepresidentem Aili Keskitalo, +47 971 29 305
PRM: – Viktig vedtak av Kirkemøtet
PRM: – Vihkeles nænnoestimmie Gærhkoetjåanghkoste
Sametingsråd Mikkel Eskil Mikkelsen gratulerer Kirkemøtet, som 16. april enstemmig vedtok opprettelse av et samisk kirkelig valgmøte.
Saemiedigkieraerie Mikkel Eskil Mikkelsen Gærhkoetjåanghkoem læhkohte, mij voerhtjen 16.b. akteraeresne nænnoesti aktem saemien gyrhkeles veeljemetjåanghkoem tseegkedh.