pere/sami_parallel huggingface dataset:
Šoop Šoop 2020 skal også bidra til at produsenter og innkjøpere får kunnskap om forvaltning av samisk identitet og kultur i en kommersiell setting.
Šoop Šoop 2020 edtja aaj viehkiehtidh guktie produsenth jïh åesiestæjjah daajroem åadtjoeh reeremen bïjre saemien identiteeteste jïh kultuvresne aktene kommersijelle ektiedimmesne
Dette innebærer en forståelse for at samiske kulturuttrykk skal fremmes på en respektfull måte, for eksempel at tradisjonelle kofter følger familie og kulturtilhørighet, mens samiske designobjekter som skjerf, klær og smykker er tilgjengelig for alle.
Daate sæjhta jiehtedh gaajhkesh tjuerieh goerkesem utnedh dejtie saemien kultuvrevæhtide seahkaridh, vuesiehtimmien gaavhtan gaptah leah vïedteldihkie fuelhkide jïh kultuvreektiedimmide, mearan gaajhkesh maehtieh saemien lijnieh, vaarjoeh jïh kleebjegh nuhtjedh.
Det skal bidra til å spre kunnskap til butikker og kunder som kanskje vegrer seg for å kjøpe samiske varer i frykt for å gjøre «feil», samtidig som det skal bidra til at samiske designprodusenter med stolthet kan se sine varer bli båret i en mangfoldig kundegruppe på tvers av kulturer.
Daate edtja viehkiehtidh daajroem geerjehtidh bovride jïh åestiejidie mah dagke eah rikti doesth saemien vaaroeh åestedh dan åvteste billieh «miste» darjodh, seamma tïjjen goh viehkehte guktie saemien produsenth hammoedimmeste garmeresvoetine maehtieh vuejnedh akte stoerre jïh gellielaaketje åestijedåehkie kultuvri dåaresth sijjen vaaroeh guedtieh.
Sametinget har engasjert Árvu, Være og Kreativ Industri til utvikling av Šoop Šoop 2020.
Saemiedigkie lea stilleme sïeltide Árvu, Være jïh Kreativ Industri biejjide Šoop Šoop 2020 evtiedidh.
Dette er bedrifter som både har dyp forankring i designfaget og sterk tilknytning til samisk identitet og kultur.
Daate lea sïelth mah dovne tjarke tsåeptsiem hammoedimmiefaagesne utnieh jïh nænnoes ektiedimmiem saemien identiteetese jïh kultuvrese utnieh.
For mer informasjon, kontakt:
Vielie bïevnesh, gaskesadth:
Sametinget ved sametingsråd Silje Karine Muotka, mob. 984 87 576, eller rådgiver Kirsten Østby, tlf 78 47 41 08 Duojár Ove Stødle: 993 46 286
Saemiedigkie, saemiedigkieraerine Silje Karine Muotka, mob. 984 87 576, jallh raeriestæjja Kirsten Østby, tlf 78 47 41 08 Vytnesjæjja Ove Stødle: 993 46 286
LÆREPLAN I FORDYPNING I SAMISK
SAEMIEN GÏEHTJEDIMMIE - LEAROESOEJKESJE
Formål med faget
Faagen ulmie
Fordypning i samisk bygger på det samme faglige grunnlaget og det samme verdigrunnlaget som samiskfaget.
Saemien gïehtjedimmie seamma faagen våaromem jïh seamma aarvoevåaromem goh saemienfaagen.
Opplæringen skal legge til rette for faglig fordypning og bidra til identitetsutvikling, videreutvikling av språklig og kulturell kompetanse i samisk og motivere til kommunikasjon og samarbeid på tvers av språkgrenser innenfor Sápmi.
Ööhpehtimmie edtja sjïehteladtedh faagen gïehtjedæmman jïh meatan årrodh identitetem skearkagidh, gïelem jïh kulturelle maahtaldahkem saemien evtiedidh jïh gaskesadtemem jïh ektiebarkoem eevtjedh gïeleraajoej bijjelen Saepmesne.
Dette innebærer mestring av språk på ulike arenaer, innsikt i eget språk og forståelse for at språk blir brukt forskjellig i ulike sammenhenger.
Goerkesimmien tjïrrh guktie siebredahke saemiengïelem dæjpa, gïehtjedimmmiefaage edtja gïelem eevtjedh jïh hoksedh jïh eadtjaldovvedh gïelem utnedh.
En bred språklig og kulturell kompetanse kan bidra til å gjøre elevene bedre i stand til å møte andre innenfor og utenfor egen kultur med åpenhet, toleranse og respekt.
Vijries gïeleldh jïh kulturelle maahtaldahke maahta meatan årrodh sjïehteladtedh guktie buerebelaakan jeatjabidie jïjtse kultuvresne jïh dan ålkolen vuavkasjidh, guarkedh, jïh krööhkedh.
Å kunne forstå andres budskap og å kunne formidle egne meninger er en vesentlig del av den enkeltes språkkompetanse.
Guarkedh maam jeatjah jiehtieh jïh maehtedh jïjtsh åssjelh åvtese buektedh lea vihkeles biehkie muvhti gïelemaahtaldahkese.
I det moderne samfunnet er det nødvendig å kunne forholde seg til ulike medier og sammensatte tekster av ulike elementer som skrift, lyd og bilde og samtidig se sammenhenger mellom språk og tradisjonskunnskap.
Daalteje siebredahkesne daerpies maehtedh joekehts medijidie jïh ektienamme teekstide goh tjaalegh, tjoejenassh jïh guvvieh jïh seamma sienten vuejnedh guktie gïele jïh aarvoemaahtoe iktede.
Fordypning i samisk skal være en arena for muntlig og skriftlig kommunikasjon gjennom bruk av ulike medier.
Gïehtjedimmie saemien edtja sijjie årrodh njaalmeldh jïh tjaaleldh gaskesadtemasse joekehts medijah utnedh.
Fordypning i samisk skal videreutvikle elevenes muntlige og skriftlige ferdigheter, motivere til lesing og tekstproduksjon og til praktisk og kreativ bruk av språket i et flerspråklig samfunn.
Gïehtjedimmie saemien edtja learohki njaalmeldh jïh tjaaleldh maahtoem evtiedidh, lohkemem jïh teekstetjaelemem skreejrehtidh jïh gelliegïeleldh siebredahkesne eadtjaldovvedh gïelem utnedh.
Arbeid med ulike tekster og ulike måter å kommunisere på, skal bidra til å videreutvikle kritisk tenkning, estetisk sans og evne til å orientere seg i en moderne medievirkelighet.
Joekehts teekstigujmie joekehtslaakan barkedh edtja meatan årrodh kritihke åssjaldahkh jïh estetihke vååjnoem vijriebasse evtiedidh jïh maahtoem vedtedh daaletje medijan aarkesne veasodh.
Faget skal fremme innsikt i og kritisk vurdering av egen språkutvikling og gjøre elevene til bevisste deltakere i egen læringsprosess.
Faage edtja kritihke vierhtiedimmiem jïjtse gïeleevtiedimmeste evtiedidh jïh learohkidie vuerkiehtidh guktie jïjtjene lïeremisnie skearkagieh.
Hovedområder i faget
Faagen åejvieboelhkh
Faget er strukturert i hovedområder som det er formulert kompetansemål innenfor.
Faage lea åejvieboelhkine juakaldihkie, guktie maahtaldahkeulmine tjaaleme.
Oversikt over hovedområder:
Åejvieboelhkh ektesne govlesuvvieh.
Årstrinn
Jaepietsiehkieh
Hovedområder
Åejvieboelhkh
8.-10.
8.-10.
Språk og kommunikasjon
Gïele jïh gaskesadteme
Hovedområdet utforsking av språket i bruk dreier seg om forholdet mellom språket som system og språket i bruk.
Åejvieboelhkesne gïelem utnedh edtja gïehtjedidh guktie gïele åtnalgåvva jïh guktie gïele bigkesovveme.
I hovedområdet inngår utforsking av samisk språk der sentrale elementer er egen språkbruk, nåtidsspråk og hvordan språkbruk er situasjons- og kontekstavhengig.
Åejvieboelhkesne edtja saemien gïelem goerehtalledh gusnie vihkeles aamhtesh jïjtjene gïeleåtnosne, daaletjegïelesne jïh guktie gïeleåtnoe beajjetji tsiehkine lea.
Det dreier seg også om komparative blikk på språk, hvordan samisk endrer seg over tid og hvordan medier påvirker samisk.
Aaj komparatijve tjelmine gïelem edtja gïehtjedidh, guktie gïele jorkese jïh guktie medija saemien deadta.
Oversetting og tolking mellom samisk og andre språk inngår i hovedområdet.
Daennie åejvieboelhkesne aaj edtja jarkoestidh jïh toelhkestidh saemien jïh jeatjah gïeli gaskem.
Hovedområdet språk og kommunikasjon dreier seg om å videreutvikle muntlig og skriftlig kommunikasjon, lese- og skrivekompetanse.
Åejvieboelhkesne gïele jïh gaskesadteme edtja gïelem vijriebasse evtiedhdh dovne njaalmeldh jïh tjaaleldh gaskesadteme, lohkeme- jïh tjaelememaahtaldahkem.
Sentralt i hovedområdet er å forstå, vurdere og reflektere over muntlige og skriftlige uttrykksformer og selv lage og fremføre ulike typer tekster.
Åejvieboelhken jarngesne edtja goerkesidh, vierhtiedidh jïh ussjedadtedh njaalmeldh jïh tjaaleldh vuekiej mietie jïh jïjtje joekehts teektsh darjodh jïh åvtese buektedh.
I dette inngår sammensatte tekster der lyd, skrift og bilder samlet skaper en helhetlig mening.
Daesnie ektiedamme teeksth gusnie tjoejenassh, tjaeleme jïh guvvieh ållesth åssjaldahke sjædta.
I hovedområdet inngår uttrykksformer som bøker, teater, film, aviser, musikkvideoer og nye digitale uttrykksformer.
Daennie åejvieboelhkesne aaj gærjah, teatere, filme, plaerieh musihkevidejovh jïh orre digitale vierhtieh meatan.
Timetall i faget
Man gellie tæjmoe
Timetall oppgitt i 60-minutters enheter:
Man gellie tæjmoeh leah 60 minuhti mietie tjaalasovveme:
UNGDOMSTRINNET
NOERITSIEHKINE
8.-10. årstrinn: 227 timer
8.-10. jaepietsiehkine 227 tæjmoeh
Grunnleggende ferdigheter i faget
Faagen maadth maahtoeh
Grunnleggende ferdigheter er integrert i kompetansemålene der de bidrar til utvikling av og er en del av fagkompetansen.
Maadth maahtoeh leah maahtaldahkeulmine tjaalasovveme, gusnie galka evtiedidh lïeredh jïh galka boelhkine faagemaahtaldahkine årrodh.
I fordypning i samisk forstås grunnleggende ferdigheter slik:
Learoesoejkesjisnie saemien gïejhtjedimmine daah maahtaldahkeulmieh leah:
Å kunne uttrykke seg muntlig i samisk fordypning innebærer å ha evnen til å lytte og tale og kunne vurdere elementene i en sammensatt talesituasjon, som er en forutsetning for kommunikasjon med andre både når det gjelder sosialt samvær, arbeidsliv og deltakelse i offentlig liv.
Maehtedh soptsestidh saemien gïehtjedimmesne, dellie galka goltelidh jïh soptsestidh jïh soptsestimmietsiehkiem vierhtiedidh gosse mubpiejgujmie soptsestidh. Dïhte lea maadtojne gosse mubpiejgujmie soptsestidh, dovne gosse almetjigujmie ektesne lea, barkosne jïh byjjes tsiehkine lea.
Det å tale og lytte er grunnleggende menneskelige aktiviteter som i fordypning i samisk blir videreutviklet gjennom systematisk opplæring i ulike muntlige sjangere og aktiviteter.
Goltelidh jïh soptsestidh leah almetji maadtoedarjomh, mejtie galka faagesne, saemien voestes gïeline, joekehts njaalmeldh sjaangeri jïh darjomi vieken evtiedidh.
Å kunne uttrykke seg skriftlig i samisk fordypning innebærer å kunne uttrykke seg i ulike sjangere og innenfor mange tekstformer.
Maehtedh tjaeledh saemien gïehtjedimmesne, dellie galka joekehts sjaangerine jïh gellie joekehts teeksth tjaeledh.
Skriftligheten i samfunnet er økende, ikke minst gjennom utviklingen av digitale kommunikasjonsformer, og kravet til å mestre skriftlig framstilling i ulike sjangere har blitt større.
Maehtedh tjaeledh daerpies daaletje sïebredahkesne, sjïere daelie gosse jienebh digitale gaskesadtemevuekieh evtede. Daelie aaj krïebpesjimmie stuerebe sjïdteme edtja maehtedh joekehtslaakan tjaeledh.
Skriving er en måte å utvikle og strukturere ideer og tanker på, men det er også en kommunikasjonsform og en metode for å lære.
Gosse tjaeledh dellie eajhnide jïh åssjalommesidie evtede jïh öörnie, badth aaj sjïehteles gaskesadtemevuekieh jïh barkoevuekie guktie lïeredh.
Å kunne lese i samisk fordypning er en del av den praktiske språkkompetansen og innebærer at en kan lese med forståelse, utforske og reflektere over stadig mer krevende tekster.
Maehtedh lohkedh saemien gïehtjedimmesne, lea akte bielie eensi gïelemaahtaldahkese. Dellie tjoevere guarkedh, gïehtjedidh jïh ussjedadtedh gosse barkoes teeksth låhka.
Lesing utvikler kulturforståelse og gir erfaringer og mulighet til å forstå seg selv og samfunnet.
Lohkeme kultuvregoerkesimmiem evtede jïh dååjrehtsh jïh nuepieh vadta jïjtjemse jïh siebredahkem guarkedh.
Å kunne regne i samisk fordypning innebærer generell begrepsutvikling, resonnement og problemløsning.
Maehtedh ryöknedh saemien gïehtjedimmesne, dellie galka galka orre baakoeh lïeredh, jïermestalledh jïh dåeriesmoerh tjuevtedh.
Det gjelder forståelse for form, system og komposisjon.
Daerpies dellie guarkedh mij dïhte hammoe, struktuvre jïh komposisjovne lea.
For å forstå sammensatte tekster og sakprosa, er det viktig å arbeide med grafiske framstillinger, tabeller og statistikk.
Jis ektienamme teekstide jïh aamhteseprovsah guarkedh, dellie vihkeles grafihken vuesiehtimmieh, tabellh jïh statistihkeh guarkedh.
Å kunne bruke digitale verktøy i samisk fordypning er nødvendig for å mestre sammensatte tekstformer og uttrykk.
Maehtedh digitale viehkiehvierhtieh saemien gïehtjedimmesne leah daerpies jis ektienamme teekstehammoeh jïh lahtesh guarkedh.
Dette åpner for nye læringsarenaer og gir nye muligheter i lese- og skriveopplæringen, i produksjon og komponering og i redigering av tekster.
Digitale maahtoe orre lïerehtimmievuekieh buakta jïh aaj orrre nuepieh lohkeme- jïh tjaelemeööpehtæmman vadta, gosse galka teekstsh darjodh jïh jeatjahtehtedh.
I den sammenheng er det viktig å utvikle evne til kritisk vurdering og bevisst bruk av kilder.
Daesnie vihkeles eensilaakan gaaltijide vierhtiedidh jïh laejhtedh gosse dejtie galka utnedh.
Bruk av digitale verktøy kan også støtte og utvikle elevenes kommunikasjonsferdigheter og presentasjoner.
Digitale vierhtieh maahta learohken gaskesadtememaahtoem jïh vuesiehtimmiem dåarjodh jïh evtiedidh.
Kompetansemål i faget
Faagen maahtaldahkeulmieh
Etter 10. årstrinn
Maahtaldahkeulmieh 10. jaepietsiehkiej mænngan
Utforsking av språket i bruk
Gïehtjedimmie gïelem utnedh
Mål for opplæringen er at eleven skal kunne
Lohkehtimmien ulmieh leah; learohkh gelkieh
planlegge, gjennomføre og presentere en undersøkelse av hvordan barn og unge bruker samisk og hvordan språket brukes ulikt av ulike aldersgrupper
soejkesjidh, tjïrrehtidh jïh goerehtallemem åvtese buektedh gusnie vuesiehtieh guktie maanah jïh noerh saemien utnieh jïh guktie gïelem utnieh dej ovmessie jaepiedåehkine
utforske hvordan teknologi og endringer i samfunnet påvirker samisk og bruken av språket og drøfte tradisjonskunnskapens betydning i dagens samfunn
goerehtalledh guktie teknologije jïh siebredahken jeatjahtahtemh saemien jïh gïelem åtnoem dæjpa jïh dïejveldidh mij dïhte aerpiemaahtoeh daaletje siebredahkesne
presentere ordspråk og billedlige uttrykk på samisk og sammenlikne med andre språk, og samtale om hvordan slike uttrykk kan representere ulike tenkemåter
baakoeraajesh jïh guvvielaaketje lahtesh åvtese buektedh saemien jïh vuertasjidh mij dïhte joekehtse saemien jïh jeatjah gïeli gaskem, jïh soptsestidh guktie dagkerh lahtesh maehtieh joekehts åssjaldahkh vuesiehtidh
sammenlikne ord og grammatiske former i skriftlig samisk med talemålet og presentere resultatet av sammenlikningen
tjaaleldh saemien baakoeh jïh grammatihke hammoh soptsestimmie gïeline viertiestidh jïh barkoem åvtese buektedh
eksperimentere med tolking og oversettelse mellom samisk og andre språk og samtale om hvordan mening endres i forhold til ordvalg og kontekst
voejhkelidh toelhkestidh jïh jarkoestidh saemien jïh jeatjah gïeli gaskem jïh soptsestidh guktie jiehtege dan mietie jorkesåvva
eksperimentere med ulike muntlige og skriftlige uttrykksformer i ulike sjangere
voejhkelidh joekehts njaalmeldh jïh tjaaleldh lahtesh joekehts sjaangerinie
presentere et utvalg av ord og uttrykk som er like og forskjellige i de samiske språkene
åvtese buektedh måedtie baakoeh jïh lahtesh mah seamma jïh joekehts dah ovmessie saemiengïeline
dokumentere og vurdere egen utvikling i arbeid med utforsking av språket i bruk
vihtesjidh jïh vïertiestidh jïjtjene evtiedimmiem gosse barka goerehtalla gïelen åtnoem
lese og presentere et utvalg selvvalgte tekster
lohkedh jïh åehpiedehtedh måedtie teeksth maam jïjtje veeljeme
formidle egne opplevelser av film, teater og musikk og vurdere bruk av virkemidler
åvtese buektedh jïjtje domtesem filmeste, teateristie jïh musihkeste jïh vierhtiej åtnoem viertiestidh
formidle og kommentere medieoppslag fra selvvalgte medier og lage egne oppslag for ulike medier
åvtese buektedh jïh lahtestidh medijabihkeds medijijstie maam jïjtje veeljeme jïh jïjtje bihkeds joekehts medijidie darjodh
framføre et program sammensatt av ulike uttrykksformer basert på egne eller andres tekster
åvtese buektedh ektienamme programmem joekehts lahtesistie maam jïjtjene jallh jeatjaj teekstijste vaalteme
utvikle og presentere sammensatte tekster med utgangspunkt i forfatterskap ved hjelp av digitale verktøy
evtiedidh jïh åehpiedehtedh ektienamme teeksth tjaelijijstie digitale vierhtiejgujmieutvikle
sammenlikne og vurdere nettsteder på samisk med hensyn til flerspråklighet, bruksmåter, informasjonsverdi og design
viertiestidh jïh vierhtiedidh saemien nedtebielieh gelliegieleldh, dej åtnoevuekieh jïh bïevnesevierhtijste jïh designem
vurdere bruk av kilder med hensyn til innhold, opphavsrett og personvern
vierhtiedidh gaaltijh åtnoe, dej sisvegh, aalkoereakta jïh persovnevaarjelimmie
dokumentere og vurdere egen utvikling i arbeid med tekster
vihtesjidh jïh vierhtiedidh jïjtjene evtiedimmiem gosse teekstigujmie barka
Vurdering i faget
Faagem vierhtiedidh
Bestemmelser for sluttvurdering:
Nænnoestimmieh guktie faagem vierhtiedidh:
Standpunktvurdering
Elliesvïhnesjimmie
Årstrinn
Öörnege
Ordning 10. årstrinn
10. jaepietsiehkesne
Elevene skal ha én standpunktkarakter.
Learohkh gelkieh elliesvïhnesjimmieh åadtjodh.
Eksamen for elever
Eksamene learoehkidie
Elevene kan trekkes ut til muntlig eksamen.
Learohkh maehtieh aktem njaalmeldh eksamenem åadtjodh.
Muntlig eksamen blir utarbeidet og sensurert lokalt.
Njaalmeldh eksamenem byjreskisnie dorje jïh vierhtede.
Eksamen for privatister
Eksamene privatistide
Se gjeldende ordning for grunnopplæringen for voksne.
Vuartesjh guktie maadthskuvlelohkehtimmie geerve almetjidie öörnesovveme.
De generelle bestemmelsene om vurdering er fastsatt i forskrift til opplæringsloven.
Dah daamts nænnoestimmieh guktie vierhtiedidh leah ööhpehtimmielaakesne tjaalasovveme.
14/5814-1-AGM 16531/14 411 13.
14/5814-1-AGM 16531/14 411 13.06.2014
LEDIG STILLING:
LEDIG STILLING:
AVDELINGSLEDER HELSE OG OMSORGSAVDELINGEN
GOEVTESEÅVTEHKE HEALSOE- JIH HÅKSOEGOEVTESISNIE
Ledig fast 100 % stilling som avdelingsleder for Helse- og omsorgsavdelingen i Røyrvik kommune.
100% barkoe gaavnoes goevteseåvtehkinie Healsoe- jïh håksoegoevtesisnie Raarvihken tjïeltesne.
Røyrvik omsorgssenter som ble tatt i bruk i 2001, der alle funksjoner som hører til den nye avdelingen er samlet.
Eelkin Raarvihken håksoejarngem jaepien 2001 provhkedh, desnie gaajhkh goevtesen funksjovnh tjåanghkenamme.
Alle fagstillinger er dekket opp, slik at vi kan gi et godt tilbud til bygdas befolkning.
Faagebarkijh utnebe, guktie hijven faaleldahke voenen almetjidie utnebe.
Avdelingslederen er direkte underlagt rådmannen og inngår i rådmannens ledergruppe.
Goevtesen åvtehke lea raerieålman nuelesne jïh lea raerieålman åejviedåehkesne.
Ønskede kvalifikasjoner:
Vaajteles maahtoeh:
Utdanning innen økonomi og administrasjon.
Økonomije jïh reereme ööhpehtimmiem
Formell kompetanse innen økonomi og lederskap
Byjjes maahtoeh økonomijesne jïh maehtedh reeredh.
Bred ledererfaring.
Nænnoes åvtehkedååjrehtimmiem.
God kjennskap til helse- og omsorgssektoren.
Åehpies healsoe- jïh håksoesektovrinie.
Kreativitet med tanke på å samordne aktiviteter til en velfungerende og brukervennlig avdeling, og samtidig utvikle et godt felles arbeidsmiljø.
Eadtjohkes guktie maahta darjomh goevtesisnie öörnedh, jïh seamma aejkien hijven barkoebyjresem evtiedidh.
Personlig egnethet vil bli tillagt stor vekt ved ansettelse.
Sïjhtebe gïehtjedidh/goerehtalledh mejtie sjiehteles barkose.
Helsefaglig bakgrunn
Tjoerh healsoefaage maahtoem utnedh
Tiltredelse 1. september 2014
Maehtedh skïereden 1 b.
Utdanning og formell kompetanse innen økonomi, administrasjon og ledelse, samt bred ledererfaring vil bli vektlagt.
Ööhpehtimmie jïh byjjes maahtoeh økonomijesne, reeremisnie jïh daejredh guktie reeredh jïh åvtehkedååjrehtimmie leah tsiehkieh maam vuartasjibie.
Hvis du i tillegg er glad i friluftsliv og engasjert i et aktivt kulturliv, da anbefales du å søke til Røyrvik.
Jis feejjen ålkone årrodh jïh kultuvrem dååjrehtidh, dle eevtjebe Raarvihkese syøkedh.
Nærmere opplysninger gis av rådmannen, tlf 74 33 63 02/48 04 13 30.
Sïjhth vielie bïevnesh barkoen bïjre utnedh, bïeljelh dle raerieålmam, Tel: 74 33 63 02
Ansettelse i henhold til gjeldende lovverk, reglement og tariffavtale med 2 % innskudd i KLP.
Barkoe laaki- jïh vuekiej mietie, jïh tarif-latjkoe 2% KLP:sne.
Søknad med CV og referanser sendes elektronisk via kommunens hjemmeside: www.royrvik.kommune.no
Mijjieh vaajtelibie elektronihke syøkemem CV:ine seedth tjïelten åejviebielien tjirrh: www.royrvik.kommune.no
Attester og vitnemål sendes ikke nå men taes med til evt. jobbintervju.
Aellieh vïhtesjimmide daelie seedth, menh dijph meatan jis barkoegoeredallese båatah.
Søkerliste kan bli offentliggjort selv om søker ber om unntak jfr. off.loven §25.
Syökemelæstoe maahta byjjes sjïdtedh, læjhkan mejtie syøkije vaajtele dam tjeakosne utnedh, byj.laake §25.
Søknadsfrist 27. Juni 2014
Minngemes syøkemebiejjie: Ruffien 27. b 2014.
Legg ned forvaltningsområdet / Artikler / Valgperiode 2009 - 2013 / Arkiv / Forsiden - Sametinget
Hiejhtieh reeremedajvem / Tjaalegh / Veeljemeboelhken 2009 - 2013 / Våarhkoe / Saemiedigkie - Sametinget
Sametingsrådets melding om samiske språk er endelig klar og skal legges fram for plenum i november.
Saemiedigkieraerien bïevnese saemien gïelen bïjre lea saahtah gaervies jïh edtja dam stoerretjåanghkose buektedh gålkoen.
I meldingen foreslås det blant annet at forvaltningsområdet for samisk legges ned og at samelovens språkregler gjøres gjeldene for alle samer i hele Norge.
Bïevnesisnie raereste gaskem jeatjah saemien reeremedajvem hiejhtedh, jïh saemielaaken gïelenjoelkedassh edtjieh faamoem utnedh gaajhkide saemide abpe Nöörjesne.
- Forvaltningsområdet, slik det fungerer i dag, medfører at samer har ulike rettigheter til bruk av samisk språk avhangig av hvor de er bosatt.
- Reeremedajve, guktie dïhte lea daan biejjien, dorje guktie saemieh joekehts reaktah utnieh saemien nåhtadidh, jearohke gusnie årroeminie.
Dette skillet mener vi er uakseptabelt og foreslår dermed at forvaltningsområde for samisk språk legges ned, uttaler rådsmedlem Ellinor Marita Jåma.
Mijjieh vienhtebe daate ij leah reaktoe jïh raeriestibie dannasinie reeremedajvem saemien gïelese hiejhtedh, raerielïhtsege Ellinor Marita Jåma jeahta.
Samelovens språkregler fastslår at samisk og norsk er likeverdige språk.
Saemielaaken gïelenjoelkedassh vihtiestieh saemien jïh nöörjen leah seammavyörtegs gïelh.
ILO-konvensjonen nr. 169, fastslår retten som enkeltsamer har til å lære og å bruke sitt språk.
ILO-konvensjovne mr. 169, vihteste fïerhten saemien reaktam sov gïelem lïeredh jïh nåhtadidh.
Norge har ratifisert denne konvensjonen, og er slik forpliktet til å legge til rette for offentlig tjenesteyting på samisk i kommunal, fylkeskommunal og annen offentlig forvaltning.
Nöörje lea daam konvensjovnem ratifiseradamme, jïh naemhtie dïedtem åtna byögkeles dïenesjh sjïehteladtedh saemien gïelesne tjïelten, fylhkentjïelten jïh jeatjah byögkeles reeremisnie.
- Vi mener at alle samisktalende skal ha like rettigheter til bruk av samisk språk som norsktalende har når det gjelder norsk språk, uttaler rådsmedlem Ellinor Marita Jåma.
- Mijjieh vienhtebe gaajhkh mah saemiestieh edtjieh seamma reaktah utnedh saemien gïelem nåhtadidh goh dah mah nöörjen soptsestieh, raerielïhtsege Ellinor Marita Jåma jeahta.
Viktig med et synlig språk
Vihkeles aktine våajnoes gïeline
Undersøkelser viser at samfunnsutviklingen, med økt flyttestrøm til byene, fører til at flere samer bosetter seg utenfor forvaltningsområdet for samisk språk.
Goerehtimmieh vuesiehtieh siebriedahken evtiedimmie, aktine daamtaj stuerebe låhkoe almetjijstie mah staaride juhtieh, dorje guktie sagki jienebh saemieh saemien gïelen reeremedajven ålkolen orrijieh.
Det er derfor behov for å styrke den enkeltes rett til bruk av samisk språk i møte med offentlig forvaltning uavhengig av bosted.
Dan åvteste dle daerpies eevtjedh fïereguhten reaktam saemien nåhtadidh gosse byögkelesvoetine govlehtellieh, saaht gusnie årroeminie.
- Jeg mener at samisk, som offisielt språk, i langt større grad må brukes i offentlig forvaltning og at offentlig informasjon må gis også på samisk.
- Manne vïenhtem saemien, goh byögkeles gïele, byöroe sagki jienebem åtnasovvedh byögkeles reeremisnie, jïh byögkeles bïevnesh byöroeh aaj saemien gïelesne årrodh.
Dette er viktig både for å sikre den enkeltes språkrettigheter uavhengig av bosted, men også for en synliggjøring og verdsetting av samisk språk i Norge, uttaler rådsmedlem Jåma.
Daate lea vihkeles dovne juktie fïerhten almetjen gïelereaktah gorredidh, men aaj saemien våajnoes darjodh jïh saemien gïelese Nöörjesne aarvoem vedtedh, raerieslïhtsege Jåma jeahta.
Utfordringer
Haestemh
I språkmeldingen framkommer det også at en utvidet rett til bruken av samisk i møte med det offentlig kan skape utfordringer for enkelte kommuner.
Gïelebïevnesisnie aaj tjåådtje akte vijriedamme reakta saemien nåhtadidh byögkelesvoetine, maahta haestemh sjugniedidh såemies tjïeltide.
- Løsning på disse utfordringene kan ligge i et differensiert regelver.
- Maahta raeriem gaavnedh daejtie haestiemidie joekehts njoelkedassigujmie.
Noen helt sentrale språkrettigheter må imidlertid gjelde for hele landet.
Såemies eevre vihkeles gïelereaktah tjuerieh faamoem utnedh abpe laantesne.
Det er språkrettigheter for førskolebarn, rett til opplæring i og på samisk, rett til helse- og omsorgstjenester på samisk, rett til ivaretakelse av rettssikkerhet på eget språk og rett til kirkelige tjenester på samisk, forklarer rådsmedlem Ellinor Marita Jåma.
Goh gïelereaktah aarhskuvlemaanide, reakta ellies lïerehtimmiem åadtjodh saemien gïelesne, reakta healsoe- jïh hoksedïenesjh åadtjodh saemien gïelesne, reakta jearsoesvoetem gorredidh jïjtse gïelesne jïh reakta gyrhkeles dïenesjh åadtjodh saemien gïelesne, raerielïhtsege Ellinor Marita Jåma buerkeste.
Avsluttningsvis påpeker Jåma at Sametingets overordnede mål er at flere får en lovfestet rett til å bruke sitt morsmål, samisk, uavhengig av hvilken kommune de er bosatt i.
Minngemosth dle Jåma tjïerteste Saemiedigkien bijjemes ulmie lea jienebh aktem laakeviedteldihkie reaktam åadtjoeh sijjen ietniengïelem saemien nåhtadidh, saaht mennie tjïeltesne dah årroeminie.
Språkmeldingen legges fram på Snåsa Hotell, torsdag 22.november. Det er lagt opp til et miniseminar om samisk språk i annledning offentliggjøringen.
Bæjhkohte gïelebievnesem Snåasen Hotellesne, duorastat gålkoen 22.b. Bæjhkoehtimmien sjïekenisnie aaj akte ohtjeseminaare sjædta saemien gïelen bijre.
Programmet finnes i sin helhet her, og alle er velkommen til å delta.
Ållesth programme lea daesnie, jïh gaajhkesh dovnesh buerie båeteme meatan årrodh.
Sametingsmelding om samisk språk (2012).
Saemiedigkiebïevnese saemien gïelen bïjre (2012).
Målet med denne studien er å undersøke om testgruppen som har samisk som andrespråk aksepterer setninger med null objekt, eller om de er påvirket av transfereffekten av førstespråket og ikke tillater setninger med null objekt.
Abstrakt Ulmie goerehtimmine goerehtidh mejtie soptsestæjjah, mah åarjelsaemiengïelem mubpine gïeline utnieh, raajesh nulle objeektine jååhkesjieh, jallh dah voestesgïeleste tsavtseme jïh eah raajesh nulle objeektine jååhkesjh.
Undersøkelsen er gjennomført på personer mellom 18 og 56 år, og referansegruppen består av talere med god kompetanse i sørsamisk.
Soptsestæjjah aalterisnie 18 jïh 56 jaepieh meatan goerehtimmesne orreme, jïh referaansedåehkesne soptsestæjjah mah joekoen væjkele åarjelsaemien gïelesne.
Undersøkelsen viser at de som har språket som førstespråk har god kunnskap om hvordan null objekt brukes.
Goerehtimmie vuesehte voestesgïelen soptsestæjjah daejrieh guktie dah maehtieh nulle objeektem nuhtjedh.
De som samisk som andrespråk gjetter i bruken av null objekt noe som viser at de er påvirket av sitt førstespråk.
Men dah mah åarjelsaemien gïelem mubpine gïeline utnieh moenedieh guktie maahta nulle objeekth nuhtjedh mij vuesehte dah voestes gïeleste tsavtseme.
Lover og forskrifter / Språk / Forsiden - Sametinget
Laakh jïh mieriedimmieh / Gïele / Saemiedigkie - Sametinget
Lover og forskrifter
Laakh jïh mieriedimmieh
Lenker til lover og forskrifter som omhandler samisk språk
Svaalhtesh laakide jïh mieriedimmide mah leah saemien gïelen bïjre
Lover / Helse og sosial / Forsiden - Sametinget
Laakh / Healsoe jïh sosijaale / Saemiedigkie - Sametinget
Linker til aktuelle lover som omhandler samiske pasienters rettigheter
Svaaltesh laakide mah saemien pasieenti jïh utnjiji reaktah dijpieh
Lov om Sametinget og andre samiske rettsforhold (sameloven).
Laake Saemiedigkien jïh jeatjah saemien reaktatsiehkiej bïjre (saemielaake).
§ 3-5. Utvidet rett til bruk av samisk i helse- og sosialsektoren
§ 3-5. Vijriedamme reakta saemien healsoe- jïh sosiaalesektovrem utnedh.
Lov om kommunale helse- og omsorgstjenester m.m. (helse- og omsorgstjenesteloven) § 3-10. Pasienters og brukeres innflytelse og samarbeid med frivillige organisasjoner
Laake tjïelten healso- jïh hoksehtimmiedïenesji  j.j bïjre (healsoe- jïh hoksehtimmiedïenesjelaake). § 3-10. Pasieenti jïh utniji tsevtsemen bïjre jïh laavenjostedh jïjtsh mielen miete organisasjovnigujmie
Lov om pasient- og brukerrettigheter (pasient- og brukerrettighetsloven).
Laake pasieenti- jïh utnijereaktaj bïjre (pasieente- jïh utnijereaktalaake).
§ 3-5. Informasjonens form
§ 3-5. Bïevnesi haemie
Lulesamisk bokbuss / Bokbusser / Vi anbefaler / Bibliotek / Forsiden - Sametinget
Julevsaemien gærjabusse / Saemien gærjabussh / Mijjieh juvnehtibie / Gærjagåetie / Saemiedigkie - Sametinget
Hva betyr dette for fylkeskommunen?
Maam dïhte sæjhta jiehtedh fylhkentjïeltese?
Skriftlige henvendelser/saker på sørsamisk vil bli besvart på sørsamisk.
Tjaaleldh saadtegh /aamhtsh åarjelsaemien sïjhtebe åarjelsaemien gïelesne vaestiedidh.
Resepsjonspersonell og de ulike virksomheter i Fylkets Hus vil bli orientert om de nye kravene for å kunne gi best mulig service til sørsamisk talende.
Dåastoe-almetjh jïh dah ovmessie darjoeh Fylhken Gåetesne sïjhtieh saerniestimmieh åadtjodh dej orre krïevemi bïjre, guktie dah bøøremes goh gåarede, maehtieh hoksehtimmiem vedtedh dejtie mah åarjelsaemien soptsestieh.
Informasjon i hovedinngang og resepsjonsområdet i Fylkets Hus er skiltet på sørsamisk.
Bïevnesh åejvieoksesne jïh dåastoesijjesne Fylhken Gåetesne sïjhtieh åarjelsaemien gïelesne båetedh
Mange nye samiske kulturminner mellom Balsfjord og Hammerfest / Kulturminner / Miljø, areal og kulturvern / Forsiden - Sametinget
Jïjnjh orre saemien kultuvremojhtesh Balsfjovlen jïh Hammerfesten gaskesne / Kultuvremojhtesh / Byjrese, areale jïh kultuvrevarjelimmie / Saemiedigkie - Sametinget
Mange nye samiske kulturminner mellom Balsfjord og Hammerfest
Jïjnjh orre saemien kultuvremojhtesh Balsfjovlen jïh Hammerfesten gaskesne
10. juni 2014 I forbindelse med Statnetts planer for ny strømledning mellom Balsfjord og Hammerfest har Sametinget gjennomført kulturminneregistreringer i områdene som vil bli berørt av utbyggingen.
Juktie Statnett lea soejkesjamme aktem orre straejmieledningem Balsfjovlen jïh Hammerfesten gaskesne, Saemiedigkie lea kultuvremojhtesh vïhtesjadteme dejnie dajvine mah leah bigkemedajven sisnjelen.
Sametinget har registrert over 1000 nye kulturminner og mange områder som tidligere var lite kjent i kulturminnesammenheng har vist seg å være rike på kulturspor.
Saemiedigkie lea bijjelen 1000 orre kultuvremojhtesh vïhtesjadteme, jïh jïjnjh dajvh mah aarebi eah lin dan åehpies goh kultuvremojhtesedajvh, desnie ojhte joekoen jïjnjh kultuvregïejh gaavneme.
Sametinget har funnet flere boplasser, offerplasser, gjemmer, graver, fangstgroper, reingjerder av stein og flere andre samiske kulturminner langs Balsfjord-Hammerfest-linjen.
Saemiedigkie lea gellie årromesijjieh, sjïelesijjieh, våarhkoeh, gaelmieh, vijremesvaalkh, giedtieh gierkijste jïh jienebh jeatjah saemien kultuvremojhtesh gaavneme Balsfjovle-Hammerfest-linjan mietie.
Prosjektleder Kjersti Schanche sier prosjektet har resultert i et stort nytt materiale, ikke minst fra mer utilgjengelige fjellområder der det ikke er gjort kulturminneregistreringer tidligere.
Prosjekten åvtehke Kjersti Schanche jeahta illedahke daehtie prosjekteste lea jïjnje orre materijaale, ij goh unnemes dejstie vielie miehtjies dajvijste gusnie ij leah kultuvremojhtesh vïhtesjadteme aarebi.
-Det har vært spennende å finne så mange spor etter menneskelig aktivitet.
-Joekoen murreds orreme dan jïjnjh gïejh gaavnedh almetji darjoemistie.
Ett av de mer oppsiktsvekkende funnene er en offerplass ved en stor, splittet kampestein, der det var lagt inn en hodeskalle av bjørn i et hulrom under steinen.
Akte dejstie gaavnojste mij mijjem ierieli lea akte sjïelesijjieh akten stoerre saalvegierkien lïhke, gusnie akte duvrien åejjienskuvhrie lij bïejesovveme aktene raejkesne gierkien nualan.
Dette funnet ligger på god avstand fra linja, og trues ikke av utbyggingen, sier prosjektleder Kjersti Schanche.
Daate gaavnoe lea guhkede linjeste, jïh ij leah håvhtadamme bigkemistie, prosjekten åvtehke Kjersti Schanche jeahta.
Hun sier at selv om mange av kulturminnene kan knyttes til de fastboendes bruk av utmarka, så er de fleste spor etter reindriftsamisk aktivitet og bosetting.
Dïhte jeahta jalhts maahta jïjnjh dejstie kultuvremojhtesijstie ektiedidh dejtie årroeh-almetjidie mah miehtjies dajvem nuhtjin, dellie doh ellen jeanatjommes gïejh båatsoesaemiej darjoemijstie jïh årromesijjijste.
Dette er områder som har vært og er viktige for reindrifta.
Daate lea dajvh mah leah vihkeles orreme båatsose jïh annje leah vihkeles.
Her er det viktige sommerbeiter og vinterbeiter og noen områder er i tillegg viktige kalvingsland.
Daesnie vihkeles giesiegåatomh jïh daelviegåatomh jïh såemies dajvh leah lissine vihkeles suehpedslaanth.
Planlagt linjetrase krysses en rekke steder av sentrale flyttleier mellom sommerbeitene på kysten og vinterbeitene i innlandet, sier Schanche.
Soejkesjamme linjalaajroeh aaj båetieh desnie gusnie bovtsigujmie jåhta giesielaanteste jïh daelvielaantese, Schanche jeahta.
Sametinget har gjennomført 10 radiologiske dateringer av trekull fra registrerte ildsted og teltboplasser.
Saemiedigkie lea 10 radiologeles dateradimmieh dorjeme moeresjïjleste vïhtesjadteme aerniesijjijste jïh låavthgåetiesijjijste.
Disse viser en plassering i tid fra 1500- og fram til begynnelsen av 1900-tallet.
Doh vuesiehtieh doh aerniesijjieh leah boelhkeste 1500 raejeste 1900-låhkoen aalkoven raajan.
Selv om det er sannsynlig at flere av de registrerte kulturminnene har en eldre datering, antyder materialet at det er fra perioden etter år 1600–tallet og kanskje særlig etter 1700–tallet at vi får en mer omfattende bruk av de aktuelle fjellområdene.
Jalhts maahta aerviedidh jïjnjh dejstie vïhtesjadteme kultuvremojhtesijstie leah båarasåbpoe, dellie materijaale daejrehte mijjieh aktem stuerebe åtnoem dejstie sjyöhtehke vaeriedajveste åadtjobe boelhken 1600 raejeste - jïh kanne joekoen 1700 raejeste.
Prosjektleder Kjersti Schanche sier at de også har samlet inn mange sagn, historier og fortellinger fra de ulike områdene.
Prosjekten åvtehke Kjersti Schanche jeahta daah leah aaj jïjnjh vaajesh, histovrijh jïh soptsesh tjöönghkeme dejstie ovmessie dajvijste.
Sametinget har hatt god dialog med lokale brukere, som har bidratt med sine kunnskaper om bruken av områdene.
Saemiedigkie lea hijvenlaakan govlesadteme dej voenges utnijigujmie, mah leah såårneme guktie dah daejrieh doh dajvh leah åtnasovveme.
Mange kunne gi opplysninger om gamle boplasser og personer som hadde brukt dem helt tilbake til begynnelsen av 1800-tallet.
Jeenjesh meehtin bïevnesh vedtedh båeries årromesijjiej jïh almetji bïjre mah lin dejtie nuhtjeme bååstede 1800-låhkoen aalkoelisnie.
Det er kunnskap og opplysninger som er videreført over flere generasjoner, sier Schanche.
Daate lea daajroe jïh bïevnesh mah leah boelveste boelvese sertiestovveme, Schanche jeahta.
-Registreringene viser at mange områder på strekningen mellom Balsfjord og Hammerfest er rike kulturlandskap med stor kulturell og historisk verdi, avslutter prosjektleder Kjersti Schanche.
-Doh vïhtesjadtemh vuesiehtieh gellie dajvh laajrosne Balsfjovlen jïh Hammerfestem gaskesne ræjhkoes kultuvreeatnemh utnieh stoerre kultuvrelle jïh histovrijen aarvojne, prosjekten åvtehke Kjersti Schanche minngemosth jeahta.
Sametinget er i dialog med Statnett om forebyggende tiltak for å ta vare på kulturminnene som kan bli ødelagt ved en utbygging.
Saemiedigkie Statnettine digkedeminie heerreden råajvarimmiej bïjre juktie kultuvremojhtesidie vaarjelidh mah maehtieh arhkenidh aktene bigkemisnie.
Ett av tiltakene har vært å justere trase og masteplasseringen.
Akte dejstie råajvarimmijste lea orreme laajroem jïh maastesijjide sjïehtesjidh.
Kulturminnene som ligger utsatt merkes med en sikkerhetssone rundt for å unngå skader.
Dej kultuvremojhtesi bïjre mah leah vaahresne, edtja aktem jearsoesvoeteraastem utnedh juktie skaarah heerredidh.
For mer informasjon: Prosjektleder Kjersti Schanche 784 74 01
Vielie bïevnesh: Prosjekten åvtehke Kjersti Schanche 784 74 011
Rapporten er vedlagt.
Reektehtse lea baalte bïejeme.
Les mer om Balsfjord–Hammerfest-linjen:
Lohkh vielie Balsfjovle-Hammerfestlinjan bïjre:
Mangel på samiske leker, viser rapport / Artikler / Valgperiode 2009 - 2013 / Arkiv / Forsiden - Sametinget
Saemien stååkegaevnieh fååtesieh, reektehtse vuesehte / Tjaalegh / Veeljemeboelhken 2009 - 2013 / Våarhkoe / Saemiedigkie - Sametinget
Mangel på samiske leker, viser rapport 19. mars 2012
Saemien stååkegaevnieh fååtesieh, reektehtse vuesehte
Sametinget har utført et prosjekt for å kartlegge hva som finnes av samiske leker og pedagogisk materiell i barnehager med samiske barn, som nå offentliggjøres i en rapport.
Saemiedigkie aktem prosjektem tjïrrehtamme juktie goerehtalledh mij saemien stååkegaevnijste jïh pedagogeles materijelleste gååvnese maanagïertine saemien maanajgujmie, maam daelie aktene reektehtsisnie bæjhkohte.
- Som en følge av denne kartleggingen har Sametinget kommet med forslag til to konkrete tiltak, sier visepresident Laila Susanne Vars, som har ansvar for samiske barnehager.
- Goh akte illedahke daehtie goerehtallemistie dle Saemiedigkie raeriestimmiejgujmie båateme göökte vihties råajvarimmide, mubpie presidente Laila Susanne Vars jeahta, guhte dïedtem åtna saemien maanagïerti åvteste.
- Det har blitt opprettet en ekstern gruppe, som skal sette i gang med å utvikle en samisk ”snakkepakke”.
- Akte byjngetje dåehkie tseegkesovveme, mij edtja nïerhkedh aktem saemien «soptsespaahkem» evtiedidh.
Målet med en slik pakke er å styrke samiske barns språkferdigheter.
Ulmie dagkarinie paahkine lea saemien maanaj gïeleldh maehtelesvoetide nænnoesåbpoe darjodh.
Gruppen består av barnehageansatte fra ulike deler av landet.
Dåehkesne maanagïertebarkijh ovmessie bieleste laanteste.
Det andre forslaget til tiltak er et søkerbasert tilskudd, hvor målet er å utvikle uteleker som gjenspeiler mangfoldet i samisk kultur, sier Vars.
Dïhte mubpie raeriestimmie råajvarimmide lea akte dåarjoe man mietie tjuara syökedh, gusnie ulmie lea stååkegaevnieh evtiedidh mejtie edtja ålkone nåhtadidh, jïh mah gellievoetem vuesiehtieh saemien kultuvresne, Vars jeahta.
Det har tidligere kommet tilbakemeldinger til Sametinget om at det finnes lite av samiske leker i barnehagene, derfor var det et ønske om å kartlegge både det som finnes, men også hvilke behov barnehagene har for samiske leker.
Aarebi dle bieljielimmieh Saemiedægkan båateme, vaenie stååkegaevnieh maanagïertine gååvnesieh, dannasinie lij vaajteles goerehtalledh dovne mij gååvnese, men aaj mah stååkegaevnieh maanagïerth daarpesjieh.
Det ble foretatt intervju av ansatte i aktuelle barnehager, basert på et spørreskjema, og det ble foretatt besøk i til sammen elleve barnehager i fem fylker.
Byjrehtalleme barkijh sjyöhtehke maanagïertine, akten gihtjemegoerem tjïrrh, jïh guessine mïnneme tjåanghkan luhkieakte maanagïertide vïjhte fylhkine.
- Gjennom kartleggingen viser det seg at alle barnehagene ønsker seg flere samiske leker, og flere samiske læremidler.
- Goerehtallemen tjïrrh dle våajnoes gaajhkh maanagïerth jienebh saemien stååkegaevnieh sijhtieh, jïh jienebh saemien learoevierhtieh.
Det som hindrer barnehagene i å få tak i flere samiske leker er både det økonomiske aspektet, det som finnes på markedet er dyrt, og det går på tilgjengelighet, det finnes rett og slett ikke mer på markedet, avslutter Laila Susanne Vars.
Dïhte mij maanagïertide heerrede jienebh saemien stååkegaevnieh reebledh lea dovne dïhte ekonomeles bielie, dïhte mij joe maarkedisnie gååvnese lea dovres, jïh ij leah raaktan vielie stååkegaevnieh maarkedisnie, Laila Susanne Vars minngemosth jeahta.
I anledning ”Barnehagedagen 2012” besøker Sametingets visepresident Laila Susanne Vars Ájastealli barnehage i Kautokeino.
“Maanagïertebiejjien 2012” sjïekenisnie dle Saemiedigkien mubpie presidente Laila Susanne Vars guessine minnie Ájastealli maanagïertese Guovdageaidnusne.
Rapport om kartlegging av samiske leker og pedagogisk materiell i barnehager med samiske barn (2012)
Reektehtse saemien stååkegaevniej jïh pedagogeles materijjelen bïjre maanagïertine saemien maanajgujmie:
Mari Boine kommer til åpningen av forfatterstudiet / Kunst- og kulturutøvelse / Kulturliv / Forsiden - Sametinget
Mari Boine tjaelijeööhpehtimmien rïhpestæmman båata / Kåanste- jïh kultuvrebarkoe / Kultuvrejieleme / Saemiedigkie - Sametinget
Mari Boine kommer til åpningen av forfatterstudiet
Mari Boine tjaelijeööhpehtimmien rïhpestæmman båata
Et felles prosjekt mellom Sametinget, Samisk forfatterforening og Samisk kunstnerforbund, har sitt første samling i 26.-28.06. i Alta.
Saemiedigkien, Saemien tjaelijesiebrien jïh Saemien tjiehpiedæjjasiebrien tjåenghkies prosjekte sov voestes studentetjåanghkoem åtna 26. - 28.06 Altesne.
Mari Boine er med i åpningen og holder en konsert for forfatterstudentene.
Dïhte åehpies naestie Mari Boine edtja rïhpestimmesne årrodh jïh konsertem hööltie tjaelijestudentide.
Ti studenter har gått i gang med forfatterstudiet og elevene har sin første samling i Alta.
Luhkie studenth lea tjaelijelearosne aalkeme jïh learohkh sijjen voestes tjåanghkoem åtna ruffien galhkuvisnie Altesne.
Med denne samlingen igangsettes en toårig forfatterstudie, som har som hovedformål for å få produsert mer litteratur på samisk for unge.
Daejnie tjåanghkojne akte tjaelijelearoe aalka mij edtja göökte jaepieh vaesedh, jïh man åejvieulmie lea vielie lidteratuvrem darjodh saemien gielesne noeride.
-Vi har fastsatt et særskilt program for fredag den 26.06., og vi ønsker med dette å motivere våre elever.
Mijjieh aktem sjïere programmem dorjeme bearjadahkese 26.06., jïh dejnie sïjhtebe mijjen learohkh skreejredh.
Mari Boine er med i åpningen av studiet og holder en privat konsert for studentene og inviterte gjester, sier prosjektleder for forfatterstudiet Piia Susanna Juuso.
Mari Boine lea meatan learoen rïhpestimmesne jïh aktem privaate konsertem hööltie studentide jïh bööredamme guesside.
Motiverer
Skreejrie
-Vi er veldig glad for at Mari Boine vil støtte vårt prosjekt, og det er en stor ære for oss at akkurat hun skal være med i åpningen.
-Mijjieh joekoen geerjene ihke Mari Boine sæjhta mijjen prosjektem dåarjoehtidh, jïh akte stoerre earoe mijjese raaktan dïhte edtja stïeresne årrodh rïhpestimmesne.
Dette er en god start for studiet og Mari Boine inspirerer og er absolutt et forbilde for oss alle og trolig også for våre studenter.
Daate akte hijven aalkoe learose jïh Mari Boine skreejrie jïh lea amma akte åvteguvvie gaajhkide mijjide jïh seapan aaj mijjen studentide.
Mari Boine er et godt eksempel for hvor langt man kan komme med sin ferdighet og flid, og denne tanken ønsker vi å formidle til våre elever, sier prosjektlederen for forfatterstudiet Piia Susanna Juuso.
Mari Boine jïjtje vuesehte man gåhkese fïereguhte maahta båetedh jis tjiehpies jïh vaajtoes, jïh daam åssjaldahkem sïjhtebe mijjen studentide vedtedh, tjaelijelearoen prosjekteåvtehke Piia Susanna Juuso jeahta.
Bøker til unge Formålet med forfatterstudiet er å få utgitt mer litteratur på samisk, spesielt for unge, som fra før av har få bøker på samisk.
Tjaelijelearoen ulmie lea vielie lidteratuvrem saemien gielesne bæjhkoehtidh, joekoen noeride mah eah dan jïjnjh gærjah saemiengielesne utnieh.
Studiet skal heve opp forfatternes kompetanse i forfatterskap, for gi dem bedre mulighet til å skrive manus og arbeide som forfatter i fremtiden.
Learoe edtja tjaeliji maahtoem lutnjedh tjaelijevoeten bïjre, juktie dejtie buerebe nuepieh vedtedh manusem tjaeledh jïh tjaeliejinie barkedh båetijen aejkien.
-En slik utdanning har ikke vært gjennomført tidliger, der studentene får opplæring og hver enkel elev får sin egen veileder som kan hjelpe eleven med sin utforming av manus.
-Ij leah dagkeres ööhpehtimmiem aarebi tjïrrehtamme, gusnie studenth lïerehtimmiem åadtjoeh jïh fïerhte studente sov jïjtse bïhkedæjjam åådtje mij maahta learohkem viehkiehtidh manusem hammoedidh.
Studentene får ikke studiepoeng, men de får opplæring og veiledning og kan ferdigstille sin manus under studiet, sier Juuso.
Studenth eah learoepoengh åadtjoeh, men lïerehtimmiem jïh bïhkedimmiem åadtjoeh jïh maehtieh sijjen manusidie geervehtidh ööhpehtimmesne, Juuso jeahta.
Mer informasjon gis av Piia Susanna Juuso, prosjekt@samidaiddar.no, tel. +358 44 32 07 233
Vielie bïevnesh åadtjoeh daesnie, Piia Susanna Juuso, prosjekt@samidaiddar.no, tel. +358 44 32 07 233
http://sametinget.no/nor/Kulturliv/Kunst-og-kulturutoevelse/Samisk-forfatterstudie-etableres
http://sametinget.no/sorsamisk/Kultuvrejieleme/Kaaanste-jih-kultuvrebarkoe/Saemien-tjaelijelearoe-tseegkesaavva
Mari Boine til Áltá 2013 / Áltá 2013 / Internasjonalt arbeid / Forsiden - Sametinget
Mari Boine – Alta 2013 / Áltá 2013 / Gaskenasjovnaale barkoe / Saemiedigkie - Sametinget
Mari Boine og inuiten Nive Nielsen er blant hovedattraksjonene under den internasjonale urfolkskonferansen i Alta i sommer.
Mari Boine jïh inuihte Nive Nielsen leah dej åejvieattraksjovni gaskem dennie gaskenasjovnaale aalkoealmetjekonferansesne Altesne daan giesien.
Hele Alta sentrum vil preges av urfolkskultur mellom 9. og 12. juni.
Abpe Altan jarnge sæjhta mïerhkelgidh aalkoealmetjekultuvreste ruffien 9. – 12.
Kulturprogrammet for urfolkskonferansen Áltá 2013 er klart, og inneholder en rekke kulturaktiviteter hver eneste dag under den internasjonale konferansen.
Kultuvreprogramme aalkoealmetjekonferansese Alta 2013 lea gaervies, jïh desnie jïjnjh ovmessie kultuvredarjomh fïerhten biejjien konferansesne.
Konferansestart markeres ved mottakelse på Høgskolen i Alta søndag 9. juni, og avsluttes med utekonsert i Alta sentrum med Mari Boine og Nive Nielsen onsdag 12. juni.
Konferanseaalkoe aalka aktine dåastoeminie Altan Jilleskuvlesne aejlegen ruffien 9.b. jïh galhka aktine ålkoekonsertine Alta jarngesne gusnie Mari Boine jïh Nive Nielsen meatan, gaskevåhkoen, ruffien 12.b.
- Vi er svært glade for at to så flotte artister som Mari Boine og Nive Nielsen sagt seg villig til å avslutte denne, for urfolkene, viktige konferansen.
- Mijjieh joekoen geerjene ihke göökte dan åajvoeh artisth goh Mari Boine jïh Nive Nielsen leah jeahteme dah sijhtieh daam, aalkoealmetjidie, vihkeles konferansem orrijidh.
Det bidrar til bred oppmerksomhet rundt konferansen og urfolkspolitikken.
Dah guaktah darjoejægan guktie tsåatskelesvoete sjædta konferansen jïh aakoealmetjepolitihken bïjre.
Men først og fremst gir Altas befolkning og gjester en super avslutning på en kulturell og begivenhetsrik uke, sier Sara Margrethe Oskal i Sametinget, ansvarlig for kulturprogrammet under Alta 2013.
Men uvtemes dle Altan årroejidie jïh guesside aktem gaajh eensi galhkuvem vedtieh aktene kultuvrelle våhkosne, jïjnjh stoerre heannadimmiejgujmie, Sara Margrete Oskal Saemiedigkesne jeahta, guhte dïedtem åtna kultuvreprogrammen åvteste Alta 2013.
Mandag 10. juni viser Beaivváš Sámi Teáhter forestillingen ”Ridn `oaivi ja nieguid oaidni” (Den rimhårende og drømmeseeren) av Nils Aslak Valkeapää i Alta kultursal.
Måantan ruffien 10.b. dle Beaivváš Sámi Teáhter vuesehte, Nils Aslak Valkeapää’ste Altan kultuvresavkesne.
Tirsdag 11. juni er det utekonsert i Alta sentrum med deltakelse fra lokale skoler.
Dæjstan ruffien 11.b. dle ålkoekonserte Altan jarngesne gusnie voenges skuvlh leah meatan.
Gjennom alle dager under konferansen avvikles torghandel i Alta sentrum og ulike kunstutstillinger i Finnmarkshallen.
Gaajhki biejjiej konferansesne lea tåarjedoekeme Altan jarngesne jïh ovmessie kåanstevuasahtallemh Finnmarhkehaallesne.
I hallen vil det også være utstilt barnetegninger fra de 7 ulike urfolksregionene med temaet ”Min drømmehytte”.
Haallesne sæjhta aaj maanaguvvieh årrodh dejstie 7 ovmessie aalkoealmetjeregijovnijste aamhtesinie «Mov nïekedshæhtjoe».
- Vi har lagt vekt på at det skal være et tilbud for alle, og vårt mål har vært å involvere hele lokalsamfunnet i Alta.
- Mijjieh leavloem bïejeme akten faalenassese gaajhkesidie, jïh mijjen ulmie lea abpe dam voenges siebriedahkem meatan vaeltedh Altesne.
Idrettslaget BUL står for torghandel, barn og unge deltar på flere arrangementer.
Gaarsjelimmiesiebrie BUL dïedtem åtna tåarjedoekemen åvteste, maanah jïh noerh leah meatan gelline öörnedimmine.
Vi ønsker at konferansen skal prege og involvere også lokalt i Alta, sier Oskal.
Mijjieh sïjhtebe konferanse edtja dam voenges siebriedahkem Altesne meatan vaeltedh, Oskal jeahta
Áltá 2013 kulturprogrammet
Alta 2013 Kultuvreprogramme
Kontaktperson
Govlehtallije
Rådgiver Sara Margrethe Oskal, tel. 78 48 42 32, ansvarlig for kulturprogrammet Áltá 2013.
Raeriestæjja Sara Margrethe Oskal, tell. 78 48 42 32, tjåadtjoehtæjja kultuvreprogrammen åvteste Alta 2013.