pere/sami_parallel huggingface dataset:
Sametinget har invitert regjeringen med i arbeidet med å se på reindriftsloven på ny, fra et samisk perspektiv.
Saemiedigkie lea reerenassem bööredamme meatan årrodh barkosne båatsoelaakem orresistie vuartasjidh, aktede saemien perspektijveste.
Vi har i samarbeid med Norske Reindriftsamers Landsforbund etablert et lovutvalg som skal komme med forslag til endringer av reindriftsloven, slik at loven har støtte og legitimitet i det samiske samfunnet.
Mijjieh libie Nöörjen Båatsoesaemiej Rijhkesiebrine ektine aktem laakemoenehtsem tseegkeme mij edtja raeriestimmiejgujmie båetedh jarkelimmiej bïjre båatsoelaakeste, guktie laake dåarjoem jïh legitimiteetem åtna saemien siebriedahkesne.
Vår invitasjon til et fellesarbeid med de lovendringer som ønskes står fortsatt åpen og er en mye bedre fremgangsmåte enn å bruke makta uten tanke for den avmakt dette genererer for fremtiden.
Mijjen bööredimmie akten ektie barkose dej vaajteles laakejarkelimmiej bïjre lea annje ræhpas, jïh lea akte sagke buerebe vuekie goh faamoem nuhtjedh bielelen måjhtelidh dam faamohtsvoetem daate båetijen aajkan sjugnede.
Universitetene i nord i front med unike studietilbud
Universiteeth noerhtene njueniehkisnie sjïere studijefaalenassigujmie
En samisk sykepleierutdanning og samiske lærerutdanninger gir de to nordligste universitetene en enda sterkere regional profil og relevans, skriver sametingsråd Mikkel Eskil Mikkelsen i denne kronikken.
Saemien skïemtjesåjhtereööhpehtimmie jïh saemien lohkehtæjjaööhpehtimmieh aktem sagke nænnoesåbpoe regijonaale profijlem jïh relevansem dejtie göökte noerhtemes universiteetide vedtieh, saemiedigkieraerie Mikkel Eskil Mikkelsen daennie kronihkesne tjaala.
De to nordligste universitetene har satt i gang eller er i gang med planlegging av samiske studier.
Doh göökte noerhtemes universiteeth leah saemien studijigujmie nïerhkeme jallh leah aalkeme saemien studijh soejkesjidh.
Nord Universitet er godt i gang med lulesamisk og sørsamisk grunnskolelærerutdanning, og en samisk arbeidsplassbasert barnehagelærerutdanning står på trappene.
Noerhte universiteete julevsaemien jïh åarjelsaemien maadthskuvlelohkehtæjjaööhpehtimmiem tjïrrehteminie daelie, jïh varke akte maanagïertelohkehtæjjaööhpehtimmie barkoesijjesne edtja aelkedh.
Universitetet i Tromsø og Samisk Høgskole er i gang med planleggingen av en samisk sykepleierutdanning.
Universiteete Romsesne jïh Saemien Jïlleskuvle lea aalkeme saemien skïemtjesåjhtereööhpehtimmiem soejkesjidh.
Det er lange steg som nå blir tatt for å møte store og sentrale samiske samfunnsutfordringer.
Daelie guhkies sïllh vaaltasuvvieh juktie doh stoerre jïh vihkeles saemien siebriedahkehaestemh dåastodh.
Vi står midt i en alvorlig mangel på lærere med samisk språkkompetanse både til skolene og barnehagene.
Mijjieh joekoen gellie lohkehtæjjah saemien gïelemaahtojne fååtesibie dovne skuvlide jïh maanagïertide.
Sametinget får daglig tilbakemeldinger fra barnehager og skoler som har utfordringer knyttet til rekruttering av samisk lærerkompetanse.
Saemiedigkie biejjieladtje bïevnesh maanagïertijste jïh skuvlijste åådtje mah haestemh utnieh lohkehtæjjah dåårrehtidh saemien lohkehtæjjamaahtojne.
Dette er akutte utfordringer vårt samfunn står i, men i et lengre perspektiv er løsningene på plass.
Daate lea praaretje haestemh mejtie mijjen siebriedahke åtna, men aktene guhkiebasse perspektijvesne raerieh gååvnesieh.
Derfor er det godt å se at Nord Universitet lykkes i sin satsing med både studiested i Bodø og Levanger for de samiske grunnskolelærerutdanningene.
Dan åvteste hijven vuejnedh Noerhte Universiteete lea lyhkesamme dej saemien lohkehtæjjaööhpehtimmiejgujmie dovne studijesijjesne Bådåddjo jïh Lievenge.
Her har fusjonen fra 2016 vært sentral for å kunne gjennomføre og starte et slikt studie, og det har ført til en positiv utvikling av Nord Universitets regionale forankring i sør- og lulesamisk område.
Daesnie fusjovne jaepeste 2016 vihkeles orreme juktie maehtedh tjïrrehtidh jïh aelkedh aktem dagkeres studijem, jïh destie Noerhte Universiteete aktem hijven evtiedimmiem åådtjeme sov regijonaale tsåeptseste åarjel- jïh julevsaemien dajvesne.
Opprettelsen av en samisk sykepleierutdanning fra UiT og Samisk høgskole er like viktig.
Aktem saemien skïemtjesåjhtereööhpehtimmiem UiT:sne jïh Saemien jïlleskuvlesne tseegkedh lea seamma vihkeles.
Legg merke til at det ikke er en sykepleierutdanning med litt samisk innhold, men en samisk sykepleierutdanning.
Vïhtesjh daate ij leah ajve akte skïemtjesåjhtereööhpehtimmie ohtje saemien sisveginie, men akte saemien skïemtjesåjhtereööhpehtimmie.
Dette tilbudet er et bidrag til det store nasjonale behovet for sykepleiere, men har i tillegg en helsamisk dimensjon med rekrutteringsmuligheter fra samisk side av Sverige og Finland.
Daate faalenasse akte dåarjoe dan stoerre nasjonaale daerpiesvoetese skïemtjesåjhteridie, men lissine aktem abpesaemien dimensjovnem åtna dåårrehtimmienuepiejgujmie saemien bieleste Sveerjesne jïh Såevmesne.
Samtidig er den samiske sykepleierutdanningen en erkjennelse av prinsippet om at den samiske befolkningen har krav på likeverdige helsetjenester og svarer til behovene som den den samiske befolkningen har i møte med helsevesenet.
Seamma tïjjen dïhte saemien skïemtjesåjhtereööhpehtimmie akte byjhkesjimmie dehtie prinsihpeste mij jeahta saemien årrojh krïevenassem utnieh seammavyörtegs healsoedïenesjh utnedh jïh lea vaestiedasse dejtie daerpiesvoetide mejtie saemien årrojh healsoesuerkesne utnieh.
Dette er tre sentrale samiske utdanningsinstitusjoner som sammen møter store samisk samfunnsbehov.
Daate lea golme vihkeles saemien ööhpehtimmieinstitusjovnh mah ektesne stoerre saemien siebriedahkedaerpiesvoeth dåastoeh.
Utdanningsinstitusjonene utvikler nå sin profil og gjør seg relevant med egenartede studier, som vil generere særlig kompetanse på områder internasjonalt.
Ööhpehtimmieinstitusjovnh daelie sijjen profijlem evtiedieh jïh jïjtjemse sjyöhtehke darjoeh sjïere studijigujmie, mah joekoen sijhtieh maahtoem eevtjedh gaskenasjonaale suerkine.
Sametinget ønsker å samarbeide med utdanningsinstitusjonene for å videreutvikle og jobbe fram flere samiske studier.
Saemiedigkie sæjhta ööhpehtimmieinstitusjovnigujmie laavenjostedh saemien studijh guhkiebasse evtiedidh jïh jienebh saemien studijh buektiehtidh.
Vi vil være en pådriver for at etablerte strukturer, lovverk og forskrifter ikke skal stå som hinder for at samiske samfunnsbehov skal løses.
Mijjieh sïjhtebe tsevtsiedæjjine årrodh juktie tseegkeme struktuvrh, laakh jïh mieriedimmieh eah edtjh heaptojne årrodh olles saemien siebriedahkedaerpiesvoeth loetesovvh.
Vi skal ta vår del av ansvaret med rekruttering til studiene med stipendordninger og aktiv rekruttering av elever i videregående skoler.
Mijjieh edtjebe mijjen bieliem dåårrehtimmiedïedteste vaeltedh studiji åvteste stipendeöörnegigujmie jïh eadtjohke dåårrehtimmine learoehkijstie jåarhkeskuvline.
Som sametingsråd berømmer jeg et godt og solid arbeid fra institusjonenes side.
Goh saemiedigkieraerie manne daejtie institusjovnide garmerdem mah aktem hijven jïh nænnoes barkoem dorjeme.
Jeg ser med glede på det samarbeidet som etablerer seg mellom de tre institusjonene, og venter i spenning på de neste samiske utdanningene som vil komme på plass.
Manne aavojne vuartesjem dan laavenjostose mij tseegkesåvva dej golme institusjovni gaskem, jïh gieltegsvoetine vuartam dejtie minngebe saemien ööhpehtimmide mah sijhtieh båetedh.
Samtidig vil også Sametinget følge opp initiativet fra utdanningsinstitusjonene med å foreslå fast samisk representasjon i styrene til universitetene.
Seamma tïjjen Saemiedigkie aaj sæjhta skraejriem bæjjese vaeltedh ööhpehtimmieinstitusjovnijste mah aktem staeries saemien representasjovnem raeriestieh universiteeti ståvrojne.
Det befester universitetenes plassering regionalt og tydeliggjør universitetenes nedslagsfelt.
Daate universiteeti regijonaale sijjiem vihteste, jïh universiteeti gïehtelimsdajvem tjyölkehkåbpoe dorje.
Vi trenger slike institusjoner og vi trenger deres vilje for å møte samiske samfunnsbehov.
Mijjieh dagkerh institusjovnh daarpesjibie, jïh mijjieh dej væljoem daarpesjibie juktie saemien siebriedahkedaerpiesvoeth dåastodh.
Avdelingslederen er direkte underlagt rådmannen og inngår i rådmannens ledergruppe.
Goevteseåvtehke lea raerieålman nuelesne jïh raerieålman åvtehkedåehkesne.
Nærmere opplysninger gis av rådmannen, tlf 74 33 63 02/48 04 13 30 og
Jïjnjebe bïevnesh raerieålmeste åadtjah, tel. 74 33 63 02/48 04 13 30 jallh goevteseåvtehkistie tel. 7433 6309
Søknadsfrist: 18.10.2013
Minngemes syøkemebiejjie: 18.10.2013
Tiltredelse: November 2013
Aalkoe: gålkoen 2013
Kulturkunnskap i rusomsorgen er viktig / Sosial / Helse og sosial / Forsiden - Sametinget
Kultuvredaajroe lea vihkeles geeruvevoetehoksesne / Sosijaale / Healsoe jïh sosijaale / Saemiedigkie - Sametinget
Kulturkunnskap i rusomsorgen er viktig
Kultuvredaajroe lea vihkeles geeruvevoetehoksesne
Regjeringen og støttepartiene invitert tirsdag 26.mai til dialogmøte om opptrappingsplan for rus, der Sametingsrådet deltok med innspill.
Reerenasse jïh dåarjoekrirrieh akten råårestallemetjåanghkose bööredin dæjstan suehpeden 26.b. akten lissiehtahkesoejkesjen bïjre geeruvevoetese, gusnie Saemiedigkieraerie lij stïeresne jïh håaloeji.
Rådsmedlem Henrik Olsen trakk i sitt innspill fram viktigheten av god kulturkompetanse i både forebygging og behandling.
Raerielïhtsege Henrik Olsen sov håalemisnie jeehti ihke vihkeles hijven kultuvremaahtoem utnedh dovne heerredimmesne jïh båehtjierdimmesne.
- Det er svært viktig at man har god kulturkompetanse når forebyggings- og behandlingstilbud skal utvikles, sier rådsmedlem Henrik Olsen.
- Joekoen vihkeles hijven kultuvremaahtoem utnedh gosse edtja heerredimmie- jïh båehtjierdimmiefaalenassem evtiedidh, raerielïhtsege Henrik Olsen jeahta.
Han peker videre på at forskning viser at en sterk samisk identitet hos ungdom virker beskyttende mot misbruk av rus.
Dïhte aaj tjïerteste dotkeme vuesehte akte nænnoes saemien identiteete noeri luvnie båastoeh geeruvevoeteåtnoen vööste vaarjele.
- Vi har kunnskap om at samiske unge drikker mindre enn majoritetsbefolkningen, men på mange andre områder har vi for lite kunnskap om samiske unge og voksnes bruk av ulike typer rusmidler.
- Mijjieh daejrebe saemien noerh vaenebe juvkieh goh jienebelåhkoen årrojh, men gelline suerkine mijjen fer vaenie daajroe saemien noeri jïh geerve almetji åtnoen bïjre ovmessie såarhts geeruvevoetevierhtijste.
SANKS (Samisk nasjonalt kompetansesenter - psykisk helsevern og rus) har et godt tilbud tilpasset den samiske befolkningens språk- og kulturbakgrunn.
SANKS (Saemien nasjovnaale maahtoejarnge - psykiske healsoevaarjelimmie jïh geeruvevoete) aktem hijven faalenassem åtna mij lea sjïehtedamme saemien årroji gïele- jïh kultuvremaadtose.
Det er imidlertid viktig at de som henviser pasientene har kunnskap om at SANKS finnes og hvor viktig deres kompetanse er.
Læjhkan vihkeles dah mah skïemtjijidie guhkiebasse seedtieh daajroem utnieh SANKS gååvnese jïh man vihkeles dej maahtoe lea.
Dette var et av forholdene sametingsrådet minnet regjeringen om.
Daate lij akte dejstie tsiehkijste maam saemiedigkieraerie reerenassem måjhtajehti.
- Et område vi har liten kunnskap om er også hvilken betydning fornorskninga og stigmatisering har hatt for den samiske befolkningen.
- Akte suerkie man bïjre vaenie daajroem utnebe lea guktie daaroedehteme jïh stigmatiseradimmie leah saemien årrojh tsevtseme.
Samene er bærere av traumer som påvirker vår psykiske helse og dette trengs det kunnskap om, påpeker sametingsråd Henrik Olsen.
Saemieh vaejvieh kråahpesne utnieh mah mijjen psykiske healsoem tsevtsieh jïh dan bïjre lea daerpies daajroem utnedh, saemiedigkieraerie Henrik Olsen tjïerteste.
Regjeringa vil lansere opptrappingsplanene i løpet av høsten.
Reerenasse sæjhta lissiehtahkesoejkesjidie bæjhkoehtidh daan tjaktjen.
Kulturliv / Forsiden - Sametinget
Kultuvrejieleme / Saemiedigkie - Sametinget
Kulturliv
Kultuvrejieleme
Et allsidig kulturliv styrker samisk samhørighet og identitet, og bidrar til levende lokalsamfunn der folk vil bo.
Akte gellielaaketje kultuvrejielede saemien ektievoetem jïh identitetem veaksahkåbpoe dorje, jïh viehkehte guktie dah voenges siebriedahkh jielije sjidtieh, gusnie almetjh sijhtieh årrodh.
Kulturaktiviteter spiller derfor en viktig rolle i det samiske samfunnet, også for bosettingen.
Kultuvredarjomh dannasinie aktem vihkeles råållam utnieh dennie saemien siebriedahkesne, aaj veasomen gaavhtan.
Samisk kulturutøvelse er med på å skape tilhørighet, trivsel og livskvalitet, i tillegg til kulturbaserte arbeidsplasser.
Saemien kultuvrejielede viehkiehteminie ektiedimmiem, murriedimmiem jïh jieledekvaliteetem sjugniedidh, lissine aaj barkoesijjieh kultuvren sisnjelen.
Medier
Meedijah
Idrett
Gaarsjelimmie
Kunst- og kulturutøvelse
Kåanste- jïh kultuvrebarkoe
Å være den fremste premissgiveren for utviklingen av samisk kunst og kultur
Dïhte uvtemes premissevedtijinie årrodh juktie saemien kåanstem jïh kultuvrem evtiedidh
At alle skal få ta del i samisk kultur der de bor
Gaajhkesh edtjieh saemien kultuvrem dååjredh desnie gusnie årroeh
Å legge til rette for at vi har et levende og mangfoldig samisk kulturliv av god kvalitet
Sjïehteladtedh ihke mijjieh aktem jielije jïh gellielaaketje saemien kultuvrejieledem utnebe hijven kvaliteeteste
Å utvikle, og bevare samisk kunst- og kulturliv ved å bidra til faglig dyktige og aktive samiske møteplasser, kulturinstitusjoner og museer
Saemien kåanste- jïh kultuvrejieledem evtiedidh jïh gorredidh, faageles maehteles jïh eadtjohke saemien tjåanghkoesijjiejgujmie, kultuvreinstitusjovnigujmie jïh museumigujmie
Økt sysselsetting som følge av samisk kunst- og kulturbasert næring
Lissiehtamme fasseldimmie saemien kåanste- jïh kultuvrejieliemasse
Sametingets hovedoppgave i kulturpolitikken er å legge til rette for samisk kunst- og kulturaktivitet og utviklingen av denne.
Saemiedigkien åejviebarkoe kultuvrepolitihkesne lea saemien kåanste- jïh kultuvredarjoemasse sjïehteladtedh jïh dam evtiedidh.
Det samiske samfunn er ennå inne i samfunnsbyggende fase, der basisområder innenfor kultur og språk har vært prioritert og fortsatt må prioriteres.
Saemien siebriedahke lea annje aktene boelhkesne gusnie siebriedahkem bigkeminie, gusnie åejviesuerkieh kultuvren jïh gïelen sisnjeli leah prijoriteradamme orreme, jïh annje tjuara prijoriterdamme sjïdtedh.
Dette fordrer en kraftig innsats av det samiske samfunnet selv, de samiske institusjonene, Sametinget og statlige myndigheter.
Daate aktem stoerre barkoem kreava dehtie saemien siebriedahkeste jïjtje, saemien instusjovnijste, Saemiedigkeste jïh staaten åejvieladtjijste.
Sametinget ser det som sitt ansvar å ta vare på og utvikle det initiativet og den aktiviteten som den samiske befolkningen står for og vil være den viktigste premissleverandøren i denne prosessen.
Saemiedigkie vuajna goh sov dïedte skraejriem jïh darjoemidie vaarjelidh jïh evtiedidh, mejtie saemien årrojh buektieh, jïh sæjhta dïhte vihkielommes premissedeallahtæjjine årrodh daennie prosessesne.
Statlige myndigheter innehar likevel det overordnede ansvar for å legge forholdene til rette slik at det samiske samfunn selv får mulighet til å videreutvikle sin samfunnsbygging.
Staaten åejvieladtjh læjhkan dam bijjemes dïedtem utnieh sjïehteladtedh guktie saemien siebriedahke jïjtje nuepiem åådtje sov siebriedahkebigkemem vijriesåbpoe evtiedidh.
Regionale og lokale myndigheter har også et ansvar til å bidra til felles utviking av samisk kunst, kulturliv og samiske institusjoner.
Regijovnaale jïh voenges åejvieladtjh aaj aktem dïedtem utnieh saemien kåanstem, kultuvrejieledem jïh saemien institusjovnh ektesne evtiedidh.
Sametinget arbeider for at alle skal ha mulighet til å oppleve samisk kunst og kultur.
Saemiedigkie sæjhta gaajhkesh edtjieh nuepiem utnedh saemien kåanstem jïh kultuvrem dååjredh.
Vi er stolt over vår historie, vår kulturarv og vår kunst og kultur.
Mijjieh mijjen histovrijem, mijjen kultuvreaerpiem jïh mijjen kåanstem jïh kultuvrem garmerdibie.
Vi vil legge til rette for et levende og mangfoldig kunst- og kulturliv av god kvalitet som skapes, utøves, formidles og oppleves og som er tilgjengelig for alle.
Mijjieh sïjhtebe sjïehteladtedh akten jielije jïh gellielaaketje kåanste- jïh kultuvrejieliedasse hijven kvaliteeteste mij sjugniesåvva, dorjesåvva, vuesiehtamme jïh dååjreme sjædta, jïh maam gaajhkesh maehtieh dååjredh.
Samiske kunstnere og kulturutøvere skal kunne leve av sin virksomhet.
Saemien tjiehpiedæjjah jïh kultuvrebarkijh edtjieh maehtedh sov barkoste veasodh.
De samiske institusjonene er våre viktigste arenaer for å formidle samisk kunst og kultur.
Dah saemien institusjovnh leah mijjen vihkielommes sijjieh juktie saemien kåanstem jïh kultuvrem vuesiehtidh.
De gir kulturarbeidsplasser i samiske samfunn og er viktige aktører i utviklingen av samisk kunst og kultur.
Dah kultuvrebarkoesijjieh saemien siebriedahkine vedtieh, jïh leah vihkeles aktöörh saemien kåanste- jïh kultuvreevtiedimmeste.
Kulturminner / Miljø, areal og kulturvern / Forsiden - Sametinget
Kultuvremojhtesh / Byjrese, areale jïh kultuvrevarjelimmie / Saemiedigkie - Sametinget
Kulturminner
Kultuvremojhtesh
Sametinget har siden 2001 vært forvaltningsmyndighet for samiske kulturminner i hele Norge.
Saemiedigkie lea reeremeåejvieladtjine orreme saemien kultuvremojhtesi åvteste abpe Nöörjesne mænngan 2001.
Samiske kulturminner opptrer i dagens samiske bosettingsområder, fra Hedmark i sør til Finnmark i nord.
Saemien kultuvremojhtesh leah gaavnoes daan beajjetje saemien årromedajvine, Hedmaarhken luvhtie åarjene, Finnmaarhken gåajkoe noerhtene.
I tidligere tid har grensene for samisk bosetting og bruk strukket seg lenger mot sør og vest.
Aarebi dah saemieh årroejin jïh dajvh nåhtadin vielie åarjebe jïh jilliebasse.
Vi finner samiske kulturminner også her.
Mijjieh saemien kultuvremojhtesh aaj daesnie gaavnebe.
Formidling av samisk krigshistorie, kartlegging av samiske kulturspor i furu...
Vuesiehtimmie saemien dåaroehistovrijistie, goerehtalleme saemien kultuvregï...
Hva er samiske kulturminner?
Mij lea saemien kultuvremojhtesh?
Kulturminner defineres i kulturminneloven som ”alle spor etter menneskelig virksomhet i vårt fysiske miljø, herunder lokaliteter det knytter seg historiske hendelser, tro eller tradisjon til”.
Kultuvremojhteselaaken mietie dle kultuvremojhtesh «gaajhkh gïejh almetji darjoemijstie mijjen fysiske byjresisnie, daan nuelesne sijjieh gusnie histovrijen heannadimmieh orreme, jallh leah jaahkose jallh aerpievuakan ektiedamme.
Med kulturmiljøer menes områder hvor kulturminner inngår som del av en større helhet eller sammenheng.
Kultuvrebyjresh leah dajvh gusnie kultuvremojhtesh leah akte bielie aktede stuerebe elliesvoeteste jallh ektiedimmeste.
Det kan være en reindriftssamisk gamme- eller teltboplass og gjerdeplass, et fangstanlegg med fangstgroper, skyteskjul og kjøttgjemmer, et sjøsamisk bruk med bolighus, naust og sjøbu, eller et vann med gravholmer og offerplasser.
Maahta akte båatsoesaemien gåetie-jallh låavthgåetiesijjie jallh giedtieaevjie årrodh, vijremesvaalkh, vuetjemesijjieh jïh bearkoevåarhkoeh, akte mearoesaemien sijjie gåetiejgujmie, naevstine jïh mearoebåvvine, jallh akte jaevrie gaelmiesååligujmie jïh sjïelesijjiejgujmie.
Et kulturmiljø kan også bestå av områder det knytter seg historiske hendelser, tro eller tradisjon til, og er derfor ikke alltid et menneskepåvirket landskap.
Akte kultuvrebyjrese maahta aaj dajvh årrodh gusnie histovrijen heannadimmieh orreme jallh leah jaahkose jallh aerpievuakan ektiedamme, jïh dannasinie ij leah iktegisth akte eatneme maam almetjh tsevtseme.
Gjennom kulturminneloven skal kulturminner og kulturmiljøer ivaretas som kilder til kunnskap, opplevelse og identitet, og som framtidig bruksressurs.
Kultuvremojhteselaaken tjïrrh dle edtja kultuvremojhtesh jïh kultuvrebyjresh vaarjelidh goh gaaltijh daajroen, dååjresen jïh identiteeten gaavhtan, jïh goh båetijen aejkien åtnoevierhtie.
Arbeidsområde:
Barkoesuerkie:
Vi er høringsinstans i arealsaker på lik linje med fylkeskommunene
Mijjieh govlehtimmieinstanse arealeaamhtesinie seammalaakan goh fylhkentjïelth
Vi veileder eiere av fredete og verneverdige samiske bygninger
Mijjieh bïhkedibie aajhteridie saemien gåetijste mah leah vaarjelamme, jïh mejtie maahta vaarjelidh
Vi registrerer, formidler og skjøtter samiske kulturminner og kulturmiljø
Mijjieh vïhtesjadtebe, öörnedibie jïh gorredibie saemien kultuvremojhtesh jïh kultuvrebyjresh
Vi dokumenterer samisk kulturhistorie og tradisjonskunnskap
Mijjieh saemien kultuvrehistovrijem jïh aerpievuekiedaajroem vihtiestibie
Vi utarbeider forvaltningsplaner
Mijjieh reeremesoejkesjh stealladibie
Målsetting i arealpolitikken:
Arealepolitihken ulmie:
Bærekraftig utnytting av arealer og ressurser i samiske områder, med grunnlag i samisk historie og samiske verdier.
Monnehke nuhteme arealijste jïh vierhtijste saemien dajvine, mij våaromem åtna saemien histovrijesne jïh saemien aarvojne.
Målsettinger i kulturminnepolitikken:
Kultuvremojhtesepolitihken ulmieh:
Verne, bevare og synliggjøre samiske kulturminner og – miljø
Saemien kultuvremojhtesh jïh byjresh vaarjelidh, gorredidh jïh våajnoes darjodh
Styrke kunnskapen om samisk tradisjon og historie samt grunnlaget for bevaring og vern av samiske kulturminner
Daajroem saemien aerpievuekien jïh histovrijen bïjre veaksahkåbpoe darjodh, jïh aaj våaromem juktie saemien kultuvremojhtesh gorredidh jïh vaarjelidh
Forvalte samiske kulturminner på bakgrunn av egen historie og egne verdier
Saemien kultuvremojhtesh reeredh mah våaromem utnieh jïjtse histovrijsne jïh jïjtsh aarvojne
Tiltak:
Råajvarimmieh:
Registrering av samiske kulturminner gjennom feltarbeid
Saemien kultuvremojhtesh vïhtesjadtedh feeltebarkoen tjïrrh
Dokumentasjon av samisk kulturhistorie og tradisjonskunnskap gjennom intervju
Saemien kultuvrehistovrijem jïh aerpievuekien daajroem vihtiestidh gihtjehtimmiej tjïrrh
Samarbeid med sentrale, regionale og lokale myndigheter og aktører
Voernges, regijovnale jïh voenges åejvieladtjigujmie jïh aktöörigujmie laavenjostedh
Tilskuddsordninger
Dåarjoeöörnegh
Hvordan vi jobber med dette
Guktie daejnie barkebe
Arealforvaltning
Arealereereme
Samiske kulturminner eldre enn 100 år er automatisk fredet. Dette gjelder også bygninger.
Saemien kultuvremojhtesh mah leah båarasåbpoe goh 100 jaepieh lea jïjtsistie vaarjelamme, aaj gåetieh.
Automatisk fredete kulturminner har et automatisk vern mot alle tiltak som innebærer skade eller ødeleggelse, flytting, forandring, tildekking eller utilbørlig skjemming, deriblant visuell skjemming.
Jïjtsistie vaarjelamme kultuvremojhtesh aktem jïjtsistie vaarjelimmiem utnieh gaajhki råajvarimmiej vööste mah maehtieh leajmoedidh jallh slahtjehtidh, jallh sertemen, jeatjahtehtemen, gaptjemen jallh vesties skeemmemen vööste, aaj visuelle skeemmeme.
Sametinget må motta søknad når slike inngrep kan skje.
Saemiedigkie tjuara ohtsemem åadtjodh jis edtja dagkaridie darjojde darjodh.
I praksis vil dette si alle former for utbyggingstiltak og inngrep i marka eller i et automatisk fredet hus.
Rïektesisnie daate lea gaajhkesåarhts lissiebigkemedarjoeh jïh darjoeh miehtjiesdajvesne jallh aktene jïjtsistie vaarjelamme gåetesne.
Hvis et planlagt tiltak er i konflikt med kulturminner, vil forvaltningen som regel gå til innsigelse.
Jis akte soejkesjamme råajvarimmie lea aktene ovvaantosne kultuvremojhtesigujmie, dle badth reereme sæjhta nyöjhkedh.
Tiltakshaver kan søke om dispensasjon fra vernebestemmelsene.
Råajvarimmien aajhtere maahta dispensasjovnen bïjre syökedh vaarjelimmienænnoestimmijste.
Sametinget vil da gi en tilråding til Riksantikvaren, som er dispensasjonsmyndighet, om tiltaket likevel kan la seg gjennomføre under visse vilkår.
Dellie Saemiedigkie maahta Riksantikvarem raeriestidh, mij lea dispensasjovneåejvieladtje, jis læjhkan maahta råajvarimmiem darjodh såemies krievemigujmie.
Slike vilkår kan være at det må foretas utgraving, eller at en restaurering av et fredet hus må foregå etter antikvariske prinsipper.
Dagkerh krievemh maehtieh årrodh kroehkeme åvtelen barkoe aalka, jallh tjuara aktem vaarjelamme gåetiem bueriedidh antikvariske prinsihpi mietie.
Dette innebærer at minst mulig og bare skadet virke skiftes ut, og at det som skiftes ut, erstattes av tilsvarende virke.
Dellie tjuara dan vaenie jïh ajve irhkeme iebnh målsodh jïh tjuara seammasåarhts iebnem vihth nåhtadidh.
Prosjektarbeid
Prosjektebarkoe
Sametinget driver egne skjøtselsprosjekt gjennom tilskudd fra Riksantikvaren.
Saemiedigkie jïjtsh gorredimmieprosjekth jåhta dåarjoejgujmie Riksantikvareste.
Vi har også tilskuddsordninger for slike prosjekt, med bl.a. muséer og eiere og brukere av kulturminner som målgruppe.
Mijjen aaj dåarjoeöörnegh dagkaridie prosjektide, gusnie ulmiedåehkie gaskem jeatjah lea museumh jïh aajhterh jïh utnijh kultuvremojhtesijstie.
Kulturminneloven gir Sametinget adgang til å gjøre nødvendige tiltak for å ”pleie og anskueliggjøre” automatisk fredete kulturminner.
Kultuvremojhteselaake luhpiem vadta Saemiedægkan daerpies råajvarimmieh darjodh, juktie «gorredidh jïh vuesiehtidh» jïjtsistie vaarjelamme kultuvremojhtesh.
Slike tiltak kan omfatte vegetasjonspleie, fysisk tilrettelegging i form av skilting og kulturstier, samt restaurering, gjenoppbygging og flytting av fredete bygg.
Dagkerh råajvarimmieh maehtieh årrodh vegetasjovnem jurjedh, sjiltigujmie jïh kultuvrebaalkajgujmie sjïehteladtedh, jïh bueriedidh, bæjjese bigkedh orresistie jïh vaarjelamme gåetieh sertedh.
Hvis andre ønsker å gjennomføre skjøtsels- og formidlingstiltak, må dette skje i samråd med kulturminneforvaltningen.
Jis jeatjebh sijhtieh råajvarimmieh tjïrrehtidh jurjemen jïh vuesiehtimmien gaavhtan, dle tjuerieh dan bïjre kultuvremojhtesereereminie rååresjidh.
I de seinere årene har Sametinget hatt flere registreringsprosjekt på oppdrag fra Fylkesmannen.
Dej minngemes jaepiej dle Saemiedigkie gellie vïhtesjadtemeprosjekth åtneme, mejtie Fylhkenålma stilleme darjodh.
Bakgrunnen er Fylkesmannens arbeid med å lage forvaltningsplaner for nasjonalparker og verneområder.
Dïhte våarome lea fylhkenålman barkoe reeremesoejkesjh darjodh nasjovnalepaarhkide jïh vaarjelimmiedajvide.
Feltarbeidet har vært gjennomført i områder som har vært lite undersøkt på forhånd, slik som store fjellområder.
Feeltebarkoe dejnie dajvine dorjesovveme gusnie åvtelhbodti ij dan jïjnjem goerehtamme, goh stoerre vaerieh.
Dette har resultert i en mengde nye registreringer og økt kunnskap om den tidligere samiske bruken av slike områder.
Dehtie barkoste jïjnjh orre vïhtesjadtemh sjïdteme, jïh vielie daajroe dan saemien åtnoen bïjre dagkarijstie dajvijste.
Lovverk
Laakevierhtieh
Sametingets forvaltningsmyndighet er hjemlet i kulturminneloven og plan- og bygningsloven:
Saemiedigkien reeremefaamoe reaktavåaromem åtna kultuvremojhteselaakesne jïh soejkesje-jïh bigkemelaakesne:
Kulturminneloven
Kultuvremojhteselaake
Plan- og bygningsloven
Soejkesje-jïh bigkemelaake
Sentrale samarbeidspartnere
Vihkeles laavenjostoeguejmieh
Fylkeskommunene
Fylhkentjïelth
Reindriftsforvaltningen
Båatsoeburriejreereme
Kommunene
Tjïelth
Sametingets kulturminneforvaltning er representert på alle av sametingets kontorer.
Saemiedigkien kultuvremojhtesereereme lea gaajhkine saemiedigkien kontovrine.
Det finnes i tillegg en fagansvarlig for bygningsvern.
Aaj akte faagetjåadtjoehtæjja gåetievaarjelimmien åvteste lea fïereguhtene dejstie saemien dajvijste.
I forvaltningen jobber det arkeologer og ansatte med særlig kompetanse innen samiske kulturminner og samisk historie og språk.
Reeremisnie arkeologh jïh barkijh berkieh mah sjïere maahtoem saemien kultuvremojhtesi bïjre utnieh, jïh aaj saemien histovrijen jïh gïelen bïjre.
Kontor Finnmark, Varangerbotn:
Kontovre Finnmaarhke, Varangerbotn:
Kontor for sørsameområdet, Snåsa:
Kontovre åarjelsaemien dajve, Snåase:
Fagansvarlig for bygningsvern:
Faagetjåadtjoehtæjja gåetievaarjelimmien åvteste:
Samiske kulturminner er fysiske vitnesbyrd om samisk tilstedeværelse og viktige i et identitets- og rettighetsperspektiv.
Saemien kultuvremojhtesh leah fysiske væhtah mah vuesiehtieh saemieh desnie orreme, jïh leah vihkeles idtentiteeten jïh reaktaj gaavhtan.
Kulturminnevern / Stipend og tilskudd / Kulturminner / Miljø, areal og kulturvern / Forsiden - Sametinget
Kultuvremojhtesevaarjelimmie / Stipeanda ja doarjja / Kultuvremojhtesh / Byjrese, areale jïh kultuvrevarjelimmie / Saemiedigkie - Sametinget
Kulturminnevern
Kultuvremojhtesevaarjelimmie
Søknadsfrist: 15.02.16
Ohtsememierie: 15.02.16
Hvem kan få tilskudd:
Gie maahta dåarjoem åadtjodh:
Brukere av samisk kulturminner og – miljø.
Utnijh saemien kultuvremojhtesijstie jïh – byjresistie.
Hva kan man få tilskudd til:
Mïsse maahta dåarjoem åadtjodh:
Prosjekter som bidrar til å oppfylle målene for samisk kulturminnevern som presisert i Sametingets budsjett for 2016.
Prosjekth mah viehkiehtieh saemien kultuvremojhtesevaarjelimmien ulmide illedh mah leah tjïertestamme Saemiedigkien budsjedtesne 2016.
Dette innebærer prosjekter som dokumenterer, formidler og forvalter kunnskapen om fortida og for framtida, som samiske kulturminner og kulturmiljøer representerer.
Daate sæjhta jiehtedh prosjekth mah vihtiestieh, beagkoehtieh jïh daajroem reerieh åvtetïjjen bïjre jïh båetijen aajkan, mejtie saemien kultuvremojhtesh jïh kultuvrebyjresh vuesiehtieh.
Som del av kulturmiljøet og forvaltningsgrunnlaget inngår både materielle og immaterielle kulturminner.
Goh akte bielie kultuvrebyjresistie jïh reeremevåaroemistie dovne materijelle jïh immaterijelle kultuvremojhtesh leah meatan.
Hvor mye kan man få:
Man jïjnjem maahta åadtjodh:
Tilskuddstørrelsen beregnes på grunnlag av begrunnet søknad med budsjett og prosjektbeskrivelse, inntil kr 400 000,-
Dåarjoen stoeredahke ryöknesåvva buerkiestamme ohtsemen mietie budsjedtine jïh prosjektebuerkiestimmine, raajan 400 000 kråvnah.
Søknad om tilskudd bør være utfylt på Sametingets søknadsskjema og skal være datert og undertegnet.
Ohtseme dåarjoen bïjre byöroe tjaalasovveme årrodh Saemiedigkien ohtsemegoeresne jïh edtja daatovem jïh nommevæhtam utnedh.
Det skal utarbeides budsjett som viser kostnadsoverslag, finansieringsplan og prosjektbeskrivelse.
Ohtsije edtja budsjedtem darjodh mij åasa-aarvehtsem vuesehte jïh aaj finansieradimmiesoejkesje jïh prosjektebuerkiestimmie.
Prosjektbeskrivelsen må omtale målsetting, begrunnelse, faglig innhold, framdriftsplan, eventuell formidling, lokal forankring og gjennomførbarhet.
Prosjektebuerkiestimmie tjuara ållermaehtedh ulmiem, buerkiestimmiem, faageles sisvegem, soejkesjem åvtese, dagke aaj beagkoehtimmie, voenges vïedteldimmie jïh tjïrrehtimmievoete,
For bygningsvernprosjekter må det opplyses om eierforhold.
Gåetievaarjelimmieprosjektide tjuara bïevnesh årrodh aajhterevoeten bïjre.
Kulturnæring / Næringer / Forsiden - Sametinget
Kulturejieleme / Jielemh / Saemiedigkie - Sametinget
Kulturnæring
Kulturejieleme
Kulturnæringer er et av landets mest spennende og rasktest voksende næringer.
Kultuvrejielemh lea akte dejstie laanten murredsommes jïh verkemes sjïdtije jieliemijstie.
I det samiske samfunnet er dette en næring med lange tradisjoner, og en næring med stort potensial.
Saemien siebriedahkesne daate akte jieleme guhkies aerpievuekiejgujmie, jïh akte jieleme stoerre nuepiejgujmie.
I dag består den av utøvere fra hele landet som ønsker å skape et virke av sitt kunst- og kulturuttrykk.
Daan biejjien darjojh abpe laanteste mah sijhtieh aktem gïehtelimmiem sjugniedidh sijjen kåanste- jïh kultuvrebarkoste.
Sametinget igangsetter bedriftsutvikling for kulturnæring i sørsamisk område...
Saemiedigkie sïelteevtiedimmine kultuvrejieliemasse nearhka åarjelsaemien da...
Om kulturnæringer:
Kultuvrejielemi bïjre
Sametingets definisjon av næringen er som følger: Private bedrifter som fremstiller og selger kulturelle produkter i form av varer eller tjenester.
Saemiedigkien tjïelkestimmie jieliemistie lea naemhtie: Privaate gïehtelimmieh mah darjoeh jïh duekieh kultuvrelle dorjesh goh vaaroeh jallh dïenesjh.
Denne definisjonen rommer alt fra små enkeltmannsforetak til større foretak.
Daate tjïelkestimmie lea gaajhke, smaave gïehtelimmieh aktine almetjinie jïh stuerebe sïelth.
Kulturnæringsaktører lever av å selge sine produkter til et marked og har et ønske om å drive - eller driver i dag sitt virke som en lønnsom næring.
Kultuvrejielemeaktöörh sov jieliemassem utnieh doekemistie dorjesijstie akten maarkedese jïh vaajtelieh dejnie gïehtelidh- jallh dejnie daan biejjien gïehtelieh goh akte jieleme mestie dïenestem åadtjoeh.
Deler av inntektsgrunnlaget kan også komme fra offentlig tilskudd eller annet bidrag.
Bielieh baalhkavåaroemistie maehtieh aaj byögkeles dåarjojste båetedh jallh jeatjah dåarjoste.
Reiseliv sees på som en egen næring, hvor samiske kulturelementer utgjør en sentral del av bedriftenes virksomhet.
Fealadassem åtna goh akte jïjtse jieleme, gusnie saemien kultuvrebiehkieh leah akte vihkeles bielie gïehtelimmien barkoste.
I Sametingets kulturmelding er følgende mål og strategier satt opp for samisk kulturnæring:
Saemiedigkien kultuvrebïevnesinie dle daah ulmieh jïh strategijh bæjjese bïejesovveme saemien kultuvrejieliemasse:
Hovedmål:
Åejvieulmie:
Bærekraftige arbeidsplasser i samiske kunst- og kulturbasert næring
Monnehke barkoesijjieh saemien kåanste-jïh kultuvrejielieminie
Delmål:
Bielieulmieh:
Økt omsetning og lønnsomhet hos kulturnæringsaktører
Lissiehtamme åesiestimmie jïh dïeneste kultuvrejielemeaktööri luvnie
Økt sysselsetting som følge av samisk kunst- og kulturbasert næring
Lissiehtamme fasseldimmie saemien kåanste- jïh kultuvrejielemi gaavhtan
Kulturnæring der ekthet og troverdighet er i fokus
Kultuvrejieleme gusnie tjïelkevoete jïh eerlegevoete lea jarngesne
Kompetansebasert kulturnæring
Kultuvrejieleme maahtoen våaroemisnie
Strategier:
Strategijh:
Fremme lønnsomhet i kulturnæringsbransjen
Dïenestem eadtjoestehtedh kultuvrejielemesuerkesne
Øke profesjonaliseringen i samisk kulturnæring
Profesjovnaliseradimmiem lissiehtidh saemien kultuvrejieliemisnie
Tilrettelegge for møteplasser og nettverk for kulturnæringsaktører
Gaavnedimmiesijjieh jïh viermieh sjïehteladtedh kultuvrejielemeaktööride
Initiere mer forskning på samisk kulturnæring
Skreejrehtidh vielie dotkemasse saemien kultuvrejieliemasse
I samarbeid med regjeringen og regionale aktører arbeide for å bygge kulturnæring som en av de nye næringsveiene for samer
Reerenassine ektine jïh regijovnaale aktöörigujmie kultuvrejielemem bæjjese bigkedh goh akte dejstie orre jielemegeajnojste saemide
Sametinget jobber i 2013 med en handlingsplan for samiske kulturnæringer.
Jaepien 2013 Saemiedigkie aktine dahkoesoejkesjinie saemien kultuvrejieliemidie.
Kulturnæringer øker i de samiske områdene / Artikler / Valgperiode 2009 - 2013 / Arkiv / Forsiden - Sametinget
Kultuvrejielemh saemien dajvine læssanieh / Tjaalegh / Veeljemeboelhken 2009 - 2013 / Våarhkoe / Saemiedigkie - Sametinget
Kulturnæringer øker i de samiske områdene
Kultuvrejielemh saemien dajvine læssanieh
Sysselsettingen øker i kulturnæringene i de samiske områdene.
Fasseldimmie kultuvrejielieminie læssene dejnie saemien dajvine.
Det viser en rapport som Telemarkforsking har laget for Sametinget.
Akte reektehtse daam vuesehte maam Telemarkforskning Saemiedægkan dorjeme.
Rapporten viser at veksten har vært størst i opplevelses og aktivitetsbedrifter og interesseorganisasjoner.
Reektehtse vuesehte lissiehtimmie lea stööremes orreme dååjrese- jïh darjomesïeltine jïh iedtjeåårganisasjovnine.
Sysselsettingen er nesten fordoblet og det er en større vekst enn i landsdelen og Norge forøvrig, viser rapporten til Telemarksforsking.
Fasseldimmie lea mahte guektiengïerth sjïdteme jïh akte stuerebe lissiehtimmie goh jeatjah gaavhtan laantebielesne jïh Nöörjesne, Telemarhkedotkemen reektehtse vuesehte.
I de samiske områdene jobber 594 personer innenfor ulike kulturyrker.
Dejnie saemien dajvine dle 594 almetjh ovmessie kultuvrebarkoej sisnjeli berkieh.
204 av disse jobber innen media, 110 jobber med kunstnerisk arbeid av ulik art, 228 personer jobber med kulturformidling, f.eks. museums og bibliotekansatte, og 52 personer jobber med kunstopplæring i kulturskolen eller lignende.
204 dejstie meedijan sisnjelen berkieh, 110 ovmessie tjeahpoebarkoejgujmie berkieh, 228 almetjh kultuvrebieljielimmine berkieh, v.g. museumisnie jïh gærjagåetine, jïh 52 almetjh tjeahpoelïerehtimmine berkieh kultuvreskuvlesne jallh plearoeh berkieh.
Norsk kulturindeks
Norsk kulturindeks /Nöörjen kultuvrelæstoe
Norsk kulturindeks er en årlig oversikt over kulturtilbud og kulturaktivitet i norske kommuner, regioner og fylker.
Nöörjen kultuvrelæstoe (norsk kulturindeks) akte læstoe kultuvredarjomigujmie nöörjen tjïeltine, dajvine jïh fylhkine fïerhten jaepien.
Indeksen er basert på data fra en rekke offentlige etater, interesseorganisasjoner og foreninger.
Læstoe våaromem åtna bïevnesistie gellie byögkeles etaatijste, iedtjieåårganisasjovnijste jïh siebrijste.
I denne rapporten presenterer Telemarksforsking resultater og detaljer for de samiske kommunene.
Daennie reektehtsisnie Telemarhkedotkeme illedahkh jïh sjïere tsiehkieh åehpiedahta dejtie saemien tjïeltide.
Kunstnerkommune
Tjiehpiedæjjatjïelte
Totalt er 96 kunstnere bosatt i de samiske områdene, viser rapporten til Telemarksforsking.
Ållesth dle 96 tjiehpiedæjjah saemien dajvine årroeh, Telemarhkedotkemen reektehtse vuesehte.
Dette tilsvarer to kunstnere pr. tusen innbyggere, en kunstnertetthet som er om lag halvparten av landsgjennomsnittet.
Daate lea seamma goh göökte tjiehpiedæjjah fïerhten tåvsene årroejasse, dah tjiehpiedæjjah daesnie ovrehte lehkine dan sååkehke årroeh goh laanten gaskemedtie.
Antallet kunstnere i samisk område har steget med 6 % det siste året.
Tjiehpiedæjjalåhkoe saemien dajvine lea læssanamme 6 % dan minngemes jaepien.
På landsbasis har det ikke vært noen økning i kunstnertettheten.
Abpe laantesne dle tjiehpiedæjjah eah leah sååkehkåbpoe sjïdteme.
Av kommunene i de samiske områdene, er Kautokeino den store kunstnerkommunen.
Dejstie tjïeltijste saemien dajvine, dle Guovdageaidnu dïhte stööremes tjiehpiedæjjatjielte.
Her finner man totalt 30 kunstnere hvilket betyr at 10,2 pr tusen innbyggere, altså én prosent av befolkningen, er medlem i en eller flere kunstnerorganisasjoner.
Daesnie ållesth 30 tjiehpiedæjjah, mij lea seamma goh 10,2 fïerhten tåvsene årroejasse, amma akte prosente årroejijste lea lïhtseginie aktene jallh jienebinie tjiehpiedæjjaåårganisasjovnine.
Kautokeino alene har 17 musikere og komponister, syv skuespillere og seks visuelle kunstnere.
Guovdageaidnusne oktegh 17 musihkerh jïh musihkedarjojh, tjïjhtje dorjehtæjjah jïh govhte visuelle tjiehpiedæjjah.
Kautokeino rangerer som kunstnerkommune nummer tre i Norge.
Guovdageaidnu lea öörnedamme goh tjiepiedæjjatjïelte nommere golme Nöörjesne.
-Rapporten blir et viktig kunnskapsgrunnlag i arbeidet med Sametingets kulturmelding, sier rådsmedlem Marianne Balto.
-Reektehtse akte vihkeles daajroevåarome sjædta gosse Saemiedigkien kultuvrebïevnesinie barka, raerielïhtsege Marianne Balto jeahta.
Hun sier at en av grunnene til økningen i kulturnæringene er Sametingets tilskuddsordninger, sier Balto.
Akte fåantoe man åvteste kultuvrejielemh læssanamme lea Saemiedigkien dåarjoeöörnegh, Balto jeahta.
For mer informasjon:
Jis vielie bïevnesh sïjhth:
Prosjektleder for Norsk kulturindeks er forsker Bård Kleppe.
Norsk kulturindeksen (Nöörjen kultuvrelæstoe) prosjekten åvtehke lea dotkije Bård Kleppe.
Henvendelser kan rettes til ham på telefon 911 97 543 eller epost kleppe@tmforsk.no.
Maahta dejnie soptsestidh tellefovnesne 911 97 543 jallh e-påastesne kleppe@tmforsk.no
Rådsmedlem Marianne Balto + 47 480 63 358
Raerielïhtsege Marianne Balto + 47 480 63 358
Kunst i Sametingsbygningen / Sametingsbygningen / Om Sametinget / Forsiden - Sametinget
Tjeahpoeh Saemiedigkiegåetesne / Saemiedigkiegåetie / Saemiedigkien bïjre / Saemiedigkie - Sametinget
Kunst i Sametingsbygningen
Tjeahpoeh Saemiedigkiegåetesne
Sametinget har i sitt eie en rekke ulike kunstverk, av både samiske og norske kunstnere.
Saemiedigkie jïjnjh ovmessie tjeahpoeh eekie, dovne saemien jïh nöörjen tjiehpiedæjjijste.
Kunstverkene spenner over alle typer teknikker, herunder tradisjonell samisk duodji, skulpturer og moderne fotokunst.
Dah tjeahpoeh leah gelliesåarhts teknihkigujmie, daan nuelesne aaj aerpievuekien saemien duedtie, skulptuvrh jïh daajbaaletje fototjeahpoe.
Noen av de kunstnere og kunstverk som er representert i Sametingsbygningen er:
Såemies dejstie tjiehpiedæjjijste jïh tjeahpojste mah leah Saemiedigkiegåetesne leah:
Det storslåtte og magiske veggmaleriet Luottat – Spor av kunstneren Hilde Skancke Pedersen finnes i og utenfor Sametingets plenumssal.
Dïhte faavroes jïh magiske vïedtjeguvvie Luottat – Gïejh tjiehpiedæjjeste Hilde Skancke Pedersen lea Saemiedigkien stoerretjåanghkoesavkan sisnjelen jïh ålkolen.
Det er zinkplater på betong bak talerstole/podium i plenumsalen (utført i emalje og bladgull på sink) og langs veggene i utenfor plenumsalen (foajéen) og i underetasjen utenfor auditoriet, etset på metallplater arkeologiske spor (fra samiske bo- og gravplasser) som samekulturen har etterlatt seg i form av hustufter/sirkler og labyrinter.
Sinkeheallah betongesne håalemestovlen /podijumen duekesne storretjåanghkoesavkesne (emaljeste jïh lastegulleste sinkesne dorjeme), jïh vïedtji mietie stoerretjåanhgkoesavkan ålkoelisnie (foajé), jïh nuelielaptesne auditovrijen ålkoelisnie, arkeologeles gïejh etsadamme metallehealline (saemien årrome-jïh gaelmiesijjieh) mah saemien kultuvre laahpeme goh gåetiesijjieh/gievlieh jïh labyrinth.
Hilde Skancke Pedersen var en av to som vant lukket konkurranse med 12 inviterte kunstnere i forbindelse med utsmykkingen av Sametingsbygget.
Hilde Skancke Pedersen lij akte dejstie gööktijste mij aktem måskoes gaahtjemem vitni 12 bööredamme tjiehpiedæjjajgujmie gosse edtjin Saemiedigkiegåetiem feegredh.
Utsmykningen Den som...
Dïhte feegreme Den som…
av kunstneren Kristin Ytreberg finnes i alle vegger i vandrehall.
tjiehpiedæjjeste Kristin Ytreberg lea gaajhkine vïedtjine vaanterdimmiehaallesne.
To elementer er tatt i bruk: tinnbroderi inspirert av samisk ornamentikk og ordspråk og visdomsord fra J. Quigstads samlinger.
Göökte biehkieh åtnose vaaltasovveme: ditneste gååreme mij skraejriem åtna saemien ornamentihkeste, jïh vijsies baakoeh J. Quigstads våarhkojste.
Ytreberg var en av to kunstnere som vant lukket konkurranse med 12 inviterte kunstnere i forbindelse med utsmykkingen av Sametingsbygget.
Ytreberg lij akte göökte tjiehpiedæjjijste mij måskoes gaahtjemem vitni 12 bööredamme tjiehpiedæjjajagujmie gosse edtjin Saemiedigkiegåetiem feegredh.
I Sametingets bibliotek finnes Kåre Kivijärvis Fra de store banker (1959/1961), samt Kvinne (portrett) i Nesseby (1972).
Saemiedigkien gærjagåetesne Kåre Kivijärvis Fra de store banker (1959/1961), jïh Kvinne (portrette) Nesseby’sne (1972).
Fotografiene er kopier (2004) av original foto 1/9 (d.v.s. den første av ni fotografier av samme motiv).
Dah guvvieh leah kopijh (2004) originale guvvijste 1/9 (d.s.j. dïhte voestes guvvie uktsie guvvijste seamma aatijste)
Fotografiene ble innkjøpt av Utsmykkingsfondet for offentlige bygg i forbindelse med utsmykkingen av Sametingsbygget i 2000.
Bigkemefoente byögkeles gåetide daejtie guvvide öösti gosse edtjin Saemiedigkiegåetiem feegredh jaepien 2000.
De opprinnelige bildene ble skadet av sollys, og kopiene av fotografiene ble hengt opp våren 2004 i biblioteket.
Dah voestes guvvieh irhkesovvin biejjhguakeste, jïh kopijh dejstie guvvijste gævnjoeji gærjagåetesne gïjren 2004.
Skulpturen Rød, utført i granitt (1999), er laget av kunstneren Harald Bodøgaard og var en gave fra Bjørn Bygg AS, Tromsø i forbindelse med den offisielle åpningen Sametingsbygget. november 2001.
Skultuvrem Rød, mij lea granihteste dorjesovveme (1999) lea tjiehpiedæjja Harald Bodøgaard dorjeme, jïh lij akte vadtese Bjørn Bygg AS’ste, Tromsø, gosse Saemiedigkiem byögkeleslaakan rïhpesti gålkoen 2001.
Maleriet Finnmark i gull utført i metallfarger (1965) er laget av kunstneren Anna Eeva Bergman.
Tjiehpiedæjja Anna Eeva Bergmann dam måaladamme guvviem Finnmark i gull (Finnmaarhke gullesne) dorjeme metalleklaerine (1965).
Maleriet er en gave fra Nord-Trøndelag, Nordland, Troms og Finnmark fylkeskommuner i forbindelse med åpningen av Sametingsbygget 2. november 2001.
Dïhte guvvie akte vadtese Noerhte-Trööndelagen, Nordlaanten, Tromsen jïh Finnmaarhken fylhkentjïeltijste gosse Saemiedigkiem rïhpesti gålkoen 2.b. 2001.
Malerier av kunstneren Astri Aasen fra det store lappemøte i Trondhjem” i 1917 finnes blant annet i hallen inn mot plenumssalen.
Tjiehpiedæjja Astri Aasenen måaladamme guvvieh dehtie stoerre saemietjåanghkoste Tråantesne jaepien 1917 leah gaskem jeatjah haallesne stoerretjåanghkoesavkan vööste.
Sametinget kjøpte disse av Trondheims Kunstmuseum i forbindelse med 80-års jubileum den 6. februar 1997.
Saemiedigkie dejtie Tråanten Tjeahpoemuseumeste öösti gosse dïhte 80-jaepien heevehtimmie lij goevten 6.b. 1997.
Bildene var utstilt i kjelleren på Metodistkirken i Trondheim.
Dejtie guvvide vuesehtin Metodistegærhkoen tjeallerisnie Tråantesne.
Kunst- og kulturutøvelse / Kulturliv / Forsiden - Sametinget
Kåanste- jïh kultuvrebarkoe / Kultuvrejieleme / Saemiedigkie - Sametinget
Sametingets ansvar når det gjelder utvikling av samisk kunst er å sørge for at kunstnerne har gode og forutsigbare rammevilkår for sin virksomhet.
Saemiedigkien dïedte gosse lea evtiedimmien bïjre saemien kåansteste, lea hoksedh tjiehpiedæjjah hijven jïh daajroes mierietsiehkieh utnieh sov barkose.
Vi skal både legge til rette for at vi har et mangfoldig samisk kulturliv samtidig som vi skal legge til rette for profesjonalisering og kvalitet.
Mijjieh edtjebe dovne sjïehteladtedh ihke mijjieh aktem gellielaaketje kultuvrejieledem utnebe, seamma tïjjen goh mijjieh edtjebe sjïehteladtedh kåanste jih kultuvre maahta barkojne sjïdtedh, jïh kvaliteetese.
Vi skal legge til rette for tradisjonelle uttrykksformer, samtidig som vi skal legge til rette for samisk samtidskunst.
Mijjieh edtjebe dejtie aerpievuekien kultuvrevoetide sjïehteladtedh, seamma tïjjen goh mijjieh edtjebe sjïehteladtedh daaletje saemien kåanstese.
Samene er et folk som har flere språk.
Saemieh leah akte åålmege gelliej gïeligujmie.
Denne rikdommen skal vises også i kultursammenheng.
Daate ræjhkoesvoete edtja våajnoes årrodh kultuvresne.
Sametingets viktigste verktøy i dette arbeidet er våre økonomiske virkemidler, men også den påvirkningsmuligheten vi har gjennom dialog, kontakt og samarbeid med andre offentlige myndigheter.
Saemiedigkien vihkielommes dïrrege daennie barkosne lea mijjen ekonomeles viehkiedïrregh, men aaj dïhte tsevtsemenuepie maam utnebe gosse govlesadtebe, gaskesem utnebe jïh laavenjostebe jeatjah byögkeles åejvieladtjigujmie.
Bedre mål- og resultatstyring av Sametingets søkerbaserte virkemidler til samisk kunst og kultur
Buerebe ulmie- jïh illedahkestuvremem buektiehtidh Saemiedigkien viehkiedïrregijstie mej bïjre tjuara syökedh, saemien kåanstese jïh kultuvrese
Samiske barn og unge og språklig mangfold skal ivaretas i Sametingets kulturpolitikk
Saemiedigkien kultuvrepolitihke edtja saemien maanah jïh noerh jïh doh ovmessie saemien gïelh gorredidh
Utvikle samarbeidsavtalen mellom Sametinget og Samisk kunstnerråd (Kunstneravtalen)
Laavenjostoelatjkoem evtiedidh Saemiedigkien jïh Saemien tjiepiedæjjaraerien gaskem (Tjiehpiedæjjalatjkoe)
Skape arenaer for samarbeid mellom samiske kunstnere og andre kunstnere regionalt og nasjonalt
Laavenjostoesijjieh evtiedidh saemien tjiehpiedæjjaj jïh jeatjah tiehpiedæjjaj gaskem regijovnaale jïh nasjovnaale
Politikkutforming i nær dialog med kunst- og kulturlivet
Politihkem hammoedidh aktene lïhke govlesadtemisnie kåanste- jïh kultuvrejieliedinie
Arenaer, nettverk og samarbeidsprosjekter som bidrar til økt internasjonal promotering og eksport av samisk kunst og kultur til et internasjonalt marked
Sijjieh, viermieh jïh laavenjostoeprosjekth buektedh mah dam gaskenasjovnaale promoteradimmiem jïh eksportem kåansteste jïh kultuvreste lissiehtieh akten gaskenasjovnaale maarkedese
Målet for Sametingets virkemidler til Kunst- og kulturutøvelse er et mangfold av samiske kunstneriske og kulturelle uttrykk som synliggjøres i samfunnet.
Ulmie Saemiedigkien viehkiedïrregidie Kåanste- jïh kultuvrebarkose lea gelliesåarhts saemien kåanstevuekieh jïh kultuvrelle barkoeh mah våajnoes sjidtieh siebriedahkesne.
Delmålet et bredt og godt kulturtilbud for den samiske befolkningen.
Bielieulmie akte gamte jïh hijven kultuvrefaalenasse dejtie saemien årroejidie.
Sametinget har søkerbaserte tilskudd til Kulturutøvelse, det kan søkes om midler til samiskspråklig litteratur, samisk musikk, samiskspråklige tegneserier, samiske forlag og kulturtiltak.
Saemiedigkie dåarjoeh Kultuvrebarkose åtna mej bïjre tjuara syökedh, jïh maahta vierhtiej bïjre syökedh saemiengïelen lidteratuvrese, saemien musihkese, saemiengïelen guvvieraajrojde, saemien bertemidie jïh kultuvreråajvarimmide.