pere/sami_parallel huggingface dataset:
10 millioner til samisk kultur siden november / Taler og artikler / Sametingsrådet / Organisasjonsstruktur / Om Sametinget / Forsiden - Sametinget
10 millijovnh saemien kultuvrese gålkoen mænngan / Håalemh jïh tjaalegh / Saemiedigkieraerie / Åårganisasjovnestruktuvre / Saemiedigkien bïjre / Saemiedigkie - Sametinget
10 millioner til samisk kultur siden november
10 millijovnh saemien kultuvrese gålkoen mænngan
Sametingsrådet har til sammen bevilget 21,9 millioner i tilskudd innenfor tradisjonell kunnskap, helse, næring, språk og kunnskap i perioden mellom november 2014 og februar i år.
Saemiedigkieraerie lea tjåanghkan 21,9 millijovnh kråvnah dåårjeme aerpievuekien daajroen, healsoen, jielemen, gïelen jïh daajroen sisnjeli boelhken gålkoen 2014 jïh goevten daan jaepien.
Omtrent 10 millioner er tildelt feltet kultur, herunder støtte til en rekke CD- og bokutgivelser.
Dah leah ovrehte 10 millijovnh kultuvresuarkan vadteme, daan nuelesne dåarjoe geellide CD- jïh gærjabæjhkoehtimmide.
Dette fremkommer i Sametingsrådets rapportering om hva de har gjort siden forrige plenumsmøte i desember.
Daam maahta vuejnedh Saemiedigkieraerien reektemisnie dan bïjre maam dah leah dorjeme dan evteben stoerretjåanghkoen mænngan goeven.
- Vi har innvilget støtte til hele 18 nye CD-utgivelser.
- Mijjieh dåarjoem vadteme 18 orre CD-bæjhkoehtimmide.
Blant mottakerne finner vi blant annet velkjent navn som Felgen Orkester og Elin Kåven, men også flere spennende utgivelser innen tradisjonell joik, uttaler sametingsråd Ann-Mari Thomassen.
Dåastoji gaskem gaavnebe åehpies nommh goh Felgen Orkester jïh Elin Kåven, men aaj jïjnjh gieltegs bæjhkoehtimmieh aerpievuekien vuelien sisnjelen, saemiedigkieraerie Ann-Mari Thomassen jeahta.
Det er også gitt støtte til 31 bokutgivelser på nord-, lule- og sørsamisk.
Dåarjoe aaj vadtasovveme 31 gærjabæjhkoehtimmide noerhte-, julev - jïh åarjelsaemien.
Støtte til UiT
Dåarjoe Uit:se
Videre har Finnmarksfakultetet ved Universitetet i Tromsø mottatt støtte til tre ulike prosjekter som tar for seg vold i nære relasjoner, urfolk og sosialt arbeid, samt kartlegging av de livsutfordringer en reindriftsutøver med helseproblemer møter i kontakt med NAV.
Finnmarksfakultetet Tromsøen Universiteetesne aaj dåarjoem dååsteme golme joekehts prosjektide mah bæjjese vaeltieh vædtsoesvoetem lïhke fuelhkine, aalkoealmetjh jïh sosijaale barkoe, jïh goerehtalleme dejstie jieledehaestiemijstie mejtie akte båatsoealmetje healsoedåeriesmoerigujmie dååste gosse NAV:ine gaskesadta.
Sametingsrådet ønsker å styrke åpenheten rundt Sametingets tilskuddsforvaltning, og vil derfor offentliggjøre bruk av tilskuddsmidler ved hver beretning fra sametingsrådet til Sametingets plenum.
Saemiedigkieraerie sæjhta vielie ræhpas årrodh Saemiedigkien dåarjoereeremen bïjre, jïh sæjhta dan åvteste åtnoem dåarjoevierhtijste bæjhkoehtidh fïerhtene reektestimmesne saemiedigkieraereste Saemiedigkien stoerretjåanghkose.
Oversikt over alle tildelinger finnes her
Bijjieguvvie gaajhki dåarjoejgujmie daesnie.
Kontakt:
Govlehtallije:
Sametingsråd Ann-Mari Thomassen, tlf, +47 900 57 123
Saemiedigkieraerie Ann-Mari Thomassen, tell, +47 900 57 123
1000 kulturminner registrert mellom Balsfjord og Hammerfest / Artikler / Valgperiode 2009 - 2013 / Arkiv / Forsiden - Sametinget
1000 kultuvremojhtesh vïhtesjadteme Balsfjorden jïh Hammerfesten gaskesne / Tjaalegh / Veeljemeboelhken 2009 - 2013 / Våarhkoe / Saemiedigkie - Sametinget
1000 kulturminner registrert mellom Balsfjord og Hammerfest
1000 kultuvremojhtesh vïhtesjadteme Balsfjorden jïh Hammerfesten gaskesne
Sametinget har funnet boplasser, offerplasser, graver, fangstgroper, reingjerder av stein og flere andre samiske kulturminner langs Balsfjord-Hammerfest-linjen.
Saemiedigkie lea årromesijjieh, sjïeledimmiesijjieh, gaelmieh, vijremesvaalkh, giedtieh gierkijste jïh jienebh jeatjah saemien kultuvremojhtesh gaavneme Balsfjord-Hammerfest-linja-bealam.
Det viser Sametinget s registreringer.
Daate Saemiedigkien vïhtesjadtemh vuesehte.
Mange av kulturminnene kan bli ødelagt ved en utbygging.
Jïjnjh dejstie kultuvremojhtesijstie maehtieh arhkenidh aktene bigkememisnie.
I forbindelse med Statnetts konsesjonssøknad for ny 420 kV-kraftledning mellom Balsfjord og Hammerfest ble det i 2010 satt i gang et prosjekt i Sametinget for å avklare om og i hvilken grad en eventuell utbygging vil berøre automatisk fredete samiske kulturminner.
Statsnetten konsesjovneohtsemen sjïekenisnie akten orre 420 kV-faamoeledningese Balsfjorden jïh Hammerfesten gaskesne, dle aktem prosjektem Saemiedigkesne nïerki 2010, juktie tjïelkestidh mejtie jïh guktie akte bigkeme sæjhta jïjtsistie vaarjelamme saemien kultuvremojhtesh leajmoedidh.
Mange kulturminner
Jïjnjh kultuvremojhtesh
Den planlagte linjen går gjennom områder der det har vært lite eller ingen kulturminneregistreringer tidligere.
Dïhte soejkesjamme linja dajvi tjïrrh jåhta gusnie vaenie jallh ij naan kultuvremojhtesh aarebi vïhtesjamme.
Sametinget har derfor gjennomført befaringer og registreringer langs linjetraseen i 2010, 2011 og 2012. Det er funnet nærmere 1000 kulturminner som i varierende grav vil bli berørt ødelagt hvis linjen bygges.
Saemiedigkie lea dannasinie goerehtimmieh jïh vïhtesjadtemh tjïrrehtamme linjalaajroebealam jaepiej 2010, 2011 jïh 2012. Gaavneme mahte 1000 kultuvremojhtesh mah joekehtslaakan sijhtieh arhkenidh jis linja bigkesåvva.
-Antall kulturminner er oppsiktsvekkende stort, sier Kjersti Schanche, Sametingets prosjektleder for kulturminneregistreringene.
- Nov lea ålvoes jïjnjh kultuvremojhtesh, Kjersti Schanche jeahta, Saemiedigkien prosjekten åvtehke kultuvremojhtesevïhtesjadtemidie.
At kulturminnene ligger på rekke og rad langs linjetraseen er en indikasjon på at det i disse områdene finnes mange flere spor fra fortidig aktivitet og bosetning, og at de har vært viktige samiske bruksområder langt tilbake i tid, sier Schanche.
Dan åvteste kultuvremojhtesh leah dan gellie linjalaajroebealam, dle dïhte vuesehte daejnie dajvine dle jïjnjh gïejh dejpeli darjoemijstie jïh årroejijstie gååvnesieh, jïh dah vihkeles saemien åtnoedajvh orreme guhkede gietjeste, Schanche jeahta.
Hver tredje kulturminne er definert som automatisk fredet ifølge lov.
Fïerhte gåalmede kultuvremojhtese lea tjïertestamme goh jïjtsistie vaarjelamme laaken mietie.
Resten har enten uavklart vernestatus eller de er fra nyere tid.
Ij leah vaarjelimmiestatusem dejtie jeatjabidie vadteme, jallh dah leah urrebe tïjjeste.
Også kulturminner med uavklart vernestatus kan ved nærmere undersøkelse vise seg å være automatisk fredet.
Aaj kultuvremojhtesh mejtie eah leah vaarjelimmiestatusem åådtjeme, maehtieh jïjtsistie vaarjelamme sjïdtedh aktene lïhkebe goerehtimmesne.
Offerplasser
Sjïeledimmiesijjieh
Av kulturminnetyper kan nevnes ildsteder – hvorav de aller fleste representerer teltboplasser, varder, skyteskjul/bogastiller, reingjerder av stein, hellere og vindskjul, melkegjemmer gravd ned i bakken, steinovner, fangstgroper, graver, gammetufter, tjæremiler (i lavereliggende skogsområder), sieidier og offerplasser.
Kultuvremojhtesh maehtieh årrodh dållesijjieh – gusnie dah ellen jeanatjommes leah låavthgåetine orreme, vaartoeh, tjeakoes vuetjemesijjieh, giedtieh gierkijste, aallijh jïh faasoeh, mielhkiekrogkh, gierkievuebnieh, vijremesvaalkh, gaelmieh, gåetiesijjieh, derviemæjlah (vuelege skåajjedajvine), siejtieh jïh sjïeledimmiesijjieh.
Flere steder er det registrert steinkonstruksjoner der funksjonen er uviss.
Gellene lehkesne dle vïhtesjadteme maam akt gierkijste, men ij funksjovnem daejrieh dejtie.
Mange av de registrerte kulturminnene, særlig i høyfjellet, er spor etter reindriftsamiske sesongboplasser eller aktiviteter knyttet til reindrift fra ulik tid.
Jïjnjh dejstie vïhtesjadteme kultuvremojhtesijstie, joekoen doedterisnie, maahta årromesijjieh vuejnedh gusnie båatosesaemieh orreme boelhki, jallh vuejnedh desnie lin bovtsigujmie gïehtelamme aarebi.
-Ett av de mer oppsiktsvekkende funnene er en offerplass ved en stor, splittet kampestein, der det var lagt inn en hodeskalle av bjørn i et hulrom under steinen.
-Akte dejstie murredsåbpoe gaavnojste lea akte sjïeledimmiesijjie akten stoerre gierhkien lïhke, desnie lij akte åejjienskuvhrie duvreste aktene haevtesne gierkien nuelesne.
Dette funnet ligger på god avstand fra linja, og trues ikke av utbyggingen, sier prosjektleder Kjersti Schanche.
Daate gaavnoe lea naa guhkede linjeste, jïh ij leah bigkemistie håvhtadamme, prosjekten åvtehke Kjersti Schanche jeahta.
Kan bli ødelagt
Maahta arhkenidh
Sametinget har påvist flere områder der en utbygging kan skade eller ødelegge kulturminner.
Saemiedigkie lea gellie dajvh gaavneme gusnie akte bigkeme maahta skaaroehtidh jallh irhkedh kultuvremojhtesidie.
-Vi er nå i en god prosess med Statnett der vi forsøker å fine løsninger på hvordan en evt. utbygging skal berøre færrest mulig kulturminner, sier Schanche.
- Daelie libie aktene hijven prosessesne Statsnettine gusnie mijjieh pryövebe raerieh gaavnedh guktie akte bigkeme edtja dan vaenie kultuvremojhtesh irhkedh goh gåarede, Schanche jeahta.
Dette fordrer bl.a. at utbygger må videreformidle informasjon om kulturminnene og gi klare retningslinjer for hvordan disse skal bevares til alle de som utfører arbeidet i marka.
Men dellie bigkije tjuara kultuvremojhtesi bïjre bïevnedh, jïh tjïelke bïhkedassh vedtedh guktie dah edtjieh gorresovvedh, gaajhkide dejtie mah eatnamisnie barkeminie.
Men i noen tilfeller vil det være vanskelig å komme utenom en dispensasjonssøknad, som skal fremmes for Riksantikvaren.
Men muvhti veajkoej sæjhta geerve årrodh aktem dispensajsovneohtsemem slyöhpedh, maam edtja Riksantikvaren gåajkoe seedtedh.
I disse tilfellene vil det være aktuelt med nærmere undersøkelser/arkeologiske utgravninger.
Daej veajkoej sæjhta sjyöhtehke årrroh lïhkebe goerehtimmiejgujmie/ arkeologeles kroehkemigujmie.
Per i dag ligger det an til at dette i det minste vil gjelde for 4 områder, sier Schanche.
Daan biejjien dle vååjnoe goh 4 sijjieh lea sjyöhtehke, Schanche jeahta.
For mer informasjon: Prosjektleder Kjersti Schanche 784 74 011
Jis vielie bïevnesh sïjhth: Prosjekten åvtehke Kjersti Schanche 784 74 011.
Rapporten er vedlagt.
Reektehtse baalte.
11,1 millioner til samiske formål siden februar / Taler og artikler / Sametingsrådet / Organisasjonsstruktur / Om Sametinget / Forsiden - Sametinget
11,1 millijovnh saemien åssjelidie goevten mænngan / Håalemh jïh tjaalegh / Saemiedigkieraerie / Åårganisasjovnestruktuvre / Saemiedigkien bïjre / Saemiedigkie - Sametinget
11,1 millioner til samiske formål siden februar
11,1 millijovnh saemien åssjelidie goevten mænngan
Sametingsrådet har i perioden 03.februar til 05.mai innvilget 11,1 millioner til samiske formål.
Saemiedigkieraerie lea boelhken goevten 3.b. raejeste suehpeden 5.b raajan 11,1 millijovnh kråvnah dåårjeme saemien åssjelidie.
Et nytt gründerforum i Nord-Salten, samt internasjonalisering av samisk kunst og kultur er noen av tiltakene som har mottatt støtte.
Akte orre gründereforume dajvesne Noerhte-Salten, jïh gaskenasjovnaliseradimmie saemien kåansteste jïh kultuvreste leah naaken dejstie råajvarimmijste mah dåarjoem åådtjeme.
Dette fremkommer i Sametingsrådets rapportering om hva de har gjort siden forrige plenumsmøte i mars.
Daate våajnoes sjædta Saemiedigkieraerien reektemisnie maam dah leah dorjeme evteben stoerretjåanghkoen mænngan njoktjen.
- Attraktive lokalsamfunn, hvor folk ønsker å bo, trenger engasjerte entreprenører og gode lokale miljøer for næringsutvikling.
- Fryöjstehke voenges siebriedahkh, gusnie almetjh sijhtieh årrodh, eadtjohke entreprenöörh jïh hijven voenges byjresh leah daerpies jis edtja jielemem evtiedidh.
Gründerne bak Rággo ønsker å tilrettelegge for nettopp dette i Nord-Salten og prosjektet er etter vår menig svært spennende.
Doh gründerh Rággon duekesne sijhtieh raaktan dïsse sjïehteladtedh Noerhte-Saltesne, jïh mijjen mïelen mietie daate prosjekte joekoen gieltege.
Spesielt viktig er fokuset på ungt entreprenørskap.
Joekoen vihkeles lea fokuse noere entreprenöörskapese.
Thomassen mener Rággos fokus på ungt entreprenørskap i Nord-Salten kan bli en særskilt styrke for prosjektet, da det kan hjelpe og snu trenden med unge som søker seg til de store byene.
Thomassen veanhta Rággon fokuse noere entreprenöörskapese Noerhte-Saltesne maahta akte sjïere faamoe sjïdtedh prosjektese, dan åvteste dïhte maahta viehkiehtidh otnjegem jarkedh dej noerigujmie mah dejtie stoerre staaride juhtieh.
Samisk kunst og kultur ut i verden
Saemien kåanste jïh kultuvre veartenasse
Videre har sametingsrådet innvilget støtte til flere prosjekter som tar for seg å promotere samisk kunst og kultur i utlandet.
Saemiedigkieraerie aaj jienebh prosjekth dåårjeme mah edtjieh saemien kåanstem jïh kultuvrem ålkoelaantesne åehpiedehtedh.
Samisk Kunstnerråd har mottatt støtte til prosjektet Sámi Contemporary in Berlin, Sámi Teáhtersearvi har mottatt støtte til Sami Performing Arts Festival in NYC og Audioland AS har mottatt støtte til Sami Culture in Cuba.
Saemien tjiehpiedæjjaraerie lea dåarjoem dååsteme prosjektese Sámi Contemporary in Berlin, Sámi Teáhtersearvi lea dåarjoem dååsteme prosjektese Sami Performing Arts Festival in NYC jïh Audioland As lea dåarjoem dååsteme prosjektese Sami Culture in Cuba.
Oversikt over alle tildelinger finnes her
Bijjieguvvie gaajhki dåarjomigujmie lea daesnie
Sametingsrådets beretning
Saemiedigkieraerien reektestimmie
Udir.no - Nivå 8-10
Udir.no - Daltese 8-10
Nivå 8-10
Daltese 8-10
Nivå
Daltese
1-4
1-4
Nivå 1
Daltese 1
Nivå 2
Daltese 2
Nivå 3
Daltese 3
Nivå 4
Daltese 4
5-7
5-7
Nivå 5
Daltese 5
Nivå 6
Daltese 6
Nivå 7
Daltese 7
8-10
8-10
Nivå 8
Daltese 8
Nivå 9
Daltese 9
Nivå 10
Daltese 10
Kompetansemål fra læreplanen på http://www.udir.no/grep
Maahtoeulmieh learoesoejkesjistie daesnie, http://www.udir.no/grep
Eksempler på undervisningsopplegg
Vuesiehtimmieh lohkehtimmiesoejkesjidie
Undervisningsopplegg: Nivå 8
Ööhpehtimmiesoejkesje: Daltese 8
Undervisningsopplegg: Nivå 9
Ööhpehtimmiesoejkesje: Daltese 9
Undervisningsopplegg: Nivå 10
Ööhpehtimmiesoejkesje: Daltese 10
Røyrvik kommune
Raarvihken tjïelte
Røyrvik kommune er en tospråklig kommune hvor utvikling av sørsamisk språk og kultur står sentralt.
Raarvihken tjïelte lea akten guektien gïelen tjïelte, gusnie evtiedimmie åarjelsaemien gïeleste jïh kultuvreste jarngesne.
Røyrvik kommune har en god skole - kulturskole og barnehage - med ledige plasser!
Raarvihken tjïelten hijven skuvle - kultuvreskuvle jïh maanagïerte - gusnie sijjieh åabrelen.
Vi har også et romslig omso rgsenter.
Mijjen aaj tjaekeds håksoejarnge.
Røyrvik er ei levende bygd - med et rikt kulturliv.
Raarvihke lea akte jielijes voene ræjhkoes kultuvrejieliemistie.
Her er store muligheter for friluftsliv. inkl. tilrettelagt tilbud i lyslø yper/alpinanlegg, og for jakt.
Daesnie nuepieh ålkone vearadidh, tjoevkelaategh / alpinlaategh, jïh nuepie vijredh jïh gööledh.
Røyrvik er innfallsport til Børgefjell nasjonalpark
Raarvihke lea aalkoe Byrkijen vijrenohkese !
Ledige stillinger ved Helse- og omsorgsetaten i Røyrvik kommune
Barkoe gaavnoes Healsoe- jïh håksoegoevtesisnie Raarvihken tjïeltesne.
Helsestasjon:
Healsoejarngesne:
Helsesøster 60 % stilling fast.
Healsoesåjhtere 60% ihkuven barkoe.
Røyrv ik Helse- og omsorgssenter:
Raarvihken Healsoe - jïh håksoejarngesne:
Sykepleier 100 % fast avdeling, turnus – med arbeid hver 3. helg
Skïemtjesåjhtere 100 % ihkuven barkoe, goevtesne, turnuse- barkoe fïernhten gåalmeden hïeljen.
Søknadsfrist 12. desember
Minngemes syökemebiejjie lea goeven 1 b.
Søknad sendes elektronisk,
Seedth elektronihkeles syökemem.
søknadsskjema finner du på Røyrvik kommunes hjemmeside.
Syökemegoerem Raarvihken tjïelten hïejmebielesne gaavnh.
www.royrvik.kommune.no
www. Royrvik.kommune.no
For nærmere opplysninger om stillingen kontakt
Jïjnjebh bïevnesh barkoej bïjre, bïeljelh:
Helse og omsorgsleder Hugo Ingemar Hanssen tlf: 74 33 63 53 mob 99 22 37 58
Healsoe jïh håksoejarngen åvtehkem, Hugo Ingemar Hanssen, tel: 74 33 63 53, mob 99 22 37 58
Avdelingssykepleier Kjetil Selægg tlf 74 33 63 54
Goevtesen skïemtjesåjhtere, Kjetil Sellæg, tel: 74 33 63 54
Ansettelse i henhold til gjeldende lovverk, reglement og tariffavtale med 2 % innskudd i KLP.
Barkoe laaki jïh vuekiej mietie, jïh tarif-latjkoe 2% KLP:sne.
Tiltredelse: Snarest etter avtale
Aalkoe: Dallegh, latjkebe dan bïjre.
Attester og vitnemål sendes ikke nå men tas med til evt. jobbintervju.
Aellieh vïhtesjimmide daelie seedth, menh dijph meatan jis barkoegoerehtallese båatah.
Søkerliste kan bli offentliggjort selv om søker ber om unntak jfr. off.loven § 25.
Syökemelæstoe maahta byjjes sjïdtedh, læjhkan mejtie syökije vaajtele tjeakosne dam utnedh. Vuartesjh, off.laake §25.
15 millioner kroner til samiske tiltak siden januar / Variert næringsliv / Næringer / Forsiden - Sametinget
15 millijovnh kråvnah saemien råajvarimmide tsïengelen raejeste / Gellielaaketje jielemh / Jielemh / Saemiedigkie - Sametinget
15 millioner kroner til samiske tiltak siden januar
15 millijovnh kråvnah saemien råajvarimmide tsïengelen raejeste
Sametingsrådet har til sammen bevilget 15 millioner kroner i tilskudd innenfor helse, kultur, næring og opplæring siden januar 2014.
Saemiedigkieraerie lea tjåanghkan dåårjeme 15 millijovnh kråvnah dåarjojne healsoen, kultuvren, jielemen jïh lïerehtimmien sisnjeli tsïengelen 2014 raejeste.
4,5 millioner kroner er bevilget næringstiltak, mens 4,9 millioner kroner er bevilget ulike kulturtiltak.
4,5 millijovnh kråvnah leah dåårjeme jielemeråajvarimmide, mearan 4,9 millijovnh kråvnah leah dåårjeme ovmessie kultuvreråajvarimmide.
– Vi har også 1,2 millioner kroner til ulike tiltak i kommuner som har samarbeidsavtale med Sametinget.
– Mijjieh aaj 1,2 millijovnh kråvnah ovmessie råajvarimmide tjïeltine vadteme mah laavenjostoelatjkoem Saemiedigkine utnieh.
200.000 er gitt Finnmark fylkeskommunes prosjekt med merking og gradering av stier og turløyper i Finnmark.
200.000 kråvnah leah vadtasovveme Finnmarhken fylhketjïelten prosjektese mij baalka jïh feelemelaajroeh Finnmarhkesne mïerhkesje jïh graderede.
Jeg vil også trekke fram Bolyst-prosjektet i Karasjok kommune, som har fått 400.000 kroner.
Sïjhtem aaj åvtese lutnjedh Bolyst-prosjektem Karasjohken tjïeltesne, mij lea 400.000 kråvnah åådtjeme.
Økt innsats på å utvikle og synliggjøre de samiske distriktenes kvaliteter, er svært viktig, sier sametingsråd Ann-Mari Thomassen.
Lissiehtamme barkoe juktie evtiedidh jïh våajnoes darjodh mah kvaliteeth doh saemien dajvh utnieh leah joekoen vihkeles, saemiedigkieraerie Ann-Mari Thomassen jeahta.
Andre bevilgninger til kommunale prosjekt er 55.000 kroner til oppstart av samisk museumsaktivitet i Ballangen, og 400.000 kroner til Prosjekt Nordlysattraksjon i Alta kommune.
Jeatjah dåarjoeh tjïelten prosjektide leah 55.000 kråvnah juktie saemien museumedarjoeminie Ballangesne aelkedh, jïh 400.000 kråvnah Prosjektese Nordlysattraksjon Altan tjïeltesne.
Størstdelen av tilskuddene, 4,9 millioner kroner, har gått til ulike tiltak innen kultur.
Dïhte stööremes bielie dåarjojste, 4,9 millijovnh kråvnah, lea jåhteme ovmessie kultuvreråajvarimmide.
Herunder støtte til samiske forlag, avvikling av 6. februar og andre samiske arrangement, teater, film, Sámi Grand Prix og tiltak til barn og unge.
Daan nuelesne dåarjoe saemien bertemidie, heevehtimmie goevten 6. biejjeste jïh jeatjah saemien öörnedimmieh, teaterh, filmh, Sámi Grand Prix jïh råajvarimmieh maanide jïh noeride.
4,6 millioner kroner er gitt som tilskudd til samiske barnehager og stipender til elever som leser samisk i videregående skole.
4,6 millijovnh kråvnah lea vadtasovveme goh dåarjoe saemien maanagiertide jïh stipendide learoehkidie mah saemien luhkieh jåarhkeskuvlesne.
– På næringssiden har vi prioritert støtte til oppkjøp av fiskebåter og ulike tiltak for mottaks- og servicet på land for kystfiskeflåten.
– Jielemebielesne libie dåarjoem våaroehtamme juktie göölemevïnhtsh åestedh jïh ovmessie råajvarimmieh juktie gueliem dåastodh jïh hoksehtimmiem vedtedh mearoegaedtievïnhtside.
Men vi har også bidratt til finansiering av utviklingstiltak for landbruket, reiselivsnæringen og investeringer innen tjenestesektoren, sier Ann-Mari Thomassen.
Men mijjieh aaj viehkiehtamme evtiedimmieråajvarimmieh finansieradidh laantebårran, fealadassejieliemasse jïh skåårvemidie dïenesjesuerkien sisnjelen, Ann-Mari Thomassen jeahta.
Sametingsrådet ønsker å styrke åpenheten rundt Sametingets tilskuddsforvaltning, og vil derfor offentliggjøre bruk av tilskuddsmidler ved hver beretning fra sametingsrådet til Sametingets plenum.
Saemiedigkieraerie sæjhta Saemiedigkien dåarjoereereme edtja vielie gaahpode sjïdtedh jïh sæjhta dan åvteste bæjhkoehtidh guktie dåarjoevierhtieh leah åtnasovveme fïerhtene reektemisnie saemiedigkieraereste Saemiedigkien stoerretjåanghkose.
Kontakt Sametingsråd Ann-Mari Thomassen, tlf, +47 900 57 123
Govlehtallije Saemiedigkieraerie Ann-Mari Thomassen, tell., +47 900 57 123
150 000 kroner til Bivdi / Marine næringer / Næringer / Forsiden - Sametinget
150 000 kråvnah Bivdise / Marijne jielemh / Jielemh / Saemiedigkie - Sametinget
150 000 kroner til Bivdi
150 000 kråvnah Bivdise
Sametingsrådet bevilger 150 tusen kroner til Bivdi, sjøsamisk fangst- og fiskeriorganisasjon, til utvikling og organisasjonsbygging.
Saemiedigkieraerie 150 tåvsenh kråvnah Bivdise dåårje, mearoesaemien bivteme- jïh göölijesiebrie, evtiedæmman jïh siebriebigkemasse.
Bivdi er en fangst- og fiskeriorganisasjon som skal fremme og ivareta sjøsamenes interesser og rettigheter i sjøen.
Bivdi akte bivteme- jïh göölijesiebrie mij edtja mearoesaemiej ïedtjh jïh reaktah mearosne eevtjedh jïh gorredidh.
Organisasjonen ble stiftet i 2005.
Siebrie tseegkesovvi jaepien 2005.
Sametingsråd Silje Karine Muotka sier at sjøsamiske fiskere og lokalsamfunn behøver sterke organisasjoner som arbeider for å ivareta samiske rettigheter for den enkelte fisker, lokalsamfunn og for samene som et folk, sier sametingsråd Silje Karine Muotka.
Saemiedigkieraerie Silje Karine Muotka jeahta mearoesaemien göölijh jïh voenges siebriedahkh nænnoes siebrieh daarpesjieh mah saemien reaktah gorredieh fïerhten göölijasse, voenges siebriedahkide jïh saemide goh akte almetje, saemiedigkieraerie Silje Karine Muotka jeahta.
Bivdi skriver i søknaden at organisasjonen vil være en viktig bidragsyter på Sametingets politikkområder hvor sjøsamiske rettigheter i næringsliv og samfunn står i fokus.
Bivdi ohtsemisnie tjaala siebrie sæjhta akte vihkeles dåarjoehtæjja årrodh Saemiedigkien politihkesuerkine gusnie mearoesaemien reaktah jieliemisnie jïh siebriedahkesne leah jarngesne.
Det nye styret har en fått i oppdrag å dra organisasjonen over på en plattform bort fra og bli i stand til å organisere sitt daglige virke for kontinuerlig å kunne levere politikk og høringer i fremme av kultur- og næringsinteresser til sjøsamiske fiskere, fangere og næringskombinasjonsutøvere.
Dïhte orre ståvroe lea barkojne åådtjeme siebriem akten orre sæjjan giesedh «tjöövkebienghken» luvhtie, guktie buektehte sov biejjieladtje barkoem öörnedidh naemhtie dïhte ahkedh buektehte politihkem jïh govlehtimmieh deelledh kultuvre- jïh jielemeïedtjine mearoesaemien göölijidie, bivtiejidie jïh dejtie mah jienebi jielemigujmie gïehtelieh.
-Sametingsrådet ønsker Bivdi lykke til i jobben for å bli en sterk og tydelig stemme for sjøsamiske interesser, sier sametingsråd Silje Karine Muotka.
-Saemiedigkieraerie Bivdim barkojne læhkohte juktie akte nænnoes jïh tjïelke gïele sjïdtedh mearoesaemien ïedtjide, saemiedigkieraerie Silje Karine Muotka jeahta.
For mer informasjon: Sametingsråd Silje Karine Muotka, 984 87 576
Vielie bïevnesh: Saemiedigkieraerie Silje Karine Muotka, 984 87 576
LEDIG 100 % FAST STILLING
LEDIG 100 % FAST STILLING
AVDELINGSLEDER KULTUR OG SAMISK SPRÅK
GOEVTESEÅVTEHKE KULTUVRESNE JIH SAEMIEN GIELESN
Ledig stilling som avdelingsleder Kultur og samisk språk i Røyrvik kommune.
Barkoe gaavnoes goh goevteseåvtehke Kultuvresne jïh saemien gielesne Raarvihken tjïeltesne.
Avdelingslederen er direkte underlagt rådmannen og inngår i rådmannens ledergruppe.
Goevteseåvtehke lea Raerieålman nuelesne jïh raerieålman åvtehkedåehkesne.
Arbeidsområde;
Barkoedajve:
* Overordnet ansvar for tjenestene innen kultur, museum, ungdom/ fritid, tro og sørsamisk kultur og språk i kommunen
Dam jollemes barkoedïedtem tjïeltesne åtna, kultuvresne, museeumisnie, noere/eejehtimmesne, jaahkosne jïh åarjelsaemien kultuvresne jïh gielesne.
* Utviklings- og omstillingsarbeid
Øøvtiedimmie- jïh jorkestimmiebarkoe
* Personell-, økonomi- og resultatansvar
Barkije- ealamadtje- jïh vaestiedassedïedte.
* Personalledelse
Åvtehkemaahtoem barkijidie utnedh
* Teamarbeid internt og ekstern innenfor tildelt ansvar og ulike nettverk
Aamhtesebarkoe sjisjnjelh jïh bæjngolen sov barkoedïedtesne jïh joekehth viermievierhkine
* Saksbehandling til politiske beslutningsorgan
Saakedorjemasse politihke nænnoestimmieorgaanine.
Ønskede kvalifikasjoner:
Vaajteles åtnoeh:
* Søkere må ha høyskole- / universitetsutdanning innenfor relevant fagområder
Syøkijh tjuerieh jillieskuvlem-/ universiteeteööhpehtimmiem daej faagine utnedh.
* Ønsket utdanning innen ledelse, økonomi og administrasjon.
Stivreme, ealamadtje jïh reeremeøøhpehtimmiem utnedh.
* Erfaring fra tjenesteområdet
Dååjrehts barkoedajveste.
* Erfaring fra utviklings- og endringsprosesser
Maahtoem laaki bïjre jïh barkoeøvtiedimmeste.
* God kunnskap om saksbehandling
Hijven maahtoem saakebarkojne.
* Kreativ
Tjiehpies.
* Personlig egnethet vil bli tillagt stor vekt ved ansettelse.
Vuartasjibie guktie leah jïh mejtie leah sjiehteles daan barkose.
Vi ønsker en kreativ, positiv person med gode samarbeidsevner.
Mijjieh vaajtelibie tjiehpies barkijem mij lea væjkeles jeatjebi barkijigujmie barkedh.
Det er viktig å være resultatorientert, ha gjennomføringsevne, evne til å tenke helhetlig og strategisk.
Vihkeles leah barkijes, sïjhth vaestiedassh barkojne gaavnedh, jïh maahtah vijrieslaakan ussjiedidh.
God samhandlingsvilje- og evne, samt lojalitet til politiske vedtak og gode kommunikasjonsevner vil være viktige suksesskriterier.
Jaahkoeluvregs politihke nænnoestimmine jïh soptsestimmiemaahtoeh lea vihkeles tsiehkieh daennie barkosne.
Vi tilbyr:
Mijjieh faalebe:
* Utfordrende arbeid i et bredt og nytt fagmiljø
Haesteles barkoeh vijries jïh orre faagebyjresisnie
* Fleksibel arbeidstid
Barkoetijje maahta sjïehtesjadtedh
* Lønn etter avtale
Latjkoes baalhka
Nærmere opplysninger gis av rådmannen, tlf 74 33 63 02/48 04 13 30
Jïjnjebe bïevnesh raerieålmeste åadtjah, tel. 74 33 63 02/48 04 13
Elektronisk søknad via kommunen hjemmeside eller Nav
Elektronihke-syøkeme tjïelten åejviebielesne jallh Navesne gååvnese.
Søknadsfrist: 29.
Minngemes syøkemebiejjie: 29.11.2013
Søkerliste kan bli offentliggjort selv om søker ber om unntak jfr. off.loven § 25.
Syökemelæstoe maahta byjjes sjïdtedh, læjhkan mejtie syøkije vaajtele tjeakosne dam utnedh, off.laake §25.
291 millioner til ekstrakostnader i Regjeringskvartalet
291 millijovnh kråvnah lissiemaaksojde Reerenassekvartaalesne
I statsbudsjettet foreslår Regjeringen store bevilgninger knyttet til bombeangrepet mot regjeringskvartalet 22. juli 2011.
Staatebudsjedtesne Reerenasse stoerre dåarjoeh raereste mah leah ektiedamme bombadæmman reerenassekvartaalese snjaltjen 22. b. 2011.
På budsjettet er det foreslått bevilgninger på 250 millioner kroner til byggekostnader og aktiviteter knyttet til reetablering og gjenreisning av Regjeringskvartalet.
Budsjedtesne lea raeriestamme dåarjoeh 250 millijovnh kråvnine bigkememaaksojde jïh darjoemidie mah leah ektiedamme Reerenassekvartaalem vihth bæjjese tseegkedh jïh bigkedh.
Det er også foreslått bevilgninger til nye sikringstiltak i Regjeringskvartalet på til sammen 26,6 millioner kroner, samt 15 millioner til oppgradering av strømforsyningen.
Aaj raeriestamme dåarjoeh orre tjïrkemeråajvarimmide Reerenassekvartaalesne, tjåanghkan 26, 6 millijovnh kråvnine, jïh 15 millijovnh kråvnah juktie straejmiefasseldimmiem bueriedidh.
I Statsbudsjettet får Statsbygg og DSS til sammen 250 millioner kroner for å dekke ekstraordinære behov:
Staatebudsjedtesne dle Statsbygg jïh DSS tjåanghkan 250 millijovnh kråvnah åadtjoeh juktie lissiedaerpiesvoeth maeksedh:
Statsbyggs driftsbudsjett i 2012 foreslås styrket med 130 millioner kroner for å ivareta arbeidet med å skaffe tilfredsstillende erstatningslokaler til departementer som ikke lenger kan benytte sine lokaler etter terroranslaget.
Raereste Statsbyggen gïehteldimmiebudsjedtem nænnoestidh 130 millijovnh kråvnajgujmie juktie sjïehteles jeatjah gåetieh skååffedh dejtie departementide mah eah vielie maehtieh sijjen gåetieh nåhtadidh daaresjimmien mænngan.
Det er også nødvendig å foreta ombygninger i de innleide lokalene for å ivareta sikkerhetsmessige og funksjonelle behov.
Aaj daerpies jeatjahlaakan bigkedh dejnie leejjeme gåetine juktie jearsoesvoetem jïh funksjovnelle daerpiesvoeth gorredidh.
Det vil også bli utført omfattende sikringsarbeider i de skadede bygningene, både de som er tatt i bruk og de som ikke lenger benyttes som følge av omfattende skader.
Sæjhta aaj stoerre tjïrkemebarkoeh darjodh dejnie smalhtjaramme gåetine, dovne dejnie mah leah åtnose vaalteme, jïh dejnie mah eah vielie åtnasovvh stoerre skaaraj gaavhtan.
Departementenes Servicesenter (DSS) får 100 millioner kroner for å dekke merutgifter til fellestjenester i hele 2012.
DSS 100 millijovnh åådtje juktie lissiemaaksoeh maeksedh ektiedïenesjidie abpe 2012.
Det dreier seg om økt bemanning for å ivareta vakt- og sikringsbehovet i Regjeringskvartalet og de andre lokalene departementene nå disponerer, samt anskaffelser og erstatning av helt nødvendig driftsutstyr.
Daate lea stuerebe barkoedåehkien bïjre juktie vaeptie-jih tjierkemedaerpiesvoetem Reerenassekvartaalesne gorredidh jïh dejnie jeatjah gåetine mejtie departemente daelie nuhtjie, jïh skåårvemh jïh eevre orre daerpies dahlketjh gïehteldæmman.
Behovene fordeler seg med 75,4 millioner kroner til drift, og 24,6 millioner kroner til større utstyrsanskaffelser.
Dah daerpiesvoeth leah 75, 4 millijovnh kråvnah gïehteldæmman jïh 24.6 millijovnh kråvnah stuerebe skåårvemidie dalhketjijstie.
I tillegg foreslås det bevilget 20 millioner kroner til Statsbygg for å gjennomføre diverse prosjekteringsarbeider etter terroranslaget.
Lissine dle raereste 20 millijovnh kråvnah Statsbyggese dåarjodh juktie joekehts prosjekteringebarkoeh tjirrehtidh daaresjimmien mænngan.
I Statsbudsjettet er det foreslått følgende sikringstiltak i Regjeringskvartalet:
Staatebudsjedtesne dle raeriestamme daejtie tjïrkemeråajvarimmide Reerenassekvartaalesne:
15,1 millioner kroner til ny vaktsentral.
15,1 millijovnh kråvnah akten orre vaeptiesentraalese.
Planene for ny vaktsentral er som følge av ødeleggelsene 22. juli 2011 noe endret og medfører dessuten ny lokalisering.
Dah soejkesjh akten orre vaeptiesentraalese leah dannasinie dan jïjnje smalhtjari snjaltjen 22.b. 2011 ånnetji jarkelamme, jïh baaltese akte orre sijjie aaj sentraalese sjædta.
11,5 millioner kroner til vakt og sikring på grunn av økt antall tekniske installasjoner i regjeringskvartalet og i Utenriksdepartementet.
11,5 millijovnh kråvnah vaeptiestæmman jïh tjïrkemasse dannasinie jienebh teknihken installasjovnh sjïdteme reeremekvartaalesne jïh Ålkoerijhkedepartementesne.
Det er også fremmet forslag om å bevilge 15 millioner kroner til oppgradering av strømforsyningen i Regjeringskvartalet.
Aaj raeriestimmine båateme juktie 15 millijovnh kråvnah dåarjodh juktie straejmiefasseldimmiem Reerenassekvartaalesne bueriedidh.
- Sikringsarbeidene i Regjeringskvartalet knyttet til ny vaktsentral og oppgradering av strømforsyningen er viktige tiltak som har vært planlagt lenge.
- Dah tjïrkemebarkoeh Reerenassekvartaalesne ektiedamme orre vaeptiesentraalese jïh bueriedæmman straejmiefasseldæmman leah vihkeles råajvarimmieh mejtie guhkiem soejkesjamme.
I tillegg får vi store ekstraordinære utgifter som følge av bombeangrepet mot Regjeringskvartalet.
Lissine stoerre lissiemaaksoeh åadtjobe daaresjimmien mænngan Reerenassekvartaalen vøøste.
Både Statsbygg og DSS trenger økte midler for blant annet å sikre vakthold i regjeringskvartalet, erstatningslokaler for berørte departementer og ombygningen av midlertidige lokaler, sier statsråd Rigmor Aasrud i forbindelse med fremleggelsen av statsbudsjettet.
Dovne Statsbygg jïh DSS læssanamme vierhtieh daarpesjieh, gaskem jeatjah vaeptiestimmiem tjïrkedh reerenassekvartaalesne, jeatjah sijjieh dejtie gïetedamme departementide, jïh jarkelimmie annjebodts sijjijste, staateraerije Rigmor Aasrud jeahta gosse staatebudsjedtem bæjhkohte.
Statsråden understreker også at det fortsatt er usikkerhet knyttet til hvilke konsekvenser terroranslaget har for 2012-budsjettet.
Staateraerije aaj tjïerteste annje dle lij rikti daejrieh mah konsekvensh daaresjimmie åtna dan 2012-budsjedtese.
Det kan derfor bli aktuelt å komme tilbake i løpet av året, når man har bedre oversikt over disse utgiftene.
Dannasinie maahta sjyøhtehke sjïdtedh disse vihth bååstede båetedh mænngan daan jaepien, gosse buerebelaakan daejtie maaksojde daajra.
- Det er også foreslått at Statsbygg får 20 millioner til ulike prosjekteringsoppgaver i forbindelse med bombeangrepet og bygging av det nye regjeringskvartalet.
- Aaj raeriestamme Statsbygg 20 millijovnh kråvnah åådtje ovmessie prosjekteringebarkojde mah leah ektiedamme bombadæmman jïh bigkemasse dehtie orre reerenassekvartaaleste.
Jeg vil understreke at det vil ta noe tid før regjeringen tar en beslutning om hvordan Regjeringskvartalet skal se ut i framtida, sier Aasrud.
Manne sïjhtem tjïertestidh ånnetji sæjhta ryøhkedh goske reerenasse sjæjsjele guktie Reerenassekvartaale edtja vååjnedh båetijen aejkien, Aasrud jeahta.
300 000 kr til å utrede samisk hus i Røros / Arenaer for samisk kulturutøvelse / Kulturliv / Forsiden - Sametinget
300 000 kr juktie saemien gåetiem Röörosne salkehtidh / Sijjieh saemien kultuvrebarkose / Kultuvrejieleme / Saemiedigkie - Sametinget
300 000 kr til å utrede samisk hus i Røros
300 000 kr juktie saemien gåetiem Röörosne salkehtidh
Sametingsrådet bevilger 300 tusen kroner til å Aajege - samisk språk- og kompetansesenter for å utrede muligheten for å etablere et samisk hus i Røros regionen.
Saemiedigkieraerie 300 000 kråvnah dåårje Aajegasse – saemien gïele- jïh maahtoejarnge - juktie salkehtidh mejtie lea nuepie saemien gåetiem Röörosendajvesne tseegkedh.
Tidlig på 1970-tallet startet arbeidet med å etablere et samisk kultursenter på Røros.
1970-låhkoen aalkoelisnie barkoem eelki juktie pryövedh aktem saemien kultuvrejarngem Röörosne tseegkedh.
Det samiske miljøet i området ønsket å etablere en arena for samene i regionen.
Saemien byjrese dajvesne sïjhti aktem sijjiem tseegkedh saemide dajvesne.
Arbeidet ble drevet av det samiske miljøet i området.
Dïhte saemien byjrese dajvesne daam barkoem juhti.
I 1996 ble det oppnevnt et nytt utvalg til formål å opprette en stiftelse med medlemmer fra samtlige lokale samiske organisasjoner i det Rørossamiske området.
Jaepien 1996 aktem orre moenehtsem nammoehti mij edtji aktem stiftelsem tseegkedh lïhtsegigujmie dejstie saemien siebrijste Röörosensaemien dajvesne.
Etter dette blir arbeidet med etablering av eget hus til sørsamisk kultursenter på Røros lagt ned, og innsatsen blir i stede tiltaksrettet.
Dan mænngan barkoem heejhtin juktie aktem jïjtse åarjelsaemien kultuvrejarngem tseegkedh, jïh sijjeste eelkin barkoem stuvredh råajvarimmiej vööste.
Et direkte resultat at den videre innsatsen ble etableringen av «Raasten rastah – Sørsamisk kulturfestival som ble etablert i 2002. Festivalen har som hovedmål å skape en kulturell og sosial møteplass for samer på norsk og svensk side i den sørligste sørsamiske regionen.
Akte ryöktesth illedahke dehtie vijriesåbpoe barkoste lea ”Raasten rastah- åarjelsaemien kultuvrefestivaale” mij tseegkesovvi jaepien 2002. Festivaalen åejvieulmie lea aktem kultuvrelle jïh sosijaale tjåanghkoesijjiem sjugniedidh saemide nöörjen jïh sveerjen bielesne dennie åarjemes dajvesne.
-Røros er et viktig kraftsenter i den sørsamiske kulturen.
-Röörose akte vihkeles faamoejarnge åarjelsaemien kultuvresne.
Det er derfor viktig å videreutvikle og styrke den samiske infrastrukturen som er etablert gjennom å samle kompetansen under et tak, samt gi rom for en større arena for gjennomføring av aktiviteter og tiltak, sier sametingsråd Thomas Åhren.
Dan åvteste vihkeles vijriesåbpoe evtiedidh jïh nænnoestehtedh dam saemien infrastruktuvrem mij lea tseegkeme, jïh maahtoem tjöönghkedh akten rehpien nualan, jïh aaj nuepieh vedtedh akten stuerebe sæjjan gusnie maahta darjomh jïh råajvarimmieh tjïrrehtidh, saemiedigkieraerie Thomas Åhrén jeahta.
Sametinget samfinansierer prosjektet sammen med fylket og kommuner, sier sametingsråd Ann-Mari Thomassen.
Saemiedigkie beetnegh prosjektese vadta fylhkine jïh tjïeltigujmie ektine, saemiedigkieraerie Ann-Mari Thomassen jeahta.
Det skal opprettes en styringsgruppe for prosjektet bestående av personer fra Røros kommune, Sør-Trøndelag og Hedemark Saemiej Saervie og Aajege.
Akte stuvremedåehkie edtja prosjektese tseegkesovvedh gusnie tjirkijh Röörosen tjïelteste, Åarjel-Trööndelagen jïh Hedmaarhken Saemiej Saerviste jïh Aajegistie leah meatan.
Aajege skal være prosjekteier, og skal lede prosjektet.
Aajege edtja prosjekten aajhterinie årrodh jïh prosjektem stuvredh.
Sametingsrådene Ann-Mari Thomassen og Thomas Åhren sier at samiske møteplasser er viktige for å styrke og synliggjøre samiske språk og kultur, og derfor bevilger sametingsrådet penger til å utrede muligheten til å etablere et samisk hus i Røros.
Saemiedigkieraerieh Ann-Mari Thomassen jïh Thomas Åhrén jiehtieh saemien tjåanghkoesijjieh leah vihkeles juktie nænnoestehtedh jïh vuesiehtidh dam saemien gïelem jïh kultuvrem, jïh dan åvteste saemiedigkieraerie beetnegh dåårje juktie salkehtidh mejtie lea nuepie saemien gåetiem Röörosne tseegkedh.
Mer informasjon:
Vielie bïevnesh:
Sametingsråd Ann-Mari Thomassen, 900 57 123
Saemiedigkieraerie Ann-Mari Thomassen, 900 57 123
Sametingsråd Thomas Åhren, 908 39 663
Saemiedigkieraerie Thomas Åhrén, 908 39 663
3 Sysselsetting i STN-området
3 Fasseldimmie SDJ-dajvesne
Gunnar Claus, Seksjon for arbeidsmarkedsstatistikk, Statistisk sentralbyrå, Oslo
Gunnar Claus, Barkoemaarkedestatistihken seksjovne, Statistisk sentralbyrå, Oslo
Sammendrag
Åeniedasse
Den registerbaserte sysselsettingsstatistikken fra 4. kvartal 2012 viser at sysselsettingen i STN-områdene fordeler seg annerledes enn sysselsettingen ellers i landet.
Fasseldimmiestatstihke maam registerijstie åtna 4. njealjehtsjaepeste 2012 vuesehte fasseldimmie SDJ-dajvesne joekehtslaakan juakasåvva goh dïhte sïejhme fasseldimmie laantesne.
Vi har her forsøkt å vise særtrekk i STN-området ved å fordele sysselsetting etter næring, kjønn, alder, utdanning og ulike andre kriterier.
Daesnie libie pryöveme sjïere væhtah SDJ-dajvesne vuesiehtidh viehkine fasseldimmiem joekedidh jielemen, kaarri jïh nyjsenæjjaj, aalteren, ööhpehtimmien jïh jeatjah ovmessie væhtaj mietie.
Hovedtrekkene er at sysselsettingsprosenten i STN-området er lavere enn landsgjennomsnittet, men varierer.
Åejvievæhtah vuesiehtieh fasseldimmieprosente SDJ-dajvesne lea vueliehkåbpoe goh laanten gaskemedtie, men jeerehte.
Den lå over landsgjennomsnittet for eldre personer i STN-området, og markant lavere for yngre grupper i befolkningen.
Dïhte lij laanten gaskemedtien bijjelen båarasåbpoe almetjidie SDJ-dajvesne, jïh sagki vueliehkåbpoe dejtie nuerebe årrojedåehkide.
Det var en høyere andel i STN-området som jobbet i primærnæringene, og andelen med høyere utdanning var lavere enn landsgjennomsnittet.
Jienebh almetjh SDJ-dajvesne mah aalkoejielieminie barkin, jïh låhkoe jollebe ööhpehtimmine lij vueliehkåbpoe goh laanten gaskemedtie.
I STN-området var andelen sysselsatte med høyere utdanning omtrent dobbelt så høy blant kvinner som blant menn.
Låhkoe fasseldamme almetjijstie jollebe ööhpehtimmine, lij medtie guektiengïerth dan stoerre nyjsenæjjaj luvnie goh kaarri luvnie SDJ-dajvesne.
Fordelt på de ulike områdene innenfor Norge nord for Saltfjellet ser man at det var store variasjoner i de ulike variablene, og STN-delområdene viser ikke like entydige tendenser.
Joekedamme dejnie ovmessie dajvine Nöörjen sisnjelen Saltfjellet noerhtelen, dellie vuajna stoerre jeeredh lin dejnie ovmessie variabelinie, jïh SDJ-bieliedajvh eah seamma aktelaaketje tendensh vuesehth.
3.1 STN-området
3.1 SDJ-dajve
Denne artikkelen omhandler litt av grunnlaget som finnes av sysselsettingsstatistikk for ulike geografiske områder.
Daate artihkele lea ånnetji dan våaromen bïjre mij fasseldimmiestatistihken bïjre gååvnese dejtie ovmessie geografeles dajvide.
Bosatte og sysselsatte personer i alderen 15–74 år i virkeområdet for Sametingets tilskuddsordninger til næringslivet (STN) er det geografiske området vi skal se nærmere på.
Årrojh jïh fasseldamme almetjh aaltarisnie 15-74 jaepieh gïehtelimsdajvesne Saemiedigkien dåarjoeöörnegidie jieliemasse (SDJ) (daaroen STN) lea dïhte geografeles dajve maam mijjieh edtjebe veelebe vuartasjidh.
STN-området omfatter lokalsamfunn som vurderes som betydningsfulle for å bevare og videreutvikle samisk kultur og næringsliv, og Sametinget disponerer særskilte virkemidler for disse områdene.
SDJ-dajve voenges siebriedahkh feerhmie mejtie vuarjesjeminie goh joekoen vihkeles juktie saemien kultuvrem jïh jieliemassem vaarjelidh jïh vijriesåbpoe evtiedidh, jïh Saemiedigkie sjïere viehkiedïrregh åtna daejtie dajvide.
Området har fra og med 1.1.2012 omfattet 21 hele kommuner og deler av 10 kommuner nord for Saltfjellet.
1/1-2012 raejeste 21 ellies tjïelth jïh bielieh 10 tjïeltijste Saltfjellet noerhtelen leah dajvesne.
STN-området utgjør nesten 60 prosent av Norges areal nord for Saltfjellet og litt over 14 prosent av befolkningen i det samme området.
SDJ-dajve lea mahte 60 prosenth Nöörjen dajveste Saltfjellet noerhtelen, jïh ånnetji vielie goh 14 prosenth årroejijstie leah seamma dajvesne.
En omfattende presentasjon av STN-området med kart, tabeller, endringer over tid, hvilke kommuner og områder som er med, og mye annet finnes i SSB-publikasjonen 2014/1 «Samisk statistikk 2014».
Akte vijries åehpiedehteme SDJ-dajveste kaarhtigujmie, tabelligujmie, jarkelimmiejgujmie tïjje doekoe, mah tjïelth jïh dajvh mah leah meatan jïh jïjnje jeatjah leah SSB-bæjhkoehtimmesne 2014/1 ”Samisk statistikk 2014”.
I tabeller og figurer vil STN-området bli sammenlignet med to andre områder.
Tabelline jïh figuvrine SDJ-dajve viertiestamme sjædta göökte jeatjah dajvigujmie.
Det ene er et område som skal representere lignende bosetning.
Dïhte akte lea akte dajve mij edtja goh akte plearoeh årromedajve årrodh.
Det omfatter alle områder nord for Saltfjellet, men ikke STN-området, og heller ikke de fire folkerike kommunene Tromsø, Bodø, Harstad og Alta.
Dïhte gaajhkide dajvide feerhmie Saltfjellet noerhtelen, bielelen SDJ-dajve, jïh ij darhkh doh njieljie tjïelth jïjnjh årrojigujmie, gïdtjh Tromsø, Bådåddjo, Harstad jïh Alta.
Det andre sammenligningsområdet er «hele landet».
Dïhte mubpie viertiestimmiedajve lea ”abpe laante”.
Dette området inkluderer STN-området og «nord for Saltfjellet» -området.
Daate dajve dovne SDJ-dajvem jïh ”Saltfjellet noerhtelen” -dajvem meatan åtna.
Norge nord for Saltfjellet deles inn i ti geografiske områder fordelt på de tre nordligste fylkene.
Nöörje Saltfjellet noerhtelen 10 geografeles dajvine juakasåvva, joekedamme dejnie golme noerhtemes fylhkine.
Seks av disse er STN-områder.
Govhte dejstie leah SDJ-dajvh.
Fordelt fylkesvis er det fem områder i Finnmark (tre STN-områder), tre i Troms (to STN-områder) og to i Nordland (ett STN-område).
Joekedamme fylhki mietie dle vïjhte dajvh Finnmaarhkesne (golme SDJ-dajvh), golme Tromsesne (göökte SDJ-dajvh) jïh göökte Nordlaantesne (akte SDJ-dajve).
3.2 Sysselsetting
3.2 Fasseldimmie
Tabell 3.1 viser noen generelle trekk ved sysselsettingen i de ulike områdene.
Tabelle 3.1. såemies sïejhme væhtah fasseldimmesne vuesehte dejnie ovmessie dajvine.
Kort kan man si at STN-området samlet hadde lavere sysselsettingsprosent, litt lavere sysselsetting blant kvinner, flere sysselsatte innen primærnæringene, færre med universitet/høyskole, færre pendlere, færre innvandrere, og at de sysselsatte var litt eldre sammenlignet med landet sett under ett.
Åenehkslaakan maahta jiehtedh SDJ-dajve ektesne aktem vueliehkåbpoe fasseldimmieprosentem utni, ånnetji vueliehkåbpoe fasseldimmiem nyjsenæjjaj luvnie, jienebh fasseldamme almetjh aalkoejielemi sisnjeli, vaenebh universiteetine/jïlleskuvline, vaenebh pendlerh, vaenebh sis-juhtijh jïh dah mah lin fasseldamme lin ånnetji båarasåbpoe viertiestamme abpe laantine.
STN-området samlet målt mot øvrige områder nord for Saltfjellet viste de samme tendensene, med unntak av pendlerandelen.
Abpe SDJ-dajve, viertiestamme jeatjah dajvigujmie Saltfjellet noerhtelen, doh seamma tendensh vuesiehti, bielelen pendlerelåhkoe.
Andelen som var sysselsatt i STN-området, er lavere enn i Norge sett under ett, og også lavere enn sammenligningsområdet nord for Saltfjellet i 2012. Dette gjelder også når vi sammenligner kvinner og menn hver for seg.
Låhkoe dejstie fasseldamme almetjijstie SDJ-dajvesne lea vueliehkåbpoe goh abpe Nöörjesne, jïh aaj vueliehkåbpoe goh viertiestimmiedajve Saltfjellet noerhtelen jaepien 2012. Naemhtie aaj gosse mijjieh nyjsenæjjah jïh kaarrh fïereguhtene haeresne viertiestibie.
Ser vi på de enkelte delområdene innenfor STNområdet, varierte det ganske mye.
Jis mijjieh dejtie sjïere bieliedajvide vuartasjibie SDJ-dajven sisnjelen, dellie dïhte naa jïjnjem jeerehti.
For eksempel var sysselsettingsprosenten blant kvinner i STN-området i nordre Nordland 57,7 prosent, noe som var åtte prosentpoeng lavere enn sysselsettingsprosenten for Norge sett under ett.
Vuesiehtimmien gaavhtan lij fasseldimmieprosente nyjsenæjjaj luvnie SDJ-dajvesne noerhte Nordlaantesne 57,7 prosenth, mij lij gaektsie prosentepoengh vueliehkåbpoe goh fasseldimmieprosente abpe Nöörjese.
Kvinner i STN-området i indre Finnmark, derimot, hadde en sysselsettingsprosent på 67,6. Dette var nesten to prosentpoeng høyere enn landstallet.
Nyjsenæjjah SDJ-dajvesne sisnjelds Finnmaarhkesne vuestelen, aktem fasseldimmieprosentem 67,6 prosentine utnin. Daate lij mahte göökte prosentepoengh jollebe goh laanten taale.
Indre Finnmark var også det eneste av de viste områdene der kvinner hadde høyere sysselsettingsprosent enn menn i 2012.
Sisnjelds Finnmaarhke lij aaj dïhte aajnehke dejstie vuesiehtamme dajvijste gusnie nyjsenæjjah aktem jollebe fasseldimmieprosentem utnin goh kaarrh jaepien 2012.
Differansene i sysselsettingsprosentene mellom de tre områdene var relativt stabile i perioden 2002 til 2012.
Doh joekehtsh fasseldimmieprosentine dej golme dajvi gaskem lin naa tjåadtjoen boelhken 2002 raejeste 2012 raajan.
Verdien for STN-området samlet har ligget cirka fem prosentpoeng under landstallet i denne tiårsperioden.
Aarvoe abpe SDJ-dajvese lea medtie vïjhte prosentepoengh vueliehkåbpoe orreme goh laanten taale daan luhkiejaepieboelhken.
Dette kan tyde på at hendelser som påvirker den nasjonale sysselsettingen, også ser ut til å slå ut tilsvarende i STN-området.
Maahta vååjnedh goh heannadimmieh mah dam nasjovnaale fasseldimmiem tsevtsieh aaj SDJ-dajvem seammalaakan tsevtsieh.
3.3 Sysselsetting – næringsfordeling og gjennomsnittsalder
3.3 Fasseldimmie – joekedimmie jielemi mietie jïh gaskemedtien aaltere
Sysselsettingen i Norge har økt med tre prosent fra 2008 til 2012. I samme periode har Norges befolkning økt mer.
Fasseldimmie Nöörjesne lea golme prosentigujmie læssanamme 2008 raejeste 2012 raajan. Seamma boelhken Nöörjen årrojh leah vielie læssanamme.
For STN-området har ikke antall bosatte personer endret seg nevneverdig i samme periode, men antall sysselsatte personer har gått ned med to prosent.
SDJ-dajvese dle årrojelåhkoe ij leah dan jïjnjem jorkesamme seamma boelhken, men låhkoe fasseldamme almetjijstie lea vaananamme göökte prosentigujmie.
Primærnæringene
Aalkoejielemh
Sysselsettingen i jordbruk og fiske utgjorde omkring 10 prosent av de sysselsatte i STN- området i 2012, og for landet samlet utgjorde disse næringene noe over to prosent.
Fasseldimmie jåartaburresne jïh göölemisnie lij medtie 10 prosenth dejstie fasseldamme almetjijstie SDJ-dajvesne jaepien 2012, jïh abpe laantese doh jielemh lin ånnetji vielie goh göökte prosenth.
Primærnæringenes andel har sunket fra 2008 til 2012 både for STN-området og landet som helhet.
Aalkoejielemi låhkoe lea vaananamme 2008 raejeste 2012 raajan, dovne SDJ-dajvese jïh abpe laantese.
Offentlig administrasjon
Byögkeles reereme
Prosentandelen av de sysselsatte som i 2012 jobbet innen offentlig administrasjon, var høyere i STN-området enn i landet som helhet.
Prosentelåhkoe dejstie fasseldamme almetjijstie mah byögkeles reeremen sisnjelen barkin jaepien 2012 lij jollebe SDJ-dajvesne goh abpe laantesne.