pere/sami_parallel huggingface dataset:
Sametinget bevilger 60 tusen kroner til Helgeland Samiid Searvi for å gjennomføre førstehjelpskurs for reindriftutøvere og andre som som ferdes og arbeider på fjellet.
Saemiedigkie 60 stoerretjuetie kråvnah dåårje Helgeland Samiid Searvise juktie voestesviehkiekuvsjem tjïrrehtidh båatsoealmetjidie jïh mubpide mah vaeresne berkieh jïh fealadieh.
-Ved å utdanne flere i førstehjelp og HLR, så vil flere bli reddet, sier sametingsråd Henrik Olsen.
- Gosse jienebh ööhpehtimmiem åadtjoeh voestesviehkien jïh HLR:n bïjre, dellie jienebh sijhtieh bïerkenidh, saemiedigkieraerie Henrik Olsen jeahta.
Helgeland Samiid Searvi skriver i søknaden at det har vært mange ulykker innenfor reindriften de siste årene.
Helgeland Samiid Searvi ohtsemisnie tjaala jienebh ovlæhkoeh orreme båatsosne dej minngemes jaepiej.
Det er et stort behov for utdanning innen førstehjelp for alle som ferdes og arbeider på fjellet.
Akte stoerre daerpiesvoete ööhpehtimmine voestesviehkien sisnjelen gaajhkesidie mah vaeresne berkieh jïh fealadieh.
Helgland Sami Searvvi ønsker i samarbeid med Akut og Katastrofmedicinsk Centrum ved Norrlands universitetssykhus i Umeå, og Norsk luftambulanse å gjennomføre et førstehjelpskurs for reindriftsutøvere og omkringliggende nettverk.
Helgland Sami Searvvi sæjhta laavenjostosne Akut og Katastrofmedicinsk Centruminie Norrlands universiteeteskïemtjegåetesne Upmejisnie, jïh Norsk luftambulansine aktem voestesviehkiekuvsjem tjïrrehtidh båatsoealmetjidie jïh viermide byjreskisnie.
Sametingsråd Henrik Olsen sier at prosjektet er et viktig tiltak for å bedre arbeidsmiljøet og sikkerheten for reindriftsutøvere, og derfor støtter vi prosjektet med 60 tusen kroner, sier Olsen.
Saemiedigkieraerie Henrik Olsen jeahta prosjekte lea akte vihkeles råajvarimmie juktie barkoebyjresem jïh jearsoesvoetem bueriedidh båatsoealmetjidie, jïh dan åvteste prosjektem dåarjobe 60 stoerretjuetie kråvnajgujmie, Olsen jeahta.
Tiltaket støttes også av Nordland fylkeskommune og Gjensidige stiftelsen.
Nordlaanten fylhketjïelte jïh Gjensidigestiftelsen aaj råajvarimmiem dåarjoehtieh.
Støtter økt opplevelsesturisme i Troms / Variert næringsliv / Næringer / Forsiden - Sametinget
Vielie dååjreseturismem Tromsesne dåarjohte / Gellielaaketje jielemh / Jielemh / Saemiedigkie - Sametinget
Støtter økt opplevelsesturisme i Troms
Vielie dååjreseturismem Tromsesne dåarjohte
Sametingsrådet bevilger 463.000 kroner til Lenangen Brygge AS i Lyngen.
Lenangen Brygge AS Lyngenisnie 463 000 kråvnah Saemiedigkieraereste åådtje.
Selskapet skal tilby hytter og fasiliteter for sportsfiske på sjøen og ski- og vinteraktiviteter i Lyngsalpene.
Sïelte edtja hæhtjoeh jïh daerpies sijjieh faalehtidh dejtie mah mearosne håagkoeh jïh treavka- jïh daelviedarjomh Lyngsalpesne.
– Lyngen-området utmerker seg med økt satsing på lokale ressurser og kultur, og det er en utvikling vi ønsker å bidra til.
– Lyngen-dajve lea gaajh væjkeles voenges vierhtieh jïh kultuvrem nuhtjedh sijjen barkosne, jïh daate akte evtiedimmie maam sïjhtebe dåarjoehtidh.
Kultur- og naturturisme i nord har et stort potensial, og Sametinget ønsker å legge til rette for vekst i det lokale næringslivet, sier sametingsråd Silje Karine Muotka.
Kultuvre- jïh eatnemeturisme noerhtene stoerre nuepieh åtna, jïh Saemiedigkie sæjhta sjïehteladtedh guktie voenges jieleme åådtje sjïdtedidh, saemiedigkieraerie Silje Karine Muotka jeahta.
Muotka understreker at Lyngen er sentral i forhold til unike nordnorske opplevelser på sjø og til fjells.
Muotka tjïerteste Lyngen lea akte jarnge dejtie sjïere noerhtenöörjen dååjresidie mearosne jïh vaeresne.
Reiselivstilbudet i kommunen har vært økende de siste årene, og Sametinget har gitt tilskudd til flere av nyetableringene.
Fealadassefaalenasse tjïeltesne lea læssanamme dej minngemes jaepiej, jïh Saemiedigkie lea dåarjoem vadteme jieniebidie dejstie orre tseegkemijstie.
Lenangen Brygge AS har også mottatt investeringsstøtte fra Innovasjon Norge.
Lenangen Brygge AS lea aaj skåårvemedåarjoem åådtjeme Innovasjovne Nöörjeste.
– Lyngen er nå en region kjent som reiselivsdestinasjon for både skiaktivitet, fiske- og vandreturisme.
– Lyngen lea daelie akte dajve mij lea åehpies goh fealadasseulmie dovne dejtie mah sijhtieh tjoejkedh, gïerestalledh, håagkodh jïh vaanterdidh.
Det er dessuten en styrke at eierne allerede er aktive i fiskerinæringen og dermed bidrar til å styrke både næringsaktivitet og bosetting i området, understreker Muotka.
Aaj akte aevhkie aajhterh joe daelie leah eadtjohke göölemisnie jïh dan åvteste viehkiehtieh dovne jielemedarjoemidie jïh årromem dajvesne nænnoestehtedh, Muotka tjïerteste.
Støtter samisk reiseliv i lulesamisk område / Kulturnæring / Næringer / Forsiden - Sametinget
Saemien fealadassem julevsaemien dajvesne dåarjohte / Kulturejieleme / Jielemh / Saemiedigkie - Sametinget
Støtter samisk reiseliv i lulesamisk område
Saemien fealadassem julevsaemien dajvesne dåarjohte
Sametingsrådet bevilger 228 tusen kroner i støtte til prosjektet samisk reiseliv i lulesamisk området.
Saemiedigkieraerie 228 stoerretjuetie kråvnah dåårje prosjektese saemien fealadasse julevsaemien dajvesne.
Árran julevsáme guovdásj /lulesamisk senter skal gjennomføre et 2 og et halvt årig reiselivsprosjekt i lulesamisk område i perioden 2014 til 2016.
Árran julevsáme guovdásj / julevsaemien jarnge edtja aktem 2 jïh bieliejaepien fealadasseprosjektem tjïrrehtidh julevsaemien dajvesne boelhken 2014-2016.
Samisk reiseliv er lite utbredt i lulesamisk område.
Ij leah jïjnje saemien fealadasseste julevsaemien dajvesne.
Målet med prosjektet er å etablere minst tre bedrifter innen 2016.
Prosjekten ulmie lea unnemes golme sïelth tseegkedh 2016 åvtelen.
Árran vil rekruttere samiske etablerere som ønsker å satse på samisk reiseliv, etablere møteplasser og skape utvikling i lulesamisk område.
Árran sæjhta saemien tseegkijh dåårrehtidh mah sijhtieh saemien fealadassine nierhkedh, tjåanghkoesijjieh tseegkedh jïh evtiedimmiem sjugniedidh julevsaemien dajvesne.
Sametingsråd Silje Karine Muotka og Ann-Mari Thomassen sier at prosjektet er spennende og derfor bevilger rådet 228 tusen kroner til prosjektet.
Saemiedigkieraerie Silje Karine Muotka jïh Ann-Mari Thomassen jiehtieh prosjekte lea gieltegs jïh dan åvteste raerie 228 stoerretjuetie kråvnah prosjektese dåårje.
-Kulturnæringer er et av landets mest spennende og raskest voksende næringer, og vi håper på mange ny etableringer, sier sametingsråd Silje Karine Muotka.
-Kultuvrejielemh lea akte dejstie laanten gieltegommes jïh sjïdtije jieliemijstie, jïh mijjieh gegkiestibie jïjnjh orre tseegkemh sjidtieh, saemiedigkieraerie Silje Karine Muotka jeahta.
-Sametinget arbeider for et sterkt og allsidig næringsliv.
-Saemiedigkieraerie akten nænnoes jïh gellielaaketje jielemen åvteste barka.
Kulturnæringer som tar utgangspunkt i samisk kultur, natur og miljø kan bli viktige næringer for mange samiske lokalsamfunn, sier sametingsråd Ann-Mari Thomassen.
Kultuvrejielemh mah saemien kultuvrem, eatnemem jïh byjresem betnesne utnieh maehtieh vihkeles jielemh sjïdtedh gellide saemien voenges siebriedahkide, saemiedigkieraerie Ann-Mari Thomassen jeahta.
Sametinget jobber nå med en strategi for å øke sysselsettingen i de samiske kulturnæringene og har blant annet etablert to bedriftsutviklingsprogrammer i Finnmark og Troms.
Daelie saemiedigkieraerie aktine strategijine barkeminie juktie fasseldimmiem saemien kultuvrejielieminie lissiehtidh, jïh gaskem jeatjah göökte sïelteevtiedimmieprogrammh tseegkeme Finnmaarhkesne jïh Tromsesne.
Støtter teaterstykke om rasebiologien / Kunst- og kulturutøvelse / Kulturliv / Forsiden - Sametinget
Teaterestuhtjem dåårje raasebiologijen bïjre / Kåanste- jïh kultuvrebarkoe / Kultuvrejieleme / Saemiedigkie - Sametinget
Støtter teaterstykke om rasebiologien
Teaterestuhtjem dåårje raasebiologijen bïjre
Sametingsrådet bevilger 70 tusen kroner i støtte til Åarjelsaemien Teatere for å produsere teaterstykket.
Saemiedigkieraerie 70 stoerretjuetie kråvnah Åarjelhsaemien Teaterasse dåårje juktie teaterestuhtjem (Guhkies Saemiennïejte) darjodh.
Et teaterstykke om en samisk kvinne som vokser opp og opplever rasebiologien. på 1800- og begynnelsen av 1900-tallet.
Akte teaterestuhtje akten saemien nyjsenæjjan bïjre mij byjjene jih raasebiologijem dååjre 1800- jih 1900-låhkoen aalkoelisnie.
Teaterstykket baserer seg på boken som er skrevet av forfatteren Åke Lundgren.
Teaterestuhtjen våarome lea gærja maam tjaelije Åke Lundgren lea tjaaleme.
Historien baserer seg på fortellingen om en samejente fra Malå i Västerbotten, som ble forevist på markeder ute i 1800-tallets Europa.
Histovrije aktede soptsesistie båata akten saemiennïejten bïjre Maalegistie Västerbottenisnie maam vuesiehti maarkedinie Europesne 1800-låhkoen.
Det var på begynnelsen til rasebiologiens periode som varte fra 1800-tallet til midten av 1900-tallet.
Daate lij raasebiologijen boelhken aalkoe mij ryöhki 1800-låhkoen raajeste gaskoeh 1900-låhkoen raajan.
Hun opplevde rasisme og undertrykking hele livet.
Dïhte raasismem jih dïedtelgimmiem abpe jieledem dååjri.
Catarina Christina Larsdotter (1819 - 1855) hadde en forstyrrelse på hypofysen, som gjorde at hun vokste hele livet.
Catarina Christina Larsdotter (1819 - 1855) aktem sturremem hypofysesne utni, jih dan åvteste dïhte lij sjïdteminie abpe jieledem.
Hun ble 2.18 meter.
Dïhte 2,18 meeterh sjïdti.
Våren 1855 ble hun gravlagt i Lycksele, men kroppen ble kjøpt, gravd opp og sendt til Vitenskapsmuséet i Stockholm.
Gïjren 1855 juvlelgi Liksjosne, men naaken kråahpem öösti, dam bæjjese kroehki jih seedti Vitenskapsmuseeten gåajkoe Stuehkesne.
-Historien er aktuell i dag.
-Histovrije lea sjyöhtehke daan biejjien.
Det er like mye rasisme og fremmedfrykt i dag som da Catarina Christina Larsdotter levde på 1800-tallet.
Seamma jïjnje raasisme jih ammesasve daan biejjien goh dellie gosse Catarina Christine Larsdotter jielieji 1800-låhkoen.
En annen side som også gjør historien interessant er at det ligger fremdeles samiske levninger i ulike kjellere og arkiver på museer og universiteter, og derfor støtter sametingsrådet prosjektet, sier sametingsråd Thomas Åhren.
Akte mubpie bielie man åvteste daate histovrije dan gieltegs lea dan åvteste annje saemien daektieh ovmessie tjeallarinie jih våarhkojne museuminie jih universiteetine, gååvnesieh jih dan åvteste saemiedigkieraerie prosjektem dåårje, saemiedigkieraerie Thomas Åhrén jeahta.
-Det er viktig å fortelle den oppvoksende generasjon historien om et unik menneske som levde sårbart, men også et spennende liv i en tid når samer ble sett som mindreverdige, sier Åhren.
-Vihkeles histovrijem soptsestidh dan boelvese mij daelie byjjene akten sjïere almetjen bïjre mij saejrieslaakan jielieji, men aaj aktem gieltegs jieledem utni akten tïjjen gosse saemieh vuajnalgin goh unnebevyörtegs, Åhrén jeahta.
Les mer om Åarjelsaemien Teatere:
Lohkh vielie Åarjelhsaemien Teateren bïjre:
Stor interesse rundt Språkutvalgets arbeid
Stoerre ïedtje Gïelemoenehtsen barkoen bïjre
Leder for utvalget for samiske språk, Bård Magne Pedersen, opplever stor interesse rundt arbeidet utvalget er i gang med.
Saemien gïelemoenehtsen åvtehke, Bård Magne Pedersen stoerre ïedtjem vuajna dan barkoen bïjre mejnie moenehtse nïerhkeme.
Utvalget skal foreslå nye ordninger, tiltak og regelverk knyttet til å ta vare på og utvikle de samiske språkene lulesamisk, sørsamisk og nordsamisk.
Moenehtse edtja orre öörnegh, råajvarimmieh jïh njoelkedassh raeriestidh mah leah ektiedamme vaarjelæmman jïh evtiedæmman dejstie saemien gïelijste julevsaemien, åarjelsaemien jïh noerhtesaemien.
Store forventninger til Butenschøn-utvalget / Artikler / Valgperiode 2009 - 2013 / Arkiv / Forsiden - Sametinget
Butenschøn-moenehtsasse stoerre vuartoeh / Tjaalegh / Veeljemeboelhken 2009 - 2013 / Våarhkoe / Saemiedigkie - Sametinget
Store forventninger til Butenschøn-utvalget
Butenschøn-moenehtsasse stoerre vuartoeh
Butenschønutvalget ved leder Nils Butenschøn overleverer i dag, den 20.juni, sin rapport til statsråd Kristin Halvorsen.
Butenschøn-moenehtse, gusnie Nils Butenschøn lea åvtehke, lea sov reektehtsem deelleme staateraerijasse Kristin Halvorsen daan biejjien.
Utvalget har utredet utviklingstrekk, behov og målsettinger for samisk forskning og høyere utdanning og fremmet mange konkrete tiltak.
Moenehtse lea evtiedimmievæhtah, daerpiesvoeth jïh ulmieh saemien dotkemasse jïh jollebe ööhpehtæmman salkehtamme, jïh gellie tjïelke råajvarimmieh buakteme.
- Dette er en merkedag for det samiske folk og for meg som er ansvarlig for feltet høyere utdanning og forskning i Sametingsrådet, sier visepresident Laila Susanne Vars.
- Daate akte mïerhkebiejjie saemide jïh munnjien guhte lea tjåadtjoehtæjja suerkesne jollebe ööhpehtimmie jïh dotkeme Saemiedigkieraeresnei, mubpie presidente Laila Susanna Vars jeahta.
Utvalget har gjennom faglige begrunnede forslag til tiltak gitt myndighetene en unik mulighet til å realisere samepolitiske målsettinger som kan styrke samfunnsutviklingen i nord.
Moenehtse lea faageles buerkiestamme raeriestimmiej tjïrrh råajvarimmide, åejvieladtjide aktem sjïere nuepiem vadteme saemiepolitihkeles ulmieh saetniedehtedh mah maehtieh siebriedahkeevtiedimmiem nænnoesåbpoe darjodh noerhtene.
- Jeg er svært fornøyd med at utvalget har hatt et folkerettslig utgangspunkt og har lagt til grunn et bredt regionalt, nasjonalt og internasjonalt perspektiv på samisk forskning og høyere utdanning, uttaler visepresident Laila Susanne Vars.
- Manne joekoen madtjeles moenehtse aktem almetjeriekteles aalkovem åtneme, jïh våaroemasse bïejeme aktem gamte regijovnale, nasjovnale jïh gaskenasjovnale vuajnoem saemien dotkemasse jïh jollebe ööhpehtæmman, mubpie presidente Laila Susanna Vars jeahta.
Utvalget foreslår blant annet en særlig godkjenningsordning for Samisk høgskole knyttet til planene om å søke status som vitenskapelig høgskole, og videre mot et urfolksuniversitet.
Moenehtse gaskem jeatjah aktem sjïere jååhkesjimmieöörnegem raereste Saemien jïlleskuvlese, ektiedamme dejtie soejkesjimmide staatusem ohtsedh goh vitenskapeles jïlleskuvle, jïh mænngan akten aalkoealmetjeuniversiteeten vööste.
Det foreslås videre at det utvikles et program for samisk språkrøkt og revitalisering av samiske språk som bør organiseres i tillegg til Forskningsrådets program for samisk forskning.
Vijriesåbpoe dle raereste aktem programmem evtiedidh saemien gïelegorredimmien gaavhtan jïh jealajimmien gaavhtan saemien gïelijste, maam byöroe öörnedidh lissine Dotkemeraerien programmese saemien dotkemasse.
Også flere tiltak for å rekruttere til samisk høyere utdanning og forskning er konkretisert.
Aaj tjïelkestamme jienebh råajvarimmieh juktie saemien jollebe ööhpehtæmman jïh dotkemasse dåårrehtidh.
- Jeg ser frem til å gå grundig igjennom tiltakene foreslått i rapporten og imøteser en konstruktiv dialog og samarbeid med regjeringen i oppfølgingen og iverksetting av de ulike tiltakene.
- Manne aavodem råajvarimmide veele gïehtjedidh mah leah raeriestamme reektehtsisnie, jïh aktem eensi govlesadtemem jïh laavenjostoem reerenassine veanhtedem juktie vijriesåbpoe barkedh jïh nïerhkedh dej ovmessie råajvarimmiejgujmie.
Som regjeringen har uttrykt er kunnskap navet i Nordområdepolitikken.
Goh reerenasse lea tjïertestamme dle daajroe dïhte mihte Noerhtedajvepolitihkesne.
Nå har myndighetene muligheter til å omgjøre dette til praktisk politikk, avslutter visepresident Laila Susanne Vars.
Daelie åejvieladtjh nuepieh utnieh daam dæjpeles politihkese sjïehtesjidh, mubpie presidente Laila Susanna Vars minngemosth jeahta.
Andre tiltak skissert i Butenschønrapporten:
Jeatjah råajvarimmieh buerkiestamme Butenschøn-reektehtsisnie:
Utvalget foreslår at det etableres prosedyrer som kan styrke Sametingets deltakelse i planleggingen og utviklingen av nye programplaner i Forskningsrådet.
Moenehtse raereste vuekieh tseegkedh mah maehtieh Saemiedigkien sijjiem nænnoesåbpoe darjodh soejkesjimmesne jïh evtiedimmesne orre programmesoejkesjijstie Dotkemeraeresne.
Utvalget foreslår at Sametinget starter arbeidet med å utarbeide en samisk forskningsmelding som et videre skritt i retning av å utarbeide en helhetlig samisk forskningspolitikk.
Moenehtse raereste Saemiedigkie barkoem aalka aktine saemien dotkemebïevnesinie goh akte sille åvtese juktie aktem ållesth saemien dotkemepolitihkem evtiedidh.
De foreslår videre oppretting av et nettverk for samisk forskning og et samordningsforum for høyere utdanningsinstitusjoner som får samme rolle som Universitet og høgskolerådet (UHR) i nasjonal sammenheng.
Dah vijriesåbpoe raeriestieh aktem viermiem saemien dotkemasse tseegkedh, jïh akte iktedimmieforume jollebe ööhpehtimmieinstitusjovnide mij seamma råållem åådtje goh Universiteete jih jïlleskuvleraerie (daaroen UHR) nasjovnale ektiedimmesne.
Strategi for nord må lages i samspill med nord / Taler og artikler / Sametingsrådet / Organisasjonsstruktur / Om Sametinget / Forsiden - Sametinget
Strategije noerhtedajvese tjuara dorjesovvedh noerhtedajvine ektine / Håalemh jïh tjaalegh / Saemiedigkieraerie / Åårganisasjovnestruktuvre / Saemiedigkien bïjre / Saemiedigkie - Sametinget
Strategi for nord må lages i samspill med nord
Strategije noerhtedajvese tjuara dorjesovvedh noerhtedajvine ektine
-En god strategi for nord, må lages i tett samspill med oss som bor i nord, sier Silje Karine Muotka, sametingsråd med ansvar for blant annet næringer.
-Akte hijven strategije noerhtedajvese tjuara aktene lïhke ektiebarkosne mijjine dorjesovvedh mah noerhtene årroeminie, Silje Karine Muotka jeahta, saemiedigkieraerie mij dïedtem åtna gaskem jeatjah jielemi åvteste.
- Det er gammelmodig, overkjørende og lite engasjerende å presentere en strategi som er laget over hodene på oss som bor her nord.
- Dejpeladtje, mijjen vuajnoeh eah govlelgh jïh ij ïedtjem sjugnedh gosse åehpiedahta aktem strategijem mij leah dorjeme mijjen åejjiej bijjelen mah daesnie noerhtene årroeh.
På toppen av det hele inneholder strategien intet nytt, men er en ganske svak reproduksjon av tidligere nordområdestrategier, sier Muotka.
Jïh lissine ij leah mij akt orre strategijesne, men akte naa faamohts heereme aarebi noerhte
-Nå har vi hørt om nasjonale politiske strategier for våre hjemområder i snart ti år.
- Daelie libie govleme nasjovnaale politihkeles strategiji bïjre mijjen hïejmedajvide mahte luhkie jaepieh.
De tidligere strategiene var i det minste laget i ett slags samspill med nord, sier Muotka.
Doh aarebi strategijh lij uhtjemes akte såarhts ektiebarkoe noerhtine, Muotka jeahta.
Bærekraftige satsninger
Monnehke dåarjedimmieh
-Vi vet at regjeringen er opptatt av å satse på mineralvirksomhet, selv om det kommer rapporter om manglende lønnsomhet og økonomiske utfordringer i bransjen.
- Mijjieh daejrebe reerenasse tuhtjie vihkeles mineraalegïehteldimmiem dåarjedidh, jalhts reektehtsh båetieh faatoes dïenesten bïjre jïh ekonomeles haestemi bïjre suerkesne.
Det er derfor en svak strategi å satse så tungt på oppstart av ny mineralvirksomhet til tross for at det er store miljømessige utfordringer og manglende lønnsomhet i markedene, sier Muotka.
Dan åvteste akte faamohts strategije aalkoem aktede orre mineraalegïehteldimmeste dan tjarke dåarjedidh gosse stoerre byjreseligke haestemh jïh faatoes dïeneste maarkedinie, Muotka jeahta.
Hun slår fast at miljøet i nord er sårbart, og klimaendringer kommer tydeligst til uttrykk her nord.
Dïhte vihteste byjrese noerhtene prååsehke, jïh klijmajarkelimmieh tjyölkehkommes vååjnesasse båetieh daesnie noerhtene.
- Å satse så tungt på næringer med store miljøkonsekvenser er svært risikabelt, og samtidig vet vi at virksomhetene ikke holder folkerettslig standard med tanke på urfolksrettigheter.
- Jielemh stoerre byjresekonsekvensigujmie dan tjarke dåarjedidh lea gaajh vaarege, jïh seamma tïjjen daejrebe gïehteldimmieh eah dam almetjerïekteles standardem utnieh gosse aalkoealmetjereaktide måjhtele.
Dette kan regjeringen endre på med å sikre både etiske og miljømessige rammebetingelser i mineralloven.
Reerenasse maahta dam jarkelidh viehkine dovne etihkeles jïh byjreseligke mieriekrïevenassh gorredidh mineraalelaakesne.
Det vil gi forutsigbarhet for alle, sier sametingsråden.
Dellie gaajhkesh sijhtieh daajroem utnedh guktie sjædta åvtese, saemiedigkieraerie jeahta.
Muotka mener landets strategi for nord i større grad må bygge på mer bærekraftige og satsninger, slik som innovasjon, kunnskap, småbedrifter, reiseliv og lokal matproduksjon.
Muotka veanhta laanten strategije noerhtedajvese tjuara buerebh vielie monnehke dåarjedimmide bigkedh, goh innovasjovne, daajroe, smaavesïelth, fealadasse jïh voenges beapmoedorjemasse.
Hun mener også grenseoverskridende samarbeid om dette vil være nødvendig.
Dïhte aaj veanhta raastendåaresth laavenjostoe dan bïjre sæjhta daerpies årrodh.
- Slike satsninger vil vi alle kunne slutte opp om, og de er egnet til å frembringe den entusiasme som regjeringen kanskje håper på.
- Gaajhkesh maehtieh dagkerh dåarjedimmieh dåarjoehtidh, jïh dah maehtieh badth dam skraejriem buektedh maam reerenasse dagke gegkeste.
Sametingsråd Muotka mener også at det er en forutsetning for en god næringsstrategi at den tar utgangspunkt i de folkene som bor nordpå og det de lever av i dag.
Saemiedigkieraerie aaj veanhta jis edtja aktem hijven jielemestrategijem buektiehtidh dellie dïhte tjuara våaroeminie utnedh doh almetjh mah noerhtene årroeh jïh almetji jieliemasse daan bïejijen.
På den ene siden drives en aktiv nedbyggingspolitikk på reindrift, fiske og landbruk, og på andre siden fremheves blant annet mineralnæring som saliggjørende.
Dennie aktene bielesne aktine eadtjohke vueliedimmiepolitihkine gïehtele båatsosne, göölemisnie jïh laanteburresne, jïh dennie mubpene bielesne åvtese geasa gaskem jeatjah mineraalejielemem goh dïhte mij lea nuhteligs.
- For hvor ble det egentlig av satsingen på Arktisk landbruk, som ble nevnt i regjeringsplattformen, men som var glemt under ett år etter da regjeringen nullet denne satsingen ut i jordbruksforhandlingene?
- Gåabph raaktan dïhte dåarjedimmie Arktihkeles laantebårran sjïdti, mij neebnesovvi reerenassen våaroemisnie, men mij lij åajaldamme verkebe goh akten jaepien mænngan gosse reerenasse dam båarhte veelti jåartaburrierååresjimmine?
I fiskeriene er det også varslet politikk som reint faktisk vil bygge ned Nord dramatisk, i stedet for å fremme fiskeriene som en av de aller viktigste næringene i her i Nord.
Göölemesuerkesne aaj aktem politihkem bïeljelamme mij rïektesisnie sæjhta Noerhtem itjmieslaakan våålese bigkedh, sijjeste göölemesuerkiem eevtjedh goh akte dejstie ellen vihkielommes jieliemijstie daesnie noerhtene.
I Nord er det gode og kompetente krefter i form av fylkeskommuner, Sametinget, fylkesmenn, kunnskapsmiljøer, næringsorganisasjoner og lokale næringsaktører som vil kunne delta i ett godt forankret arbeid om utvikling for og med Nord.
Noerhtene hijven jïh maehteles faamoeh goh fylhkentjïelth, Saemiedigkie, fylhkenålmah, daajroebyjresh, jielemesiebrieh jïh voenges jielemeaktöörh mah lin sïjhteme meatan årrodh aktene hijven vïedteldihkie barkosne evtiedimmien bïjre Noerhtedajvese jïh Noerhtedajvine.
Derfor må oppfordringen til regjeringen være at vi setter oss sammen for å lage en bærekraftig strategi for framtiden, avslutter Muotka.
Dan åvteste haesteme reerenassese tjuara årrodh, mijjieh ektesne tjihkedibie juktie aktem monnehke strategijem darjodh båetijen aajkan, Muotka minngemosth jeahta.
Kapittel 1 presenterer visjonen for samisk kirkeliv i Den norske kirke og redegjør for bakgrunnen for og oppbygningen av planen.
Kapihtele 1 saemien gærhkoejielemen visjovnem åehpiedahta Nøørjen gærhkosne, jïh buerkeste soejkesjen fåantoem jïh guktie soejkesjem bigkeme.
Den norske kirkes visjon for samisk kirkeliv er: Livskraftig og likeverdig – samisk kirkeliv i Den norske kirke.
Nøørjen gærhkoen visjovne saemien gærhkoejieliemasse lea: Jielije jïh seammavyørtegs – saemien gærhkoejieleme Nøørjen gærhkosne.
Bakgrunnen for planen er Kirkemøtets vedtak i sak KM 7/06 som ba om en plan for utviklingen av samisk kirkeliv hvor nordsamisk, lulesamisk og sørsamisk språk, samt samisk kultur i sitt mangfold blir ivaretatt..
Soejkesjen våarome lea Gærhkoetjåanghkoen nænnoestimmie aamhtesisne KM 7/06, mij gihtji akten soejkesjen mietie edtja saemien gærhkoejielemem evtiedidh, gusnie edtja noerhtesaemien, julevsaemien jïh åarjelsaemien, jïh aaj dam gellielaaketje saemien kultuvrem gorredidh.
Hovedmålsettingen til Strategiplan for samisk kirkeliv er å bidra til et livskraftig samisk kirkeliv i Den norske kirke, der samer deltar med likeverdighet i kirken, og samisk kirkeliv utgjør en mer selvfølgelig del av Den norske kirkes felles identitet.
- Dïhte åejvievuepsie dan ’Strategisk plan for samisk kirkeliv’ lea viehkiehtidh guktie akte jielije saemien gærhkoejieleme Dennie nøørjen gærhkosne sjædta, gusnie saemieh leah meatan seammavyørtegsvoetine gærhkosne, jïh saemien gærhkoejieleme lea akte buajhkoes bielie Nøørjen gærhkoen tjåenghkies identiteteste.
Planen skal bidra til et målrettet arbeid med å styrke rammebetingelsene for samisk kirkeliv med hensyn til strukturer, organisering og målrettede tiltak på kirkens ulike arbeidsfelt.
Dïhte soejkesje edtja viehkiehtidh mierietsiehkide nænnoestidh dan saemien gærhkoejieliemasse, struktuvri, øørnedimmien jïh tjïelke darjomi bïjre, gærhkoen joekehts barkoesuerkine.
Kapittel 2 gir et sammendrag av planen på sørsamisk, lulesamisk, nordsamisk og norsk (bokmål).
Kapithele 2 aktem åeniedimmiem vadta dehtie soejkesjistie åarjelsaemien, julevsaemien jïh noerhtesaemien gïelesne.
Kapittel 3 gir bakgrunnsinformasjon om det samiske folket og samisk kirkeliv.
Kapihtele 3 maadthbïevnesh vadta dej saemiej bïjre jïh saemien gærhkoejielemen bïjre.
Innledningsvis gis faktaopplysninger om det samiske folket og om samisk samfunnsliv (3.1). Samene er et urfolk i de nordlige områdene av Norge, Sverige, Finland og Kolahalvøya i Russland.
Aalkoelisnie rïektesebïevnesh vadta dej saemiej bïjre jïh saemien siebriedahken bïjre (3.1.1) Saemieh akte aalkoealmetje dejnie noerhtege dajvine Nøørjesne, Sveerjesne, Såevmesne jïh Kolanjaarkesne, Russlaantesne.
Det anslås å være mellom 50 000- 65 000 samer i Norge.
Aervede medtie 50 000-65 000 saemieh Nøørjesne.
Det har skjedd en betydelig styrking av samenes rettsstilling og samiske institusjoner de siste tiårene.
Dej minngemes luhkiejaepiej dejtie saemiej reaktide jïh saemien institusjovnide naa tjarki nænnoestamme.
Det drøftes kort hva som konstituerer samisk etnisitet (3.2), og gis en orientering om de samiske språkområdene og språkgruppene i Norge (3.3).
Daesnie åenehkslaakan digkede mij saemien identitetem buakta (3.2) jïh aktem buerkiestimmiem saemien gïeledajvi jïh gïeletjierti bïjre Nøørjesne vadta (3.3).
Nordsamisk, lulesamisk og sørsamisk er de offisielle samiske språkene i Norge.
Noerhte-saemien, julevsaemien jïh åarjelsaemien leah dah byøgkeles saemien gïelh Nøørjesne.
Alle tre språk står på UNESCO’s liste over truede språk.
Gaajhkh golme gïelh lea UNESCON’n læstosne håvhtadihks gïelijste.
Kapittelet gir videre et kirkehistorisk riss fra samenes første kontakt med kristendommen for omkring 1000 år siden fram til vår egen tid (3.4). Etter en refleksjon over innholdet i begrepet ”samisk kirkeliv” (3.5.1) og variasjoner innad samisk kirkeliv (3.5.2), beskrives hovedtrekk i samisk kirkeliv inndelt etter språkområder (3.5.3-3.5.5).
Kapihtele aaj ånnetji gærhkoehistovrijen bïjre soptseste, dehtie tijjeste saemieh voestes aejkien kristelesvoetine åahpenin medtie 1000 jaepien gietjeste, jïh mijjen tijjese (3.4) Akten ussjedimmien mænngan dan sisvegen bïjre dïejvesisnie ”saemien gærhkoejieleme” (3.5.1) jïh gellielaaketjen bïjre saemien gærhkoejielemen sisnjelen (3.5.2) dle åejvieaamhtesidie saemien gærhkoejieliemisnie buerkeste gïeledajvi mietie.
Det redegjøres også kort for den kirkelige betjeningen av samer i Oslo og Bergen (3.5.6), for arbeidet med samisk kirkeliv på tvers av landegrensene (3.5.7) og for internasjonalt kirkelig urfolksarbeid (3.5.8).
Aaj åenehkslaakan dam gyrhkeles gaagkestimmiem buerkeste dejstie saemijste Oslosne jïh Bergenisnie (3.5.6), dam barkoem saemien gærhkoejielieminie laanteraasti rastah (3.5.7) jïh dam gaskenasjovnale gyrhkeles aalkoealmetjebarkoem (3.5.8).
Til slutt pekes det på betydningen av de senere års bevisstgjøring og arbeid på feltet samisk teologi og kristendomsforståelse (3.5.9).
Minngemosth tjïerteste man vihkeles orreme dejnie voerkelimmine jïh barkojne saemien teologijen jïh kristelesvoetegoerkesen bïjre, dej minngemes jaepiej (3.5.9).
Kapittel 4 redegjør for det prinsipielle grunnlaget for arbeidet med samisk kirkeliv i Den norske kirke.
Kapihtele 4 buerkeste dam prinsihpeles våaromem dan barkose saemien gærhkoejielieminie Nøørjen gærhkosne.
Det henvises innledningsvis til en rekke vedtak fattet av Kirkemøtet, som samlet gir uttrykk Den norske kirkes prinsipielle tenkning om samisk kirkeliv (4.1).
Aalkovisnie vuesehte dejtie jïjnjh nænnoestimmmide mejtie Gærhkoetjåanghkoe nænnoestamme, mah ektesne vuesiehtieh guktie Nøørjen gærhkoe ojhte ussjede saemien gærhkoejielemen bïjre (4.1).
Samene anerkjennes som urfolk i Norge, det forutsettes at samisk kirkeliv skal ivaretas som en nødvendig og likeverdig del av Den norske kirke, og kirken erkjenner at medvirkningen i fornorskningen har skapt et behov for å bidra til at uretten ikke fortsetter.
Edtja saemieh aalkoealmetjinie Nøørjesne jååhkesjidh, jïh dïhte tsiehkestahta edtja saemien gærhkoejielemem gorredidh goh akte daerpies jïh seammavyørtegs bielie Nøørjen gærhkoste, jïh gærhkoe byjhke dannasinie dah meatan orreme daaroestehtemisnie, dellie daerpies sjïdteme viehkiehtidh guktie daate ovreakta ij jåarhkh.
Det vises også til føringer fra Det Lutherske Verdensforbund og Kirkenes Verdensråd med hensyn til arbeid med urfolk og urfolksspørsmål (4.2).
Vuesehte aaj dejtie raeride Luthersk Verdenforbund’este jïh Kirkens Verdensråd’este dan barkoen bïjre aalkoealmetjigujmie jïh aalkoealmetjegyhtjelassigujmie (4.2).
Det gjøres videre rede for følgende lover og folkerettslige bestemmelser som forplikter Den norske kirke med hensyn til ivaretakelse av samisk kirkeliv (4.3): Grunnloven § 110a, sameloven, menneskerettighetsloven, kirkeloven, FNs barnekonvensjon, FNs konvensjon om sivile og politiske rettigheter, ILO-konvensjon nr. 169 om urfolk og stammefolk i selvstendige stater og FN-erklæringen om urfolks rettigheter.
Vijriebasse soptseste daej laaki jïh almetjerïekteles moenemi bïjre, mah Nøørjen gærhkoem åeledieh dam saemien gærhkoejielemem gorredidh (4.3): Maadthlaake § 110a, saemielaake, almetjereaktalaake, gærhkoelaake, EN’en maanakonvensjovne, EN’en konvensjvone sivijle jïh politihkeles reaktaj bïjre, ILO-konvensjovne nr. 169 aalkoealmetji jïh tjïertealmetji bïjre jïjtjeraarehke staatine, jïh EN’en bæjhkoehtimmie aalkoealmetji reaktaj bïjre.
Det pekes på at Den norske kirke er forpliktet av føringene i statens samepolitikk slik disse kommer til uttrykk i St.meld. nr 28 (2007-2008) Samepolitikken og Handlingsplan for samiske språk (4.4).
Nøørjen gærhkoe diedtem åtna raeriestimmide dåarjelidh staaten saemiepolitihkesne, guktie dah tjåadtjoeh St. biev, nr. 28 (2007-2008) Saemiepolitihke jïh Dahkoesoejkesje saemien gïelide (4.4).
Inkludering legges til grunn som minoritetspolitisk prinsipp for Den norske kirkes arbeid med samisk kirkeliv (4.5).
Faarhmestimmie våaroemasse biejesåvva goh akte unnebelåhkoe-politihkeles prinsihpe dan Nøørjen gærhkoen barkose saemien gærhkoejielminie (4.5).
Det redegjøres kort for innholdet i dette begrepet.
Åenehkslaakan buerkeste guktie daan lahtesen sisvege lea.
Det henvises videre til Kirkemøtets ”forsoningsvedtak” (KM 13/97) og argumenteres for at forsoning må forstås som et grunnperspektiv for bredden av tiltak som foreslås i planen (4.6).
Vijrebe vuesehteminie Gærhkoetjåanghkoen ”liktesenænnoestæmman” (KM 13/97) jïh buerkesteminie ihke tjuara liktesem guarkedh goh akte maadth-vuajnoe dejtie jïjnjh råajvarimmide, mejtie raereste soejkesjisnie (4.6.).
kapittel 5 behandler de enkelte kirkelige virksomhetsområdene og drøfter særlige utfordringer med henblikk på handlingsorienterte føringer og tiltak.
Kapithele 5 dejtie sjïere gyrhkeles darjoesuerkide gietede, jïh sjïere haestemh digkede dejtie dahkoestuvrije bihkedimmide jïh darjomidie.
Lokalkirken som utgangspunkt behandles i delkapittel 5.1. Her pekes det på behovet for samisk kirkestatistikk og gis noen perspektiver på inkludering av samisk kirkeliv i lokalkirken.
Gïetede dam voenges gærhkoem goh aalkove bieliekapihtelisnie 5.1. Daesnie tjuvtjede dan daerpiesvoetese akten saemien gærhkoestatstihken bïjre, jïh muvhth perspektijvh beaja faarhmestimmien bïjre saemien gærhkoejieliemistie dennie voenges gærhkosne.
Menighetsråd og kirkelig tilsatte lokalt bes om å ta et særskilt ansvar for å ivareta samisk kirkeliv i gudstjenesteliv og annen kirkelig virksomhet i henhold til føringene i planen.
Åålmegeraerie jïh gærhkoen barkijh voengesisnie, gihtjelgieh aktem sjïere diedtem vaeltedh juktie saemien gærhkoejielemem gorredidh gyrhkesjimmine jïh jeatjah gyrhkeles darjosne, soejkesjen bïhkedassi mietie.
Behov for samisk språk- og kulturkompetanse behandles i delkapittel 5.2. Det påpekes at styrking av samisk språk- og kulturkompetanse er nødvendig både i et lokalkirkelig og et helhetskirkelig perspektiv.
Dïhte daerpiesvoete saemien gïele-jïh kultuvremaahtojne, gietesåvva bieliekapihtelisnie 5.2. Tjïerteste lea daerpies nænnoestimmime dehtie saemien gïele-jïh kultuvremaahtoste, dovne aktene voengesgyrhkeles jïh aktene elliesgyrhkeles perspektijvesne.
For å sikre tilstrekkelig samisk språk- og kultur kompetanse foreslås det at de tre nordligste bispedømmene tilbyr faste samiskopplæringstilbud for prester og andre kirkelig tilsatte.
Juktie nuekies saemien gïele-jh kultuvremaahtoem gorredidh, dle raereste dah golme noerhtemes bispedajvh edtjieh ihkuve øøhpehtimmiefaalenassh faalehtidh saemien gïelesne, hearride jïh jeatjah gyrhkeles barkijidie.
Det foreslås etablert opplæringstilbud for samiske kirketolker.
Raereste øøhpehtimmiefaalenassh tseegkedh saemien gærhkoetoelhkestæjjide.
Det pekes på behovet for et minimum av samisk språk- og kulturkunnskap i aktuelle utdanninger, og for at samisk språkkompetanse tillegges vekt ved ansettelser av trosopplæringsmedarbeidere, kateketer og diakoner i språkforvaltningsområdet.
Tjuvtjede dan daerpiesvoete akten unnemes daajroen bïjre saemien gïele- jïh kultuvredaajroste, sjyøhtehke øøhpehtimmine, jïh juktie saemien gïelemaahtoe leavloem åådtje gosse edtja barkijh jaahkoe-øøhpehtimmesne seehtedh, jïh kateketh jïh diakonh gïelereeremedajvesne.
Større tilretteleggelse av alternative veier til kateket-, diakon- og prestetjeneste for samisktalende, bes også vurdert.
Birrie aaj stuerebe sjïehteladtemem vuarjasjidh guktie maahta jeatjahlaakan katekete-, diakone- jïh hearradïenesjasse båetedh, dejtie mah saemiestieh.
Målsettinger for ivaretakelse av samisk språk behandles i delkapittel 5.3. Her foreslås etablering av to nivåer for ivaretakelse av samisk språk: Det første er et nasjonalt grunnivå / minimumsnivå som i prinsippet kan ivaretas overalt i Den norske kirke.
Ulmieh juktie saemien gïelh gorredidh gietesuvvieh bieliekapihtelisnie 5.3. Daesnie raereste gøøkte daltesh tseegkedh juktie saemien gïelh gorredidh. Dïhte voestes akte nasjovnale maadthdaltese / unnemesdaltese, maam nov amma maahta gorredidh gaajhkem lehkiem Nøørjen gærhkosne.
Det konkretiseres hva dette i praksis innebærer med hensyn til tilbud og tiltak (pkt 5.3.1). Det andre nivået handler om etterlevelsen av samelovens språkregler i tilknytning til forvaltningsområdet for samisk språk (pkt 5.3.2).
Tjïelkeste maam dïhte ojhte sæjhta jiehtedh faalenasside jïh darjomidie (mierie 5.3.1) Dïhte mubpie daltese lea krøøhkemen bïjre dejstie saemielaaken gïelenjoelkedassijste saemien gïelen reeremedajvesne (mierie 5.3.2).
Det spesifiseres hva etterlevelse av de ulike lovbestemmelsene innebærer for kirken på lokalt, regionalt og sentralkirkelig nivå, og det knyttes noen hovedutfordringer til dette.
Tjïerteste maam dah ovmessie laakemoenemh sïjhtieh jiehtedh gærhkose dennie lïhkes, regijovnale jïh voernges gyrhkeles daltesisnie, jïh gårrede naan åejviehaestemh daase.
Det påpekes at kirken har behov for å utvikle en bevisst samisk språkpolitikk bl.a. med hensyn til å gi retningslinjer for bruk av samisk i gudstjenester og kirkelige handlinger (pkt 5.3.3).
Gærhkoe daarpesje aktem voerkes saemien gïelepolitihkem evtiedidh, g.j bihkedimmieh vedtedh guktie edtja saemien nåhtadidh gyrhkesjimmine jïh gyrhkeles dahkojne (mierie 5.3.3).
Dette relateres til regelverket som etableres i rammen av gudstjenestereformen, samt til føringene i plan for trosopplæring, diakoni og kirkemusikk
Daate lea ektine dejtie njoelkedasside mah tseegkesuvvieh gyrhkesjimmie-jarkelimmien sisnjelen, jïh dejtie bihkedasside dennie soejkesjisnie jaahkoeøøhpehtæmman, diakonijese jïh gærhkomusihkese.
Ansvar og ressursbehov på ulike nivåer i Den norske kirke behandles i delkapittel 5.4. Det foreslås opprettet følgende nye stillinger lokalt (5.4.1): 1 lulesamisk språkmedarbeider (100 %), 1 sørsamisk språkmedarbeider (100 %), 2 nordsamiske kirketolkstillinger (2 x 25 %), 1 samisk prestestilling for Sør-Norge (100 %), 1 diakonistilling for lulesamisk område (100 %), 1 diakonistilling til en menighet i Indre Finnmark prosti (100 %),
Diedte jïh vierhtiedaerpiesvoete dejnie joekehts daltesinie Dennie nøørjen gærhkosne, gietesuvvieh bieliekapihtelisnie 5.4. Raereste daejtie orre barkojde tseegkedh voengesisnie (5.4.1): 1 julevsaemien gïelebarkije (100 %), 1 åarjelsaemien gïelebarkije (100 %), 2 noerhtesaemien gærhkoe-toelhkestæjjabarkoeh (2 x 25 %), 1 saemien hearrabarkoe ÅarjelNøørjese (100 %), 1 diakonijebarkoe julevsaemien dajvese (100 %), 1 diakonijebarkoe akten åålmegasse Sisnjelds-Finnmarhken prosti’sne (100 %).
Det pekes på prostenes ansvar i de 5 prostiene som har sokn i forvaltningsområdet for samisk språk (5.4.2).
Vuesehte prosten diedtese dejnie 5 prosti’ine mah såaknem utnieh reeremedajvesne saemien gïelide (5.4.2).
Det forventes at de setter seg inn i de kirkelige forpliktelsene som følger av sameloven og har oppmerksomhet vendt mot den samiskspråklige tjenesten.
Veanhtede dah daajroem veedtjieh dej gyrhkeles åeliedimmiej bïjre mah saemielaake vadta, jïh voerkelimmiem utnieh dan saemiengïelen dïenesjen vøøste.
Videre at de legger til rette for drøfting av samiskrelaterte spørsmål i prostiet og prostisamlinger, og at de innen 1 år etter tiltredelse kan lese et minimum av liturgiske tekster på samisk.
Daah aaj sjïehteledtieh juktie saemien gyhtjelassh prosti’sne jïh prostitjåanghkosne digkiedieh, jïh dah edtjieh aarebi 1 jaepie vaaseme mænngan barkosne aalkeme, maehtedh aktem unnemes låhkoem liturgijen tjaalegijstie lohkedh, saemiengïelesne.
Biskopene i Nord-Hålogaland, Sør-Hålogaland og Nidaros har et særskilt tilsynsansvar overfor samisk kirkeliv (5.4.3).
Dah bisph Noerhte-Hålogalaantesne, Åarjel-Hålogalaantesne jïh Nidarosesne aktem sjïere diedtem utnieh saemien gærhkoejielemen åvteste (5.4.3).
Det signaliseres en forventning til disse med hensyn til å lære et minimum av liturgiske tekster på samisk innen 1 år etter tiltredelse.
Veanhtede dah aktem unnemes låhkoem liturgijen tjaalegijstie lïerehtieh saemiengïelesne aarebi akte 1 jaepie vaaseme mænngan barkosne aalkeme.
Det pekes videre på behovet for styrket samordning av tilsyn og ansvar.
Vijrebe vuartesje dan daerpiesvoete juktie ektiedimmiem vaaksjoemistie jïh diedteste nænnoestidh.
Det foreslås et årlig drøftings- og samordningsmøte for de tre biskopene, samt et samarbeid om et felles årlig sameprestmøte. Nord-Hålogaland biskop oppfordres til å avholde et årlig kirketolkmøte.
Raereste aktem fïerhten jaepien digkiedimmie- jïh ektiedimmietjåanghkoem dejtie golme bispide, jïh aktem laavenjostoem akten tjåenghkies fïerhten jaepien tjåanghkoen bïjre dejtie saemien hearride.
Det oppfordres videre til at bispemøtet tar ansvar for en viss drøfting og samordning på området.
Haasta Noerhte-Hålogalaanten bispem aktem fïerhten jaepien gærhkoetoelhkestæjja-tjåanghkoem høøltestidh.
Det nevnte sameprestmøtet foreslås avholdt i rammen av en nasjonal fagkonferanse for samisk kirkeliv som også favner lokalt kirkelig tilsatte og frivillige.
Raereste dam neebneme tjåanghkoem dejtie saemien hearride goh aktem nasjovnale faageråårestallemem saemien gærhkoejielemasse høøltestidh, mij aaj voenges gyrhkeles barkijh faarhmeste, jïh jïjtjevyljehke barkijh.
Nord-Hålogaland, Sør-Hålogaland og Nidaros bispedømmeråd er tildelt et helhetskirkelig ansvar for ivaretakelse av samiskkirkelig betjening på henholdsvis nordsamisk, lulesamisk og sørsamisk språk, og har behov for kompetanse og kapasitet til å ivareta samiskrelaterte tjenester på en rekke felter.
Noerhte-Hålogalaante, Åarjel-Hålogalaante jïh Nidarosen bispedajveraerie aktem elliesgyrhkeles diedtem åådtjeme juktie saemiengyrhkeles gagkestimmiem gorredidh, dovne noerhtesaemien, julevsaemien jïh åarjelsaemien gïeline, jïh maahtoem jïh barkoefaamoem daarpesjieh juktie saemien dïenesjh gorredidh gelline suerkine.
Det gjøres rede for dette i pkt 5.4.4.
Dam buerkeste mieresne 5.4.4.
I planen prioriteres lokalt og sentralkirkelig forankrede stillinger foran nye rådgiverressurser til bispedømmerådene.
Soejkesjisnie prijoriterede voenges jïh sentralegyrhkeles gårreldihkie barkoeh, åvtelen orre raeriestæjjavierhtieh bispedajveraeride.
På sentralkirkelig nivå har Kirkemøtet etter kirkeloven ansvar for å verne og fremme samisk kirkeliv.
Sentralegyrhkeles daltesisnie dle Gærhkoeraerie gærhkoelaaken mietie, diedtem åtna vaarjelidh jïh eevtjedh saemien gærhkoejielemem.
Samisk kirkeråd skal fremme, verne og samordne samisk kirkeliv og stimulere til at samisk kirkeliv blir ivaretatt som en nødvendig og likeverdig del av Den norske kirke.
Saemien gærhkoejieleme edja eevtjedh, vaarjelidh jïh iktedidh saemien gærhkoejielemem, jïh skreejredh guktie saemien gærhkoejieleme gorresåvva goh akte daerpies jïh seammavyørtegs bielie Dehtie Nøørjen gærhkoste.
Rådet har ansvar for samiskkirkelig samarbeid over landegrensene og for Den norske kirkes arbeid med urfolksspørsmål i samarbeid med Mellomkirkelig råd.
Raerie diedtem åtna saemiengyrhkeles laavenjostoen åvteste laanteraasti rastah, jïh Dïhte nøørjen gærhkoen barkoe aalkoealmetjegyhtjelassigujmie, aktene laavenjostosne Mellomkirkelig råd’ine.
Under punktet om Samisk kirkeråds ansvar og ressursbehov (5.4.5) pekes det på rådets brede mandatområde og foreslås opprettet 1 rådgiverstilling for ungdom (100 %) og 1 rådgiverstilling for diakoni / kultur / urfolk (100 %), samt økt driftsbudsjett.
Dennie mierien nuelesne, Saemien gærhkoeraerien diedten jïh vierhtiedaerpiesvoeten bïjre, desnie tjuvtjede raerien stoerre mandatesuarkan jïh raereste 1 raeriestæjjabarkoem tseegkedh noeride (100 %), jïh 1 raeriestæjjabarkoe diakonijese / kultuvrese /aalkoealmetjidie (100%), jïh læssanamme darjoebudsjedte.
Det redegjøres også for vedtak om flytting av Samisk kirkeråds sekretariat til Tromsø, og om begrunnelsen for dette.
Tjïelkestahta aaj dan nænnoestimmien bïjre ihke Saemien gærhkoeraerien tjaelijesijjiem Romsen gåajkoe juhtedh, jïh mannasinie dam nænnoestamme.
Det pekes på behov knyttet til realisering av vedtaket.
Tjuvtjede dan daerpiesvoetese ektiedamme saetniedehtemasse nænnoestimmeste.
Samisk bibeloversettelse behandles i delkapittel 5.5. Her gjøres det rede for status og behov knyttet til bibeloversettelsesarbeidet til henholdsvis nordsamisk, lulesamisk og sørsamisk språk.
Saemien bijbele-jarkoestimmie gietesåvva bieliekapihtelisnie 5.5. Daesnie buerkeste guktie tsiehkie lea, jih mij daerpies bijbelejarkoestimmiebarkosne, dovne noerhtesaemien, julevsaemien jïh åarjelsaemien gïelesne.
Bibelselskapet oppfordres til å opprettholde progresjonen med hensyn til ferdigstillingen av Bibelen på nordsamisk, og til å arbeide for styrkede ressurser til det sørsamisk bibeloversettelsesprosjektet med henblikk på oversettelse av alle tekstene i ny tekstbok for Den norske kirke.
Haasta Bibelselskapet dam juhtije barkoem tjåadtjoehtidh dan illehtimmien bïjre Bijbelistie, noerhtesaemien gïelesne, jïh vierhtieh nænnoestidh dan åarjelsaemien bijbelejarkoestimmieprosjektese, ihke ussjedeminie gaajhkide tjaalegidie jarkoestidh aktene orre teekstegærjesne Dan nøørjen gærhkosne.
Svenska Bibelsällskapet oppfordres til å initiere et arbeid med oversettelse av Det gamle testamente til lulesamisk i samarbeid med Det norske Bibelselskap, i første omgang i henhold de de nyeste tekstrekkene i Den norske kirke og Svenska kyrkan.
Haasta Svenska Bibelsällskapet aktem barkoem aelkedh juktie Dam båeries testamentem jarkoestidh julevsaemien gïelese, aktene laavenjostosne dejnie nøørjen Bibelselskap, uvtemes dejtie urremes tjaalegeraajrojde Dennie nøørjen gærhkosne jïh Sveerjen gærhkosne.
Svenska Bibelsällskapet oppfordres også til å tilgjengeliggjøre lulesamiske bibeltekster på nett.
Haasta Svenska Bibelsällskapet aaj julevsaemien bijbeletjaalegh nedtese bïejedh.
Kirkelige medarbeidere bes bidra til at de samiske bibeltekstene tas i bruk i skole og kirke.
Birrie gyrhkeles barkijh viehkiehtidh guktie skuvlh jïh gærhkoeh dejtie saemien bijbeletjaalegidie åtnose vaeltieh.
Salme- og liturgiarbeid (gudstjenestereformen) behandles i delkapittel 5.6. Det redegjøres for status for salmearbeidet på nordsamisk, lulesamisk og sørsamisk språk (5.6.1).
Saalme- jïh liturgijebarkoem (gyrhkesjimmiejarkelimmie) gietede bieliekapihtelisnie 5.6. Tjïelkeste man gåhkese båateme saalmebarkojne noerhtesaemien, julevsaemien jïh åarjelsaemien gïelesne (5.6.1).
Mens det foreligger 2 salmebøker på nordsamisk og 1 på lulesamisk foreligger ingen salmebok og kun et fåtall salmer på sørsamisk.
Mearan 2 saalmegærjah gååvnesieh noerhtesaemien gïelesne jïh 1 julevsaemien, ij leah naan saalmegærja, jïh ajve naan gille saalmh åarjelsaemien gïelesne.
Med hensyn til nordsamisk er det behov for koralbok til Sálbmagirji I-II. På lulesamisk er det ønskelig å samle inn åndelige sang- og salmetekster som finnes nedskrevet, samt å få oversatt og skrevet nye tekster, spesielt for barn og ungdom.
Noerhtesaemien sjïekenisnie, dle daerpies aktine koralegærjine dan Sálbmagirji I-II. Julevsaemien gïelesne lea vaajteles voejkenen laavlome-jïh saalmeteeksth tjøønghkedh mah leah våålese tjaalasovveme, jïh aaj orre teeksth jarkoestidh jïh tjaeledh, joekoen maanide jïh noeride.
Med hensyn til sørsamisk salmearbeid foreslås det at det pågående arbeidet med utvikling av salmer på sørsamisk videreføres.
Åarjelsaemien saalmebarkoen sjiekenisnie, dellie raereste dam juhtije barkoem jåarhkedh saalmh åarjelsaemien gïelesne evtiedidh.
Det pekes på at det er behov for å lage et nytt hefte med salmer på samiske språk til Samiske kirkedager i 2013.
Daerpies aktem orre heeftem saalmigujmie darjodh saemien gïeline dejtie Saemien gærhkoebiejjide jaepien 2013.
Intensjonen om å innlemme et betydelig antall salmer på de tre samiske språk i fremtidig salmebokløsning for Den norske kirke forutsettes fulgt opp.
Veanhtede joekoen jïjnjh saalmh dejnie golme saemien gïeline meatan vaaltasuvvieh aktene båetije saalmegærjesne dan Nøørjen gærhkose.
Det redegjøres videre for status, utfordringer og behov knyttet til liturgiarbeidet på nordsamisk, lulesamisk og sørsamisk språk (5.6.2).
Vijriebasse tjïelkeste guktie gåarede dej haestemigujmie jïh daerpiesvoetigujmie ektiedamme liturgijebarkose noerhtesaemien, julevsaemien jïh åarjelsaemien gïelesne (5.6.2).
Det understrekes at styrkingen av Samisk kirkeråds sekretariat må sees i lys av utfordringen med å følge opp liturgiarbeid på hele tre samiske språk.
Mannasinie lea daerpies Saemien Gærhkoeraerien tjaelijesijjiem nænnoestidh, lea dannasinie dle akte haesteme liturgijebarkoem dåarjelidh golme saemien gïeline.
Det pekes på at Samisk kirkeråd har prioritert å fullføre prosessene med oversettelse av 1977-liturgiene da disse vil stå som liturgiske alternativer etter innføringen av gudstjenestereformen.
Saemien gærhkoeraerie lea prijoriteradamme prosesside tjïrrehtidh dej 1977-liturgijen jarkoestimmiejgujmie, ihke dah sïjhtieh goh liturgijen alternatijvh årrodh mænngan gyrhkesjimmiejarkelimmiem sjïehtesjamme.
Det forutsettes at de godkjente nordsamiske liturgiene utgis i 2011 og at de lulesamiske liturgiene ferdigstilles for godkjenning og utgivelse i 2011.
Tsihkestahta dah jååhkesjamme noerhtesaemien liturgijh olkese luajhtasuvvieh jaepien 2011, jïh dah julevsaemien liturgijh jååhkesjæmman båetieh jïh olkese luajhtasuvvieh 2011.
Det sørsamiske liturgiprosjektet gjennomføres med sikte på godkjenning i 2012 og utgivelse 2013.
Barkeminie åarjelsaemien liturgijeprosjektine dejnie åssjaldahkine dam jååhkesjidh jaepien 2012, jïh olkese luejhtedh 2013.
Gudstjenestereformens kjerneverdier stedegengjøring, involvering og fleksibilitet åpner for et kontinuerlig nyskapende liturgiarbeid også i samisk kirkeliv.
Gyrhkesjimmiejarkelimmien maadthaarvoeh stedegengjøring, involveringe jïh ferriedihksvoete rihpestieh akten ahkedh sjïere liturgijebarkose aaj saemien gærhkoejieliemisnie.