pere/sami_parallel huggingface dataset:
Konsert
Konserte
Artisthonorarer og reisestøtte for samiske artister og kulturarbeidere
Artistehonoraare jïh vuelkemedåarjoe saemien artistide jïh kultuvrebarkijidie
Turnestøtte:
Fealadimmiedåarjoe:
Maksimal støtte til turnevirksomhet er kr. 50 000. Støtten dekker utgifter som naturlig hører under turnevirksomhet, herunder:
Jeenjemes dåarjoe fealadæmman lea 50 000 kråvnah. Dåarjoe lea daejtie maaksojde mah iemielaakan fealadimmien nualan båetieh, daan nuelesne:
- Markedsføring/promotering
- Maarkedebïevneme/promoteradimmie
- Reiseutgifter/opphold/kost
- Vuelkememaaksoeh/årrome/beapmoe
- Tekniske utgifter
- Teknihken maaksoeh
- Kostnader til lyd og lys
- Åasah tjoejese jïh tjoevkese
Konsert:
Konserte:
Enkeltkonserter støttes med inntil kr 10 000,-.
Aktegs konserth dåarjoem åadtjoeh 10 000,- kråvnaj raajan.
Tiltaket skal gjennomføres i samfinansiering med arrangør.
Edtja råajvarimmiem tjirrehtidh jïh finansieradidh öörnedæjjine ektine.
Artisthonorar og reisestøtte for samiske artister og kulturarbeidere:
Artistehonoraare jïh vuelkemedåarjoe saemien artistide jïh kultuvrebarkijidie:
Honorarer skal være i samfinansiering med arrangør.
Edtja honoraarem finansieradidh öörnedæjjine ektine.
Sametingets andel av honorarer kan utgjøre maksimalt 50 %, begrenset oppad til kr 15 000,-.
Saemiedigkien låhkoe honoraareste maahta jeenjemes 50 % årrodh, gaertjiedamme bæjjese 15 000 kråvnaj raajan.
I tillegg kan det ytes reisestøtte, beregnet oppad til kr 10 000,-.
Lissine maahta vuelkemedåarjoem vedtedh, gaertjiedamme bæjjese 10 000 kråvnaj raajan.
Saksbehandlingstid:
Aamhtesegïetedimmieboelhke:
Søker kan forvente svar på søknad 3 måneder etter at søknad er mottatt hos oss, Jf forvaltningsloven § 11. Foreløpig melding i forvaltningssak sendes ut innen en måned etter mottatt søknad.
Ohtsije maahta vaestiedassem ohtsemasse veanhtadidh 3 askh mænngan ohtseme lea mijjese båateme, v. reeremelaaken § 11. Åvtelhbodti bïevnese reereme-aamhtesisnie seedtesåvva åvtelen aktem askem mænngan ohtsemem dååsteme.
Musikktildelinger fra Sametinget / Kunst- og kulturutøvelse / Kulturliv / Forsiden - Sametinget
Musihkedåarjoe Saemiedigkeste / Kåanste- jïh kultuvrebarkoe / Kultuvrejieleme / Saemiedigkie - Sametinget
Musikktildelinger fra Sametinget
Musihkedåarjoe Saemiedigkeste
Sametingsrådet har bevilget 2,3 mill kroner til musikkutgivelser i 2014.
Saemiedigkie lea 2,3 mill kråvnah dåårjeme musihkebæjhkoehtimmide jaepien 2014.
I årets bevilgning til musikk er det gitt støtte til både på moderne og tradisjonell samisk musikk.
Daan jaepien dåarjoem vadteme dovne daajbaaletje jïh aerpievuekien saemien musihkese.
Målet med musikkutgivelser er å fremme kvalitativt god samisk musikk som er tilgjengelig for alle.
Musihkebæjhkoehtimmiej ulmie lea hijven saemien musihkem eevtjedh mij lea gaajhkesidie.
- Årets søknader og tildelinger viser at det skjer mye spennende innen samisk musikkliv, med involvering av mange sjangere, og mange unge artister som holder et høyt nivå.
- Daan jaepien ohtsemh jïh bæjhkoehtimmieh vuesiehtieh jïjnje gieltegs heannede saemien musihken sisnjelen, gusnie gellie sjangerh leah meatan, jïh jïjnjh noere artisth mah leah aktene jolle daltesisnie.
Vi er også glad for den positive utviklingen innen joik, sier Olsen
Mijjieh aaj sjuesjiedibie dejnie hijven evtiedimmine joejken sisnjelen, Olsen jeahta.
Til sammen har 18 utgivelser fått støtte i år.
Tjåanghkan 18 bæjhkoehtimmieh dåarjoem åådtjeme daan jaepien.
Av disse er det mange unge artister.
Daejstie jïjnjh noerh artisth.
Dette gjelder blant annet Biru Baby fra Alta, Katarina Barruk og Marja Helene Fjellheim Mortensen.
Dej gaskem lea Biru Baby Alteste, Katarina Barruk jïh Marja Helene Fjellheim Mortensson.
Det er også gitt støtte til syv utgivelser med joik, to utgivelser med religiøse toner og to utgivelser med musikk for barn.
Dåarjoe aaj vadtasovveme tjïjhtje joejkebæjhkoehtimmide, göökte bæjhkoehtimmieh religijööse tovnajgujmie jïh göökte bæjhkoehtimmieh maanamusihkine.
- Det har vært godt nivå på årets søknader, og vi er også glad for at det er mange som inkluderer joik i tradisjonell eller moderne form i sin musikk, sier Sametingsråd Henrik Olsen.
- Akte joekoen hijven daltese orreme daan jaepien ohtseminie, jïh mijjieh aaj geerjene ihke dan jeenjesh mah joejkem meatan vaeltieh aerpievuekien jallh daajbaaletje hammosne sijjen musihkesne, saemiedigkieraerie Henrik Olsen jeahta.
Årets søkermasse var på overkant av 5 mill kroner.
Daan jaepien ohtsijeveahka lij ånnetji vielie goh 5 mill kråvnah.
Næringer / Forsiden - Sametinget
Jielemh / Saemiedigkie - Sametinget
Næringer
Jielemh
Å opprettholde og videreutvikle samiske næringsformer er en sikring av næringsgrunnlaget for samene, og er en garanti for utvikling av samisk kultur og et levende samisk språk.
Saemien jielemevuekieh tjåadtjoehtidh jïh vijriesåbpoe evtiedidh dam saemiej jielemevåaroemem gorrede, jïh lea akte tjirkeme ihke saemien kultuvre jïh akte jielije saemien gïele evtiesuvvieh.
Nordre
Nordre
Næringsavtale for duodji: Duodjistipend / Stipend og tilskudd / Duodji / Næringer / Forsiden - Sametinget
Jielemelatjkoe duadtan: Duedtiestipende / Stipeanda ja doarjja / Duedtie / Jielemh / Saemiedigkie - Sametinget
Næringsavtale for duodji: Duodjistipend
Jielemelatjkoe duadtan: Duedtiestipende
Sametinget kan tildele stipend til elever og studenter som tar duodji på heltid.
Saemiedigkie maahta stipendem dåarjodh learoehkidie jïh studentide mah duedtiem elliestïjjen vaeltieh.
Søknadsfrist: 25.02.2016.
Ohtsememierie: 25.02.2016.
Stipend kan gis til elever i videregående skole som på:
Stipende vadtasåvva learoehkidie jåarhkeskuvlesne mah:
Vg1 tar Design og håndverk.
Jåa1 Hammoedimmiem jïh vætnoem vaeltieh.
Det er et krav at eleven skal fordype seg i kompetansemål fra læreplaner i duodji for opplæring i bedrift.
Akte krïevenasse learohke edtja maahtoeulmide goerehtidh duedtien learoesoejkesjijstie sïeltelïerehtæmman.
Duodji skal utgjøre en hoveddel av programfagene.
Duedtie edtja akte åejviebielie årrodh programmefaagijste.
Vg2 tar Design og duodji på heltid.
Jåa2 Hammoedimmien jïh duedtiem elliestïjjen vaeltieh.
Og til studenter fra Norge som tar:
Jïh studentide Nöörjeste mah:
Helårig duodji ved Samernas utbildningscentrum i Jokkmokk.
Elliesjaepien duedtiem vaeltieh Saemiej ööhpehtimmiejarngesne Johkemehkesne.
Duodji på bachelor- og masternivå på heltid.
Duedtiem vaeltieh bachelor- jïh maasteredaltesisnie elliestïjjen.
Det kan ytes maksimalt kr 10 000 per elev per år for elever på videregående skolenivå og kr 20 000 pr. student på høgskole- eller universitetsnivå.
Maahta jeenjemes 10 000 kråvnah vedtedh fïerhten learoehkasse fïerhten jaepien learoehkidie jåarhkeskuvlen daltesisnie jïh 20 000 kråvnah fïerhten studentese jïlleskuvle- jallh universiteetedaltesisnie.
Som hovedregel ytes ikke stipend innenfor samme fag mer enn en gang.
Åajvahkommes stipende ij vadtasovvh seamma faagen sisnjelen vielie goh ikth.
Utdanningsinstitusjonene der vedkommende er elev eller student skal dokumentere at kravene under er oppfylte.
Ööhpehtimmieinstitusjovnh gusnie ohtsije lea learohke jallh studente edtjieh vihtiestidh krïevenassh leah illeme.
For informasjon og dokumentasjonskrav - Se søknadsskjema og Sametingets regelverk for ordningen eller ta kontakt med Sametinget.
Jis vielie bïevnesh jïh vihtiestimmiekrïevenassh sijhth- vuartesjh ohtsemegoerem jïh Saemiedigkien njoelkedassh öörnegasse jallh gaskesadth Saemiedigkine.
Nasjonaldag og nasjonale symboler / Bakgrunn / Om Sametinget / Forsiden - Sametinget
Åålmegebiejjie jïh nasjovnaale symbovlh / Sjïeke / Saemiedigkien bïjre / Saemiedigkie - Sametinget
Dagen markeres til minne om det første samiske landsmøtet som ble holdt i Metodistkirken i Trondheim i 1917.
Daate biejjie dam voestes saemien rïjhketjåanghkoem heevehte mij lij Metodistegærhkosne Tråantesne jaepien 1917.
Dette var første gangen at samene var samlet for å arbeide for felles samiske saker over nasjonalstatsgrensene.
Daate lij voestes aejkieh saemieh lin tjåanghkenamme juktie tjåenghkies saemien aamhtesi åvteste barkedh nasjovnaalestaati raasti rastah.
Dagen ble første gang feiret i 1993
Jaepien 1993 lij voestes aejkien biejjiem heevehti.
Det samiske flagget Et viktig symbol i feiringen av 6. februar er flagget.
Saemien saevege Akte vihkeles symbovle heevehtimmesne goevten 6. biejjeste lea saevege.
Det samiske flagget er felles for alle samer, uavhengig av hvilket land de bor i.
Saemien saevege lea tjåenghkies gaajhkide saemide, saaht mennie laantesne dah årroeh.
Flagget ble godkjent 15. august 1986 av Den 13. nordiske samekonferansen i Åre, Sverige, og det er formgitt av den samiske kunstneren Astrid Båhl fra Skibotn i Troms.
13. Noerhtelaanti saemiekonferanse mij lij Ååresne, Sveerjesne saevegem jååhkesji mïetsken 15.b. 1986, jïh dïhte saemien tjiehpiedæjja Astrid Båhl Skibotneste, Tromsesne lea dam evtiedamme.
Hovedmotivet er hentet fra runebommen og fra diktet «Beaivvi bártnit» av sørsamen Anders Fjellner.
Åejviemotijve lea gievreste veedtjeme jïh dikteste ”Biejjien baernieh” maam åarjelsaemie Anders Fjellner lea tjaaleme.
I dette diktet framstiller Fjellner samene som solas sønn og månens datter.
Daennie diktesne Fjellner saemide vuesehte goh biejjien baernie jïh asken daktere.
Sirkelen er et sol(rød halvring)- og månesymbol(blå halvring).
Gievlie akte biejjie (rööpses bieliegievlie)- jïh askesymbovle (plaave bieliegievlie).
Det samiske flagget ble i 2003 i Norge offisielt anerkjent gjennom endringer i Sameloven og Lov om flagging på kommunenes offentlige bygninger.
Byögkeles jååhkesjamme symbovle Jaepien 2003 saemien saevege byögkeles jååhkesjamme sjïdti Nöörjesne jarkelimmiej tjïrrh Saemielaakesne, jïh Laakesne saevegen bïjre tjïelti byögkeles gåetine.
Stortinget bemyndiget samtidig Sametinget til å vedta forskrifter for bruk av flagget.
Stoerredigkie faamoem vedti Saemiedægkan mieriedimmieh nænnoestidh saevegeåtnoen bïjre.
Sametinget vedtok dette i 27. mai 2004.
Saemiedigkie dam nænnoesti suehpeden 27.b. 2004.
Flagget har offisiell status, men det er ikke et nasjonalflagg som folkerettslig og statsrettslig representerer kongeriket Norge.
Saevegen lea byjjes statuse, men ij leah akte åålmegesaevege mij almetjerïekteles jïh staaterïekteles gånkarïjhke Nöörjem voebnesje.
Den samiske nasjonalsangen Den samiske nasjonalsanger, Sámi soga lávlla, er et dikt av Isak Saba, skrevet og publisert i Sagai Muittalægje i 1906.
Saemien åålmegelaavlome Saemien åålmegelaavlome, Saemiej laavlome, lea akte dikte maam Isak Saba lea tjaaleme jïh maam bæjhkoehti Sagai Muittalægjesne jaepien 1906.
På samekonferansen i Åre i 1986 ble den vedtatt som samisk nasjonalsang.
Saemiekonferansesne Ååresne jaepien 1986 laavlomem nænnoesti goh saemien åålmegelaavlome.
Diktet ble tonesatt av Arne Sørli, og melodien ble godkjent på den 15. samekonferansen i Helsingfors i 1992.
Arne Sørli melodijem darjoeji, jïh melodijem jååhkesjin dennie 15. Saemiekonferansesne Helsinkisnie jaepien 1992.
Teksten er oversatt fra nordsamisk til de andre samiske språkene.
Teekste lea jarkoestamme noerhtesaemien gïeleste dejtie jeatjah saemien gielide.
Bruken av begrepet “nasjonaldag” Da 6. februar ble vedtatt som samisk nasjonaldag av samekonferansens i 1992, var vedtaket på samisk og inneholdt begrepet «sámi álbmotbeaivi».
Åtnoe dïejvesistie “nasjonaldag” Gosse saemiekonferanse jaepien 1992 nænnoesti goevten 6.b. edtja saemiej åålmegebiejjine årrodh, daate nænnoestimmie lij saemiengïelesne, jïh dïejvese ”sámi álbmotbeaivi” åtnasovvi, jallh saemiej åålmegebiejjie åarjelsaemien gïelesne.
Korrekt oversatt til norsk blir det samisk/samenes nasjonaldag.
Gosse dam reaktoelaakan nöörjengïelese jarkoste dle samenes nasjonaldag sjædta.
I noen norske oversettelser har «samefolkets dag» forekommet, fordi sámi betyr samisk, álbmot betyr folk og beaivi betyr dag.
Muvhtine nöörjen jarkoestimmine lea maahteme vuejnedh ”samefolkets dag”, dan åvteste saemiej lea samenes, åålmege lea folk jïh biejjie lea dag.
I den svenske oversettelsen fra samekonferansen ble begrepet «samernas nationaldag» brukt.
Sveerjen jarkoestimmesne saemiekonferanseste dïejvese ”samernas nationaldag” åtnasovvi.
Begrepene «samefolkets dag» og «samisk folkedag» har etablert seg som følge av upresise oversettelser og delvis som et resultat av at begrepet «nasjonaldag» av enkelte har vært oppfattet som kontroversielt.
Dah nöörjen dïejvesidie ”samefolkets dag” jïh ”samisk folkedag” leah tseegkesovveme dan åvteste dah jarkoestimmieh eah leah dan veele orreme, jïh aaj dan åvteste såemies dam dïejvesem ”nasjonaldag” åtneme goh kontroversielle.
Samekonferansen la imidlertid til grunn at samene er ett folk (nasjon) og at bruken av nasjonsbegrepet således ikke forutsetter en egen stat.
Saemiekonferanse badth våaroemasse bïeji saemieh akte åålmege (nasjon) jïh åtnoe nasjovnedïejvesistie ij tsihkestehtieh aktem jïjtse staatem.
Både samekonferansen (senere Samerådet) og de nordiske sametingene bruker offisielt begrepet «nasjonaldag».
Dovne saemiekonferanse (mænngan Samerådet) jïh dah noerhtelaanti saemiedigkieh dam dïejvesem ”nasjonaldag” byögkeleslaakan nuhtjieh.
Ytterligere info
Lohkh vielie dan bïjre daejnie svaalhtesinie
Nyttige ressurser for barnehager, skoler og andre
Nuhteligs vierhtieh maanagïertide, skuvlide jïh mubpide
Naturmangfold / Miljø, areal og kulturvern / Forsiden - Sametinget
Eatnemegellievoete / Byjrese, areale jïh kultuvrevarjelimmie / Saemiedigkie - Sametinget
Sametinget har ingen forvaltningsmyndighet for bevaring og bruk av naturmangfoldet.
Saemiedigkie ij naan reeremefaamoem utnieh juktie eatnemen gellievoetem gorredidh jïh nåhtadidh.
Naturmangfoldslovens bestemmelser skal vurderes ved alle beslutninger som kan påvirke mangfoldet i naturen.
Edtja eatnemen gellievoetelaaken nænnoestimmeh vuarjasjidh gaajhkine sjæjsjalimmine, mah maehtieh gellievoetem eatnamisnie tsevtsedh.
Loven har blant annet som formål å sikre grunnlaget for samisk kultur, legge samisk tradisjonell kunnskap til grunn i forvaltningen og vektlegge hensynet til naturgrunnlaget for samisk kultur i alle tiltak etter loven.
Laaken ulmie lea gaskem jeatjah våaromem gorredidh saemien kultuvrese, saemien aerpievuekien daajroem våaroemasse bïejedh reeremisnie, jïh eatnemevåaromem krööhkedh saemien kultuvrese, gaajhkine råajvarimmine laaken mietie.
Sametinget er høringsinnstans og i flere saker konsultasjonspartner med Fylkesmannen, Direktoratet for naturforvaltning og Miljøverndepartementet for tiltak og beslutninger etter loven.
Saemiedigkie lea govlehtimmieåejvieladtje, jïh gelline aamhtesinie råårestallemeguejmie Fylhkenålmine, Eatnemereeremen direktovratine jïh Byjresedepartementine dejtie råajvarimmide jïh sjæjsjalimmide mah leah laaken mietie.
Nye styremelemmer for nasjonalpark- og verneområdestyrene
Orre ståvroelïhtsegh nasjovnaale- jïh vaarjelimmiedajveståvrojne
Sametingsråd Thomas Åhrén er fornøyd med at Miljøverndepartementet har fulgt...
Saemiedigkieraerie Thomas Åhrén lea madtjeles ihke Byjresedepartemeente lea...
Sametinget arbeider for at
Saemiedigkie sæjhta:
Tradisjonell samisk bruk opprettholdes og utvikles på en slik måte at det bevarer naturmangfoldet.
Aerpievuekien saemien åtnoem tjåadtjoehtidh jïh evtiedidh naemhtie guktie dïhte eatnemegellievoetem gorrede.
Dette skjer gjennom kontakt og konsultasjoner med statlige miljøvernmyndigheter.
Dam dorje gosse govlehtalla jïh råårestalla staaten åejvieladtjiguejmie mah diedtem utnieh byjresevaarjelimmien åvteste.
Sametinget jobber nå med
Daelie Saemiedigkie daejnie barka:
Forskrifter om områdervern (nasjonalparker, landskapsvern, naturreservat)
Mieriedimmieh dajvevaarjelimmiej bïjre (nasjovnalepaarhkh, eatnemevaarjelimmie, eatnemereservaate)
Forskrift om vårjakt på ender i Kautokeino
Mieriedimmie gïjrelidtemen bïjre tjååtselidie Guovdageaidnusne
Forskrifter om utvalgte naturtyper (f.eks eng, myr, skog)
Mieriedimmie vaeljehke eatnemeaarhti bïjre (v.g. ientje, pluevie, skåajje).
Forskrifter om prioriterte arter (bevaring av sårbare arter f.esk dverggås, fjellrev)
Mieriedimmieh prijoriteradamme aarhti bïjre (vaarjelimmie prååsehke aarhtijste, v.g. ohtjegaase (dverggås), svaale)
Forskrifter om regulering av laksefiske (sjø og elv)
Mieriedimmieh sjïehtesjimmien bïjre loesegöölemistie (mearoe jïh jeanoe)
Opprettelsen av verneområdestyrer
Vaarjelimmiedajveståvroeh tseegkedh
Fastsetting av forvaltningsplaner for nasjonalparker
Reeremesoejkesjh nasjovnalepaarhkide nænnoestidh
Sametingets ansvar
Saemiedigkien diedte
Sametinget er ikke forvaltningsmyndighet etter naturmangfoldslov, men høringsinstans og konsultasjonspart med statlige miljøvernmyndighetene for beslutninger og tiltak som kan påvirke samiske interesser.
Saemiedigkie ij leah reeremeåejvieladtje eatnemegellievoetelaaken mietie, men govlehtimmie-instanse jïh konsultasjovneguejmie staateles byjresevaarjelimmien åejvieladtjigujmie, dejtie sjæjsjalimmide jïh råajvarimmide mah maehtieh saemien iedtjh tsevtsedh.
Din påvirkning
Dov tsevtseme
Sametinget legger vekt på lokale kunnskaper og forståelser ved beslutninger om bruk og vern av naturmangfoldet.
Saemiedigkie leavloem beaja voenges daajrojde jïh goerkesidie gosse edtja åtnoen jïh vaarjelimmien bïjre eatnemegellievoeteste sjæjsjalidh.
Løsninger som legger til rette for aktiv lokal involvering i beslutningsprosesser er derfor blitt mer vanlig.
Daelie sïejhme sjïdteme raerieh gaavnedh mah sjïehteledtieh akten voenges eadtjohkevoetese sjæjsalimmieprosessine.
Dette skjer særlig når det gjelder beslutninger om vern og forvaltning av laks.
Daate joekoen heannede gosse lea sjæjsjalimmieh vaarjelimmien jïh reeremen bïjre loeseste.
«Hva er samisk helse?»
«Mij saemien healsoe?»
Velkommen ved Sametingsråd Mikkel Eskil Mikkelsen
Buerie båeteme, Saemiedigkieraerie Mikkel Eskil Mikkelsen
«Hva er samisk helse?
Nomme: «Mij saemien healsoe?
- Sametingets perspektiv»
-Saemiedigkien perspektijve»
Ca. 10 min
Medtie 10 min.
Egenpresentasjon.
Åehpiedehteme jïjtjestanne.
Jeg vil ønske dere velkommen til nettverksseminaret Samisk kulturforståelse i helse- og sosialtjenesten i det sørsamiske området.
Sïjhtem dijjem buerie båeteme vaajtelidh viermieseminaarese Saemien kultuvregoerkese healsoe- jïh sosijaaledïenesjisnie åarjelsaemien dajvesne.
Samtidig vil jeg takke arrangørene for invitasjon til seminaret, og takke de for å ta initiativet for at samiske helsearbeidere i sørsamiskeområder får en møteplass.
Seamma tïjjen sïjhtem öörnedæjjide bööredimmien åvteste gijhtedh seminaarese, jïh gijhtedh dej skraejrien åvteste guktie saemien healsoebarkijh åarjelsaemien dajvesne aktem gaavnedimmiesijjiem åadtjoeh.
For Sametinget er det en uvurderlig hjelp at det skapes arenaer der man kan diskutere samiske helse- og sosialutfordringer.
Saemiedigkien gaavhtan lea stoerre viehkie gosse dagkerh sijjieh sjugniesuvvieh gusnie maahta haestemh healsoe- jïh sosijaalesuerkesne digkiedidh.
Sametinget trenger mer kunnskaper om de behov som den samiske befolkningen har, og er avhengig av innspill fra de som kjenner forholdene best.
Saemiedigkie vielie daajroem saemiej daerpiesvoeti bïjre daarpesje, jïh raerieh daarpesje dejstie mah bööremeslaakan daejrieh guktie lea.
Nettverksseminaret har i år valgt et tema som spenner vidt, men som samtidig viser noe av særegenheten ved helse sett i et samisk perspektiv.
Daan jaepien viermieseminaare aktem gamte teemam veeljeme, men mij seamma tïjjen naakedem dehtie sjïerevoeteste healsojne vuesehte, aktene saemien perspektijvesne vuajneme.
Temaet «Hva er samisk helse» er komplekst, og det er utfordrende både for oss som samiske politikere, for dere som fagfolk og for det samiske samfunnet som sådan å skulle definere dette.
Teema «Mij saemien healsoe» lea gellielaaketje, jïh dovne mijjem goh saemien politihkerh, dijjem goh faagealmetjh jïh abpe saemien siebriedahkem haasta daam tjïelkestidh.
Den samiske befolkningen består av et mangfold, hvor ulike personer har ulike behov.
Saemien årrojh leah joekoen gellielaaketje, jïh ovmessie almetjh ovmessie daerpiesvoeth utnieh.
Samtidig er det noen ting som viser seg å gå igjen, noe som også gjenspeiler seg i dette seminaret.
Seamma tïjjen dellie naakede mij daamtaj jæjhta, naakede mij aaj vååjnesasse båata daennie seminaaresne.
Den sørsamiske befolkningen har gjennom tidene møtt store samfunnsmessige utfordringer i forhold til sitt levesett, noe som naturligvis vil innvirke på menneskers helse.
Åarjelsaemieh leah tïjje doekoe stoerre haestemh siebriedahkesne dååsteme sijjen jieledevuekien gaavhtan, naakede mij gujht sæjhta almetji healsoem tsevtsedh.
Dette er noe Sametinget daglig jobber for å imøtekomme og forbedre, blant annet gjennom samarbeid og «påvirkning» av kommuner, fylker og sentrale myndigheter.
Saemiedigkie biejjieladtje daejnie barka juktie dam dåastodh jïh bueriedidh, gaskem jeatjah laavenjostoen jïh “tsevtsemen” tjïrrh tjïeltijste, fylhkijste jïh staateles åejvieladtjijste.
Samtidig ser vi en positiv utvikling i det sørsamiske samfunn med tanke på at der er de senere år kommet flere samer med helsefagligkompetanse, hvor vi ser at disse fagpersonene også viser et stort engasjement for faget og det sørsamiske samfunn.
Seamma tïjjen aktem joekoen hijven evtiedimmiem åarjelsaemien siebriedahkesne vuejnebe, gosse måjhtelibie dej minngemes jaepiej dellie jienebh saemieh healsoefaageles maahtojne båateme, jïh daah faagealmetjh aaj stoerre eadtjohkevoetem faagese jïh åarjelsaemien siebriedahkese vuesiehtieh.
En økt samisk helsefaglig kompetanse i de kommunene der det bor samer vil innvirke positivt for fremtiden, og som vi ofte ser, så vil positiv utvikling avle videre positiv utvikling.
Akte lissiehtamme saemien healsoefaageles maahtoe dejnie tjïeltine gusnie saemieh årroeh sæjhta hijven årrodh båetijen aajkan, jïh goh daamtaj vuejnebe, dellie hijven evtiedimmie sæjhta positijve evtiedimmiem eeledh guhkiebasse.
Sametinget håper og opprfordrer samsisk ungdom til å ta utdanning, spesielt helsefagligeutdanninger, for å sikre en fortsatt positiv utvikling i fremtiden.
Saemiedigkie gegkeste jïh saemien noerh haasta ööhpehtimmiem vaeltedh, joekoen healsoefaageles ööhpehtimmieh, juktie hoksedh akte hijven evtiedimmie jåarhka båetijen aejkien.
Sametinget har et ansvar med å arbeide for et likeverdig helse-og sosialtilbud for den samiske befolkningen blant annet ved å bidra til at det samiske folks helse og levekår settes på dagsorden på lik linje som den øvrige befolkningen.
Saemiedigkien lea dïedte seammavyörtegs healsoe- jïh sosijaalefaalenassen åvteste barkedh saemien årroejidie, gaskem jeatjah viehkine saemien årroji healsoem jïh jieledetsiehkiem biejjieöörnegasse bïejedh, seammalaakan goh jeatjah årroejidie.
Å sette samiske folks helse og levekår på dagsorden, betyr også å se på hvilke faktorer både i vårt eget samfunn og samfunnet for øvrig som påvirker vår helse - «Hva er samisk helse?»
Saemien årroji healsoem jïh jieledetsiehkiem biejjieöörnegasse bïejedh sæjhta aaj jiehtedh vuartasjidh mah faktovrh, dovne jïjtjene siebriedahkesne jïh abpe siebriedahkesne, mah mijjen healsoem tsevtsieh - «Mij saemien healsoe?»
I Sametingsrådets tiltredelseserklæring - Muohtačalmmit har vi sagt at det er viktig at samer blir møtt med et helsetilbud på eget språk med forståelse for samisk kultur og historie.
Saemiedigkieraerien aalkoebæjhkoehtimmesne - Muohtačalmmit (Ballehtassh) libie jeahteme vihkeles saemieh healsoefaalenassem jïjtsh gïelesne åadtjoeh, jïh gusnie goerkese saemien kultuvrese jïh histovrijasse gååvnese.
I den forbindelse vil vi arbeide for at samiske perspektiver skal ivaretas i nasjonale helserelaterte prosesser, blant annet med å sikre samisk representasjon i helseforetakene og for at samer skal møte samiskspråklig kompetanse i alt fra nødmeldetjenesten til allmenn- og spesialisthelsetjenesten.
Daennie ektiedimmesne sïjhtebe barkedh ihke saemien perspektijvh gorresuvvieh nasjonaale prosessine mah leah healsoen bïjre, gaskem jeatjah saemien tjirkijh hoksedh healsoegïehtelimmine, jïh ihke saemieh edtjieh saemiengïeleldh maahtoem dåastodh, neavroebïeljelimmiedïenesjen raejeste sïejhme- jïh sjïerehealsoedïenesjen raajan.
Sametinget har vært med på å opprette en strategiplan for videreutvikling av spesialisthelsetjenestene til den samiske befolkningen.
Saemiedigkie meatan orreme strategijesoejkesjinie nïerhkedh juktie sjïerehealsoedïenesjidie saemien årroejidie guhkiebasse evtiedidh.
Formålet med dette er å utarbeide en strategisk og overordnet plan med tiltak som fremmer likeverdige spesialisthelsetjenester til den samiske befolkningen nasjonalt, innenfor de rammer og prinsipper som framgår av Nasjonal helse- og sykehusplan.
Ulmie lea aktem strategeles jïh bijjemes soejkesjem råajvarimmiejgujmie darjodh mah seammavyörtegs sjïerehealsoedïenesjh saemien årroejidie eevtjieh abpe laantesne, dej mieriej jïh prinsihpi sisnjeli mah leah våajnoes Nasjonaale healsoe- jïh skïemtjegåetiesoejkesjisnie.
Likeverdige helsetjenester forutsetter helsetjenester tilrettelagt samiske pasienters språklige og kulturelle bakgrunn.
Seammavyörtegs healsoedïenesjh krievieh healsoedïenesjh mah leah sjïehteladteme saemien skïemtjiji gïeleldh jïh kultuvrelle maadtose.
Strategiplanen skal gjelde alle samer i hele norge, og vi har troen på at dette vil være med på å forbedre helsetilbudet for samer også utenfor de samiske kjerneområdene.
Strategijesoejkesje edtja faamosne årrodh gaajhkide saemide abpe Nöörjesne, jïh mijjieh jaehkebe daate sæjhta meatan årrodh healsoefaalenassem saemide bueriedidh, aaj dej saemien voernges dajvi ålkoli.
Sametinget vil arbeide med å forbedre det samiske psykiske helsevernet.
Saemiedigkie sæjhta dam saemien psykiske healsoevaarjelimmiem bueriedidh.
For å sikre at de nasjonale perspektivene ivaretas bør SANKS (Samisk nasjonal kompetansetjeneste - psykisk helsevern og rus) løftes fra Helse Finnmark til Helse Nord.
Juktie hoksedh doh nasjonaale perspektijvh gorresuvvieh dellie SANKS (Saemien nasjonaale maahtoedïenesje - psykiske healsoevaarjelimmie jïh geeruvevoete) byöroe sertesovvedh Healsoe Finnmaarhkeste Healsoe Noerhtese.
Det innebærer at vi vil løfte tilbudet innen psykisk helsevern i lule- og sørsamisk område, enten gjennom utvidelse av SANKS sitt tilbud eller ved samordnede og organisatoriske tiltak.
Daate sæjhta jiehtedh mijjieh sïjhtebe faalenassem psykiske healsoevaarjelimmien sisnjelen lissiehtidh julev- jïh åarjelsaemien dajvesne, goh akte vijriedimmie SANKS:n faalenasseste, jallh iktedamme jïh organisatovreles råajvarimmiejgujmie.
Videre vil vi ha en gjennomgang av helsestrukturene for hele den samiske befolkningen.
Sïjhtebe aaj healsoestruktuvride vuartasjidh gaajhkide saemide.
Sametinget er glade for at det allerede er gjort tiltak for den sørsamiske befolkningen ved at SANKS har åpnet to fagstillinger i Snåsa og Røros.
Saemiedigkie aavone juktie råajvarimmieh joe leah dorjesovveme åarjelsaemide gosse SANKS lea göökte faagebarkijh åådtjeme Snåasesne jïh Rørosesne.
Vi vil arbeide for at alle samer og samiske eldre spesielt får et verdig helse- og omsorgstilbud, og vil i samarbeid med Sametingets eldreråd utforme en samisk eldrestrategi.
Sïjhtebe barkedh guktie gaajhkh saemieh jïh joekoen saemien voeresh, vyörtegs healsoe- jïh hoksefaalenassem åadtjoeh, jïh laavenjostosne Saemiedigkien voereseraerine sïjhtebe saemien voeresestrategijem hammoedidh.
Sametinget vil i tillegg arbeide for opprettelsen av samiskspråklige omsorgstilbud gjennom samarbeidsavtalene med kommuner.
Saemiedigkie sæjhta lissine barkedh tseegkemen åvteste saemiengïeleldh hoksefaalenassijste laavenjostoelatjkoej tjïrrh tjïeltigujmie.
Sametingets arbeid med å forbedre helsetjenestene til den samiske befolkningen foregår også gjennom tildeling av tilskudd til forskjellige helsefaglige prosjekter.
Saemiedigkien barkoe healsoedïenesjidie saemide bueriedidh aaj dorjesåvva dåarjoej tjïrrh ovmessie healsoefaageles prosjektide.
Blant annet så har Sametinget gitt tilskudd til Snåsa kommune for å arrangere møteplasser for sørsamiske eldre, der er gitt tilskudd til kurs for pårørende til personer med rusproblematikk blant sørsamer og der er gitt tilskudd til å lage visuelle virkemidler i opplæring om sørsamisk kultur.
Gaskem jeatjah Saemiedigkie lea dåarjoem vadteme Snåasen tjïeltese juktie gaavnedimmiesijjieh åarjelsaemien voeresidie öörnedidh, mijjieh dåarjoem vadteme kuvsjese lïhke fualhkan almetjidie åarjelsaemiej gaskem mah dåeriesmoerh geeruvevoetine utnieh, jïh dåarjoem vadteme juktie visuelle viehkievierhtieh darjodh lïerehtimmesne åarjelsaemien kultuvren bïjre.
Vi vet at der er mange med nær tilknytning til reindrift i de sørsamiske områdene.
Mijjieh daejrebe jeenjesh aktem lïhke ektiedimmiem båatsose utnieh åarjelsaemien dajvesne.
Sametinget har opprettet et lovutvalg som skal gjennomgå reindriftsloven.
Saemiedigkie laakemoenehtsem nammoehtamme mij edtja båatsoelaakem vuartasjidh.
Vi har et ønske om at endring av reindriftsloven vil kunne virke positivt på reindriftsamers hverdag, og med det også positivt på reindriftssamenes helse.
Mijjen håhkoe lea jarkelimmie båatsoelaakeste sæjhta hijven illedahkh vedtedh båatsoesaemiej aarkebeajjan, jïh destie aaj hijven årrodh båatsoesaemiej healsose.
Jeg håper dere får to interesante og lærerike dager.
Gegkestem dijjieh göökte ïedtjije jïh lïerije biejjieh åadtjode.
Så håper jeg og at dere alle blir motivert til å arbeide videre for en økt kulturforståelse innen helse- og sosialtjenesten til beste for den samiske pasient og bruker.
Jïh manne aaj gegkestem dijjieh skraejriem åadtjode barkoem jåerhkedh akten lissiehtamme kultuvregoerkesen åvteste healsoe- jïh sosijaaledïenesjen sisnjelen, mij buaratjommesasse sjædta saemien skïemtjijasse jïh utniejasse.
Takk for meg og tillykke med seminaret!
Gæjhtoe mov åvteste jïh lahkoe seminaarine!
«Animal Sense» – elektronisk reinvarsling
«Animal Sense» – elektrovneles bovtsebïeljelimmie
Lavkost-teknologi skal forhindre dyrepåkjørsler
Liehties-teknologije edtja kreekeplåavhkesimmieh hööptedh
Når vilt, tamrein og husdyr skal krysse vei og jernbane, skjer ikke det alltid med et lykkelig resultat.
Gosse vijrh, bovtsh jïh gåetienkreekh edtjieh geajnoem jïh ruevtieraajroem rastah, illedahke ij leah iktesth dan aavrehke.
I Europa har dyrepåkjørsler økt de siste 40 årene.
Europesne kreekeplåavhkesimmieh læssanamme dej minngemes 40 jaepiej.
I tillegg til å være et alvorlig velferdsproblem for dyr og mennesker, medfører dette også store samfunnsøkonomiske kostnader.
Lissine itjmies dåeriesmoerine årrodh kreekide jïh almetjidie, daate aaj stoerre siebriedahke-ekonomeles maaksoeh vadta.
Per i dag finnes det ingen teknologiske løsninger som kan forhindre slike kollisjoner, spesielt ikke i et tøft, arktisk vinterklima.
Daan biejjien ij leah naan teknologeles vuekieh mah maehtieh dagkerh plåavhkesimmieh hööptedh, ij inhtse aktene garre, arktiske daelvieklijmesne.
Ved hjelp av små og energieffektive radiosendere støpt inn i halsklaver, har forskerne nå utviklet og testet et system for å varsle bilførere når det er rein er i nærheten av veien.
Viehkine smaave jïh energijeradtjoes radioseedtijijstie mah leah tjeapohkebaanti sïjse bïejesovveme, dotkijh daelie systeemem evtiedamme jïh pryöveme mij edtja bïjlevuejiejidie bïeljelidh gosse bovtse lea geajnoen gïetskesisnie.
Varslingssystemet har vist et lovende potensial etter at det er testet ut på mer enn 700 tamrein over tre påfølgende vintersesonger.
Bïeljelimmiesysteeme lea vuesiehtamme daate maahta hijven nuepieh vedtedh, mænngan dam jieniebinie goh 700 bovtsine pryöveme golme iktemierien daelvieboelhkh.
Formålet var å dokumentere varslingssystemets driftssikkerhet og forebyggende effekt under arktiske vinterforhold.
Aajkoe lij bïeljelimmiesysteemen åtnoejearsoesvoetem jïh hööptije effektem vihtiestidh arktiske daelvietsiehkiej nuelesne.
TILTAK FOR Å REDUSERE DYREPÅKJØRSLER
RÅAJVARIMMIEH JUKTIE KREEKEPLÅAVHKESIMMIEH GIEHPIEDIDH
Påkjørsler av tamrein på vei og bane er et økende problem i Norge og i Europa (Hughes et al., 1996, Knapp et al., 2004, Rolandsen et al., 2015).
Akte sjïdtije dåeriesmoere Nöörjesne jïh Europesne lea plåavhkesimmieh bovtsi jïh bïjli jallh ruevtieraajroen gaskem (Hughes et al., 1996, Knapp et al., 2004, Rolandsen et al., 2015):
I Norge skyldes dette økt trafikk og hastighet, men ikke minst også snøforhold og mørketid om vinteren (Figur 1, 3).
Nöörjesne fåantoe lea lissiehtamme valkese jïh drïekte, men ij goh unnemes aaj lopmeveahka jïh jemhkeldstïjje daelvege.
Figur 1.Tamrein påkjørt på E6 like sør for Sørelva på Saltfjellet i februar 2018 (foto: S.M Eilertsen).
Figuvre 1. Bovtsh mah leah plåavhkesimmesne orreme E6-geajnosne Sørelvan åerjielisnie Saltoduottarisnie goevten 2018 (guvvie: S.M Eilertsen).
Figur 2. 2019-generasjonen av «blinklys-mottaker» (t.v.) og «senderklave» (t.h).
Figuvre 2. 2019-generasjovnen «signaale-dåastoje» (g.b.) jïh «seedtijebaante» (å.b).
(foto: Johannes Karlsson).
(guvvie: Johannes Karlsson).
I Norge har mer enn 3000 tamrein blitt påkjørt av tog de siste 10 år (Rolandsen et al., 2017, Stanimirov et al., 2018).
Nöörjesne jienebh goh 3000 bovtsh leah jieledem dasseme plåavhkesimmine ruevtieraajroen jïh bïjli gaskem doh minngemes 10 jaepieh. (Rolandsen et al., 2017, Stanimirov et al., 2018).
Tall fra Bane NOR viser at det i 2017 ble påkjørt 514 reinsdyr bare på Nordlandsbanen, til en kostnad på over fem millioner kroner.
Taalh Bane NOR:ste vuesiehtieh ruevtieraajroe ållesth 514 bovtsigujmie plåavhkesi Nordlandsbanesne jaepien 2017, mestie maaksoe vielie goh vïjhte millijovnh kråvnah sjïdti.
Fordi reinen har et sterkt flokkinstinkt, er så mange som 80 dyr blitt drept av toget i samme hendelse.
Dan åvteste bovtse eeremasth krievvesne höölleste, dellie ruevtieraajroe dan jeenjesh goh 80 bovtsh bovvelamme seamma heannadimmesne.
Hovedproblemene med påkjørsler av rein på jernbanen over Saltfjellet er i perioden oktober til mars, med en topp i januar (Rolandsen et al., 2017).
Åejviedåeriesmoere Saltoduottarisnie lea boelhken golken raejeste njoktjen raajan gosse jeenjemes plåavhkesimmieh bovtsi jïh ruevtieraajroen gaskem, stööremes låhkojne tsïengelen (Rolandsen et al., 2017).
Tilsvarende statistikk finnes ikke for påkjørsler av tamrein på vei, men problematikken er den samme.
Seamma statistihke ij gååvnesh bovtsen jïh bïjlen gaskem geajnosne, men dåeriesmoere lea seamma.
MÅL
ULMIE
Fra 2018–2020 har et svensk-norsk forskerteam tilknyttet Interregprosjektet Animal Sense utviklet og testet et nytt elektronisk varslingssystem basert på lavkost radioteknologi.
Boelhken 2018-2020 akte sveerjen-nöörjen dotkemedåehkie, mij ektiedimmiem utni Interreg-prosjektese Animal Sense, aktem orre elektrovneles bïeljelimmiesysteemem evtiedamme jïh pryöveme viehkine liehties radioteknologijeste.
Systemet skal gjøre bilførere oppmerksomme på at det er rein i, eller nært vei banen.
Systeeme edtja bïjlevuejiejidie vuaptastehtedh bovtse lea geajnosne jallh geajnoen lïhke.
Formålet med prosjektet var å teste driftssikkerhet og tapsforebyggende effekt under arktiske vinterforhold.
Aajkoe prosjektine lij åtnoejearsoesvoetem jïh teehpemeheerreden effektem pryövedh arktiske daelvietsiehkiej nuelesne.
Et mer langsiktig mål er å utvikle et billig og driftssikkert varslingssystem beregnet på beitedyr langs vei og bane til produksjon for det nordiske markedet.
Akte vielie guhkiebasse ulmie lea liehties jïh åtnoejearsoes bïeljelimmiesysteemem evtiedidh mij gåatomekreekide sjeahta mah leah geajnoej jïh ruevtieraajroen mietie, dan noerhtelaanti maarhkedese.
KRAV TIL TEKNOLOGIEN
KRÏEVENASSH TEKNOLOGIJESE
Tamreinen er et flokkdyr som for det meste lever fritt og håndteres av mennesker bare et par ganger i året.
Bovtse eeremasth krievvine jeala mij jeenjemasth eatnamisnie vaanterde jïh maam almetjh ajve gïetede göökte golme aejkieh jaepien.
Av den grunn setter reindriftsnæringa krav til at radiosendere som skal festes til dyrene må ha stor batterikapasitet (minst ett år), samtidig som de er små og lette og ikke er utsatt for noen form for ising.
Dan åvteste båatsoe kreava radioseedtijh, mejtie edtja bovtside dibrehtidh, tjuerieh stoerre badterijefaamoem utnedh (unnemes aktem jaepiem), seamma tïjjen goh edtjieh smaave jïh gyöhpehke årrodh jïh eah vaahresne årrodh jïengedidh.
Teknologien må være rimelig, slik at mange dyr kan instrumenteres, og den må kunne fungere over tid i et arktisk vinterklima.
Teknologije tjuara liehties årrodh, guktie maahta dalhketjem bïejedh gellide kreekide, jïh tjuara arktiske daelvieklijmesne guhkiem juhtedh.
TESTING AV VARSLINGSSYSTEMET «ANIMAL SENSE»
TEESTADIMMIE BÏELJELIMMIESYSTEEMESTE «ANIMAL SENSE»
Gjennom tre påfølgende vintre (2018–2020) ble totalt 724 voksne simler tilhørende tre siida-enheter i Saltfjellet reinbeitedistrikt utstyrt med radiosendere innstøpt i reinklaver
Golme iktemierien daelviej tjïrrh (2018-2020) ållesth 724 aaltoeh golme sïjtebielijste Saltoduottaren båatsoesïjtesne radioseedtijh åadtjoejin mah lin bïejesovveme tjeapohkebaanti sïjse.
Reinsdyra ble sluppet på beite med resten av flokkene på Saltfjellet, nært opptil Polarsirkelen (66° N).
Bovtsh gåatoemasse luajhtasovvin dej jeatjah krievviejgujmie Saltoduottarisnie, eevre Polaregievlien lïhke (66o N).
Europavei 6 går rett gjennom dette beiteområdet i sør-nord retning.
Europageajnoe 6 ryöktesth daan gåatomedajven tjïrrh jåhta otnjegisnie åarjel-noerhte.
Denne veistrekningen er svært utsatt for dyrepåkjørsler.
Daennie stodtetjisnie joekoen gellie kreekeplåavhkesimmieh.
Mottakere (ca. 40 stk hvert år) koplet til ledlys og montert i en lyskuppel, ble festet til veistikker med ca. 100 meters mellomrom langs en 4 km lang teststrekning.
Signaaledåastojh (medtie 40 stk fïerhten jaepien) led-tjoevkesem åadtjoejin jïh tjoevkesebåaloen sïjse bïejesovvin, mah geajnoeheerrehkidie dibrelostin medtie 100 meeterh fïerhten heerrehken gaskem.
Hver gang et instrumentert reinsdyr, dvs. senderen, var 100-50 m fra mottakeren, ble denne aktivert og startet å blinke rødt (Figur 3). Mottakerne var konstruert slik at når de ble aktivert, aktiverte disse igjen nabomottakerne som også begynte å blinke.
Fïerhten aejkien akte bovtse dagkeres radioseedtijinie lij 100-50 meeterh signaaledåastoejistie dïhte aktijve sjïdti jïh eelki rööpses tjoevkesinie plijredh (Figuvre 3) Signaaledåastojh lin numhtie dorjesovveme, guktie gosse akte dejstie eelki plijredh dellie kraannasignaaledåastojh aaj aktijve sjïdtin jïh eelkin plijredh.
Dette for at bilfører skal få bedre tid til å redusere farten.
Jïh dan gaavhtan bïjlevuejijh buerebe astoem åadtjoejin drïektem giehpiedidh.
Varslingssystemet er utviklet og designet ved Umeå Universitet Embedded Systems Lab. Teknologien i reinsenderne er basert på vanlige 805.15.4 866 MHz radiobølger.
Upmejen universiteete Embedded Systems Lab. lea bieljelimmiesysteemem evtiedamme jïh hammoedamme. Teknologije seedtijinie lea sïejhme 805.15.4 866 MHz radiobåaroeh.
Batteriene i reinsenderne har en estimert levetid på opp mot fem år, senderen er liten og lett og prisen per enhet ligger i dag på ca. 100 kroner.
Aervede badterijh seedtijinie maehtieh vïjhte jaepiej raajan jieledh, seedtije lea onne jïh gyöhpehke jïh åasa fïerhten seedtijen åvteste lea medtie 100 kråvnah daan biejjien.
Mesta kontrollerte og loggførte funksjonaliteten av varslingssystemet alle tre testsesongene ved å kjøre sakte forbi hver av mottakerne med en radiosender liggende i bilen.
Mesta geahtjedi jïh loggem tjeeli funksjovnen bïjre bïeljelimmiesysteemeste gaajhkh golme pryöveboelhkh viehkine soejmetje fïerhten signaaledåastojen baaktoe vuejedh aktine radioseedtijinie bbïjlesne.
Enhver mottaker som ikke ble aktivert av denne testsenderen ble registrert.
Fïerhte signaaledåastoje mij idtji aktijve sjïdth teesteseedtijistie, registreradamme sjïdti.
Loggføringen ble utført minimum to ganger per måned, men enkelte ganger (spesielt i 2020), var det så dårlig vær over Saltfjellet at det ble umulig å utføre denne kontrollen.
Dah loggem darjoejin unnemes göökth fïerhten asken, men såemies aejkien (joekoen 2020) dellie lij dan nåake vearelde Saltoduottaren bijjelen guktie idtji gåaredh daam giehtjedimmiem tjïrrehtidh.
Noen av mottakerne var i tillegg utstyrt med SIM-kort som sendte aktivitetsrapporter til en web-basert database.
Naakenh dejstie signaaledåastoejijstie lissine SIM-kåarhtem utnin mah darjomereektehtsh akten web-baserdamme daatabaasese seedtin.
Vinteren 2019 ble det utført en stikkprøvekontroll av 180 av senderne (2019-generasjonen) og vinteren 2020 ble 39 sendere (2020-generasjonen) testet for batterikapasitet etter å ha ligget 4 ½ måned i fryseren.
Daelvien 2019 lissie pryövegïehtjedimmie dorjesovvi 180 seedtijijstie (2019-boelve) jïh daelvien 2019 badterijekapasiteetem teestadi 39 seedtijinie (2020-generasjovne) mænngan galmadahkesne njieljie jïh bielie askh orreme.
Det ble registrert antall rein med og uten sendere som ble påkjørt av biler innenfor teststrekningen.
Teestelaajroen sisnjelen registreradi man gellie bovtsh seedtijinie jïh bielelen seedtije mah lin meatan plåavhkesimmine bïjligujmie.
Saltfjellet reinbeitedistrikt fikk påkjørt 15 rein i området rundt Sørelva brøytestasjon (Storjord – Saltfjellet turistsenter) i perioden desember 2017 fram til forsøksstart.
Dajvesne Sørelva brøytestasjovnen bïjre (Storjord – Saltfjellet turistejarnge) 15 bovtsh Saltoduottaren båatsoesïjteste plåavhkesimmine jeemin boelhken goeven 2017 raejeste jïh pryöveaalkoven raajan.
Ingen rein, verken med eller uten sendere ble påkjørt gjennom testperioden i 2018 (mars-april).
Ij naan bovtsh, seedtijinie jallh bielelen, lin ovlahkosne bïjligujmie teesteboelhken 2018 (njoktjen-voerhtjen).
Heller ikke vintersesongen 2019 (februar- mars) ble det påkjørt rein med sendere i eller utenfor teststrekningen (tabell 1) (Hansen et al., 2019).
Vaallah daelvieboelhken 2019 (goevten-njoktjen) bovtsh seedtijigujmie plåavhkesimmine jeemin teestelaajrosne jallh teestelaajroen ålkolen (tabelle 1) (Hansen et al., 2019).
Vinteren 2020 var preget av uvær.
Daelvien 2020 lij jïjnje elmie.
Grunnet vanskelige beiteforhold, måtte mesteparten av forsøksreinen flyttes til kyst nære beiter allerede i begynnelsen av januar 2020.
Geerve gåatomen gaavhtan, tjoerin dej jeanatjommes bovtsigujmie, mah lin meatan pryövesne, juhtedh gåatomedajvide mearoegaedtien lïhke tsïengelen 2020 aalkoelisnie.
Ingen rein ble imidlertid påkjørt fra varslingssystemet ble montert opp den 9.12.2019 til reinen ble flyttet, ca. en måned seinere.
Ij lij naan bovtsh mah plåavhkesimmine jeemin dehtie raejeste bïeljelimmiesysteeme bæjjese bïejesovvi 9.12.2019 goske bovtsigujmie juhti, medtie akten asken mænngan.
Loggene fra Mesta viste at batterikapasiteten til mottakerne økte fra 2 til 3 måneder fra 2018 til 2019, og ytterligere til 4 måneder i 2020.
Mestan loggh vuesiehtin badterijekapasiteete signaaledåastoejidie læssani 2 aski raejeste 3 aski raajan jaepeste 2018 jaapan 2019, jïh vielie 4 aski raajan jaepien 2020.
Stikkprøve-testing av sendere halvveis i testperioden i 2019 dokumenterte imidlertid at 35 % av senderne (63 av 180) fra 2019-generasjonen var defekte.
Pryöveteestadimmie seedtijijstie gosse gaskemearan båateme teesteboelhken 2019, læjhkan vihtiesti 35 % seedtijijstie (63 ållesth 180 seedtijijstie) 2019-generasjovneste lin slahtjan.
Årsaken var en svakhet med en ny type mikrokontroller som ble benyttet i denne generasjonen sendere.
Fåantoe lij nåakebe bielie aktede orre såarhts mikrokontrolleristie mij åtnasovvi daan generasjovnen seedtijinie.
Mikrokontrolleren ble skiftet før tredje sesongs utprøving av varslingssystemet og driftssikkerheten for 39 sendere av siste generasjon (2020) ble målt til 94,9 % etter 5 måneders drift, hvorav 4 ½ måneds oppbevaring i en fryser.
Daam mikrokontrollerem målsoeji åvtelen eelki gåalmadinie pryöveboelhkine bïeljelimmiesysteemeste, jïh åtnoejearsoevoete 39 seedtijidie minngemes generasjovneste (2020) lij 94,9 % mænngan dejtie nuhtjeme 5 askh, mejstie lin galmadahkesne orreme 4 jïh bielie askh.
Det har vært kontinuerlig oppgradering av teknologien og utvikling av beskyttende innkapsling gjennom prosjektperioden.
Teknologije jïh evtiedimmie destie maam seedtiji bïjre åtna jïh seedtijidie vaarjele, ahkedh bueriedimmesne orreme prosjekteboelhken tjïrrh.
Siste generasjon mottakere har bedre batterikapasitet enn den første, hovedsakelig grunnet små justeringer av software.
Minngemes generasjovne signaaledåastoejijstie buerebe badterijekapasiteetem utnieh goh voestes generasjovne, åajvahkommes smaave software-staeriedimmiej gaavhtan.
Det er imidlertid fullt mulig å bytte batterier på mottakerne som står langs veien.
Men gåarede aaj badterijh målsodh signaaledåastoejidie mah geajnoen mietie tjåadtjoeh.
Batterikapasiteten på både sendere og mottakere anses nå å være tilfredsstillende.
Daelie åtna badterijekapasiteete dovne seedtijidie jïh signaaledåastoejidie lea hijven.
Dette håper vi å kunne dokumentere ved hjelp av fartsmålinger i og utenfor teststrekningen ved en eventuell fjerde utprøving, vinteren 2021.
Gegkiestibie mijjieh maehtebe dam dokumenteradidh viehkine drïektemöölegijstie teestelaajrosne jïh teestelaajroen ålkolen jis njealjede pryöveprosjekte sjædta, daelvien 2021.
Siden rein er et utpreget flokkdyr, tror vi heller ikke det er nødvendig å instrumentere hele flokken.
Dan åvteste bovtse eeremasth krievvesne jeala, ibie vïenhth daerpies seedtijh bïejedh gaajhkide bovtside krievvesne.
Resultatene alle tre år viste at ingen rein, verken med eller uten sendere, ble påkjørt i teststrekningene.
Illedahkh gaajhkh golme jaepieh vuesiehtin ij lij naan bovtsh, seedtijigujmie jallh bielelen seedtijh, mah plåavhkesimmine jeemin teestelaajrojne.
Videre, er det antagelig tilstrekkelig å drifte varslingsanlegget kun gjennom vinteren, når sannsynligheten for kollisjoner er størst.
Aaj sån nuekie bïeljelimmiesysteemem juhtiehtidh ajve daelvege, gosse stööremes vaahra plåavhkesimmieh sjugniehtuvvieh.
Figur 3. Slik fungerer det nye, elektroniske varslingssystemet for rein (animasjon: Johannes Karlsson).
Figuvre 3. Naemhtie dïhte orre, elektrovneles bïeljelimmiesysteeme bovtsese jåhta (animasjovne: Johannes Karlsson).
POTENSIAL FOR UTVIDET BRUK
NUEPIE VÆJRANAMME ÅTNOSE
Dette varslingssystemet er ment å være et supplement til viltgjerder.
Aajkoe lea daam bïeljelimmiesysteemem lissiehtassine utnedh vijregiedtide.
Sammen med gjerder vil varslingssystemet kunne dekke flere av de kollisjonsutsatte strekningene i Norge.
Giedtiejgujmie ektine bïeljelimmiesysteeme sæjhta jieniebidie dejstie laajrojste gaptjedh gusnie gellie kreekeplåavhkesimmieh Nöörjesne.
Elektronisk varsling som dette fragmenterer ikke reinbeiteområdet, det er heller ikke til hinder for annet vilt eller menneskelig ferdsel.
Elektrovneles bïeljelimmie goh daate ij gåatomedajvem juekieh, jïh vaallah heaptojne sjïdth jeatjah vijride jallh almetjidie mah fealadieh.
Dersom reineierne disponerer flyttbare mottakere, kan de f.eks. sette disse langs vei når reinflokken skal passere vei under de sesongmessige reinflyttingene.
Jis båatsoeburrieh maehtieh signaaledåastojh utnedh mejtie maehtieh jeatjah sijjide bïejedh, dellie maehtieh vuesiehtimmien gaavhtan dejtie geajnoej mietie bïejedh gosse krievvie edtja geajnoem rastah, aktede gåatomedajveste dan måbpan.
Et varslingssystem som fungerer for tamrein, vil med minimale tilpasninger også kunne benyttes på alle husdyrarter som går fritt på utmarksbeite om sommeren.
Bïeljelimmiesysteeme mij bovtsese jåhta, maahta unnebe sjïehtedimmiejgujmie aaj jeatjah gåetiekreekide nuhtjedh mah leah gåatoemisnie miehtjesne giesege.
Det er for eksempel kjent at beitedyr trekker inn i tuneller på varme sommerdager, noe som medfører kollisjonsfare både langs vei og jernbane.
Vuesiehtimmien gaavhtan gujht daejrebe gåatomekreekh tunelli sïjse vaedtsieh baahkes giesiebiejjiej, mestie plåavhkesimmievaahra sjædta dovne geajnoej jïh ruevtieraajroen mietie.
En videre løsning som krever mer utviklingsarbeid, er å kople aktivitet av en mottaker til en mobil app som bilsjåførene kan laste ned.
Akte lissie darjome, mij vielie evtiedimmiebarkoem kreava, lea aktiviteetem aktede signaaledåastoejistie akten mobijle appese ektiedidh maam bïjlevuejijh maehtieh våålese veedtjedh.
Per i dag, finnes det ingen teknologisk løsning som kan reduserer problemene med kollisjoner mellom tog og tamrein i Norge, spesielt ikke i et hardt vinterklima.
Daan biejjien ij leah naan teknologeles vuekie mij maahta dåeriesmoeride kreekeplåavhkesimmiejgujmie giehpiedidh ruevtieraajroen jïh bovtsen gaskem Nöörjesne, jïh inhtse ij garre daelvieklijmesne.
Vi vurderer tilpasninger av vårt nye elektroniske varslingssystem for jernbanen (Hansen et al., 2019, Wagner et al., 2019).
Mijjieh sjïehtedimmieh vuarjasjibie mijjen orre elektrovneles bïeljelimmiesysteemeste ruevtieraajrose (Hansen et al., 2019, Wagner et al., 2019).
Ved å supplere alle mottakere med SIM-kort kan togfører, og også reineier, motta en tekstmelding eller varsel når et dyr har aktivert en mottaker.
Jis aaj SIM-kåarhtem beaja gaajhkide signaaledåastoejidie dellie ruevtieraajroevuejije, jïh aaj båatsoeburrie, maahta tekstebïevnesem jallh bïeljelimmiem åadtjodh gosse akte kreeke lea signaaledåastojem aktiveradamme.