pere/sami_parallel huggingface dataset:
– Rammen vi har fått av regjeringen med en realnedgang på 12 millioner, har gjort årets budsjettarbeid utfordrende.
– Dan mierien gaavhtan, maam mijjieh reerenasseste åådtjeme realgiehpiedimmine 12 millijovnh kråvnine, budsjedtebarkoe lea krïevije orreme.
Lønns- og prisøkningen vi foreslår på 0,6 prosent til Sametingets politiske og administrative virksomhet, samt til alle våre faste tilskuddsmottakere betyr lavere vekst for alle enn det lønns- og prisøkningen i 2020 er forventet å bli.
Baalhka- jïh åasalissiehtimmien gaavhtan, maam mijjieh raeriestibie 0,6 % Saemiedigkien politihkeles jïh reereles barkose, jïh aaj mijjen staeries dåarjoedåastoejidie, vueliehkåbpoe lissiehtimmie gaajhkesidie sjædta, goh veanhtede baalhka- jïh åasalissiehtimmie 2020 sjædta.
Dette vil bety at gapet mellom det samiske og norske samfunnet øker på de fleste områder, i disfavør til det samiske samfunnet, sier Olsen.
Daate sæjhta jiehtedh gåhkoe saemien jïh nöörjen siebriedahken gaskem lissehte dejnie jeanatjommes suerkine, jïh nåakemes sjædta saemien siebriedahkese, Olsen jeahta.
Sametingsrådet følger opp plenumsbehandlingen om litteratur med blant annet å styrke produksjon av samisk litteratur med 5,1 millioner kroner og opprettelse av litteraturformidlerstillinger i sør- og lulesamisk område, og Olsen er glad for at fem av bokbussene videreføres med fortsatt støtte fra Sametinget.
Saemiedigkieraerie stoerretjåanghkoen gïetedimmiem lidteratuvren bïjre bæjjese fulkie gaskem jeatjah produksjovnem saemien lidteratuvreste nænnoestidh 5,1 millijovnh kråvnajgujmie, jïh lidteratuvrebievnijebarkoeh tseegkedh åarjel- jïh julevsaemien dajvesne, jïh Olsen geerjene vïjhte gærjabussh jåerhkieh dåarjojne Saemiedigkeste.
Sametingets budsjett for 2020 vedtas i plenumsmøtet i desember.
Stoerretjåanghkoe edtja Saemiedigkien budsjedtem 2020 nænnoestidh goeven.
PRM: «Faamoe» lanseres – unik sjanse for samiske bedrifter
PRM: «Faamoe» bæjhkoehtamme sjædta – sjïere nuepie saemien sïeltide
Sametinget starter et nytt bedriftsutviklingsprogram «Faamoe» for den kreative næringen i Sápmi.
Saemiedigkie aktem orre sïelteevtiedimmieprogrammem «Faamoe» aalka dan sjugniedihks jieliemasse Saepmesne.
Målet er økt inntjening med fokus på merkevare og salg.
Ulmie lea lissiehtamme dïeneste gusnie mïerhkevaaroe jïh doekeme leah jarngesne.
Programmet avsluttes med en deltakelse på Oslo Design Fair i 2020.
Programmen galhkuve lea Oslo Design Fair-meessesne 2020.
«Faamoe» betyr styrke og makt på sørsamisk og er et program for samiske kreative bedrifter som ønsker økt lønnsomhet og vekst.
«Faamoe» akte programme dejtie saemien sjugniedihks sïeltide mah lissiehtamme dïenestem jïh sjïdtemem sijhtieh.
I det første programmet er fokuset på bedrifter som produserer accessories (tilbehør) og interiør.
Voestes programmesne sïelth jarngesne mah lissiedalhketjh jïh interijöörem darjoeh.
- Sametingets mål for den kreative næringen er flere aktører som skaper robuste og lønnsomme bedrifter med en større overlevelsesgrad.
– Saemiedigkien ulmie dan sjugniedihks jieliemasse lea jienebh aktöörh mah nænnoes sïelth sjugniedieh mah dïenestem vedtieh jïh buerebelaakan bïerkenieh.
Derfor lanserer vi et program som går inn i kjernen av dette, sier sametingspresident Aili Keskitalo.
Dan åvteste programmem bæjhkoehtibie mij daam jarngesne åtna, saemiedigkiepresidente Aili Keskitalo jeahta.
Individuell oppfølging
Individuelle dåarjedimmie
I «Faamoe» vil et regnskapsbyrå analysere regnskapet til bedriftene som blir tatt opp i programmet og komme med forbedringsforslag av lønnsomheten.
«Faamoe» -programmesne akte reeknehlåhkoekontovre sæjhta reeknehlåhkoem sïeltide analyseradidh mah meatan sjidtieh programmesne jïh bueriedimmieraeriestimmiejgujmie båetedh dïenestenuepijste.
Dette er en unik sjanse for samiske bedrifter.
Daate akte sjïere nuepie saemien sïeltide.
- Alle bedrifter har særtrekk og ulikheter.
- Gaajhkh sïelth jïjtsevoeth jïh joekehtsh utnieh.
Derfor synes vi at det er nødvendig med en individuell oppfølging av de forskjellige bedriftene, sier sametingspresidenten.
Dan åvteste tuhtjebe daerpies dejtie joekehts sïeltide individuellelaakan viehkiehtidh, saemiedigkiepresidente jeahta.
I «Faamoe» vil bedriftene også få veiledning om merkevarebygging med salg som innfallsvinkel og utvidelse av sitt profesjonelle nettverk.
«Faamoe» -programmesne sïelth aaj sijhtieh bïhkedimmiem åadtjodh mïerhkevaaroebigkemen bïjre gusnie uvtemes tjoevkesem åtna doekemasse jïh vijriedæmman sijjen profesjonelle viermeste.
Søknadsfristen for samiske bedrifter å søke seg til «Faamoe» er 11. juni 2019 og søknadsskjema finnes på våre nettsider og på Sametingets Facebook-side.
Saemien sïelti ohtsememierie juktie meatan årrodh «Faamoe» -programmesne lea ruffien 11. b. 2019 jïh ohtsemegoere lea mijjen nedtesæjrojne jïh Saemiedigkien Facebook-sæjrosne.
Fokus på lønnsomhet
Dïeneste jarngesne
For at en bedrift skal bli lønnsom, bør inntjeningen for en enmannsbedrift være på over én million.
Jis akte sïelte edtja dïenestem åadtjodh, dellie akten akteaajhteresïelten dïeneste byöroe millijovnen bijjelen årrodh.
Hovedfokuset i «Faamoe» blir derfor å øke inntjeningen.
«Faamoen» åejviefokuse dan åvteste sjædta dïenestem lissiehtidh.
Derfor avsluttes samlingen på Oslo Design Fair i august 2020, hvor de samiske bedriftene virkelig får muligheten til å bli kjent med og inngå avtaler med videreforhandlere.
Dan åvteste gaavnedimmie orreje Oslo Design Fair-meessesne mïetsken 2020, gusnie saemien sïelth raaktan nuepiem åadtjoeh åahpenidh jïh latjkoeh darjodh jåarhkedoekijigujmie.
- De fem utvalgte bedriftene vil bli ledestjerner for andre samiske bedrifter, som skal vise vei som suksessfulle entreprenører.
– Doh vïjhte vaeljehke sïelth sijhtieh guvhkiehtæjjine sjïdtedh jeatjah saemien sïeltide, mah edtjieh geajnoem vuesiehtidh goh entreprenöörh mah lahkoem darjoeh.
Vi trenger samiske bedrifter som kan være rådgivere for andre samiske gründere for de kjenner til den samiske kulturen og utfordringer knyttet til kommersiell virksomhet, sier sametingspresident Aili Keskitalo.
Mijjieh saemien sïelth daarpesjibie mah maehtieh raeriestæjjine årrodh jeatjah saemien gründeridie juktie dah saemien kultuvrem jïh haestemh demtieh dan kommersijelle gïehtelimmien bïjre, saemiedigkiepresidente Aili Keskitalo jeahta.
For intervju, kontakt sametingspresident Aili Keskitalo, tlf: 97129305
Jis gihtjehtimmiem sïjhth, gaskesadth saemiedigkiepresidentem Aili Keskitalo, tlf: 97129305
PRM: FN-kritikk om oppfylling av urfolks rettigheter i Norge
PRM: FN laejhteme illemen bïjre aalkoealmetji reaktijste Nöörjesne
FNs menneskerettighetskomité avga sine merknader til Norge vedrørende oppfølgingen av FNs konvensjon om sivile og politiske rettigheter den 5. april 2018.
EN:n almetjereaktamoenehtse sov mïerhkesjimmieh Nöörjese vedti dan guhkiebasse barkoen bïjre EN:n konvensjovneste sivijle jïh politihkeles reaktaj bïjre voerhtjen 5.b. 2018.
I rapporten, som dekker tidsrommet 2011-2017, fremkommer det at situasjonen for samene i forhold til menneskerettigheter og urfolks rettigheter gir grunnlag for bekymringer innenfor temaer som vold mot kvinner og jenter i samiske samfunn, hatefulle ytringer og hatkriminalitet blant annet på internett mot det samiske folket, diskriminering av samer, mangel på lærere i samisk språk, og at mange samiske barn ikke får bruke samisk språk i barnehager.
Reektehtsisnie, mij boelhken 2011 – 2017 feerhmie, lea våajnoes saemiej tsiehkie almetjereaktaj jïh aalkoealmetji reaktaj bïjre våaromem vadta tjoeperdidh dej teemaj sisnjeli goh vædtsoesvoete nyjsenæjjaj jïh nïejti vööste saemien siebriedahkine, aassjoejiehtegh jïh aassjoekriminaliteete gaskem jeatjah gaskeviermesne saemien åålmegen vööste, sïerredimmie saemijste, lohkehtæjjah saemien gïeline fååtesieh jïh gellie saemien maanah eah åadtjoeh saemien nuhtjedh maanagïertine.
Videre er det flere anbefalinger knyttet til det samiske folkets rett til landområder og ressursrettigheter.
Vijriesåbpoe dle jienebh juvnehtimmieh mah leah ektiedamme saemien åålmegen reaktese laantedajvide jïh vierhtiereaktide.
Særskilt er komiteen bekymret over manglende oppfølginger av Samerettsutvalgets utredning fra 2007 om samisk områder utenfor Finnmark.
Moenehtse joekoen tjoeperde dehtie faatoes guhkiebasse barkoste Saemiereaktamoenehtsen salkehtimmeste jaepeste 2007 saemien dajvi bïjre Finnmaarhken ålkolen.
Sametingsrådet utarbeidet tidligere i år sin alternative rapport om Norges oppfølgingen av FNs konvensjon om sivile og politiske rettigheter.
Saemiedigkieraerie sov alternatijve reektehtsem darjoeji aarebi daan jaepien Nöörjen guhkiebasse barkoen bïjre EN:n konvensjovneste sivijle jïh politihkeles reaktaj bïjre.
Rådsmedlem Silje Karine Muotka var videre i dialog med FNs menneskerettighetskomité på den åpne høringen tilknyttet eksaminasjonen av Norge i Genève den 14.- 15. mars.
Raerielïhtsege Silje Karine Muotka govlesadti EN:n almetjereaktamoenehtsinie dennie ræhpas govlehtimmesne ektiedamme eksaminasjovnese Nöörjeste Genevesne njoktjen 14. 15. b.
– Jeg deler FNs menneskerettighetskomité sin bekymringer om rettighetssituasjonen til samene i Norge.
– Manne juakam EN:n almetjereaktamoenehtsen tjoeperdimmieh reaktatsiehkien bïjre saemide Nöörjesne.
Samtidig er jeg fornøyd med at komiteen er så tydelig i anbefalingene.
Seamma tïjjen madtjeles ihke moenehtse dan tjyölkehke sov juvnehtimmine.
Vi kjenner oss igjen i innholdet.
Mijjieh damtijibie sisvegisnie.
Dette er noe som Sametinget kontinuerlig har påpekt overfor skiftende regjeringer, sier president Aili Keskitalo.
Daate lea naakede maam Saemiedigkie daamtaj jïh ahkedh lea tjïertestamme dejtie ovmessie reerenasside, presidente Aili Keskitalo jeahta.
– Jeg har et berettiget håp om at regjeringen tar anbefalingene fra FNs menneskerettighetskomité på alvor, og at de tar nødvendige grep som sikrer våre rettigheter gjennomføres og implementeres i politikkutforming og lovverk.
– Mov lea akte tjarke håhkoe reerenasse juvnehtimmide EN; n almetjereaktamoenehtsistie itjmieslaakan vaalta, jïh dejtie daerpies dahkojde dorje mah gorredieh mijjen reaktah illesuvvieh jïh meatan vaaltasuvvieh politihkehammoedimmesne jïh laakine.
Dagens regjeringen sier i Jeløya-plattformen at de skal styrke arbeidet for menneskerettigheter og rette mer oppmerksomhet mot sivile og politiske rettigheter.
Daan beajjetje reerenasse Jeløya-våaroemisnie jeahta dah edtjieh barkoem nænnoestehtedh almetjereaktaj åvteste jïh stuerebe tsåatskelesvoetem sivijle jïh politihkeles reaktaj vööste stuvredh.
Fra Sametinget side vil vi jobbe målrettet overfor regjeringen med tilhørende statlige myndigheter for at anbefalingene fra FNs menneskerettighetskomité blir fulgt i praktisk politikk, sier Keskitalo.
Saemiedigkien bieleste sïjhtebe ulmiestuvreldh reerenassen vööste jïh staateles åejvieladtjigujmie barkedh ihke juvnehtimmieh EN:n almetjereaktamoenehtsistie fulkesuvvieh dennie praktihkeles politihkesne, Keskitalo jeahta.
President Aili Keskitalo, tlf. 971 29 305
Presidente Aili Keskitalo, tel 971 29 305
Rådsmedlem Silje Karine Muotka, tlf. 984 87 576
Raerielïhtsege Silje Karine Muotka, tel 984 87 576
Last ned rapporten
Maahtah reektehtsem våålese leessedh daesnie
I rapportens paragraf 37 gir FNs menneskerettighetskomité konkrete anbefalinger til Norge om at staten bør:
Reektehtsen paragraafesne 37, EN:n almetjereaktamoenehtse tjïelke juvnehtimmieh Nöörjese vadta staate byöroe:
(a) Øke innsatsen for å bekjempe stereotype og diskriminerende holdninger og diskriminerende praksis mot samiske individer og det samiske folk;
(a) Barkoem lissiehtidh juktie stereotype jïh sïerreden vuajnoej jïh sïerreden praksisen vööste gæmhpodh saemien almetji jïh saemien åålmegen vööste;
(b) Sikre meningsfull konsultasjoner med det samiske folk i praksis og vedta en lov for konsultasjoner med sikte på å oppnå fritt og forhåndsinformert samtykke fra samene etter konsultasjoner med det samiske folket;
(b) Eensi rååresjimmieh gorredidh saemien åålmeginie rïektesisnie, jïh aktem laakem rååresjimmide nænnoestidh juktie frijje jïh åvtelhbodti bievneme jååhkesjimmiem saemijste åadtjodh rååresjimmiej mænngan saemien åålmeginie;
(c) Adressere alle utestående bekymringer og legge til rette for en rask adopsjon av den nordiske samekonvensjonen;
(c) Gaajhkh ovloeteldh tjoeperdimmieh stuvredh jïh akten varke adopsjovnese sjïehteladtedh dehtie noerhtelaanti saemiekonvensjovneste;
d) Forbedre de juridiske rammene for samisk land-, fiskeri- og reindriftsrettigheter, særlig for å sikre at fiskerettighetene er anerkjent ved lov;
d) Dejtie juridihkeles mieride bueriedidh saemien laante-, gööleme- jïh båatsoereaktide, joekoen juktie gorredidh göölemereaktah leah jååhkesjamme laakine;
e) Sikre effektiv og rask oppfølging av forslagene fra Samerettsutvalget 2007 om land og ressursrettigheter i samiske områder utenfor Finnmark;
e) Radtjoes jïh varke dåarjoehtimmiem gorredidh raeriestimmijste Saemiereaktamoenehtsistie 2007 laante- jïh vierhtiereaktaj bïjre saemien dajvine Finnmaarhken ålkolen;
(f) Øke rekruttering og trening av lærere i samiske språk og øke tilgjengeligheten til å bruke samiske språk overfor samiske barn i barnehagen i alle regioner.
(f) Dåårrehtimmiem jïh saavremem lohkehtæjjijste lissiehtidh saemien gïeline, jïh nuepiem lissiehtidh saemien gïelh nuhtjedh saemien maanide maanagïertesne gaajhkine dajvine.
PRM: Fornøyd med at Riksrevisjonen har undersøkt samisk opplæring
PRM: Madtjeles ihke Rïjhkerevisjovne lea saemien lïerehtimmiem goerehtamme
Riksrevisjonen har i dag lagt frem rapport fra undersøkelse som viser at samiske elever i grunnskolealder får oppfylt deres rettigheter til opplæring i og på samisk, men at det er flere svakheter i opplæringstilbudet.
Daan biejjien rïjhkerevisjovne lea reektehtsem goerehtimmeste buakteme mij vuesehte saemien learohkh maadthskuvleaalteren sijjen reaktah saemien gïelelïerehtæmman jïh lïerehtæmman saemien gïelesne åadtjoeh, men jienebh viesjiesvoeth lïerehtimmiefaalenassesne.
Målet med undersøkelsen har vært å vurdere om samiske elever får et godt og likeverdig opplæringstilbud i og på samisk, og hvordan statlige virkemidler er innrettet for å sikre et slikt tilbud.
Ulmie goerehtimmine lea orreme vuarjasjidh mejtie saemien learohkh hijven jïh seammavyörtegs faalenassem saemien gïelelïerehtæmman jïh lïerehtæmman saemien gïelesne åadtjoeh, jïh guktie staateles vierhkievierhtieh leah sjïehtesjamme juktie dagkeres faalenassem gorredidh.
Undersøkelsen omfatter perioden 2015–2018.
Goerehtimmie lea boelhken 2015-2018 bïjre.
I rapporten fremkommer det at skoleeier gir foreldre og elever lite og utydelig informasjon om retten til opplæring i og på samisk.
Reektehtsisnie vååjnesasse båata skuvleaajhtere vaenie jïh mujvies bïevnesh eejhtegidie jïh learoehkidie vadta reaktan bïjre saemien gïelelïerehtimmien jïh lïerehtimmien bïjre saemiengïelesne.
Det er svakheter i opplæringstilbudet som følge av mangel på samiske læremidler, knapphet på samiske lærere og svakheter i organisering og gjennomføring av fjernundervisning.
Viesjiesvoeth lïerehtimmiefaalenassesne saemien learoevierhtievaanoen gaavhtan, vaenie saemien lohkehtæjjah gååvnesieh jïh viesjiesvoeth öörnedimmesne jïh tjïrrehtimmesne maajeööhpehtimmeste.
Videre viser rapporten at aktører med ansvar for virkemidler for å styrke opplæring i og på samisk, ikke har tilstrekkelig oppfølging om tiltakene fører til forbedringer.
Reektehtse aaj vuesehte aktöörh mej dïedte vierhkievierhtiej åvteste juktie saemien gïelelïerehtimmiem jïh lïerehtimmiem saemiengïelesne nænnoestidh, eah nuekies bæjjese fulkh mejtie råajvarimmieh bueriedimmieh vedtieh.
Riksrevisjonen viser også spesielt til at ingen av Kunnskapsdepartementets underliggende enheter har ansvar for å sikre et helhetlig kunnskapsgrunnlag om tilstanden.
Rïjhkerevisjovne aaj sjïerelaakan tjïerteste ij guhte Maahtoedepartemeenten vueliegællan ektievoetijste dïedtem utnieh ellies daajroevåaromem tsiehkien bïjre gorredidh.
Dette gjelder både om elevenes rettigheter blir oppfylt og om kvaliteten på undervisningen og læremidlene sikrer et godt og likeverdig opplæringstilbud i og på samisk.
Dovne mejtie learohki reaktah illesuvvieh jïh mejtie kvaliteete ööhpehtimmesne jïh learoevierhtine hijven jïh seammavyörtegs saemien gïelelïerehtimmiefaalenassem jïh lïerehtimmiefaalenassem saemiengïelesne gorredieh.
Sametinget er fornøyd med at Riksrevisjonen har rettet fokus på samisk opplæring.
Saemiedigkie lea madtjeles Rïjhkerevisjovne lea fokusem bïejeme saemien lïerehtæmman.
De har avdekket viktige utfordringer og avvik som det må jobbes videre med.
Dah leah vuesiehtamme vihkeles haestemh jïh joekehtsh mejgujmie tjuara guhkiebasse barkedh.
– Dette vil hjelpe oss i det videre arbeidet og utfordre opplæringsmyndighetene til å gjøre tiltak ved at den helt tydelig viser hvor det er mulighet for forbedring, sier sametingsrådet Mikkel Eskil Mikkelsen.
– Daate sæjhta mijjem viehkiehtidh dennie guhkiebasse barkosne jïh lïerehtimmieåejvieladtjide haestedh råajvarimmieh darjodh juktie eevre tjïelkelaakan vuesiehtidh gusnie nuepie gååvnese bueriedimmieh darjodh, saemiedigkieraerie Mikkel Eskil Mikkelsen jeahta.
Sametinget kjenner av erfaring godt til noen av de konklusjoner som riksrevisjonsrapporten peker på, blant annet hva gjelder utfordringene med fjernundervisning og hospitering.
Dååjrehtimmiej mietie Saemiedigkie såemies dejstie konklusjovnijste veelelaakan damta mejtie rïjhkerevisjovnereektehts tjuvtjede, dej gaskem haestemh maajhööhpehtimmine jïh hospiteradimmine.
Riksrevisjonsrapporten peker blant annet helt konkret på at det er for mange aktører inne i bildet.
Rïjhkerevisjovnereektehtse gaskem jeatjah eevre tjïelkelaakan tjïerteste fer gellie aktöörh meatan.
– Det er en diskusjon vi fra Sametinget gjerne tar, særlig hva gjelder hvordan de mest sentrale aktørene følger opp samiskundervisning.
– Daate lea digkiedimmie maam mijjieh Saemiedigkeste maaje vaeltebe, joekoen guktie doh jeenjemes voernges aktöörh saemienööhpehtimmiem bæjjese fulkieh.
Vi ser blant annet at Kunnskapsdepartementet ikke i tilstrekkelig grad inkluderer samiske elever i sine nasjonale satsninger, og vi ser at fylkesmannen helt klart har en uheldig dobbeltrolle som både tilsynsmyndighet og undervisningskoordinator for fjernundervisning, sier Mikkelsen.
Vuejnebe gaskem jeatjah Maahtoedepartemeente ij nuekieslaakan saemien learohkh meatan vaeltieh sijjen nasjonaale råajvarimmine, jïh mijjieh vuejnebe fylhkenålman eevre tjïelkelaakan lea guektiengïerth råålla dovne goh vaaksjomeåajvaladtje jïh maajhööhpehtimmien ööhpehtimmiekoordinatbovre, Mikkelsen jeahta.
Sametinget anser rapporten som betydningsfull for lovutvalgets arbeid med revidering av opplæringsloven som starter på nyåret.
Saemiedigkie reektehtsem åtna goh joekoen vihkeles gosse laakemoenehtse edtja revideradimmine ööhpehtimmielaakeste aelkedh orrejaepien.
– I lovverket kan det gjøres endringer som kan imøtekomme flere av utfordringene, slik som klargjørende presiseringer om retten til samisk opplæring og lovfeste rett samiske læremidler, sier Mikkelsen.
– Laakine maahta jarkelimmieh darjodh mah maehtieh jienebh dejstie haestiemijstie illedh, goh tjïelke tjïertestimmieh reaktan bïjre saemien lïerehtæmman jïh laakine vihtiestidh reaktam saemien learoevierhtide, Mikkelsen jeahta.
Sametinget vil bruke anledningen til å jobbe videre med samisk opplæring.
Saemiedigkie sæjhta nuepiem nuhtjedh guhkiebasse barkedh saemien lïerehtimmine.
I desember skal Sametinget behandle en handlingsplan for læremiddelutvikling, hvor målet er å utbedre de ulike utfordringene på læremiddelfeltet med konkrete tiltak.
Goeven Saemiedigkie edtja dahkoesoejkesjem learoevierhtieevtiedæmman gïetedidh, gusnie ulmie lea dejtie ovmessie haestiemidie learoevierhtiesuerkesne bueriedidh tjïelke råajvarimmiejgujmie.
– Vi har jobbet gjennom fagfornyelsen hvor vi tydelig har fokusert på hva som er det viktigste i samiskundervisning.
– Faageorrestimmien tjïrrh libie tjïelkelaakan fokusem bïejeme dïsse mij lea vihkielommes saemienööhpehtimmesne.
Og viktigst er at vi vil ta initiativ til å samle de ulike aktørene på opplæringsfeltet for å diskutere utfordringene, sier Mikkelsen, som har tro på at rapporten vil følges opp av ansvarlige på alle nivåer, for å sikre enkeltelevens rettighet til samiskopplæring og for å bevare de samiske språkene, som er truet.
Jïh vihkielommes gaajhkeste lea mijjieh sïjhtebe skraejriem vaeltedh dejtie ovmessie aktööride lïerehtimmiesuerkesne tjöönghkedh juktie haestiemidie digkiedidh, Mikkelsen jeahta, mij jaahka tjåadtjoehtæjjah gaajhkine njieptjine sijhtieh reektehtsem bæjjese fulkedh, juktie fïereguhten learohken reaktam saemienlïerehtæmman gorredidh jïh saemien gïelh vaarjelidh, mah leah håvhtadamme.
For spørsmål eller intervju, kontakt sametingsråd Mikkel Eskil Mikkelsen, +47 917 42 161, mikkel.eskil.mikkelsen@samediggi.no
Jis dov leah gyhtjelassh jallh gihtjehtimmiem sïjhth, gaskesadth saemiedigkieraeriem Mikkel Eskil Mikkelsen, +47 917 42 161, mikkel.eskil.mikkelsen@samediggi.no
Riksrevisjonens rapport
Riksrevisjonens rapport
PRM: Fortsetter satsningen på samisk kulturell og kreativ næring
PRM: Fokuse saemien kultuvrelle jïh sjugniedihks jieliemasse jåarhka
Med det nye prosjektet «Hutkás gielda», som involverer næringen og kommunen i en tidlig fase, skal Sametingets satsning på samisk kulturell og kreativ næring få større effekt.
Dejnie orre prosjektine «Sjugniedihks tjïelte», mij jielemem jïh tjïeltem meatan vaalta aareh, Saemiedigkien fokuse saemien kultuvrelle jïh sjugniedihks jieliemasse edtja stuerebe effektem åadtjodh.
I den nylige vedtatte handlingsplanen «Kulturell og kreativ næring - et uforløst potensiale» er mange nye satsningsområder på plass.
Dennie aadtjen nænnoestamme dahkoesoejkesjisnie «Kultuvrelle jïh sjugniedihks jieleme» - akte ovnuhteme nuepie» gellie orre fokusesuerkieh stïeresne.
Nytt prosjekt som involverer kommunen
Orre prosjekte mij tjïeltem meatan vaalta
«Hutkás gielda» betyr kreativ kommune og er et nytt satsningsområde fra Sametinget.
«Sjugniedihks tjïelte» akte orre fokusesuerkie Saemiedigkeste.
Her involverer og samarbeide Sametinget med kommunen og næringen i en tidlig fase, slik at arbeidet blir forankret i kommuneledelsen og hos de involverte partene.
Daesnie Saemiedigkie tjïeltem meatan vaalta jïh tjïeltine laavenjostoe akten aareh boelhken, guktie barkoe tjïelten stuvremisnie gårrelge jïh dej guejmiej luvnie mah leah meatan.
I løpet av 2018 skal prosjektet gjennomføres i en kommune i Sápmi, som blir pilotkunde, og som Sametinget skal høste erfaringer med og fra.
Jaepesne 2018 edtja prosjektem tjïrrehtidh aktene tjïeltesne Saepmesne, mij piloteutniejinie sjædta, jïh mejnie jïh mestie Saemiedigkie edtja dååjrehtimmieh åadtjodh.
– På denne måten tror vi at satsningen på næringen skal få en større effekt, sier sametingsråd Mariann Wollmann Magga og forteller at Sametinget har tatt opp kulturelle og kreative næringer i møter med kommuner.
– Naemhtie vïenhtebe mijjen fokuse jieliemasse edtja stuerebe effektem åadtjodh, saemiedigkieraerie Mariann Wollmann Magga jeahta, jïh soptseste Saemiedigkie lea kultuvrelle jïh sjugniedihks jielemh bæjjese vaalteme sijjen tjåanghkojne tjïeltigujmie.
– Satsningen på denne næringen er viktig for å bevare kulturen, samtidig som potensielle nye arbeidsplasser skapes.
– Fokuse daan jieliemasse lea vihkeles juktie kultuvrem vaarjelidh, seamma tïjjen goh potensijelle orre barkoesijjieh sjugniesuvvieh.
For mange av de som driver innenfor denne bransjen er ikke penger drivkraften, men etableringen er ofte knyttet til personlige kunstneriske mål og kreativ utfoldelse med ønske om å styrke samisk kultur og identitet gjennom kunsten, sier Magga.
Jeenjesidie dejstie mah daan suerkien sisnjelen gïehtelieh, ij leah doh beetnegh mah skraejriem vedtieh, men daamtaj dah jielemem tseegkeme jïjtsh tjiehpeles ulmiej jïh sjugniedihksvoeten gaavhtan, jïh ihke sijhtieh saemien kultuvrem jïh identiteetem nænnoestehtedh tjeahpoen tjïrrh, Magga jeahta.
Starter opp Dáhttu 2.0
Aalka programmem Dáhttu 2.0
Sametinget skal bidra til at samiske kunstnere og kulturaktører kan øke sine inntekter slik at de skal kunne leve av sin virksomhet.
Saemiedigkie edtja viehkiehtidh guktie saemien tjiehpiedæjjah jïh kultuvreaktöörh maehtieh sijjen baalhkah lissiehtidh guktie dah maehtieh jieliemassem åadtjodh sijjen barkoste.
For å oppnå målsetningen skal Sametinget sørge for at næringen utvikler seg gjennom en kombinasjon av kompetanseheving, nettverk, samarbeid, tilgang på kapital, identitet og idealisme.
Juktie daam ulmiem jaksedh dellie Saemiedigkie edtja hoksedh jieleme evtiesåvva viehkine dovne maahtoelutnjemistie, viermieh, laavenjostoe, kapitaale, identiteete jïh idealisme.
Ett nytt tiltak for 2017 og 2018 er Dáhttu 2.0, som er et program utviklet for samiske kulturelle og kreative næringsbedrifter med vekstambisjoner.
Akte orre råajvarimmie jaepide 2017 jïh 2018 lea Dáhttu 2.0 mij akte programme mij lea evtiedamme saemien kultuvrelle jïh sjugniedihks jielemesïeltide mah syjhtedassh utnieh sjïdtedidh.
Som deltaker i programmet får man 30 timer med rådgivning.
Gosse meatan programmesne åådtje 30 tæjmoeh raeriestimmine.
Mange aktører har et lokalt/regionalt marked.
Gellie aktöörh aktem voenges/regijonaale maarhkedem utnieh.
Forskning viser at for å øke lønnsomheten, må bedriftene utvide markedsområdet.
Dotkeme vuesehte jis edtja dïenestem lissiehtidh, dellie sïelth tjuerieh maarhkededajvem vijriedidh.
Dette vil være hovedfokuset i Dáhttu 2.0.
Daate sæjhta åejviefokusinie årrodh programmesne Dáhttu 2.0.
– Å være kreativ for å finne nye markeder er en viktig del av bedriftsutviklinga.
– Sjugniedihks årrodh juktie orre maarhkedh gaavnedh lea akte vihkeles bielie sïelteevtiedimmeste.
Jeg mener samiske kreative næringer har et stort potensial i alle deler av landet, og ikke minst i et internasjonalt perspektiv, avslutter sametingsråd Mariann Wollmann Magga.
Mov mïelen mietie dle saemien sjugniedihks jielemh stoerre nuepieh utnieh gaajhkine bieline laantesne, jïh ij goh unnemes aktene gaskenasjonaale perspektijvesne, saemiedigkieraerie Mariann Wollmann Magga minngemosth jeahta.
For mer informasjon, kontakt sametingsråd Magga, mob. 977 02 350.
Jis vielie bïevnesh sïjhth, gaskesadth saemiedigkieraeriem Magga, mob. 977 02 350.
PRM: – Fosen-samenes tap pålegger staten et enda større ansvar for bevaring av sørsamisk kultur
PRM: – Fovsen-saemiej teehpeme staatem stillie aktem enn stuerebe dïedtem vaeltedh vaarjelimmien åvteste åarjelsaemien kultuvreste
Sørgruppa i Fosen reinbeitedistrikt fikk ikke medhold i skjønnsretten for å stoppe planene om bygging av vindkraftverket på Storheia.
Åarjeldåehkie Fovsen-Njaarken sïjtesne idtji dåarjoem åadtjoeh skjønnsreaktesne juktie soejkesjidie tjöödtjehtidh bigkemen bïjre bïegkefaamoevierhkeste Storheiesne.
– En sørgelig rettsavgjørelse for hele den sørsamiske kulturen og språket.
– Akte ovmurreds reaktasjæjsjalimmie abpe åarjelsaemien kultuvrese jïh gïelese.
Fosen er en av de største vindkraftutbyggingene og det vil medføre store negative konsekvenser for reindrifta i området, sier sametingspresident Vibeke Larsen.
Fovsen lea akte dejstie stööremes bïegkefaamoebigkemijstie jïh dïhte sæjhta nåake konsekvensh båatsose dajvesne åadtjodh, saemiedigkiepresidente Vibeke Larsen jeahta.
Sørsamene i Fosen-området frykter at vindparkene er begynnelsen på slutten for reindrifta på Fosen.
Åarjelsaemieh Fovsendajvesne billieh bïegkepaarhkh leah aalkove galhkuvasse båatsose Fovsenisnie.
Fortsatt reindrift i området er avgjørende for bevaring av både det sørsamiske språket og den sørsamiske kulturen.
Båatsojne dajvesne gïehtelidh lea eevre vihkeles juktie dovne åarjelsaemien gielem jïh åarjelsaemien kultuvrem vaarjelidh.
Som kjent er det sørsamiske språket ifølge FN et av de mest truede språkene i verden.
EN:n mietie dle åarjelsaemien gïele akte dejstie jeenjemes håvhtadamme gielijste veartenisnie.
– Sametinget har vært og er fremdeles kritisk til vindkraftutbyggingen på Fosenhalvøya fordi den kan få store negative konsekvenser for den sørsamiske kulturen.
–Saemiedigkie lea laejhtehks orreme jïh annje lea laejhtehks bïegkefaamoebigkemasse Fovsen-njaarkesne dan åvteste dïhte maahta stoerre nåake konsekvensh åadtjodh åarjelsaemien kultuvrese.
Staten har ansvar for at kulturen er levedyktig og bærekraftig.
Staate dïedtem åtna ihke kultuvre buektehte jieledh jïh lea monnehke.
Når statlige myndigheter nå har tillatt denne storstilte utbyggingen av vindmøller, har de samtidig pålagt den norske stat et enda større ansvar for å sikre at framtidige utbygginger i dette området ikke ytterligere forringer reindriftas livsvilkår, sier Larsen.
Gosse staateles åejvieladtjh daelie leah daam stoerre bigkemem bïegkejårrehtsijstie luhpiedamme, dah leah seamma tïjjen nöörjen staatese aktem enn stuerebe dïedtem vadteme juktie gorredidh båetije bigkemh daennie dajvesne eah båatsoen jieledetsiehkieh enn nåakebe darjoeh, Larsen jeahta.
Ved alle framtidige utbygginger må myndigheter, planleggere og utbyggere legge de folkerettslige betingelsene til grunn.
edtja gåatomelaantine bigkedh båetijen aejkien dellie åejvieladtjh, soejkesjæjjah jïh bigkijh tjuerieh våaroemasse bïejedh dejtie almetjerïekteles krïevenasside.
For å oppfylle dette vil det bety at det må innhentes et samtykke fra reindriftsutøverne før man kan gi tillatelser til nye inngrep.
Juktie dam illedh dah tjuerieh jååhkesjimmiem utnedh båatsoesaemijste åvtelen luhpiedimmieh vedtieh orre darjoemidie.
Dette vil bidra til at man unngår ytterligere nedbygging av viktig beiteland som er en avgjørende forutsetning for opprettholdelse av den sørsamiske reindrifta.
Dellie sæjhta slyöhpedh vielie vihkeles gåatomelaanth bigkemen gaavhtan geahpanieh, mah leah eevre vihkeles juktie åarjelsaemien båatsoem tjåadtjoehtidh.
– Hvis staten ikke lykkes i dette, og ikke makter eller ønsker å stanse nedbyggingen av beitelandet, vil sørsamene i Fosen-området få rett.
– Jis staate ij daejnie lyhkesh, jïh ij åajsoeh jallh sïjhth giehpiedimmiem gåatomelaanteste tjöödtjehtidh, åarjelsaemieh Fovsen-Njaarkesne sijhtieh reaktoem åadtjodh.
Da vil den sårbare sørsamiske kulturen miste sin bærekraft, og staten vil måtte bære ansvaret for utslettelsen av et av de mest truede språkene i verden, sier Larsen.
Dellie dïhte prååsehke åarjelsaemien kultuvre sæjhta sov monnehkevoetem dassedh, jïh staate tjuara dïedtem guedtedh ihke akte dejstie jeenjemes håvhtadamme gielijste veartenisnie lea nåhkehtamme, Larsen jeahta.
For intervju, kontakt sametingspresident Vibeke Larsen, mob. 941 30 116.
Dastegh gihtjehtimmieh gaskesadth saemiedigkiepresidentem, Vibeke Larsen, mob. 941 30 116.
PRM: Gir med den ene handa og tar med den andre
PRM: Aktine gïetine vadta jïh vaalta dejnie mubpine
Torsdag 12. september la regjering frem sitt forslag til statsbudsjettet 2018.
Gålkoen duarstan 12 b. reerenasse sov raeriestimmiem böökti staatebudsjedtese 2018.
Totalt er det satt av 993,6 mill. kroner til samiske formål.
Ållesth 993,6 mill. kråvnah leah lyjkeme saemien åssjelidie.
Av dette er 486 mill. kroner satt av til Sametinget.
Destie 486 mill. kråvnah lyjkeme Saemiedægkan.
- På papiret ser det bra ut, men i realiteten er dette en nedgang.
- Paehpierisnie hijven vååjnoe, men rïektesisnie akte giehpiedimmie.
Bevilgningene dekker ikke lønns- og prisstigningen i Norge, og det er veldig skuffende.
Dåarjoeh eah baalhka- jïh åasalissiehtimmiem Nöörjesne gaptjh, jïh daate joekoen håjnoes.
Dette reiser også spørsmål om Sametinget vil kunne vedlikeholde den drifta vi har i dag.
Daate aaj gyhtjelassem vadta mejtie Saemiedigkie buektehte dam barkoem gorredidh maam daelie dorjebe.
Spesielt er det Kommunal- og moderniseringsdepartementet (KMD) som gir med den ene handa, men tar med den andre, sier rådsmedlem Henrik Olsen, budsjettansvarlig i sametingsrådet.
Joekoen Tjïelte- jïh orrestimmiedepartemeente (TOD) dïhte, mij dejnie aktine gïetine vadta men mubpine vaalta, raerielïhtsege Henrik Olsen jeahta, mij dïedtem åtna budsjedten åvteste saemiedigkieraeresne.
Han viser til at kommunalministeren lover en økning til på 15,5 millioner, samtidig som de reduserer bevilgningene med 10 millioner ved å trekke inn midler som tidligere ble bevilget gjennom Kulturløftet til Stoltenberg II.
Dïhte vuesehte tjïelteministere aktem lissiehtimmiem dåajvohte 15,5 millijovni raajan, seamma tïjjen goh dåarjojde giehpiedieh 10 millijovnigujmie gosse vierhtieh bååstede giesieh mejtie aarebi dåarjoejin Stoltenberg II Kultuvrelutnjemen tjïrrh.
- Likevel er det gledelig at språk, barnehage og læremidler kommer styrket ut av budsjettet.
- Læjhkan sjollehke gïele, maanagïerte jïh learoevierhtieh vielie vierhtieh åadtjoeh budsjedtesne.
Dette kommer imidlertid som øremerkede midler, og det betyr igjen at Sametinget gradvis får mindre handlefrihet og mindre rett til selvbestemmelse, sier Olsen.
Men dah båetieh goh mïerhkeldh vierhtieh, jïh daate vihth sæjhta jiehtedh Saemiedigkie ånnetji ånnetji vaenebe frijjevoetem åådtje jïh vaenebe reaktam jïjtje nænnoestidh, Olsen jeahta
Sametinget hadde store forventinger til at Samien Sijte og Beaivváš skulle komme med i dette budsjettet, og registrerer med stor skuffelse at det ikke er tilfelle.
Saemiedigkien lin stoerre veanhtadimmieh Saemien Sijte jïh Beaivváš edtjin meatan årrodh daennie budsjedtene, jïh lea joekoen håjnoes ihke idtji numhtie sjïdth.
- Dette viser at regjeringa har lite vilje til å realisere de samiske kulturbyggene og vi må få Stortinget på banen her, sier Olsen.
- Daate vuesehte reerenasse onne væljoem åtna dejtie saemien kultuvregåetide saetniedehtedh, jïh mijjieh tjoerebe Stoerredigkiem skreejrehtidh eadtjohke årrodh daesnie, Olsen jeahta.
Sametingsrådet vil også følge opp med Stortinget om bevilgninger til oppstartende arbeid med sannhetskommisjonen.
Saemiedigkieraerie sæjhta aaj guhkiebasse barkedh Stoerredigkine ektine dåarjoej bïjre juktie barkoem aelkedh saetniesvoetekommisjovnine.
For reindriftsnæringa vil det foreslåtte avgiftsfritaket på kjøp av driftsmidler styrke lønnsomheten.
Båatsoen gaavhtan dle dïhte raeriestamme lissiemaaksoelutniestimmie juktie gïehtelimsvierhtieh åestedh sæjhta dïenestem nænnoestehtedh.
- Selv om det ikke berører Sametingets budsjett, så er dette veldig positivt for alle reindriftssamer og næringen, sier Olsen.
- Jalhts daate ij leah akte bielie Saemiedigkien budsjedteste dellie daate joekoen hijven gaajhkide båatsoesaemide jïh jieliemasse, Olsen jeahta..
For intervju kan sametingsråd Henrik Olsen kontaktes. Tlf. 907 75 219
Jis vielie bïevnesh sïjhth gaskesadth saemiedigkieraeriem, tell. 907 75 219
PRM: Gir millionstøtte til utgivelser av samisk musikk og joik
PRM: Millijovnh dåarjojne vadta bæjhkoehtimmide saemien musihkeste jïh vueleste
Sametingsrådet tildeler 1 385 000 kroner til høstens utgivelse av joik og samisk musikk.
Saemiedigkieraerie 1 385 000 kråvnah dåårje tjaktjen bæjhkoehtimmide saemien musihkeste jïh vueleste.
Blant de 11 innvilgede søknadene presenteres det variert og spennende samisk musikk.
Dej 11 ohtsemi gaskem mah dåarjoem åådtjeme lea jeereldihkie jïh gieltege saemien musihke.
I noen av prosjektene går den samiske joiken som en rød tråd gjennom hele prosjektet.
Naakeninie daejstie prosjektijste saemien vuelie goh rööpses laejkie jåhta abpe prosjekten tjïrrh.
Det har ført til et godt samisk musikkår med lyttervennlig og fengende musikk av god kvalitet.
Dan gaavhtan akte hijven saemien musihkejaepie sjïdteme, musihkine hijven kvaliteeteste mïsse murreds goltelidh jïh maam goltelæjjah sijhtieh lyjhkedh.
Dette viser at samisk musikk stadig er i utvikling, og at interessen for både tradisjonell joik og ny musikk er stor.
Daate vuesehte saemien musihke lea ahkedh evtiedimmesne, jïh stoerre ïedtje dovne aerpievuekien vualan jïh orre musihkese.
- I tillegg til søknader om utgivelse av tradisjonell joik, presenterer samiske musikere musikk som vil fenge et stort publikum.
- Lissine dejtie ohtsemidie bæjhkoehtimmien bïjre aerpievuekien vueleste, saemien musihkerh musihkem åehpiedehtieh maam goltelæjjah sijhtieh lyjhkedh.
Ordningen kan være et fint springbrett for samiske artisters mulighet til å nå ut til et større publikum, sier sametingsråd Henrik Olsen.
Öörnege maahta hijven viehkievierhtine årrodh saemien artisti nuepide jienebh goltelæjjah jaksedh, saemiedigkieraerie Henrik Olsen jeahta.
Formålet med tildelingene er å fremme god samisk musikk som er tilgjengelig for mange.
Ulmie joekedimmiejgujmie lea hijven saemien musihkem eevtjedh maam jeenjesh åadtjoeh govledh.
Den søkerbaserte ordningen for utgivelse av joik og samisk musikk er populær, og Sametinget registrerer stor interesse.
Jeenjesh daam ohtsemeöörnegem lyjhkoeh juktie vueliem jïh saemien musihkem bæjhkoehtidh, jïh Saemiedigkie stoerre ïedtjem dååjroe.
Blant annet er debutalbumet til den velkjente trioen KEiiNO tildelt støtte.
Dej gaskem mah dåarjoem åådtjeme lea KEIINO, mij dåarjoem åådtjeme sov voestes albumasse.
Albumet vil være et globalt musikkprosjekt, der det i tillegg til egenkomposisjoner vil gis ut sanger skrevet med andre urfolksartister.
Albume sæjhta veartenevijries musihkeprosjektine årrodh, gusnie lissine jïjtse komposisjovnide aaj laavlomh mejgujmie jeatjah aalkoealmetjeartistigujmie tjaaleme.
Saha Records AS er denne gang tildelt midler til to albumutgivelser, der en utgivelse er et etablert band og en kommer med sin første utgivelse av joik.
Saha Records AS lea daan aejkien vierhtieh åådtjeme göökte albumebæjhkoehtimmide, gusnie akte bæjhkoehtimmie lea akten orkesterasse mij guhkiem gïehtelamme jïh akten joejkijasse mij voestes albuminie båata.
- Den ene, Felgen orkester som presenterer lyttervennlig popjoik av god kvalitet, og det første joikealbumet til Gisle Soleng.
- Dïhte akte lea Felgen orkester mij popjoejkem hijven kvaltiteeteste åehpiedahta jïh mïsse vietseles goltelidh, jïh mubpie lea Gisle Solengen joejkealbume.
En ung joiker som ennå ikke har etablert seg.
Noere joejkije mij aadtjen aalkeme.
Soleng har en god og behagelig stemme som vi med tiden vil høre mye av, avslutter sametingsråd Henrik Olsen.
Solengen lea hijven jïh njaelkie gïele mestie sïjhtebe jïjnjem govledh, saemiedigkieraerie Henrik Olsen minngemosth jeahta.
Neste søknadsfrist på tilskuddsordningen Utgivelse av joik og samisk musikk er 1. april 2020.
Mubpie ohtsememierie dåarjoeöörnegese Bæjhkoehtimmie vueleste jïh saemien musihkeste lea voerhtjen 1.b. 2020.
For spørsmål og intervju, kontakt sametingsråd Henrik Olsen, tlf +47 907 75 219
Jis dov leah gyhtjelassh jïh gihtjehtimmiem sïjhth, gaskesadth saemiedigkieraeriem Henrik Olsen, tell. +47 907 75 219
PRM: Gir støtte til språktiltak i forbindelse med urfolksspråkåret
PRM: Dåarjoe gïeleråajvarimmide aalkoealmetjegïelejaepien sjïekenisnie
Sametingsrådet gir nesten 800.000 kroner i støtte til diverse språktiltak i forbindelse med markering av FNs internasjonale år for urfolksspråk 2019.
Saemiedigkieraerie mahte 800.000 kråvnah dåarjojne vadta ovmessie gïeleråajvarimmide mïerhkesjimmien sjïekenisnie EN:n gaskenasjonaale jaepeste aalkoealmetjegïelide 2019.
Sametingspresident Aili Keskitalo er glad for at de samiske språkene synliggjøres på mange ulike vis.
Saemiedigkiepresidente Aili Keskitalo lea aavone saemien gïelh våajnoes dorjesuvvieh joekehtslaakan.
– Språkene våre er blant våre viktigste identitetsmarkører og en viktig kulturbærer.
– Mijjen gïelh leah mijjen vihkielommes identiteetevæhtaj gaskem jïh vihkeles kultuvreguedtije.
Jeg gleder meg over at mange allerede har tatt initiativ til å synliggjøre og å fremme de samiske språkene, sier sametingspresident Aili Keskitalo.
Manne aavodem jeenjesh joe skraejriem vaalteme saemien gïelh våajnoes darjodh jïh gïelide eevtjedh, saemiedigkiepresidente Aili Keskitalo jeahta.
Sametinget har hittil bevilget 774 000 kroner av en pott på 1,1 millioner kroner øremerket tiltak som synliggjør de samiske språkene i forbindelse med IYIL 2019.
Saemiedigkie lea daan raajan 774 000 kråvnah dåårjeme 1,1 millijovnh kråvnijste mah edtjieh sjïerelaakan råajvarimmide juhtedh mah saemien gïelh våajnoes darjoeh gïelejaepien sjïekenisnie IYIL 2019.
Her er bevilgningene fra Sametingsrådet:
Daesnie dåarjoeh Saemiedigkieraereste:
Kvænangen kommune får 30.000 kroner i støtte til prosjektet Bli kjent med språket.
Kvænangen tjïelte 30 000 kråvnah dåarjojne åådtje prosjektese Gïeline åahpenidh.
Prosjektet skal synliggjøre samisk skriftlig, muntlig og visuelt, og skape nye språkarenaer.
Prosjekte edtja saemien tjaaleldh, njaalmeldh jïh visuellelaakan våajnoes darjodh, jïh orre gïeleareenah sjugniedidh.
Kommunen vil blant annet synliggjøre samisk i nærbutikken og kommunenes offentlige bygg ved skilting.
Tjïelte sæjhta gaskem jeatjah saemien våajnoes darjodh lïhkes bovresne jïh tjïelten byögkeles gåetine tsïeglesjimmien tjïrrh.
Prosjektet skal også få ungdommer til å bruke språket i andre arenaer enn på skolen, blant annet ved å arrangere aktivitetskveld for ungdom.
Prosjekte edtja aaj noeride skreejrehtidh gïelem nuhtjedh jeatjah sijjine goh skuvlesne, gaskem jeatjah darjomeiehkedem noeride öörnedidh.
Sameforeningen i Alta Álttá sámiid searvi får 132.000 kroner i støtte til et prosjekt som skal belyse Alta-aksjonen for 40 år siden.
Saemiesiebrie Altesne Álttá sámiid searvi 132.000 kråvnah dåarjojne åådtje akten prosjektese mij edtja tjoevkesem bïejedh Alta-aksjovnese 40 jaepiej juassah.
I prosjektet er det fokus på språk, historie og duodji.
Prosjektesne gïele, histovrije jïh duedtie leah jarngesne.
Det blir lagt opp til guidet busstur til Null-punktet i Stilla, punktet der demonstranter for 40 år siden lenket seg fast i protest mot demming av Alta-Kautokeino vassdraget.
Soejkesje lea bussine mïnnedh gaajdine Null-punktesne sijjesne Stilla, desnie gusnie gïrrijh 40 jaepiej juassah jïjtjemse lïenghkine vïedteldin juktie deepmesjimmien vööste gïrredh Alta-Guovdageaidnu-jeanoste.
Etter bussturen blir det forelesning på Álttá Siida, med påfølgende debatt.
Bussetuvren mænngan håalome sjædta Álttá Siidesne jïh digkiedimmie dan mænngan.
Det blir også duodji-LAN fra fredag til søndag som et frittstående arrangement etterpå, og der skal samisk språk og duodji stå sentralt.
Mænngan aaj duedtie-LAN sjædta bearjadahken raejeste aejlegen raajan goh jïjtjeraarehke öörnedimmie, jïh desnie saemien jïh duedtie edtjieh jarngesne årrodh.
Wikimedia Norge får 200.000 kroner i støtte til prosjektet Samiske digitale språkarenaer.
Wikimedia Norge 200.000 kråvnah dåarjojne åådtje prosjektese Saemien digitaale gïeleareenah.
De vil utvikle en pilot for et undervisningsopplegg for Wikipedia-redigering på samiske språk.
Dah sijhtieh pilovtem akten ööhpehtimmiesoejkesjasse Wikipedia-redigeradæmman evtiedidh saemien gïeline.
Arbeidet med denne piloten omfatter å utarbeide en prosjektside på Wikipedia, gjøre oversettelser og å utvikle undervisningsmateriell.
Barkoe daejnie pilovtine lea prosjektesæjroem darjodh Wikipediesne, jarkoestimmieh darjodh jïh ööhpehtimmiematerijellem evtiedidh.
Wikimedia Norge har et samarbeid med Samisk høgskole og Universitetet i Tromsø.
Wikimedia Nöörje Saemien jïlleskuvline jïh Universiteetine Romsesne laavenjostoe.
Det ferdige resultatet fra gjennomført pilot for et undervisningsopplegg blir blant annet nye og forbedrede artikler skrevet på Wikipedia på nordsamisk.
Gaervies illedahke dehtie tjïrrehtamme pilovteprosjekteste gaskem jeatjah orre jïh bueriedamme artihkelh sjædta tjaalasovveme Wikipediesne noerhtesaemien gïelesne.
Hattfjelldal kommune får 150.000 kroner i støtte til språktiltak under samisk språkuke i oktober 2019.
Aarborten tjïelte 150 000 kråvnah dåarjojne åådtje gïeleråajvarimmide saemien gïelevåhkosne golken 2019.
Det vil bli en hel uke med språkstyrking for barn og voksne, og alle aktiviteter skal bades i sør- og nordsamisk språk.
Dellie akte abpe våhkoe sjædta gïeledåarjojne maanide jïh geerve almetjidie, jïh dellie gaajhkh darjomh edtjieh åarjel- jïh noerhtesaemien gïeline laavkodh.
De skal blant annet arrangere flere forskjellige workshop for barn og ungdom, blant annet innen teater, graffiti og dans.
Dah edtjieh gaskem jeatjah jienebh ovmessie barkoetjåanghkoeh öörnedidh maanide jïh noeride, gaskem jeatjah teateren, graffitin jïh daanhtsoen sisnjeli.
De skal også arrangere konsert og samtale om språk og identitet med en samisk artist.
Dah edtjieh aaj konsertem öörnedidh jïh gïelen jïh identiteeten bïjre soptsestidh aktine saemien artistine.
Ellers er det planlagt minnesseminar og utstilling over Gustav Kappfjell og Anna Jakobsens arbeid med å bevare og løfte opp sørsamisk språk, og konsert med deres livsverk.
Dah aaj mojhteseseminaarem jïh vuasahtallemem Gaebpien Gåstan / Gustav Kappfjell jïh Jaahkenelkien Aannan /Anna Jakobsen barkoen bïjre soejkesjamme, mah åarjelsaemien gïelem vaarjelin jïh bæjjese lutnjin, jïh konsertem soejkesjamme dej jieledebarkoejgujmie.
Det er hittil bevilget 262.000 kroner til de samiske språksentrene som har planlagt aktiviteter i språkuka, og sentrene har hver fått opptil 30.000 kr i aktivitetstilskudd:
Daan raajan 262.000 kråvnah saemien gïelejarngide dåårjeme mah leah darjomh soejkesjamme gïelevåhkoen, jïh jarngh leah fïereguhte 30.000 kråvnaj raajan åådtjeme darjomedåarjojne.
Sámi giella- ja kulturguovddáš – Porsáŋgu/Porsanger
Sámi giella- ja kulturguovddáš – Porsáŋgu/Porsanger
Giellasiida – Gáivuotna/Kåfjord
Giellasiida – Gáivuotna/Kåfjord
Várdobáiki sámi guovddáš – Evenašši/Evenes
Várdobáiki sámi guovddáš – Evenašši/Evenes
Deanu giellagáddi – Deatnu/Tana
Deanu giellagáddi – Deatnu/Tana
Aajege - Saemien gieke- jih maahtoejarnge – Röörose/Røros
Aajege - Saemien gïele- jïh maahtoejarnge – Röörose/Røros
Ástávuona giellagoahtie – Loabát/Lavangen
Ástávuona giellagoahtie – Loabát/Lavangen
Gïelem nastedh – Snåase/Snåsa
Gïelem nastedh – Snåase/Snåsa
Storfjord språksenter – Omasvuotna/ Storfjord
Storfjord språksenter – Omasvuotna/ Storfjord
Gïeleaernie – Raarvihke/Røyrvik
Gïeleaernie – Raarvihke/Røyrvik
Samisk språkuke
Saemien gïelevåhkoe
Samisk språkuke, som arrangeres 21.- 27. oktober 2019 i hele landet, er Sametingets hovedmarkering av FNs internasjonale år for urfolksspråk.
Saemien gïelevåhkoe, mij öörnesåvva golken 21.- 27.b. 2019 abpe laantesne, lea Saemiedigkien åejviemïerhkesjimmie EN:n gaskenasjonaale jaepeste aalkoealmetjegïelide.
Nettopp denne uka skal de samiske språkene høres og synes over alt.
Raaktan daan våhkoen saemien gïelh edtjieh govledh jïh vååjnedh gaajhkem lehkiem.
Sametingspresident Aili Keskitalo oppfordrer alle til å delta på samisk språkuke.
Saemiedigkiepresidente Aili Keskitalo gaajhkesidie haasta meatan årrodh saemien gïelevåhkosne.
– Jeg håper at alle blir med på å markere og delta på arrangement i forbindelse med samisk språkuke, og slik bidra til at språkuka blir det språkløftet samiske språk trenger, sier Keskitalo.
– Manne gegkestem gaajhkesh dovnesh sijhtieh meatan årrodh mïerhkesjidh jïh meatan årrodh öörnedimmine saemien gïelevåhkoen sjïekenisnie, jïh naemhtie viehkiehtidh guktie gïelevåhkoe dïhte gïelelutnjeme sjædta maam saemien gïelh daarpesjieh, Keskitalo jeahta.
For spørsmål eller intervju, kontakt sametingspresident Aili Keskitalo, mob. +47 971 29 305.
Jis dov lea gyhtjelassh jallh gihtjehtimmiem sïjhth, gaskesadth saemiedigkiepresidentem Aili Keskitalo, mob. +47 971 29 305.
PRM: Gir støtte til ungdomslitteratur
PRM: Dåarjoem vadta noerelidteratuvrese
To helt ferske forfattere har fått støtte fra Sametinget til bøker for ungdom.
Göökte eevre fïerske tjaelijh leah dåarjoem åådtjeme Saemiedigkeste noeregærjide.
Sametingsrådet har tildelt støtte til samisk litteraturutgivelser for i år.
Saemiedigkieraerie lea dåarjoem joekedamme saemien lidteratuvrebæjhkoehtimmide daan jaepien.
Det var kommet inn nærmere 100 søknader med en samlet søknadssum på ca. 25 millioner kroner.
Mahte 100 ohtsemh lin sïjse båateme aktine tjåenghkies ohtsemesummine medtie 25 millijovnh kråvnine.
I år var det satt av rundt 6 millioner kr. til samisk litteratur.
Daan jaepien lij ovrehte 6 millijovnh kråvnah lyjkeme saemien lidteratuvrese.
– Det har lenge vært etterspørsel etter ungdomslitteratur på samisk, så i år har vi valgt å prioritere dette.
– Guhkiem noerelidteratuvren mietie gihtjeme saemien gïelesne, guktie daan jaepien libie veeljeme dam prioriteradidh.
Blant annet er det i år to helt ferske forfattere som har fått innvilget støtte til sine manus.
Dej ohtsiji gaskem dle daan jaepien göökte eevre fïerske tjaelijh mah dåarjoem åådtjeme sijjen maanusidie.
Begge har deltatt på forfatterstudiet, forteller rådsmedlem Mariann Wollmann Magga.
Gåabpatjahkh lægan meatan orreme tjaelijestudijisnie, raerielïhtsege Mariann Wollmann Magga soptseste.
Saia Stueng har deltatt på forfatterstudiet i regi av Sametinget og Sámi Dáiddaráđđi/Sámi girjiečálli Searvi.
Saia Stueng lea meatan orreme tjaelijestudijisnie maam Saemiedigkie jïh Sámi Dáiddaráđđi/Sámi girjiečálli Searvi öörneme.
Hun portretterer en ung jente og hennes opplevelser mens hun går på videregående skole.
Dïhte tjaala akten noere nïejten bïjre jïh altese dååjresi bïjre mearan jåarhkeskuvlesne vaadtsa.