pere/sami_parallel huggingface dataset:
Utgitt 2015 av Kommunal- og moderniseringsdepartementet Publikasjonen finnes også på nynorsk, samisk og ti fremmedspråk
Bæjhkoehtamme 2015 Tjïelte- jïh orrestimmiedepartementeste Tjaalege aaj daaroen, orredaaroen jïh luhkie ammesgïeline
For mer informasjon om valget, se www.valg.no
Vielie bïevnesh veeljemen bïjre, vuartesjh www.valg.no
Dáhttu – en satsing på samisk kulturnæring / Kulturnæring / Næringer / Forsiden - Sametinget
Dáhttu –akte dåarjelimmie saemien kultuvrejieliemasse / Kulturejieleme / Jielemh / Saemiedigkie - Sametinget
Dáhttu – en satsing på samisk kulturnæring
Dáhttu –akte dåarjelimmie saemien kultuvrejieliemasse
Kunst og kultur er unik i sin måte å tenke på, og vanlig bedriftstenking passer ikke alltid for denne næringen.
Kåanste jïh kultuvre leah gaajh sjïere guktie dah ussjedieh, jïh naemhtie guktie sïeltine sïejhmelaakan ussjedieh ij iktesth daan jieliemasse sjïehth.
Sametinget har på bakgrunn av dette iverksatt en egen satsing på kulturnæring (jf. handlingsplan for samisk kulturnæring) Som en del av denne satsingen er det utviklet eget bedriftsutviklingsprogram spesielt for samisk kulturnæring.
Saemiedigkie lea daan sjïeken gaavhtan aktine dåarjelimmine nïerhkeme kultuvrejieliemasse. Goh akte bielie daehtie dåarjelimmeste akte jïjtse sïelteevtiedimmieprogramme lea evtiesovveme, joekoen saemien kultuvrejieliemasse.
Programmet heter Dáhttu og ledes Kreativ Industri på oppdrag fra Sametinget.
Programmen nomme lea Dáhttu jïh stuvresåvva Kreative Industrijeste stillemen mietie Saemiedigkeste.
Sørsamiske sider
Åarjelsaemien sæjroe
Den samnordiske bokbussen / Bokbusser / Vi anbefaler / Bibliotek / Forsiden - Sametinget
Ektienoerhtelaanti gærjabusse / Saemien gærjabussh / Mijjieh juvnehtibie / Gærjagåetie / Saemiedigkie - Sametinget
Dialogmøte om samisk nødmeldetjeneste / Helse / Helse og sosial / Forsiden - Sametinget
Rååresjimmietjåanghkoe saemien neavroebievnemedïenesjen bïjre / Healsoe / Healsoe jïh sosijaale / Saemiedigkie - Sametinget
Dialogmøte om samisk nødmeldetjeneste
Rååresjimmietjåanghkoe saemien neavroebievnemedïenesjen bïjre
Tirsdag 29.april møter Sametingsråd Henrik Olsen representanter fra Direktoratet for samfunnssikkerhet og beredskap, 110-sentralen i Hammerfest, Tromsø og Salten, samt kommunene innefor forvaltningsområdet for samisk språk.
Dæjstan voerhtjen 29. b. saemiedigkieraerie Henrik Olsen tjirkijh gaavnesje Siebriedahkejearsoesvoeten jïh riejriesvoeten direktovraateste, Hammerfesten,Tromsøen jïh Lyngen 110-sentraaleste, jïh tjirkijh tjïeltijste saemien gïelen reeremedajvesne.
Tema for møte er etableringen av en samisk nødmeldetjeneste.
Tjåanghkoen aamhtese lea aktem saemien neavroebievnemedïenesjem tseegkedh.
- Det er et stort problem at samisktalende innringere til nødsentralene ikke blir forstått, eller at samiske stedsnavn blir misforstått slik at brannmannskap sendes til feil adresse.
- Akte stoerre dåeriesmoere gosse neavroesentraalh eah guarkah gosse saemiestæjjah ringkijh neavroesentraalide ringkieh, jallh neavroesentraalh eah saemien sijjienommh reaktoe guarkah guktie dah jamhkelæjjide båajhtoeh adressese seedtieh.
Dette har skap usikkerhet blant befolkningen, og oppfattes som en risiko for liv og helse, uttaler sametingsråd Henrik Olsen.
Daate lea ovseekerevoetem sjugniedamme årroji luvnie, mah tuhtjieh daate akte vaahra jieliedasse jïh healsose, saemiedigkieraerie Henrik Olsen jeahta.
Slik Sametinget ser det fungerer ikke nødmelding og varsling tilfredsstillende for samiske brukere i dag, så lenge det ikke er mulighet til å varsle på samisk, eller at varsling på samisk medfører større tidsbruk mellom varsling og utrykking.
Saemiedigkien mïelen mietie dle neavroebievneme jïh bïeljelimmie eah leah nuekies hijven dejtie saemien utniejidie daan biejjien, dan guhkiem ij gåaredh saemien gïelesne bïeljelidh, jallh bïeljelimmie saemiengielesne dorje guktie guhkebem vaasa bïeljelimmien jïh vualkajimmien gaskem.
En utfordrende jobb
Akte haestiedihks barkoe
På Tirsdagens møtet med kommunene og nødsentralene har de ulike aktørene mulighet til å legge frem utfordringer og eventuelle tiltak både fra 110 sentralenes side og kommunenes side.
Tjåanghkosne dæjstan tjïeltigujmie jïh neavroesentraaligujmie doh ovmessie aktöörh nuepiem utnieh haestemh jïh råajvarimmieh buektedh dovne 110-sentaali bieleste jïh tjïelti bieleste.
- Vi er opptatt av å ha en nasjonal beredskap som også tar høyde for samiske behov og rettigheter.
- Mijjieh tuhtjebe vihkeles aktem nasjovnaale riejriesvoetem utnedh mij aaj saemien daerpiesvoeth jïh reaktah krööhkeste.
Det er viktig å sikre en forsvarlig og god tjeneste for den samiske befolkning, uttaler Henrik Olsen.
Vihkeles aktem eensi jïh hijven dïenesjem gorredidh dejtie saemien årroejidie, Henrik Olsen jeahta
Han medgir at dette kan være utfordrende.
Dïhte mietehte daate maahta haestiedihks årrodh
- Etablering og drift av brann og redningsvesenet, inkludert nødmeldesentralene er et kommunalt ansvar, og alt tyder på at slik vil det være i fremover også.
- Praedtie- jïh åabpemesuerkiem tseegkedh jïh juhtedh, aaj neavroebievnemesentraalh, lea akte dïedte tjïeltide, jïh vååjnoe goh naemhtie sjædta aaj båetijen aejkien.
Det innebærer at alle nødsentralene hvor kommuner innenfor forvaltningsområdet for samisk språk er representert, er forpliktet til å ta i mot samisktalende innringere.
Daate sæjhta jiehtedh gaajhkh neavroesentraalh gusnie tjïelth saemien gïelen reeremedajven sisnjelen leah meatan, dïedtem utnieh saemiestæjjah ringkijh dåastoehtidh.
En fremtidig organisering av nødmeldetjenesten må også ivareta dette, selv om det kan virke som en utfordrende jobb.
Akte öörnedimmie båetijen aajkan neavroebievnemedïenesjistie tjuara aaj dam gorredidh, jalhts vååjnoe goh akte haestiedihks barkoe.
Dialogmøter med reindriftsnæringen / Reindrift / Næringer / Forsiden - Sametinget
Dialogetjåanghkoeh båatsojne / Båatsoe / Jielemh / Saemiedigkie - Sametinget
Dialogmøter med reindriftsnæringen
Dialogetjåanghkoeh båatsojne
Sametingsrådet inviterer reinbeitedistriktene til dialogmøter for å diskutere og informere om Sametingets arbeid med reindriftssaker og få innspill til Sametingets arbeid reindriftssaker.
Saemiedigkieraerie båatsoesïjtide dialogetjåanghkojde böörede juktie digkiedidh jïh bievnedh guktie Saemiedigkie båatsoe-aamhtesigujmie barka, jïh raerieh åadtjodh Saemiedigkien barkose båatsoe-aamhtesigujmie.
Det siste årene har vært preget av mange store og utfordrende saker for reindriftsnæringen i Norge.
Dej minngemes jaepiej jïjnjh stoerre jïh haestiedihks aamhtesh orreme båatsose Nöörjesne.
Endringen av reindriftsforvaltningen, rovviltsituasjonen, forhandlingene om reinbeitekonvensjonen, togpåkjørsler og debatter om arealforvaltningen er noen av sakene som utfordrer både Sametinget og næringen.
Jarkelimmie båatsoeburriej reeremistie, juvredåeriesmoerh, rååresjimmieh båatsoekonvensjovnen bïjre, ovlæhkoe ruevtieraajrosne jïh digkiedimmieh dajvereeremen bïjre lea naaken dejstie aamhtesijstie mah dovne Saemiedigkiem jïh båatsoem haestieh.
-Sametingets arbeid med reindriftssaker må bygge på et godt samarbeid med næringen.
-Saemiedigkien barkoe båatsoe-aamhtesigujmie tjuara betnesne utnedh aktem hijven laavenjostoem båatsojne.
Det at Sametinget skal innta en tydeligere rolle forutsetter at det skjer i tett samarbeid med reindriften selv.
Jis Saemiedigkie edtja aktem tjïelkebe råållam utnedh dle tjuara aktem lïhke laavenjostoem utnedh båatsojne.
Det er bakgrunnen til at Sametinget nå inviterer alle reinbeitedistrikter til dialogmøter, sier sametingsråd Thomas Åhren som har ansvaret for reindriftssaker i sametingsrådet.
Dan åvteste dle Saemiedigkie gaajhkide sïjtide dialogetjåanghkojde böörede, saemiedigkieraerie Thomas Åhrén jeahta, guhte dïedtem åtna båatsoeaamhtesi åvteste saemiedigkieraeresne.
Samarbeid med næringa
Laavenjostoe båatsojne
Sametinget har et politisk ansvar for reindriften som en hjørnestein i den samiske kulturen og i det samiske samfunnet.
Saemiedigkien akte politihkeles dïedte båatsoen åvteste goh akte roenegierkie saemien kultuvresne jïh saemien siebriedahkesne.
Sametinget ønsker å være en premissleverandør for reindriftspolitikken, men dette betinger at reindriften selv bidrar til Sametingets politikkutvikling.
Saemiedigkie sæjhta premissedeallahtæjjine årrodh båatsoepolitihkese, men dellie båatsoe jïjtje tjuara viehkiehtidh Saemiedigkien politihkem evtiedidh.
-Vi ønsker å drøfte sentrale utfordringer med reindriftsnæringen, men også hvilke muligheter reindriften har for å utvikles som en bærekraftig næring,samtidig som man holder fast på de dype røttene reindriften har i den samiske kulturen, sier Åhren.
-Mijjieh sïjhtebe vihkeles haestemh digkiedidh båatsojne, men aaj mah nuepieh båatsoe åtna juktie evtiesovvedh akten monnehke jieliemasse, seamma tïjjen goh dejtie gïengeles roehtside utnehte mejtie båatsoe saemien kultuvresne åtna, Åhrén jeahta.
Sikre fremtiden
Båetijen aejkien gorredidh
Sametingsrådet vil legge fram en sametingsmelding om reindrift hvor man vil gjøre en helhetlig gjennomgang og tydeliggjøre Sametingets politiske ståsted i reindriftssaker.
Saemiedigkieraerie sæjhta aktem saemiedigkiebïevnesem buektedh båatsoen bïjre gusnie sæjhta ellieslaahkan båatsoem vuartasjidh, jïh tjïelkestidh gusnie Saemiedigkien politihkeles sijjie lea båatsoe-aamhtesinie.
Sametingets målsetting er at vårt arbeid skal bidra til:
Saemiedigkien ulmie lea mijjen barkoe sæjhta:
Sikre reindrifta gode og forutsigbare rammebetingelser
Hoksedh båatsoe hijven jïh daajroes mierietsiehkieh åådtje
Sikre reindriftas arealgrunnlag
Båatsoen dajvevåaromem gorredidh
Styrke reindrifta som næring
Båatsoem nænnoestehtedh goh jieleme
Rammebetingelser
Mierietsiehkieh
Sametinget er opptatt av at reindriftaen har gode rammebetingelser.
Saemiedigkie tuhtjie joekoen vihkeles båatsoen leah hijven mierietsiehkieh.
Sametinget har i dag ingen formell myndighet i reindriftssaker, men har konsultasjonsrett i saker som angår det samiske samfunnet gjennom konsultasjonsavtalen med regjeringen.
Daan biejjien ij Saemiedigkie naan byjjes faamoem båatsoe-aamhtesinie utnieh, men rååresjimmiereaktam åtna aamhtesisnie dan saemien siebriedahken bïjre rååresjimmielatjkoen tjïrrh reerenassine.
-Sametingsrådet har registrert at mange er bekymret for ivaretakelsen av reindrifta interesser i den nye regionale forvaltningen av reindriftsnæringen, og da spesielt i forhold til arealsaker.
-Saemiedigkieraerie lea vuajneme jeenjesh tjoeperdeminie gorredimmien åvteste båatsoen ïedtjijste dennie orre regijovnaale reeremisnie båatsoste, jïh joekoen dajve-aamhtesinie.
Vi er opptatt av at næringens medvirkning i den nye forvaltningen sikres, og vil følge med på dette i framtiden.
Mijjieh ååntjestallebe jielemen dennie orre reeremisnie gorresåvva, jïh sæjhta daam båetijen aejkien.
Vi hører gjerne fra reinbeitedistriktene om deres erfaringer i den nye forvaltningen etter hvert som den nå trer i kraft, sier Åhren.
Mijjieh maaje sïjtijste govlebe dej dååjrehtimmiej bïjre dennie orre reeremisnie gosse dïhte aalka juhtedh daelie, Åhrén jeahta.
Mer info: Sametingsråd Thomas Åhren, 908 39 663
Vielie bïevnesh: Saemiedigkieraerie Thomas Åhrén, 908 39 663
Diskriminering og vold mot urfolkskvinner må stoppes / Taler og artikler / Sametingsrådet / Organisasjonsstruktur / Om Sametinget / Forsiden - Sametinget
Sïerredimmie jïh vædtsoesvoete aalkoealmetjenyjseni vööste tjuara nåhkedh / Håalemh jïh tjaalegh / Saemiedigkieraerie / Åårganisasjovnestruktuvre / Saemiedigkien bïjre / Saemiedigkie - Sametinget
Diskriminering og vold mot urfolkskvinner må stoppes
Sïerredimmie jïh vædtsoesvoete aalkoealmetjenyjseni vööste tjuara nåhkedh
Rådsmedlem Silje Karine Muotka vil i perioden 10.-14. mars delta på FNs kvinnekommisjon (CSW) i New York.
Raerielïhtsege Silje Karine Muotka sæjhta boelhken njoktjen 10.-14. b. meatan årrodh EN:n nyjsenekommisjovnesne (CSW) New Yorkesne.
Med deltakelsen ønsker Sametinget å bidra til økt internasjonalt fokus på vold mot og diskriminering av urfolkskvinner verden over.
Gosse stïeresne desnie dle Saemiedigkie sæjhta lissiehtamme gaskenasjovnaale fokusem utnedh vædtsoesvoetese jïh sïerredæmman aalkoealmetje-nyjsenijstie abpe veartenisnie.
FNs Kvinnekommisjon arrangeres hvert år er et av de viktigste internasjonale møteplassene for å diskutere kvinners rettigheter og likestilling.
EN:n Nyjsenekommisjovne mij fïerhten jaepien öörnesåvva, lea akte dejstie vihkielommes gaskenasjovnaale tjåanghkoesijjijste juktie nyjseni reaktah jïh mïrrestallemem digkiedidh.
- Sametingsrådet er opptatt av å sette søkelyset på urfolkskvinners situasjon i arbeidet med oppnåelse av FNs tusenårsmål for jenter og kvinner.
- Saemiedigkieraerie tuhtjie joekoen vihkeles vuartasjidh guktie aalkoealmetjenyjsenæjjah jielieminie gosse barkeminie EN:n stoerretjuetieulmiem nïejtide jïh nyjsenæjjide jaksedh.
Vi vil gjennom vår deltakelse i den norske delegasjonen fremheve en rekke forhold vi bekymrer oss for, uttaler rådsmedlem Muotka.
Gosse stïeresne dennie nöörjen delegasjovnesne sïjhtebe jïjnjem åvtese buektedh mejstie tjoeperdeminie, raerielïhtsege Muotka jeahta.
Vold og dobbel diskriminering
Vædtsoesvoete jïh guektiengïerth sïerredimmie
Mange urfolkskvinner lever under uholdbare forhold hvor de verken har muligheter til utdanning, god mødrehelse, beskyttelse mot smittsomme sykdommer eller voldelige overgrep.
Jïjnjh aalkoealmetjenyjsenæjjah nåake tsiehkiej nuelesne jielieminie gusnie vaallah nuepiem utnieh ööhpehtimmiem vaeltedh, hijven ietniehealsoem åadtjodh, jallh vaarjelimmiem åadtjodh sohti jallh tjuerpies daaresjimmiej vööste.
Videre opplever urfolkskvinner diskriminering både i forhold til sin etnisitet og i forhold til sitt kjønn.
Jïjnjh aalkoealmetjenyjsenh aaj sïerredimmiem dååjroeh dovne sijjen jïjtse etnisiteeten bïjre jïh ihke dah leah nyjsenæjjah.
- Vold og dobbel diskriminering av urfolkskvinner gjør situasjonen uhyre vanskelig å endre til det bedre, uten ekstraordinære tiltak.
- Vædtsoesvoete jïh guektiengïerth sïerredimmie aalkoealmetjenyjsenæjjijste darjoeh guktie gaajh gïerve sjædta dan buaratjommesasse jarkelidh, bielelen naan sjïere råajvarimmieh.
Slik jeg ser det er det viktig at kampen for kvinners rettigheter intensiveres.
Mov mïelen mietie dle vihkeles gæmhpoem nyjsenæjjaj reaktaj åvteste lissiehtidh.
Dette er noe jeg ønsker å fremheve i New York, uttaler Silje Karine Muotka.
Daate lea mij akt maam sïjhtem åvtese buektedh New Yorkesne, Silje Karine Muotka jeahta.
Fattigdomsbekjempelse vil også være et av temaene på FNs kvinnekommisjon.
Gæmhpoe giefiesvoeten vööste sæjhta aaj akte dejstie aamhtesijstie årrodh EN:n nyjsenekommisjovnesne.
Urfolk utgjør omkring 5 prosent av verdens befolkning, men utgjør 33 prosent blant verdens aller fattigste 900 millioner mennesker.
Aalkoealmetjh leah medtie 5 prosenth veartenen almetjijstie, men leah 33 prosenth dejstie veartenen ellen giefiesommes 900 millijovnh almetjijstie.
Av disse 900 millioner mennesker utgjør kvinner og unge jenter 70 prosent av de som lever i ekstrem fattigdom.
Dejstie 900 millijovnh almetjijstie dle nyjsenæjjah jïh noere nïejth 70 prosenth dejstie mah tjarke giefiesvoeten nuelesne jielieh.
- Tallenes tale er klar;
- Dah taalh leah tjïelke;
Urfolkskvinner er overrepresentert blant verdens fattigste.
Ååpsen jïjnjh aalkoealmetjenyjsenæjjah dej giefiesommes gaskem veartenisnie.
Disse må løftes ut av fattigdom, håpløshet og det stramme grepet som frykt for vold utgjør.
Dah tjuerieh viehkiem åadtjodh giefiesvoeteste, håjnoesvoeteste jïh vædtsoesvoeten asveste båetedh.
Dette kan oppnås gjennom økte muligheter for utdanning, sterkere vern av rettigheter, økt politisk innflytelse og en større respekt for kvinners rolle både innenfor arbeids- og familieliv, avslutter rådsmedlem Muotka.
Dam maahta buektiehtidh jis stuerebe nuepieh vadta ööhpehtæmman, nænnoesåbpoe vaarjelimmie reaktijste, lissiehtamme politihkeles faamoe jïh nyjsenæjjaj råållam tjerkebelaakan seahkaridh dovne barkoejieleden jïh fuelhkien sisnjeli, raerielïhtsege Muotka minngemosth jeahta.
Om Sametinget
Saemiedigkien bïjre
Sametinget er et folkevalgt organ for samene i Norge.
Saemiedigkie akte almetjeveeljeme åårgane saemide Nöörjesne.
39 representanter velges fra 7 valgkretser hvert fjerde år.
39 tjirkijh veeljesuvvieh 7 veeljemegievlijste fïerhten njealjeden jaepien.
Sametinget skal styrke samenes politiske stilling og fremme samenes interesser i Norge, bidra til en likeverdig og rettferdig behandling av det samiske folket og arbeide med å legge forholdene til rette for at samene kan sikre og utvikle sitt språk, sin kultur og sitt samfunnsliv.
Saemiedigkie edtja saemiej politihkeles sijjiem nænnoestehtedh jïh saemiej ïedtjh skreejredh Nöörjesne, viehkiehtidh guktie saemieh seammavyörtegs jïh seammaligke gïetedimmiem åadtjoeh, jïh sjïehteladtedh guktie saemieh maehtieh sijjen gïelem, sijjen kultuvrem jïh sijjen siebriedahkejieledem gorredidh jïh evtiedidh.
Drag
Ájluokta
Árran lulesamiske senter, 8270 Drag
Árran julevsaemien jarnge, 8270 Ájluokta/Drag
+47 78 47 40 00
+47 78 47 40 00
samediggi@samediggi.no
samediggi@samediggi.no
Åpningstider, mandag-fredag: 08.00-15.30
Rïhpeldihkie, måantan-bearjadahken: 08.00-15.30
Vis flere
Vis flere
Duodji / Næringer / Forsiden - Sametinget
Duedtie / Jielemh / Saemiedigkie - Sametinget
Duodji er en viktig identitetsskapende virksomhet som er av stor betydning for den samiske kulturen og språket.
Duedtie akte vihkeles darjome mij identiteetem sjugnede, jïh lea joekoen vihkeles saemien kultuvren jïh gïelen gaavhtan.
Mange kvinner har duodji som hovednæring eller som et tillegg til andre virksomheter.
Jïjnjh nyjsenæjjah duedtiem åejviebarkojne utnieh jallh lissine jeatjah darjoemidie.
Sametingets overordnete mål er å bidra til å utvikle en næringsrettet duodji med økt lønnsomhet og omsetning av egenproduserte varer.
Saemiedigkien bijjemes ulmie lea viehkiehtidh guktie gåarede duedtiem jielieminie utnedh, læssanamme dïenestinie jïh åesiestimmine jïjtsedorjeme vaarojste.
Sametinget inviterer til duodjikonferanse 27. - 28.januar 2016
Saemiedigkie duedtiekonferansese böörede tsïengelen 27. – 28.b. 2016
I forbindelse med Sametingets kommende duodjimelding inviteres næringsaktøre...
Saemiedigkien båetije duedtiebïevnesen sjïekenisnie jielemeaktöörh jïh jeatj...
Sametinget jobber for å:
Saemiedigkie sæjhta:
Øke omsetningen av egenproduserte varer
Åesiestimmiem lissiehtidh jïjtsedorjeme vaarojste
Rekruttere unge til duodjinæringen
Noerh dåårrehtidh duedtiejieliemasse
For å nå våre målsetninger bidra Sametinget til faglig veiledning overfor duodjiutøverne, realisere næringsavtalen for duodji og finansiering av tiltak som bidrar til å utvikle en næringsrettet duodji.
Juktie mijjen ulmide jaksedh dle Saemiedigkie edtja faageles bihkedimmieh vedtedh vytnesjæjjide, duedtien jielemelatjkoem realiseradidh, jïh beetnehdåarjoem vedtedh råajvarimmide mah viehkiehtieh aktem duedtiejielemem evtiedidh.
Sametinget forhandler årlig om en næringsavtale for duodjinæringen.
Fïerhten jaepien Saemiedigkie akten jielemelatjkoen bïjre duedtiejieliemasse rååresje.
Sametinget forvalter også midler til tiltak i duodjinæringen
Saemiedigkie aaj vierhtieh reerie mah edtjieh råajvarimmide årrodh duedtiejieliemisnie.
Innovasjon Norge forvalter midler til bedriftsrettede tiltak i duodjinæringen.
Innovasjovne Nöörje vierhtieh reerieh sïelteråajvarimmide duedtiejieliemisnie.
Kommunale næringsfond kan finansiere mindre tiltak og prosjekter.
Tjïelten jielemefoenth maehtieh beetnehvierhtieh dåarjodh unnebe råajvarimmide jïh prosjektide.
I henhold til næringsavtalen for duodji deler Sametinget ut følgende tilskudd:
Duedtien jielemelatjkoen mietie dle Saemiedigkie daejtie dåarjojde joekede:
Drifttilskudd
Gïehteldimmedåarjoe
Investerings- og utviklingstilskudd
Skåårveme- jïh evtiedimmiedåarjoe
Velferdsordninger
Velferdeöörnegh
Fag – og økonomisk utvalg
Faage- jïh ekonomeles moenehtse
Salgsfremmende tiltak (søkerbasert)
Råajvarimmieh doekemasse (ohtsemen mietie)
Faste overføringer
Tjåadtjoen sertiestimmieh
Duodjeinstituhtta får hvert år over tre millioner til sin virksomhet.
Fïerhten jaepien Duodtjeinstituhtta bijjelen golme mill. kråvnah åådtje sov barkose.
Det har som mål å drive med å utvikle duodjinæringen
Dan ulmie lea duedtiejielemem evtiedidh.
Opplæringskontoret for reindrift og duodji får 1,5 millioner kroner i årlig støtte til lærlingordning i duodji.
Båatsoen jïh duedtien lïerehtimmiekontovre 1,5 mill. kråvnah åådtje duedtien lïerehtæjjaöörnegasse fïerhten jaepien.
Det skal ta opp 10 lærlinger slik at disse kan ta fagbrev i duodji
Kontovre edtja 10 lïerehtæjjah tsaekedh, guktie dah maehtieh faageprieviem duedtesne vaeltedh.
Duodjiorganisasjonene Sámiid duodji og Duojáriid ealáhussearvi får årlig driftsstøtte for å ivareta duodjiutøvernes interesser
Duedtiesiebrieh Sámiid duodji jïh Duojárriid ealáhussearvi gïehteldimmiedåarjoem åadtjoeh fïerhten jaepien juktie vytnesjæjjaj iedtjh gorredidh
Duodjiutsalg kan søke om prosjektstøtte for å sikre omsetning av duodji produsert av andre duodjiutøvere
Duedtiebovrh maehtieh prosjektedåarjoem ohtsedh juktie åesiestimmiem duedteste gorredidh, maam jeatjah vytnesjæjjah dorjeme
Duodjiavtalen i havn / Duodji / Næringer / Forsiden - Sametinget
Duedtielatjkoe gaervies / Duedtie / Jielemh / Saemiedigkie - Sametinget
Partene i duodjiforhandlingene er kommet til enighet, og avtalen for 2015 har en ramme på 8,1 millioner kroner.
Guejmieh duedtierååresjimmide leah seamadamme, jïh latjkoen mierie jaapan 2015 lea 8,1 millijovnh kråvnah.
Det er Sametinget og duodjiorganisasjonene Sámiid Duodji og Duojáriid ealáhussearvi som forhandler om næringsavtalen for duodji, og Sametingsrådets Silje Karine Muotka er fornøyd med avtalen.
Saemiedigkie jïh duedtiesiebrieh Sámiid Duodji og Duojáriid ealáhussearvi jielemelatjkoen bïjre duadtan rååresjieh, jïh Saemiedigkieraerie Silje Karine Muotka lea madtjeles latjkojne.
- Jeg er veldig glad for at vi relativt raskt kom til enighet.
- Manne joekoen geerjene mijjieh dan naa varke sïemes sjïdtimh.
Målet er å utvikle duodji som næring med økt lønnsomhet og omsetning av egenproduserte varer.
Ulmie lea duedtiem evtiedidh goh akte jieleme lissiehtamme dïenestinie jïh doekeme jïjtsedorjeme vaarojste.
Her sikres duodjiutøverne økonomisk forutsigbarhet, forteller Muotka.
Daesnie vytnesjæjjaj ekonomeles jearsoesvoete åvtese gorresåvva, Muotka soptseste.
Duodjiorganisasjonene ønsker å overta ordningen med driftstilskudd selv, men før det kan skje vil avtalepartene vurdere konsekvensene av en slik overtakelse fra 1.1.2016.
Duedtiesiebrieh sijhtieh öörnegem gïehtelimsdåarjojne jïjtje vaeltedh, men åvtelen numhtie sjædta dellie latjkoeguejmieh sijhtieh konsekvenside vuarjasjidh dastegh dïedtem dan åvteste åadtjoeh 1.1.2016 raejeste.
- Sametingsrådet ser fram til resultatet av dette viktige arbeidet, og er glad for at organisasjonen ønsker å påta seg ansvaret, sier Muotka.
- Saemiedigkieraerie aavode illedahkem vuejnedh dagkaristie vihkeles barkoste, jïh lea geerjene ihke siebrie sæjhta dïedtem vaeltedh, Muotka jeahta.
- Organisasjonene har etterlyst en satsning på duodji som kulturnæring.
- Siebrieh leah råajvarimmiej mietie gihtjeme mah duedtiem kultuvrejielieminie darjoeh.
En del av avtalen er at Sametinget vil sette i gang et kulturnæringsprosjekt der duodji og samisk kultur er sentrale elementer, avslutter Muotka.
Akte bielie latjkoste lea Saemiedigkie sæjhta kultuvrejielemeprosjektem aelkedh gusnie duedtie jïh saemien kultuvre leah vihkeles biehkieh, Muotka minngemosth jeahta.
Sametingsråd Silje Karine Muotka, tlf. 984 87 576.
Saemiedigkieraerie Silje Karine Muotka, tlf. 984 87 576.
Oppsummering
Iktedimmie
Funksjonell morfologi har vært en utfordring for meg som andrespråkstaler, og som lærer så ser jeg at elevene har utfordringer når funksjonell morfologi skal læres og brukes.
Funksjonelle morfologije haastadihks munnjien orreme mubpiengïelen soptsestæjjine. Lohkehtæjjine leam vueptiestamme learohkh aaj seamma haestemh vuesehteminie gosse funksjonelle morfologijem lierieh jïh utnieh.
I denne mastereksamensoppgaven spør jeg om Flaskehalshypotesen, presentert av Slabakova (2016), kan gi oss svar på disse utfordringene i andrespråksopplæringen, når sørsamisk har rik funksjonell morfologi i motsetning til førstespråket norsk.
Daennie mastereksamenetjaalegisnie gihtjem mejtie Bottleneckhypotese, Slabakova:n (2016) mietie, daejtie haestiemidie vaestede mubpiengïelen lohkehtimmesne, gosse saemien veljie morfologije mohte daaroen goh voestesgïele.
Jeg har avgrenset oppgaven til markering av direkte objekt, og samsvarsbøyning mellom subjekt og verbal i sørsamisk.
Daennie tjaalegisnie sïjhtem vuartasjidh guktie mubpiengïelen soptsestæjjah objeektem mïerhkesjieh jïh guktie verbaalem subjeekten mietie sojjehtieh.
Da Flaskehalshypotesen spør om hva som er vanskelig i andrespråksopplæringen og hva som er lett, så har jeg valgt markering av direkte objekt og samsvarsbøyning, for å se om dette er like utfordrende eller om noe er enklere enn det andre.
Bottleneckhypotese gihtjie mah aelhkie mubpiengïelen lohkehtimmesne jïh mah geerve. Dan gaavhtan gihtjem mejtie aelhkemes subjeekte-verbaale kongruensem darjodh jallh objeektem mïerhkesjidh.
For å få svar på dette så har jeg gjort en undersøkelse blant andrespråkstalere av sørsamisk både på norsk og svensk side.
Manne goerehtimmiem dorjeme, guktie pryövem vaastoeh dïsse åadtjodh. Manne mubpiengïelen soptsestæjjah nöörjen jïh sveerjen raedtesne gihtjeme.
Deres resultater er målt mot en referansegruppe av morsmålstalere, som per definisjon også er arvspråkstalere.
Dej illeldahkh leah referansedåehkien illeldahki vööste viertiestamme. Referansedåehkesne feadtagïelen soptsestæjjah, gïeh aaj aerpiegïelen soptsestæjjah.
Da det er få sørsamiske talere og få sørsamiske elever i skolen, så blir utvalget lite. Men likevel gir undersøkelsens resultater støtte til Flaskehalshypotesen.
Dan gaavhtan vaenie åarjelsaemien soptsestæjjah jïh vaenie åarjelsaemien learohkh skuvline, dle vaenie goerehtimmielïhtsegh aaj sjïdti mov goerehtæmman.
Der førstespråket og andrespråket skiller seg ad, så oppstår det større utfordringer i språkopplæringen.
Stuerebh haestemh lohkehtimmesne jijhtieh gusnie voestesgïele jïh mubpiengïele joekehtedtieh duhtie mubpeste.
Det skaper lite eller mindre utfordringer for elevene der språkene skiller seg lite.
Vaenebh haestemh jijhtieh gosse vaenie joekehtassh gïeli gaskem.
Slabakova (2016) er opptatt av å finne utfordringene i andrespråksopplæringen, og hun gir en klar anbefaling om at det er her vi må bruke størsteparten av tiden i klasserommet.
Slabakova (2016) jeahta dle vihkeles dejtie haestiemidie mubpiengïelen lohkehtimmesne gaavnedh, jïh Slabakova juvnehte mijjieh tjiehtebe dej haestemigujmie skuvlesne barkedh jeanatjommes tïjjen.
Ut i fra gruppenes gjennomsnittlige resultater så er det liten tvil om at markering av direkte objekt er blant de større utfordringene i andrespråksopplæringen, i motsetning til bruk av nominativ hvor norsk og samisk ikke skiller seg nevneverdig fra hverandre.
Ij badth goerehtimmiedåehkide haastadihks nominatijvem utnedh, dan gaavhtan mahte seammalaakan gåabpaginie gïeline nominatijvem utnedh.
Om markering av objektskasus er vanskeligere enn samsvarsbøyning mellom subjekt og verbal er ikke like entydig, selv om det langt på vei viser det i denne undersøkelsen.
Ij leah seamma kreajnas mejtie aelhkebe verbh subjeekti mietie sojjehtidh goh objeekth mïerhkesjidh, jalhts nemhtie aaj muvhtene våajnoes.
Dette funnet støttes av Montrul (2016), som har sammenfattet arvspråkstalernes utfordringer med å produsere arvspråkets morfologi når arvspråket har rik morfologi, og andrespråket, som er majoritetsspråket, har lite funksjonell morfologi.
Montrul (2016) aaj dam illeldahkem dåarjele gosse aerpiegïelen veljie morfologije jïh mubpiengïelen, goh jienebelåhkoegïele, dle vaenie funksjonelle morfologije.
Hun påpeker at det er vanskeligere å få den nominale morfologien på plass enn den verbale morfologien.
Montrul aerpiegïelen soptsestæjjaj haestemh iktedamme, jïh jeahta dle geervebe dam nominaale morfologijem haalvedh enn verbaale morfologijem.
Denne undersøkelsen viser at referansegruppen med de sørsamiske arvspråkstalerne ikke oppviser samme resultater som arvspråkstalere generelt sett. De ligger på nivå med innfødte talere.
Daate goerehtimmie vuesehte referansedåehkie, åarjelsaemien aerpiegïelen soptsestæjjajgujmie, ij badth seamma illeldahkh vuesiehtieh goh jeatjah aerpiegïelen soptsestæjjah veartanisnie.
Dette er interessant, og en viktig faktor kan være at sørsamisk språk har stått sterkt i båatsoeh/reindriften, en viktig del av vår livsform og kultur.
Daan goerehtimmien referansedåehkien illeldahkh feadtagïelen daltesisnie. Daate murreds, kaanna dan åvteste saemien gïele båatsose veadtaldihkie jïh båatsoe vihkeles mijjen jieliemisnie jïh kultuvresne.
Men det ligger utenfor denne oppgaven å gi svar på det.
Men im leah daan bïjre goerehtamme.
En artig måte å lære samisk på – samisk lommeparlør lansert / Fakta om samiske språk / Språk / Forsiden - Sametinget
Saemien lusteslaakan lïeredh – saemien låammegærjetje bæjhkoehtamme / Bïevnesh saemien gïeli bïjre / Gïele / Saemiedigkie - Sametinget
En artig måte å lære samisk på – samisk lommeparlør lansert
Saemien lusteslaakan lïeredh – saemien låammegærjetje bæjhkoehtamme
Har du lyst å lære deg noen ord på samisk?
Sïjhth såemies saemien baakoeh lïeredh?
Eller har du kanskje lyst til å gi et kompliment på ett annet samisk språk enn det du snakker?
Jallh dagke sïjhth naan åajvoehbaakoeh jiehtedh aktene jeatjah saemien gïelesne goh jïjtje soptsesth?
Da kan denne lommeparløren med hverdagslige ord og setninger både på nordsamisk, lulesamisk og sørsamisk være til hjelp.
Dellie daate låammegærjetje biejjieladtje baakoejgujmie jïh raajesigujmie dovne noerhtesaemien, julevsaemien jïh åarjelsaemien gïelesne maahta viehkine årrodh.
Språkkampanjen ”Snakk samisk te mæ” lanserer nå sin egen lille samling av ord og setninger til bruk i ulike sammenhenger.
Gïelekampanje ”Saemesth munnjien” sov jïjtse ohtje våarhkoem baakojste jïh raajesijstie bæjhkohte daelie maam maahta nuhtjedh ovmessie ektiedimmine.
Lommepaløren inneholder hverdagslige ord og fraser, noen nyttige sjekketriks og setninger for å komme i gang.
Låammegærjetjisnie biejjieladtje baakoeh jïh raajesh, såemies nuhteligs sjekkadimmieraerieh jïh raajesh mejtie nuhtjedh aalkoelisnie.
-Dette er ingen lærebok, men en artig måte å bli kjent med det samiske språket på.
-Ij leah daate naan learoegærja, men akte lustes vuekie saemien gïeline åahpenidh.
Her er ingen tung grammatikk, bare mer eller mindre nyttige fraser, sier sametingspresident Aili Keskitalo.
Daesnie ij naan leevles grammatihke, ajve nuhteligs jïh ij dan nuhteligs raajesh, saemiedigkiepresidente Aili Keskitalo jeahta.
Lommeparløren er spesielt rettet mot ungdom, og gir deg ord og fraser både til bruk på skolen, i hjemmet, sammen med venner, i naturen og på fest.
Låammegærjetje lea joekoen sjïehtesjamme noeride, jïh dutnjien baakoeh jïh raajesh vadta mejtie maahtah nuhtjedh skuvlesne, hïejmesne, voelpigujmie ektine, eatnamisnie jïh feestesne.
Sametinget håper denne kommer til nytte for både deg som allerede snakker ett eller flere samiske språk og for deg som ønsker å lære samisk
Saemiedigkie gegkeste daate aevhkine sjædta dovne dutnjien mij joe aktem jallh jienebh saemien gïelh soptsesth jïh dutnjien mij sæjhta saemien lïeredh
-Bruk ett ord hver dag, skriv en setning og send til en venn eller post på din instagram.
-Nuhtjh aktem baakoem fïerhten biejjien, tjaelieh aktem raajesem jïh seedth dam dov voelpese jallh påastese dov instagramesne.
Bli med å bidra til at samisk språk synes og høres mer både i hverdagen og på sosiale medier, oppfordrer sametingpresident Aili Keskitalo
Årroeh meatan viehkiehtidh guktie saemien gïele vielie våajnoes jïh govloes sjædta dovne aarkebiejjien jïh sosijaale meedijinie, saemiedigkiepresidente Aili Keskitalo haasta.
Lommeparlør_Sametinget.
Daesnie låammegærjetje:
Her kan du bestille lommeparløren: http://www.sametinget.no/Snakk-samisk-te-mae/Bestill-gratis-lommeparloer-armbaand-og-buttons
Daesnie maahtah låammegærjetjem dongkedh: http://www.sametinget.no/Snakk-samisk-te-mae/Bestill-gratis-lommeparloer-armbaand-og-buttons
En reindriftsforvaltning uten legitimitet / Artikler / Valgperiode 2009 - 2013 / Arkiv / Forsiden - Sametinget
Akte båatsoeburriejreereme bielelen luhpiesvoete / Tjaalegh / Veeljemeboelhken 2009 - 2013 / Våarhkoe / Saemiedigkie - Sametinget
En reindriftsforvaltning uten legitimitet
Akte båatsoeburriejreereme bielelen luhpiesvoete
Landbruks- og matdepartementet tar ingen hensyn til innvendingen fra Sametinget og Norske reindriftsamers landsforbund (NRL) om avvikling av reindriftsforvaltningas områdestyrer og Fylkesmannens overtaking av forvaltningskontorene.
Laanteburrie- jïh beapmoedepartemeente ij lahtestimmiem Saemiedigkeste jïh Nöörjen båatsoesaemiej rijhkesiebreste (NBR) krööhkesth, hiejhtemen bïjre båatsoeburriejreeremen dajveståvrojste jïh reeremekontovride Fylhkenålman nualan bïejedh.
- Den overkjøringen Sametinget og NRL nå blir utsatt for ser jeg på som svært alvorlig.
- Daate nåake dååsverimmie Saemiedigkie jïh NBR daelie dååjrieh, manne åtnam goh gaajh itjmies.
Endringene vil skje uten Sametingets samtykke, sier medlem i sametingsrådet Ellinor Marita Jåma.
Jarkelimmieh sijhtieh dorjesovvedh bielelen Saemiedigkien jååhkesjimmie, saemiedigkieraerien lïhtsege Ellinor Marita Jåma jeahta.
Uten forvarsel fastslo Landbruks- og matdepartementet i en nyhetsmelding i april 2011 hvordan reindriftsforvaltninga skulle endres.
Bielelen åvtelhbodti bïeljelidh dle Laanteburrie- jïh beapmoedepartemeente vihtiesti aktene saerniesaadtegisnie voerhtjen 2011 guktie båatsoeburriejreereme edtji jorkesidh.
Konsultasjoner om organiseringsendring tok først til i mars 2012 etter at departementet sa seg villig til å drøfte alternative løsninger.
Rååresjimmieh öörnedimmiejarkelimmien bïjre eelki easkah njoktjen 2012, mænngan goh departemeente jeehti dah lin vyljehke jeatjah raerieh digkiedidh.
- Sametinget og NRL har spilt inn gjennomarbeidede kompromissforslag, men departementet har ikke vist vilje til å komme oss i møte.
- Saemiedigkie jïh NBR leah gellie raeriestimmieh buakteme mej bïjre dan lin maahteme seamadidh, men departemeente ij leah væljoem vuesiehtamme mijjen gaavnefedtie båetedh.
Jeg mener det kan stilles spørsmål ved om departementet har konsultert med sin beste vilje og med mål om å oppnå enighet slik de er pliktig til, sier Ellinor Marita Jåma.
Manne vienhtem mijjieh maehtebe gihtjedh mejtie departemeente lea sov bööremes væljojne rååresjamme, jïh dejnie ulmine sïemes sjïdtedh naemhtie dej dïedte lea, Ellinor Marita Jåma jeahta.
Reindrifta er den eneste kulturspesifikke samiske næringa, og er en hjørnestein i samisk kultur.
Båatsoe lea dïhte aajnehke kultuvresjïere saemien jieleme, jïh akte roenegierkie saemien kultuvresne.
Stortinget har i over 20 år og ved flere anledninger gitt uttrykk fora at det er en samepolitisk målsetting å overføre størst mulig grad av avgjørelsesmyndighet i saker som i særlig grad berører det samiske folk til det samiske samfunnet.
Stoerredigkie lea bijjelen 20 jaepieh jïh gellien aejkien jeahteme akte saemiepolitihkeles ulmie dam jeanatjommesem sjæjsjalimmiefaamoste aamhtesisnie sertiestidh mah joekoen leah saemiej bïjre, dan saemien siebriedahkese.
Staten er også folkerettslig pliktig til å sikre at samene selv bestemmer i forvaltningen av egne næringer.
Staate aaj almetjerïekteles dïedtem åtna hoksedh saemieh jïjtje åadtjoeh sijjen jïjtsh jielemh reeredh.
- Departementet velger å utforme en reindriftsforvaltning som bryter med gjeldende samepolitikk og folkerettslige forpliktelser.
- Departemeente veeljie aktem båatoeburriejreeremen hammoedidh mah sïejhme saemiepolitihken jïh almetjerïekteles dïedti vööste strijrieh.
Vi får en reindriftsforvaltning uten legitimitet.
Mijjieh aktem båatsoeburriejreeremen åadtjobe bielelen luhpiesvoete.
En konsekvens vil blant annet være at Sametinget må trekke sine oppnevnte representanter fra Reindriftsstyret.
Akte illedahke sæjhta gaskem jeatjah årrodh Saemiedigkie tjuara sov nommedahteme tjïrkijh Båatsoeståvroste vaeltedh.
En forvaltning uten legitimitet er en forvaltning uten effektivitet.
Akte reereme bielelen luhpiesvoete lea akte reereme bielelen barkoefaamoe.
Denne endringen vil derfor virke mot sin hensikt, sier Ellinor Marita Jåma.
Daate jarkelimmie sæjhta dan åvteste aajkoen vööste årrodh, Ellinor Marita Jåma jeahta.
Landbruks- og matdepartementets forslag til endring av reindriftsloven for avvikling av områdestyret, samt underlegging av reindriftsadministrasjonen til Fylkesmannen skal behandles av Sametingets plenum før lovforlaget legges fram for Stortinget.
Saemiedigkie edtja Laanteburrie- jïh beapmoedepartemeenten raeriestimmiem jarkelimmien bïjre båatoslaakeste, juktie dajveståvroem hiejhtedh, jïh båatsoereeremem Fylhkenålman nualan bïejedh, gïetedidh åvtelen laakeraeriestimmie Stoerredægkan bïejesåvva.
En viktig oppnevnelse for verdens urfolk / Artikler / Valgperiode 2009 - 2013 / Arkiv / Forsiden - Sametinget
Akte vihkeles nammoehtimmie veartenen aalkoealmetjidie / Tjaalegh / Veeljemeboelhken 2009 - 2013 / Våarhkoe / Saemiedigkie - Sametinget
En viktig oppnevnelse for verdens urfolk 10. april 2012
Akte vihkeles nammoehtimmie veartenen aalkoealmetjidie
Presidenten for FNs generalforsamling, Ambassadør Nassir Abdulaziz Al-Nassar (Qatar), har besluttet å be Sametingets internasjonale representant John B. Henriksen, og Mexicos FN-ambassadør Luis Alfonso de Alba, om å gjennomføre konsultasjoner på hans vegne med FNs medlemsstater og urfolk om gjennomføringen av FNs verdenskonferanse om urfolk.
EN’n generalekrirrien presidente, Ambassadööre Nassir Abdulaziz Al-Nassar (Qatar), lea sjæjsjalamme birredh Saemiedigkien gaskenasjovnale tjïrkijem John B. Henriksen, jïh Mexicon EN-ambassadöörem Luis Alfonso de Alba, rååresjimmieh sov åvteste tjïrrehtidh EN’n lïhtsegestaatigujmie jïh aalkoealmetjigujmie, juktie EN’n veartenekonferansem aalkoealmetji bïjre tjïrrehtidh.
Verdenskonferansen avholdes i 2014.
Veartenekonferanse lea jaepien 2014.
FNs generalforsamling besluttet i desember 2010 å avholde en verdenskonferanse om urfolk i 2014, med målsetting om å fremme realiseringen av urfolks rettigheter, herunder i samsvar med bestemmelsene i FNs erklæring om urfolks rettigheter (urfolkserklæringen).
EN’n generalekrirrie sjæjsjalin goeven 2010 aktem veartenekonferansem tjïrrehtidh aalkoealmetji bïjre jaepien 2014, gusnie ulmie edtja årrodh aalkoealmetji reaktijste, mah leah akteraeresne moenemigujmie EN’n bæjhkoehtimmine aalkoealmetji reaktaj bïjre (aalkoealmetjebæjhkoehtimmie).
FNs generalforsamling anmodet presidenten for generalforsamlingen til å gjennomføre konsultasjoner med medlemsstater og urfolk om konferansens gjennomføring, herunder urfolks deltakelse i prosessen.
EN’n generalekrirrie generalekrirrien presidentem meedti rååresjimmieh tjïrrehtidh lïhtsegestaatigujmie jïh aalkoealmetjigujmie konferansen tjïrrehtimmien bïjre, daan nuelesne guktie aallkoealmetjh edtjieh meatan årrodh prosessesne.
Generalforsamlingens president har gjennom brev av 5. april 2012, til medlemsstatenes ambassadører i New York, informert medlemsstatene om at han har bedt Ambassadør Luis Alfonso de Alba, og John B. Henriksen om å gjennomføre slike konsultasjoner på hans vegne.
Generalekrirrien presidente lea prievien tjïrrh, voerhtjen 5. biejjeste 2012, lïhtesegestaati ambassadööride New York’sne, ïihtsegestaatide beavneme satne lea birreme Ambassadöörem Luis Alfonso de Alba, jïh John B. Henriksen dagkerh rååresjimmieh tjïrrehtidh sov åvteste.
Les oppnevnelsesbrevet her.
Lohkh nammoehtimmieprieviem daesnie.
Forberedelser til Verdenskonferansen
Soejkesjimmieh Veartenekonferansese
Sametingspresident Egil Olli inviterte, under sesjonen i FNs permanente forum for urfolk i 2011, verdens urfolk til en forberedende konferanse i Alta i juni 2013.
Saemiedigkiepresidente Egil Olli bööredi, gosse EN’n ihkuve forume aalkoealmetjidie gaavnedi 2011, veartenen aalkoealmetjidie akten soejkesjien konferansese Altesne ruffien 2013.
Målsettingen med den forberedende urfolkskonferansen i Alta er å bidra til at verdens urfolk er best mulig forberedt til denne viktige verdenskonferansen og gjennomføringen av urfolks rettigheter.
Åssjele dejnie soejkesjien aalkoealmetjekonferansine Altesne lea viehkiehtidh guktie veartenen aalkoealmetjh åadtjoeh bööremeslaakan soejkesjidh dan vihkeles veartenekonferansese, jïh tjïrrehtimmine aalkoealmetji reaktijste.
Verdens urfolk har anmodet presidenten for FNs generalforsamling til å oppnevne to med-tilretteleggere for verdenskonferansen – en som representerer medlemsstater og en som representerer urfolk.
Veartenen aalkoealmetjh leah EN’n generalekrirrien presidentem maadteme, göökte vielie lïhtsegh nammoehtidh mah edtjieh meatan årrodh sjïehteladtedh veartenekonferansese – akte tjïrkije lïhtsegestaatijste jïh akte tjïrkije aalkoealmetjijstie.
Presidenten for FNs generalforsamling har fulgt opp denne anbefalingen gjennom å oppnevne Sametingets internasjonale representant John B. Henriksen og Mexicos FN-ambassadør Luis Alfonso de Alba som med-tilretteleggere for de forestående forhandlingene.
EN’n generalekrirrie presidente lea daam juvnehtimmiem dåarjelamme, jïh Saemiedigkien gaskenasjovnale tjïrkijem John B. Henriksen jïh Mexicon EN’-ambassadöörem Luis Alfonso de Alba, nammoehtamme meatan årrodh sjïehteladtedh dejtie båetije rååresjimmide.
Sametingspresident Egil Olli, som for tiden også er President for Samisk parlamentarisk råd, sier seg meget fornøyd med denne oppnevningen.
Saemiedigkiepresidente Egil Olli, guhte aaj lea Presidente Saemien parlamentarihkeles raeresne daelie, jeahta satne lea joekoen madtjeles daejnie nammoehtimmine.
- Dette er en viktig og historisk politisk utvikling fordi det er første gang at en urfolkrepresentant er tilkjent en offisiell rolle innenfor rammen av FNs generalforsamling, uttaler president Egil Olli.
- Daate akte vihkeles jïh histovreles politihkeles evtiedimmie, juktie daate lea voestes aejkien akte aalkoealmetjetjïrkije aktem byögkeles råållem åådtjeme EN’n generalekrirrien mierien sisnjelen, presidente Egil Olli jeahta.
President Olli sier videre at presidenten for FNs generalforsamling, Ambassadør Nassir Abdulaziz Al-Nassar, gjennom sin beslutning viser at han og medlemsstatene aktivt søker å sikre at urfolks rettigheter gjennomføres.
Vijriesåbpoe dle presidente Olli jeahta EN’n generalekrirrien presidente Ambassadööre Nassir Abdulaziz Al-Nassar, sov sjæjsjalimmien tjïrrh vuesehte satne jïh doh lïhtsegestaath eadtjohkelaakan pryövoeh tjïrrehtimmien aalkoealmetji reaktijste gorredidh.
- Denne oppnevningen er et viktig skritt i retning av anerkjennelse av urfolks kollektive rettigheter, blant annet slik disse kommer til uttrykk i FNs erklæring om urfolks rettigheter.
- Daate nammoehtimmie akte vihkeles sille jååhkesjimmien vööste aalkoealmetji tjåenghkies reaktijste, gaskem jeatjah guktie dah leah våajnoes EN’n bæjhkoehtimmesne aalkoealmetji reaktaj bïjre.
Jeg er - som Sametingspresident i Norge og President i Samisk parlamentarisk råd – meget stolt av at samenes internasjonale representant i denne prosessen er oppnevnt til å inneha denne viktige og historiske posisjonen, avlutter Egil Olli.
Manne leam – goh Saemiedigkiepresidente Nöörjesne jïh Presidente Saemien parlamentarihkeles raeresne- joekoen garmeres ihke saemiej gaskenasjovnale tjirkije daennie prosessesne lea nammoehtamme daam vihkeles jïh histovreles sijjiem utnedh, Egil Olli minngemosth jeahta.
Sametingest Internasjonale representant John B. Henriksen, tlf. (+1) 917 915 9564
(+1) 917 915 9564
Energi og mineraler / Miljø, areal og kulturvern / Forsiden - Sametinget
Energije jïh mineraalh / Byjrese, areale jïh kultuvrevarjelimmie / Saemiedigkie - Sametinget
Energi og mineraler
Energije jïh mineraalh
Sametinget har ingen forvaltningsmyndighet for konsesjonsavgjørelser for energiutbygginger og mineralvirksomhet.
Saemiedigkie ij naan reeremefaamoem utnieh sjæjsjalimmieh vaeltedh konsesjovni bïjre energijelissiebigkemidie jïh mineraaledarjoemasse.
Lovene som regulerer slik virksomhet er vassdragsreguleringsloven, energiloven, vannressursloven og mineralloven.
Dah laakh mah dagkeres darjomem sjïehtesjieh leah tjaetsiestuvrehtimmielaake, energijelaake, tjaetsievierhtielaake jïh mineraalelaake.
Forvaltningsmyndighetene for disse lovene er Norges Vassdrag og Energidirektorat og Direktoratet for mineralforvaltning.
Dah reeremeåejvieladtjh daejtie laakide leah Norges Vassdrag og Energidirektorat jïh Direktoratet for mineralforvaltning.
Disse lovene er viktige fordi de regulerer virksomhet som har potensielt stor virkning for naturgrunnlaget for samisk kultur
Daah laakh leah vihkeles ihke dah darjomh stuvrehtieh mah maehtieh stoerre ulmiem utnedh saemien kultuvren eatnemevåaroemasse.
Sametinget arbeider nå med:
Daelie Saemiedigkie daejnie barka:
Sametingets energistrategier
Saemiedigkien energijestrategijh
Deltakelse i fylkedelplanarbeid for vindkraft i Finnmark fylke
Meatan årrodh fylhkenbieliesoejkesjebarkosne biegkefaamose Finnmaarhken fylhkesne
Høringer og konsultasjoner om småkraftverk og vinkraftutbygginger
Govlehtimmieh jïh konsultasjovnh smaavefaamoevierhki jïh biegkefaamoebigkemi bïjre
Høringer og konsultasjoner om utbygging av kraftnettet
Govlehtimmieh jïh konsultasjovnh lissiebigkemen bïjre faamoenedteste
Forhandlinger om søknad om driftskonsesjon for gruvedrift i Kvalsund kommune
Rååresjimmieh ohtsemen bïjre gïehteldimmiekonsesjovnen bïjre jienemehaevtiegïehteldæmman Kvalsunden tjïeltesne
Oppfølging av avtale om undersøkelsesarbeider for gruvedrift i Kautokeino kommune
Latjkoem fulkesidh goerehtimmiebarkoej bïjre jienemehaevtiegiehteldæmmam Guovdageaidnun tjïeltesne
Avtalte om undersøkelser av gull og kobberforekomster i Karasjok kommune
Latjkoe goerehtimmiej bïjre gullie - jïh kåahperegaavnojste Kárásjohken tjïeltesne
Deltakelse i Finnmark mineralforum
Meatan årrodh Finnmaarhken mineraaleforumisnie
Sametinget ansvar:
Saemiedigkien diedte
Sametinget er ikke forvaltningsmyndighet etter vassdragsreguleringsloven, energiloven, vannressursloven og mineralloven.
Saemiedigkie ij leah reeremeåejvieladtje tjaetsiestuvrehtimmielaaken, energijelaaken, tjaetsievierhtielaaken jïh mineraalelaaken mietie.
Beslutninger etter disse lovene kan likevel ikke fattes før det er gjennomført konsultasjoner med Sametinget.
Læjhkan ij maehtieh sjæjsjalimmieh daej laaki mietie darjodh åvtelen konsultasjovnh Saemiedigkine tjïrrehtamme.
I mineralsaker har Sametinget egne prosesser direkte med mineralaktørene og forventer at det gjennomføres forhandlinger før det eventuelt kan søkes driftskonsesjoner.
Mineraale-aamhtesinie dle Saemiedigkie jïjtsh prosessh åtna ryöktesth mineraaleaktöörigujmie, jïh veanhtede rååresjimmieh dorjesuvvieh åvtelen maahta gïehteldimmiekonsensjovni bïjre syökedh.
Din påvirkning:
Dov tsevtseme
Samiske rettighetshavere og lokalsamfunn sine interesser og rettigheter er viktig å ivareta i beslutningsprosessen.
Saemien reaktaaajhteri jïh voenges siebriedahki iedtjh jïh reaktah leah vihkeles gorredidh sjæjsjalimmieprosessesne.
Sametinget arbeider derfor for at det gjennomføres reelle konsultasjoner med dem, og at disse involveres i eventuelle forhandlinger med utbyggingsselskaper.
Dannasinie Saemiedigkie barka ihke vihties konsultasjovnh dejgujmie dorjesuvvieh, jïh dah meatan vaaltasuvvieh rååresjimmine lissiebigkemesïeltigujmie.
Enighet om en ny næringsavtale for duodji for 2014 / Artikler / Valgperiode 2009 - 2013 / Arkiv / Forsiden - Sametinget
Sïemes akten orre jielemelatjkoen bïjre duadtan 2014 / Tjaalegh / Veeljemeboelhken 2009 - 2013 / Våarhkoe / Saemiedigkie - Sametinget
Enighet om en ny næringsavtale for duodji for 2014
Sïemes akten orre jielemelatjkoen bïjre duadtan 2014
Det er oppnådd enighet om ny næringsavtale for duodji for 2014.
Daelie seamadamme akten orre jielemelatjkoen bïjre duadtan jaapan 2014.
Avtalen for 2014 er på 9,4 millioner kroner.
Latjkoe jaapan 2014 lea 9,4 millijovnh kråvnine.
Profilen er endret fra passive driftsstøtteordninger til mer utviklingsrettet duodji - en slik dreining er jeg veldig glad for, sier sametingsråd Marianne Balto.
Profijle lea jarkelamme passijve gïehtelimsdåarjoeöörnegijstie vielie evtiedimmiestuvreme duadtan –manne joekoen geerjene akten dagkeres jarkelimmien åvteste, saemiedigkieraerie Marianne Balto jeahta.
-Jeg er fornøyd med at duodjiorganisasjonen er positive til å prioritere salgs- og markedsføringstiltak, sier sametingsråd Marianne Balto.
-Manne madtjeles ihke duedtiesiebrie tuhtjie hijven doekeme- jïh maarkedoekemeråajvarimmieh prijoriteradidh, saemiedigkieraerie Marianne Balto jeahta.
Det kan åpne for nye markeder og nye produkter, sier Balto.
Dïhte maahta orre maarkedh rïhpestidh jïh orre dorjesh sjugniedidh, Balto jeahta.