pere/sami_parallel huggingface dataset:
Det skal være et avlukke der du skal kunne gjøre dette usett.
Edtja akte sjïere sijjie årrodh gusnie maahtah dam tjeakoeslaakan darjodh.
Hvilke endringer du kan gjøre finner du informasjon om i avlukket og på stemmesedlene.
Mah jarkelimmieh datne maahtah darjodh lea beavneme dennie sjïere sijjesne jïh steemmeleaphine.
Gå til valgfunksjonæren for registrering
Vaedtsieh veeljemebarkijasse
Valgfunksjonæren skal: krysse av i manntallet (du kan bli bedt om å legitimere deg)
Veeljemebarkije edtja: kroessem bïejedh almetjelåhkosne (datne maahtah gihtjesovvedh jïjtjemdh legitimeradidh)
• stemple stemmesedlene
• steemmeleahpide steempeldidh
Legg stemmesedlene i valgurnen
Bïejh steemmeleahpide veeljemegeegkese
Dette gjøres mens valgfunksjonæren ser på.
Daate dorjesåvva mearan veeljemebarkije vuartesje.
Stemmesedlene må ha stempel for å bli godkjent.
Steemmeleahpah tjuerieh steempelem utnedh jis edtjieh jååhkesjamme sjïdtedh.
Valg av menighetsråd
Veeljeme åålmegeraereste
Slik stemmer du ved flertallsvalg (én kandidatliste)
Naemhtie jienebetaaleveeljemisnie steemmedh (akte kandidaatelæstoe)
Du kan levere stemmeseddelen uten endringer
Maahtah steemmeleahpam deelledh bielelen jarkelimmieh
Alle kandidatene på listen får da én stemme hver.
Dellie gaajhkh kandidaath steemmeleahpesne fïereguhten steemmam åadtjoeh.
Vil du endre på stemmeseddelen, kan du:
Sïjhth steemmeleahpesne jarkelidh maahtah:
Gi inntil tre kandidater tilleggsstemme ved å sette kryss i ruten til venstre for kandidatens navn.
Raajan golme kandidaatide aktem lissiesteemmam vedtedh viehkine kroessem tjaeledh ruvtesne kandidaatenommen gårroehbielesne.
Kandidaten får da to stemmer.
Dellie kandidaate göökte steemmah åadtjoeh.
Tilføye inntil tre navn på stemmeseddelen.
Raajan golme nommh lissiehtidh steemmeleahpesne.
Disse kan ikke gis tilleggsstemme.
Ij gåaredh dejtie lissiesteemmam vedtedh.
Kandidaten får da én stemme.
Dellie kandidaate aktem steemmam åådtje.
Øvrige kandidater får én stemme hver.
Jeatjah kandidaath fïereguhten steemmam åadtjoeh ryöknedimmesne.
Andre endringer vil ikke regnes med.
Jeatjah jarkelimmieh eah sïjhth meatan ryöknesovvedh veeljemejoekedimmesne.
Brett stemmeseddelen i to med teksten inn
Mårhtjoeh steemmeleahpam guektien geartan, teekstine sisnjelesbielesne
Plan- og bygningsloven / Sametinget planveileder / Areal / Miljø, areal og kulturvern / Forsiden - Sametinget
Soejkesje- jïh bigkemelaake / Sámedikki plánaveahkki / Areale / Byjrese, areale jïh kultuvrevarjelimmie / Saemiedigkie - Sametinget
Plan- og bygningsloven
Soejkesje- jïh bigkemelaake
Sametinget og Miljøverndepartementet konsulterte seg fram til enighet om ny plan- og bygningsloven i perioden 2006-2007. Loven trådte i kraft i 2009.
Saemiedigkie jïh Byjresedepartemente råårestallin jïh seamadin akten orre soejkesje- jïh bigkemelaaken bïjre boelhken 2006- 2007. Laake eelki juhtedh jaepien 2009.
Noen sentrale elementer i plan- og bygningsloven for Sametinget er:
Såemies vihkeles biehkieh soejkesje-jïh bigkemelaakesne Saemiedægkan leah:
Det er innført en klar formålsbestemmelse om at all planlegging etter loven skal sikre naturgrunnlaget for samisk kultur, næringsutøvelse og samfunnsliv er et viktig framskritt.
Aktem tjïelke åssjelenænnoestimmie sjïehtesjamme gusnie tjåådtje, gaajhkh soejkesjimmieh mah laaken mietie edtjieh eatnemevåaromem gorredidh saemien kultuvrese, jieliemidie jïh siebriedahkejieliedasse, leah akte vihkeles sïlle åvtese.
Samiske utmarksnæringer sammen med reindrift omfattes naturlig av dette.
Saemien miehtjiesdajvejielemh båatsojne ektine, leah aaj akte bielie daestie.
Sametinget er gitt innsigelsesmyndighet i alle arealplaner som kan ha vesentlig betydning for samisk kultur og næringsutøvelse noe som muliggjøre en reell samisk innflytelse for sikringen av det samiske naturgrunnlaget.
Saemiedigkie faamoem åådtjeme gaajhkine arealesoejkesjinie vuastalidh mah maehtieh stoerre ulmiem utnedh saemien kultuvrese jïh jieliemasse, jïh dellie aaj gåarede aktem tjïelke saemien tsevtsemem utnedh, juktie dam saemien eatnemevåaromem gorredidh.
Denne bestemmelsen innebærer en gjennomføring av konsultasjonsplikten etter ILO 169 art. 6 og retten til å delta i den offentlig rettslige forvaltningen ved bruk, forvaltning og bevaring av naturressursene etter ILO 169 art. 15(1).
Daejnie nænnoestimmine dle diedtem åtna konsultasjovnediedtem tjïrrehtidh, ILO 169 6. art. mietie, jïh reaktam åtna meatan årrodh dennie byögkeles, riekteles reeremisnie åtnosne, reeremisnie jïh vaarjelimmesne eatnemevierhtijste, ILO 169 15. art. (1) mietie.
Ved å ha innsigelsesmyndighet må ikke planmyndigheten bare vurdere tiltaks virkninger på samisk kultur og næringsutøvelse (jf. plan- og bygningsloven § 3-1 og finnmarkslovens § 4 Retningslinjer), men de må også søke å oppnå enighet med Sametinget gjennom forhandlinger og mekling i de tilfeller Sametinget går i mot et tiltak ved å reise innsigelse.
Gosse faamoem åtna vuastalidh, dle soejkesjeåejvieladtje ij ajve tjoerh vuarjasjidh guktie dah råajvarimmieh saemien kultuvrem jïh jielemem tsevtsieh, (v. soejkesje—jïh bigkemelaakine § 3-1 jïh finnmaarhkelaakine § 4 (Bïhkedassh), men dah tjuerieh aaj pryövedh Saemiedigkine seamadidh råårestallemi jïh liktemi tjïrrh, dej veajkoej Saemiedigkie aktem råajvarimmiem nyöjhkoe aktine vuastalimmine.
Sametinget har imidlertid ikke en absolutt nektingsrett siden endelig avgjørelse kan bringes inn til behandling i Miljøverndepartementet.
Læjhkan Saemiedigkie ij aktem ellies nyöjhkemereaktam utnieh, juktie dïhte minngemosth nænnoestimmie maahta orre gïetedæmman båetedh Byjresedepartementesne.
Men også Miljøverndepartementets sluttbehandling skal skje etter konsultasjon med Sametinget.
Men aaj Byjresedepartementen galhkuvegïetedimmiem edtja darjodh mænngan Saemiedigkine råårestalleme.
Grunnlaget Sametinget reiser sine innsigelser på er det opp til Sametinget å utarbeide.
Saemiedigkie edtja jïjtje våaromem evtiedidh gosse maahta vuastalidh.
Sametinget har ikke myndighet til å fastsette planretningslinjer for sikring av naturgrunnlaget for samisk kultur, næringsutøvelse og samfunnsliv.
Saemiedigkie ij faamoem utnieh soejkesjebïhkedassh nænnoestidh juktie eatnemevåaromem saemien kultuvrese, jieliemidie jïh siebriedahkejieliedasse gorredidh.
Det er likevel ingen ting som hindrer at departementet kan vedta slike planretningslinjer.
Læjhkan ij leah mejtegh mah departementem heerredh dagkerh soejkesjebïhkedassh nænnoestidh.
For Sametingets del må det i tilfelle forutsettes at slike retningslinjer bare kan vedtas etter forutgående konsultasjoner med og samtykke fra Sametinget.
Saemiedigkien gaavhtan tjuara badth tsihkestehtedh, dagkerh bïhkedassh maahta ajve nænnoestidh mænngan Saemiedigkine råårestalleme, jïh jååhkesjimmiem Saemiedigkeste åådtjeme.
Andre samiske interesser og lokalsamfunns rett til å bli konsultert i tiltak som direkte berører dem er dette ikke tatt inn i lovens bestemmelser.
Jeatjah saemien iedtjeladtjh jïh voenges siebriedahken reakta råajvarimmiej bïjre govlelgidh, mah ryöktesth dejtie gïetiedieh, eah leah meatan vaalteme laaken nænnoestimmine.
I merknadene til lovens § 5-1 i understrekes det imidlertid at det foreligger et særlig ansvar ihht ILO 169 for å bringe disse aktivt inn i planprosessen.
Mïerhkesjimmine laaken § 5-1 i dle læjhkan tjïerteste akte sjïere diedte gååvnese ILO’n 169 mietie, dejtie eadtjohkelaakan meatan vaeltedh soejkesjeprosessesne.
Synliggjøringen av reindriftas arealbruk i arealformålet LNFR (”Landbruk, natur og fritidsformål, samt reindrift”) ses også som viktig for å øke bevisstheten om reindrifta hos planmyndighetene.
Båatsoen arealeåtnoem våajnoes darjodh areaeleåssjelisnie LNFR («Laanteburrie, eatneme jïh eejehtallemeåssjele, jïh aaj båatsoe») lea aaj joekoen vihkeles, juktie voerkesvoetem båatsoen bïjre lissiehtidh, soejkesjeåejviladtji luvnie.
Dette vil være et bidrag til å styrke vernet av reindriftas arealer.
Daate sæjhta viehkine årrodh juktie vaarjelimmiem båatsoen arealijste veaksahkåbpoe darjodh.
Loven legger opp til en viss innstramming i muligheten for å gi dispensasjoner fra bestemmelser fastsatt i medhold av planloven.
Laake såemies gaertjiedimmiem sjïehteladta juktie dispensasjovnh vedtedh nænnoestimmijste, mah leah soejkesjelaaken mietie nænnoestamme.
Dette begrenser muligheten til en planløs utbygging som skjer gjennom utstrakt bruk av dispensasjoner, og som i sum utgjør store inngrep i samiske områder og dermed også endret bruk av utmarka.
Daate nuepiem gaertjede akten soejkesjenamhtah lissiebigkemasse, mij heannede jis jïjnjh dispensasjovnh vadtasuvvieh, jïh mah tjåanghkan leah stoerre bigkemh dajvine, jïh dan åvteste aaj jeatjah åtnoe miehtjiesdajveste sjædta.
2014-2026 Samfunnsdel Vedtatt planprogram
Soejkesjeprogramme tjïeltensoejkesjasse 2014-2026 Siebriedahkedajve
Kommuneplanens samfunnsdel...
Tjïeltesoejkesjen siebriedahkedajve...
2.1 Organisering...
2.1 Øørneme...
2.2 Medvirkning...
2.2 Sinsitniem viehkesadtedh...
3.1. Kommunal planstrategi...
3.1. Tjïelten soejkesjebarkoe...
3.2. Andre lokal føringer /dokumenter...
3.2. Jeatjah byjreske bihkedimmieh/byjjes paehperh...
3.3. Behov for utredninger...
3.3. Daerpies salketimmijste...
Røyrvik kommunestyre vedtok i sak 70/2012 Kommunal planstrategi for Røyrvik kommune 2012- 2015.
Raarvihken tjïelteståvroe lij aamhtesisnie 70/2012 soejkesjevuekiem Raarvihken tjïeltese boelhkesne 2012-2015 nænnoestamme.
Her er oppstart på en revidering av samfunnsdelen lagt til 2012.
Aalkoe jarkoestehtiemistie siebriedahkedajveste lea bïejesovveme jaapan 2012.
Gjeldende samfunnsdel ble vedtatt av kommunestyret 5. februar i 1998 i sak 7/98.
Daate sibriedahkedajve goevten 5. b. 1998 tjïelteståvrosne aamhtesne 7/98 nænnoestovvi.
Planen gjaldt for perioden 1998-2009 og hadde som hovedmål å opprettholde og videreutvikle Røyrvik kommune som selvstendig, levedyktig, trygg og attraktiv kommune for befolkning og næringsliv.
Soejkesje lij boelhkesne 1998-2009 jïh åejvieulmine Raarvihken tjïeltem vaarjelidh jïh øøvtiedidh, guktie fassedihks, jielijes, jearsoes jïh populære tjïelte dejtie mah desnie årroeminie jïh jieliemidie.
Dette som følge av at Røyrvik-samfunnet møtte nye utfordringer i forbindelse med nedleggelse av gruvedrifta i 1998.
Daate dan tïjjen gosse jïjnjh haestemh Raarvihkesne goh jïenemehaevtieindustrije steanadi jaepien 1998.
Planprogrammet lå til offentlig ettersyn i perioden 15.januar til 26. februar 2014.
Meehtih 15.01 raejeste - 26.02.14 raajan byjjes soejkesjeprogrammem vaaksjodh.
Innspill ble sendt til Røyrvik kommune, 7898 Limingen eller postmottak@royrvik.kommune.no.
Meehtih lahtestimmieh Raarvihken tjïeltese sedtedh, 7898 Lyjmede jallh postmottak@royrvik.kommune.no.
Det kom inn 4 høringsuttalelser.
Njielje lahtestimmieh dåastoejimh.
For alle kommunale planer som kan påvirke samfunn og miljø skal det utarbeides et planprogram, dette gjelder blant annet kommuneplaner.
Gaajhkh tjïelten soejkesjidie mij maahta siebriedahkem jïh byjresem gukt `akt dijpedh edtja soejkesjeprogrammem utnedh, vg. goh tjïelten soejkesjh.
Planprogrammet skal gjøre rede for formålet med planarbeidet, planprosessen og opplegg for medvirkning.
Soejkesjeprograamme edtja soejkesjebarkoen ulmiem bïhkedidh, bïhkedidh guktie soejkesjebarkojne barkedh jïh guktie sinsitniem viehkesadtedh.
Forslaget til planprogram skal sendes på høring og legges ut til offentlig ettersyn i minst seks uker.
Raerie soejkesjeprogrammese edtja govlehtallemasse sedtedh jïh byjjes vaaksjoemasse sedtedh, vaenemes govhte våhkoeh.
(Plan- og bygningsloven §§ 4-1 og 11-13)
(soejkesje- jïh bigkemelaake §§ 4-1 jïh 11-13)
Kommuneplanens samfunnsdel
Tjïeltesoejkesjen siebriedahkedajve
Definisjon fra Plan- og bygningsloven § 11-2:
Bïhkedimmie Soejkesje- jïh bigkemelaake §11-2:
Kommuneplanens samfunnsdel skal ta stilling til langsiktige utfordringer, mål og strategier for kommunesamfunnet som helhet og kommunen som organisasjon.
Tjïeltesoejkesjen siebriedahkestuhtjem edtja tjïeltesiebriedahken jïh tjïelte goh organisasjovne haestemh, ulmieh jïh vuekieh krøøhkestidh.
Den bør innholde en beskrivelse og vurdering av alternative strategier for utviklingen i kommunen.
Tjuara bïhkedimmiem jïh vierhtiedimmiem vuekijste mij tjïelten øøvtiedimmesne.
Kommuneplanens samfunnsdel skal være grunnlag for sektorenes planer og virksomhet i kommunen.
Tjïeltesoejkesjen sibriedahkedajve edtja maadtoe goevtesen soejkesjidie jïh tjïelten vierhkide årrodh.
Den skal gi retningslinjer for hvordan kommunens egne mål og strategier skal gjennomføres i kommunal virksomhet og ved medvirkning fra andre offentlige organer og private.
Edtja buerkiestimmieh vedtedh guktie tjïelte edtja altese ulmie jïh vuekieh tjïelten vierhkesne darjodh jïh moenedimmieh jeatjah byjjes orgaanijste jïh privaatijste.
Kommunedelplaner for temaer eller virksomhetsområder skal ha en handlingsdel som angir hvordan planen skal følges opp de fire påfølgende år eller mer.
Tjïeltebieliesoejkesjh aamhtesidie jallh vierhkiedajvh edtja darjomeåesiem utnedh mij vuesehte guktie dam soejkesjem fulkedh dah njieljie båetije jaepieh jallh jienebh.
Handlingsdelen skal revideres årlig.
Fïerhten jaepien edtja darjomeåesiem jarkoestehtedh.
Kommuneplanens samfunnsdel skal legge til rette for en ønsket utvikling i kommunen med utgangspunkt i Røyrvik sine fortrinn og muligheter (jf bakgrunn og problemstilling).
Tjïeltesoejkesjen sibriedahkedajve edtja darjodh guktie nuepie tjïeltem øøvtiedidh, Raarvihken miereste jïh altese nuepieh (vuartesjh duekieh jïh dåeriesmoere).
Arbeidet skal oppdatere samfunnsdelen siden sist planen ble utarbeidet.
Barkoe edtja siebriedahkedajvem jeatjahtehtedh daan mearan dïhte soejkesje dorjesovvi.
Kommuneplanens samfunnsdel skal hensynstas i alle delplaner/sektorplaner.
Tjïeltesoejkesjen siebriedahkedajve edtja gaajhkine bieliesoejkesjinie/ sektovresoejkesjinie krööhkesovvedh.
2.1 Organisering
2.1 Øørneme
Kommunestyret
Tjïelten ståvroe
Kommunestyret skal sluttbehandle kommuneplanens samfunnsdel.
Tjïelten ståvroe edtja tjïeltesoejkesjen siebriedahkebæhtam gïetedalledh.
I tillegg vil de være en sentral premissgiver for planarbeidet og være et viktig fora for innspill og diskusjoner.
Lissine edtjieh sjïekevedtije so ejkesjebarkose årrodh jïh sijjie årrodh gusnie maehtieh lahtestidh jïh digkiedidh.
Formannskap
Tjïelten åejvieladtjeraerie
Formannskapet skal fastsette planprogrammet, samt legge forslag til kommuneplan ut til offentlig ettersyn.
Tjïelten åejvieladtjeraerie edtja soejkesjeprogrammem meehtedh jïh raeride tjieltesoejkesje byjjes vaaksjoemasse sedtedh.
Formannskapet fungerer som planutvalg og politisk styringsgruppe.
Tjïelten åejvieladtjeraerie lea soejkesjemoenehtse jïh politihken stuvremedåehkie.
Formannskapet vil få alle saker knyttet til kommuneplanarbeidet til løpende behandling, debatt eller orientering.
Tjïelten åejvieladtjeraerie gaajhkh tjïeltesoejkesjebarkoen aamhtesidie dallahmasten gïetedallemasse, digkiedimmese jïh bïhkedimmese sedtesåvva.
Ledergruppen
Åejviedåehkie
Ledergruppen vil fungere som administrativ styringsgruppe og har ansvaret for administrativ organisering, prosess og ressursbruk.
Åejviedåehkie sæjhta goh reereme stuvremedåehkine årrodh jïh dam dïedtem reereme öörnemistie, barkojste jïh vierhtienuhtjemistie åtna.
Ledergruppen tar inn aktuelle ressurspersoner for organisasjonen ved behov i planarbeidet.
Jis daerpies dennie soejkesjebarkosne barkijh utnedh maahta åejviedåehkie sjiehteles barkijh organisasjovnese skeeptedh.
2.2 Medvirkning
2.2 Sinsitniem viehkesadtedh
Det vil være viktig med en åpen prosess og medvirkning fra innbyggere og samarbeidsinstanser.
Sæjhta vihkeles årrodh gaahpode barkoe jïh guktie voenen årrojh jïh ektiebarkijeinstitusjovnh nuepiem utnieh sinsitniem vïehkesadtedh.
Muligheter for medvirkning beskrives nedenfor:
Nuepieh moenedidh vuelegåbpoe tjåådtje.
Offentlig ettersyn: Planprogram og forslag til kommuneplan vil bli sendt på høring og lagt ut til offentlig ettersyn.
Byjjes vaaksjome: soejkesjeprogramme jïh raerieh tjïeltesoejkesjimmese goltelimmeste sedtesåvva jïh byjjes vaaksjoemasse
Informasjon på nett: Kommuneplanarbeidet på nett vil bli prioritert og informasjon vil bli lagt ut på kommunen hjemmeside, www.royrvik.kommune.no.
Bïevnesh gaskeviermesne: Tjïeltesoejkesjebarkoe gaskeviermesne diedtesåvva jïh gaajhkh bïevnesh tjïelten hiejmiesæjrose bïejesåvva.
Treff/møter med etablerte fora: Allerede etablerte fora i kommunen vil bli brukt for å få gode innspill. Dette være seg grendelag, næringsforeninger, etc.
Tjåanghkoeh tjåanghkoesijjine: Tjåanghkoesijjie tjïeltesne nuhtjesåvva guktie nøødtedh lahtestidh, goh jielemesiebrieh, jj.
Dialogmøter: Plan- og bygningsloven har bestemmelser om samrådsplikt med nabokommuner, fylkeskommunen og regional stat.
Gaskestalleme tjåanghkoeh: Soejkesje- jïh bigkemelaakesne njoelkedassh tjuara kraannatjïelti gujmie, fylhketjïelti jïh regijonaale reereminie gaskestalledh.
Behovet for dialogmøter vil bli vurdert underveis i prosessen.
Barkesne vuejnebe mejtie lea daerpies gaskestallemetjåanghkoeh utnedh.
Politisk prosess: Planprogram og kommunedelplan vil behandles politisk i Formannskap før det legges ut til offentlig ettersyn.
Politihkebarkoe: Soejkesjeprogramme jïh tjïeltebieliesoejkesje politihkeles Tjïelten åejvieladtjeraerie gïetedalla åvtelen byjjes vaaksjoemasse sedtesåvva.
Barn og unges representant: Barn og unges representant i plansaker vil være sentral i prosessen.
Maanaj jïh noeri saadthalmetje: Maanaj jïh noeri saadthalmetje sæjhta soejkesjeaamhtsine jarngesne årrodh.
I tillegg vil Eldre- og funksjonshemmedes råd være sentral i prosessen.
Seamma aejkien Voeres jïh funksjonshemmedi raerie jarngesne dennie barkesne.
Utarbeidelse av planprogram er hjemlet i plan- og bygningslovens § 4-1 og 11-13.
Soejkesjeprogrammem darjodh laaksetsiehkesne soejkesje- jïh bigkemelaaken §4-1 jïh 11-13 tjåådtje.
Kommuneplanen er hjemlet i kapittel 11. Kommuneplanarbeidet skal bygge på de til enhver tid gjeldende føringer og rammer, og være oppdatert i forhold til nye lover, ny nasjonal og regional politikk, samt mer konkrete retningslinjer.
Tjïeltesoejkesje laaketsiehkesne tjåådtje kap.11. Tjïeltesoejkesjebarkoe edtja dejtie daaletje mieride jïh njoelkedasside goeredh jïh orrestehtedh dej orre laaki mietie, orre nasjonaale jïh regijonaale politihkem fulkedh, jïh joekehth njoelkedassh fulkedh.
Kommuneplanarbeidet må videre bygge på og forsterke egen igangsatt utvikling, lokale rammer og være oppdatert i forhold til nye større planer kommunen har vedtatt eller er i gang med.
Tjïeltesoejkesjebarkoe tjuara vijriegobpe jïjtjh övtiedimmiem styngkedh, byjreske mierieh jïh fulkedh dej jeatjah stoerre soejkesjh tjïelte nænnoestamme jallh mejnie ussjedin aelkedh.
I vedtatt planstrategi for Røyrvik kommune er de nasjonale føringene tatt inn.
Soejkesjebarkoe mij lea nænnoestamme Raarvihken tjïeltesne lea dah nasjonaale bïhkedimmieh meatan.
I tillegg er det lovverk, stortingsmeldinger og rikspolitiske retningslinjer som må tas hensyn til i arbeidet med kommuneplanens samfunnsdel.
Lissine lea laakh, stoerredigkiebïevnesh, rihkepolitihkes njoelkedassh mah tjuara krööhkesovvedh dennie tjïeltesoejkesjen sibriedahkedajvesne.
Regionale føringer bygger på de nasjonale føringene og vil bli tatt med inn i arbeidet.
Regijonaalh bïhkedimmieh dej nasjonaale bïhkedimmiej bigkesåvva jïh meatan dennie barkesne.
3.1. Kommunal planstrategi
3.1. Tjïelten soejkesjebarkoe
Kommunal planstrategi vil være grunnlagsdokument for kommuneplanarbeidet.
Tjïelten soejkesjebarkoe sæjhta maadth byjjespaehpere tjïeltesoejkesjebarkoste årrodh.
Planstrategi for Røyrvik kommune 2012-2015 ble vedtatt 29.11.2012.
29.11.12 soejkesjebarkoe Raarvihken tjïeltese 2012-2015 nænnoestamme.
I planstrategien er det særlig lagt vekt på områdene Befolkningsutvikling, Samferdsel og infrastruktur, Klima og energi, Natur, Kulturmiljø og landskap, og Helse, Livskvalitet og Oppvekstmiljø.
Soejkesjebarkosne dajvh goh almehøvtiedimmie, ektiedimmiefeeledimmie jïh infratseegkeme, Klima jïh energije, eatneme, kultuvrebyjrese jïh dajve, jïh healsoe, jielemekvaliteete jïh byjjenimmiebyjrese.
I planstrategien er det nevnt spesielt ett område som bør inn i samfunnsdelen og dette er Kulturminneplan.
Soejkesjebarkosne akte joekoen dajve mij neebnesåvva mij byøreme daan siebredahkedajvese åadtjodh, jïh dïhte lea Kultuvremojhtesesoejkesje.
3.2. Andre lokal føringer /dokumenter
3.2. Jeatjah byjreske bihkedimmieh/byjjes paehperh
 For Røyrvik sentrum vil Reguleringsplan for Røyrvik sentrum vedtatt i 2009 og Stedsutviklingsplan for Røyrvik sentrum vedtatt i 2008 være sentrale.
 Raarvihken jarngese sæjhta Reguleringesoejkesje Raarvihken jarngese mij jaepien 2009 nænnostovvi jïh Sijjieøvtiedimmiesoejkesje Raarvihken jarngese mij jaepien 2008
 Analyse av Indre Namdal utarbeidet av SINTEF, hvor demografi, arbeidsmarked, geografi, utdanningsnivå og næring er tatt inn.
 SINTEF lea gïehtjedimmiem Indre Namdaleste dorjeme, tsiehkieh goh demografije, barkoesijjieh, geografije, ööhpehtimmiedaltese jïh jielemh.
Kan være et nyttig grunnlagsdokument.
Maahta vihkeles maadthpaehpere årrodh.
 Energi og klimaplan
 Energije jïh klimasoejkesje
 Kommunedelplan for idrett, friluftsliv og fysisk aktivitet
 Tjïelten bieliesoejkesje, goh saavreme, ålkoebiejjie, jïh fysihken darjomh
 ROS-analyser for vannforsyning og avløp
 RHJ(ROS)- gïehtjedimmieh tjaetsieskeeptemistie jïh krööptijste
3.3. Behov for utredninger
3.3. Daerpies salketimmijste
Tema som bør vurderes:
Aamhtesh mah daerpies gïehtjedidh:
 Befolkningsutvikling
 Almetjh-øøvtiedimmie
 Samferdsel og infrastruktur.
 Fealadimmie jïh Infra-tseegkeme
 Klima og energi
 Klima jïh energije
 Natur, kulturmiljø og landskap
 Eatneme jïh kultuvrebyjrese
 Helse, livskvalitet og oppvekstmiljø
 Healsoe, buerievoete jieliemisnie jïh byjjenimmiebyjrese
"Ei levende fjellbygd" benyttes i dag av Røyrvik kommune som en visjon.
«Jielijes tjahkevoene» lea Raarvihken tjïelten vuajnoe.
I forbindelse med kommuneplanarbeidet i 1998 ble det vedtatt et overordnet mål og 3 hovedmål/strategier med flere delmål.
Dennie tjïelten soejkesjebarkesne jaepien 1998 golme åejvieulmieh jïh jïjnjebh bielie ulmieh nænnoestin.
Disse vil bli tatt opp til vurdering i arbeidet med kommuneplanens samfunnsdel.
Daelie daejtie gïehtjedibie dennie barkesne tjïelten soejkesje siebredahkedajvesne.
I arbeidet vil det bli tatt utgangspunkt i de temaene fra planstrategien:
Daennie barkesne aamhtesidie soejkesjebarkeste gïehtjedibie:
 Befolkningsutvikling
 Almetje-øøvtiedimmie
 Samferdsel og infrastruktur.
 Fealadimmie jïh infratseegkeme
Kulturminneplan vil bli et eget tema i samfunnsdelen, jfr planstrategien.
Kultuvremojhtesesoejkesje jïjtje aamhtese siebredahkedajvesne sjædta.
I løpet av planprosessen vil det bli foretatt en overordnet ROS-analyse som skal gi bakgrunn for handlingsplanen.
Daennie soejkesjebarkosne dle ROS-gïehtjedimmie mij lea dahkoesoejkesjen våaroe.
Prioritering av tema vil bli foretatt i selve planprosessen og ikke i planprogrammet.
Soejkesjebarkosne vuejnebe magkeresh aamhtesinie voestemes aelkebe jïh ij dennie soejkesjeprogrammesne.
Alle tjenesteområdene til kommunen blir med som tema i kommuneplanen.
Gaajhkh barkoedajvh tjïeltese aamhtesinie tjieltesjoejkesne sjædta.
Handlingsdelen er en konklusjon på hvordan målene i samfunnsdelen skal følges opp.
Prosessebarkoe lea akte konklusjovne guktie dejtie ulmide siebredahkedajvesne fulkedh.
Handlingsdelen skal gjenspeiles i budsjett- og økonomiplanen, og skal rulleres årlig i forbindelse med budsjettbehandlingen.
Prosessedajve edtja budsjedte- jïh økonomijesoejkesjisnie aaj dåeriedidh, jïh edtja fïerhten jaepien budsjedtegïetedalleminie jarkoestehtedh.
Aktivitet
Darjomh
Utarbeidelse av prosjektplan og utkast til planprogram
Barkoe prosjektesoejkesjimmeste jïh raeriestimmie soejkesjeprogrammese
Vedtak om oppstart og planprogram
Nænnoestimmie aalkoen bïjre jïh soejkesjeprogrammeste
Visjon og hovedstrategier
Vuajnoe jïh åejviebarkoeh
Utarbeidelse av forslag av plan og gjennomføring av dialogmøter
Soejkesjen raeriej gujmie barkedh jïh gaskestallemetjåanghkoeh utnedh
Folkemøte
Ålmatjåanghkoe
Vedta fokusområder
Fokusedajvh nænnoestidh
Utarbeide endelig forslag
Raeriej gujmie barkedh
Offentlig ettersyn
Byjjes vaaksjome
1. gangs behandling politisk
1. aejkien politihken gïetedalleme
Sluttbehandling
Minngie-gietedalleme
Gjennomføringsplanen er en tentativ, og endres behov.
Daate soejkesje lea tentatijve jïh maahta jarkoestehtedh jis daerpies.
Plenum / Organisasjonsstruktur / Om Sametinget / Forsiden - Sametinget Plenum
Stoerretjåanghkoe / Åårganisasjovnestruktuvre / Saemiedigkien bïjre / Saemiedigkie - Sametinget
Tinget regulerer sin virksomhet innenfor de rammer som er gitt i Lov om Sametinget og andre samiske rettsforhold (sameloven).
Saemiedigkie sov barkoem sjïehtede dej mieriej sisnjeli mah leah vadteme Laakesne Saemiedigkien bïjre jïh jeatjah saemien reaktatsiehkiej bïjre (saemielaake).
Plenum fastsetter tingets arbeidsorden, med regler og retningslinjer for all annen virksomhet i regi av Sametinget.
Stoerretjåanghkoe saemiedigkien barkoeöörnegem nænnoste, njoelkedassigujmie jïh bïhkedassigujmie dejtie jeatjah darjoemidie mejtie Saemiedigkie stuvrie.
Plenumsmøter avholdes vanligvis fire ganger i året, samme uke som komitémøtene.
Stoerretjåanghkoeh sïejhmemes njieljien aejkien jaepien, seamma våhkoen goh moenehtsetjåanghkoeh.
Mandag og tirsdag avsettes til komitémøter, plenum arrangeres onsdag til fredag.
Måantan jïh dæjstan leah moenehtsetjåanghkoeh, stoerretjåanghkoe lea gaskevåhkoen raejeste bearjadahken raajan.
For valgperioden 2013-2017 er følgende partier og lister representert på Sametinget:
Veeljemeboelhken 2013-2017 daah krirrieh jïh læstoeh Saemiedigkesne:
Norske Samers Riksforbund (NSR)
Nöörjen saemiej rïjhkesiebrie (NSR)
Norske Samers Riksforbud (NSR) og Samefolkets parti (Sfp) (fellesliste)
Nöörjen saemiej rïjhkesiebrie (NSR) jïh Samefolkets parti (SáB) (ektielæstoe)
Arbeiderpartiet
Barkoekrirrie
Árja
Árja
Fremskrittspartiet
Fremskrittskrirrie
Flyttsamelista
Båatsoesaemielæstoe
Høyre
Åelkies
Nordkalottfolket
Nordkalottfolket
Åarjel-Saemiej Giёlh
Åarjel-Saemiej Gïelh
Samer bosatt i sør
Saemieh åerjielisnie
Fastboende liste
Fastboendes liste
Sametingets komitémøter og plenumsmøter andre halvdel 2015
Saemiedigkien moenehtsetjåanghkoeh jïh stoerretjåanghkoeh mubpien jaepiebielien 2015:
Uke 39: 21. – 25. september, komité- og plenumsmøter
Våhkoen 39: skïereden 21. – 25. b., moenehtse- jïh stoerretjåanghkoeh
Uke 49: 30. november – 4. desember, komité- og plenumsmøter
Våhkoen 49: gålkoen 30. b. – goeven 4. b., stoerretjåanghkoe
Sametingets komitémøter og plenumsmøter første halvdel 2016
Saemiedigkien moenehtsetjåanghkoeh jïh stoerretjåanghkoeh voestes bielien 2016
Uke 9: 29. februar - 4. mars komité- og plenumsmøter.
Våhkoe 9: goevten 29. b. - njoktjen 4. b. moenehtse- jïh stoerretjåanghkoeh.
Uke 21: 23. - 27. mai, komitémøter (mandag – fredag)
Våhkoe 21: suehpeden 23. - 27. b., moenehtsetjåanghkoeh (måanta– bearjadahke)
Uke 23: 6. - 10. juni, plenumsmøte
Våhkoe 23: ruffien 6. - 10. b. stoerretjåanghkoe
Sametingets komitémøter og plenumsmøter andre halvdel 2016
Saemiedigkien moenehtsetjåanghkoeh jïh stoerretjåanghkoeh mubpien biejjien 2016
Uke 39: 26. - 30. september, komité- og plenumsmøter
Våhkoe 39: skïereden 26. - 30. b., moenehtse- jïh stoerretjåanghkoeh
Uke 47: 21. - 25. november, komitémøter (mandag – fredag)
Våhkoe 47: gålkoen 21. - 25. b., moenehtsetjåanghkoeh (måanta – bearjadahke)
Uke 49: 5. - 9. desember, plenumsmøte
Våhkoe 49: goeven 5. - 9. b., stoerretjåanghkoe
Plenumsledelsen / Organisasjonsstruktur / Om Sametinget / Forsiden - Sametinget
Stoerretjåanhgkoen ståvroe / Åårganisasjovnestruktuvre / Saemiedigkien bïjre / Saemiedigkie - Sametinget
Plenumsledelsens oppgaver er blant annet å avgjøre permisjonssøknader, fremme innstillinger overfor plenum i spørsmål som omhandler Sametingets arbeidsorden og fatte nødvendig vedtak med hensyn til saksforberedelser for plenumsmøtene.
Stoerretjåanghkoen ståvroen barkoeh leah permisjovneohtsemh sjæjsjalidh, raeriestimmieh stoerretjåanghkose buektedh dej gyhtjelassi bïjre mah leah Saemiedigkien barkoeöörnegen bïjre, jïh daerpies nænnoestimmieh darjodh aamhtesesoejkesjimmide stoerretjåanghkoen tjåanghkojde.
Det skal også utpeke deltakere og representanter til parlamentariske møter og konferanser hvor Sametinget skal delta, samt sørge for utsendelse av sakspapirer etter de regler som Sametingets arbeidsorden fastsetter.
Ståvroe edtja aaj almetjh jïh tjirkijh parlamentarihkeles tjåanghkojde jïh konferanside nammoehtidh gusnie Saemiedigkie edtja meatan årrodh, jïh aaj aamhtesepaehperh olkese seedtedh dej njoelkedassi mietie mejtie Saemiedigkien barkoeöörnege nænnoste.
Plenumsledelsen består av fem medlemmer som velges av og blant representantene i plenum.
Storretjåanghkoen ståvrosne vïjhte lïhtsegh mah veeljesuvvieh tjirkijijstie jïh tjirkiji gaskem stoerretjåanghkosne.
Taler og artikler
Håalemh jïh tjaalegh
Taler, innlegg og artikler av plenumsledelsens medlemmer.
Håalemh, lahtestimmieh jïh tjaalegh stoerretjåanghkoeståvroen lïhtsegijstie.
Politiske ansvarsområder i rådet / Sametingsrådet / Organisasjonsstruktur / Om Sametinget / Forsiden - Sametinget
Politihkeles dïedtesuerkieh raeresne / Saemiedigkieraerie / Åårganisasjovnestruktuvre / Saemiedigkien bïjre / Saemiedigkie - Sametinget
Politiske ansvarsområder i rådet
Politihkeles dïedtesuerkieh raeresne
Sametingspresident Aili Keskitalo og de øvrige medlemmene av Sametingsrådet har definert og fordel de politiske ansvarsområdene mellom seg.
Saemiedigkiepresidente Aili Keskitalo jïh doh mubpieh lïhtsegh Saemiedigkieraeresne leah tjïelkestamme jïh joekedamme dejtie politihkeles dïedtesuerkide sijjen gaskem.
Her finner du hvilke rådsmedlemmer som har ansvar for hvilke politiske områder.
Daesnie gaavnh mah raerielïhtsegh mah dïedtem utnieh dejtie ovmessie suerkide.
Aili Keskitalo, sametingspresident
Joekedimmie aamhtesesuerkijste: Aili Keskitalo
Overordnet ansvar for alle saksområder
Bijjemes dïedte gaajhki aamhtesesuerkiej åvteste
Rettigheter, internasjonale saker, språk og likestilling
Reaktah, gaskenasjovnaale aamhtesh, gïele jïh mïrrestalleme
Samiske rettigheter
Saemien reaktah
Samisk selvbestemmelse
Saemien jïjtjenænnoestimmie
Urfolksrettigheter
Aalkoealmetjereaktah
Samisk samarbeid over landegrensene (SPR)
Saemien laavenjostoe laanteraasti rastah (SPR)
Internasjonale saker
Gaskenasjovnaale aamhtesh
Konsultasjoner
Rååresjimmieh
Språk
Gïele
Samiske stedsnavn
Saemien sijjienommh
Likestilling
Mïrrestalleme
Kultur og helse
Kultuvre jïh healsoe
Kulturpolitikk
Kultuvrepolitihke
Kunst
Kåanste
Idrett
Meedija
Film, litteratur, musikk
Filme, lidteratuvre, musihke
Teater
Teatere
Festivaler
Festivaalh
Museum
Museume
Kirkepolitikk
Gærhkoepolitihke
Institusjonspolitikk
Institusjovnepolitihke
Sosialpolitikk
Sosijaalepolitihke
Barne-, ungdoms- og familiepolitikk
Maana-, noere- jïh fuelhkiepolitihke
Eldrepolitikk
Voeresepolitihke
Fornorskningsspørsmål
Daaroedehtemegyhtjelassh
Ann-Mari Thomassen
Ann-Mari Thomassen
Budsjett, regionalpolitikk og duodji
Budsjedte, regijovnaalepolitihke jïh duedtie
Sametingets budsjett og regnskap
Saemiedigkien budsjedte jïh reeknehlåhkoe
Sametingets årsmelding
Saemiedigkien jaepiebïevnese
Sametingsrådets beretning
Saemiedigkieraerien reekteme
Tilskuddsforvaltning
Dåarjoereereme
Klagesaker
Laejhtemeaamhtesh
Regionalpolitikk
Regijovnaalepolitihke
Regionale utviklingsprogrammer
Regijovnaale evtiedimmieprogrammh
Samarbeidsavtaler med kommuner
Laavenjostoelatjkoeh tjïeltigujmie
Samarbeidsavtaler med fylkeskommuner
Laavenjostoelatjkoeh fylhkentjïeltigujmie
Regionreformen
Regijovnereforme
Duodji
Duedtie
Thomas Åhren
Thomas Åhren
Areal, kulturminner, miljø, høyere utdanning og forskning
Areale, kultuvremojhtesh, byjrese, jollebe ööhpehtimmie jïh dotkeme
Planarbeid
Soejkesjebarkoe
Arealpolitikk og arealforvaltning
Arealepolitike jïh arealereereme
Nasjonalparker og verneområder
Nasjonalpaarhkh jïh vaarjelimmiedajvh
Samarbeid med eksterne planaktører
Laavenjostoe byjngetje soejkesjeaktöörh
Samiske kulturminner
Saemien kultuvremojhtesh
Myndighetsutøvelse i henhold til kulturminneloven og plan og bygningsloven
Reeremefaamoe kultuvremojhteselaaken jïh soejkesje- jïh bigkemelaaken mietie
Samisk bygningsvern
Saemien gåetievaarjelimmie
Samferdsel, herunder motorferdsel i utmark
Fealadasse, daan nuelesne motovrefealadimmie eatnamisnie
Klima og miljø
Klijma jïh byjrese
Høyere utdanning og forskning
Jollebe ööhpehtimmie jïh dotkeme
Tradisjonell kunnskap
Aerpievuekien daajroe
Samisk statistikk
Saemien statistihke
Silje Karine Muotka
Silje Karine Muotka
Kunnskap og næring
Daajroe jïh jieleme
Barnehage
Maanagïerte
Grunnskole
Maadthskuvle
Videregående opplæring
Jåarhkelïerehtimmie
Voksenopplæring
Geervelïerehtimmie
Pedagogisk veiledning
Pedagogeles bïhkedimmie
Kompetanseheving og rekruttering
Maahtoelutnjeme jïh dåårrehtimmie
Læremidler til barnehager
Learoevierhtieh maanagiertide
Næringspolitikk
Jielemepolitihke
Jordbruk
Jåartaburrie
Fiske- og marine ressurser
Gööleme- jïh marijne vierhtieh
Reiseliv
Fealadasse
Utmarksnæring
Miehtjiejieleme
Rovvilt
Båatsoe
Gass og petroleum
Gaasse jïh petroleume
Mineraler
Mineraalh
FeFo
FeFo
Positiv til egen kunnskapsstrategi for Nord-Norge / Grenseoverskridende regionalt samarbeid / Internasjonalt arbeid / Forsiden - Sametinget
Veanhta hijven aktine jïjtse daajroestrategijine Noerhte-Nöörjese / Raastendåaresth regijovnaale laavenjostoe / Gaskenasjovnaale barkoe / Saemiedigkie - Sametinget
Positiv til egen kunnskapsstrategi for Nord-Norge
Veanhta hijven aktine jïjtse daajroestrategijine Noerhte-Nöörjese
Stortingets utenrikskomité kom 11.april med sin innstilling til regjeringens nordområdemelding. Flertallet i Utenrikskomiteen foreslår nå at det bør lages en egen kunnskapsstrategi for Nord-Norge som en del av nordområdesatsningen.
Stoerredigkien ålkoerïjhkemoenehtse sov raeriestimmine reerenassen noerhtedajvebïevnesasse bööti voerhtjen 11.b. Ålkoerïjhkemoenehtsen jienebelåhkoe raereste akte jïjtse daajroestrategije byöroe dorjesovvedh Noerhte-Nöörjese daelie, goh akte bielie dejstie råajvarimmijste noerhtedajvesne.
Sametingets visepresident Laila Susanne Vars er glad for at komiteen setter fokus på urfolk og kunnskap i nord.
Saemiedigkien mubpie presidente Laila Susanne Vars lea geerjene ihke moenehtse tjelmide beaja aalkoealmetjidie jïh daajrose noerhtene.
- Sametingsrådet deltok på høringen på Stortinget og vi argumenterte med at det må satses mer på kunnskapsstrategier og styrking av kunnskapsmiljøene i nord, også de små sårbare miljøene vi har her i nord.
- Saemiedigkieraerie lij meatan govlehtimmesne Stoerredigkesne, jïh mijjieh tjïelkestehtimh tjuara vielie daajroestrategijigujmie barkedh jïh daajroebyjresidie veaksahkåbpoe darjodh noerhtene, aaj dejtie smaave prååsehke byjresidie mijjieh daennie noerhtene utnebe.
Jeg er derfor veldig glad for at komiteens flertall ser behovet for en egen kunnskapsstrategi i nord, hvor det særlig skal settes igang tiltak for å hindre frafall fra videregående opplæring samt sikre lokale ringvirkninger av økt næringsaktivitet i nord, sier Sametingets visepresident Laila Susanne Vars.
Manne dannasinie joekoen geerjene ihke moenehtsen jienebelåhkoe vuartesje daerpies aktine jïjtse daajroestrategijine noerhtene, gusnie joekoen edtja råajvarimmiejgujmie nïerhkedh juktie hööptedh dan jeenjesh jåarhkeööhpehtimmiem orriejieh, jïh aaj voenges jeatjah illedahkh gorredidh dehtie læssanamme jielemedarjoemistie noerhtene, Saemiedigkien mubpie presidente Laila Susanne Vars jeahta.
Sametingsrådet merker seg at komiteen også ser og tar hensyn til det helhetlige samiske nordområdeperspektivet innen kompetanseheving.
Saemiedigkieraerie aaj krööhkie moenehtse vuajna jïh krööhkeste dam ållesth saemien noerhtedajveperspektijvem maahtoebijjiedimmien sisnjelen.
- Jeg er glad for at innstillingen fremhever betydningen av å sikre en stabil og trygg finansiering av Samisk kompetansesenter på Kola, i Murmansk fylke.
- Manne geerjene ihke raeriestimmie tuhtjie vihkeles aktem tjåadtjoen jïh jearsoes beetnehdåarjoem Saemien maahtoejarngeste gorredidh Kola’sne, Murmansken tjïeltesne.
Kompetanseheving er sentralt for at urfolk skal kunne sikres aktiv og reell deltakelse i beslutninger som blir fattet i nordområdene, sier visepresidenten.
Maahtoebijjiedimmie lea joekoen vihkeles ihke aalkoealmetjh edtjieh maehtedh eadtjohkelaakan jïh vihtieslaakan meatan årrodh sjæjsjalimmieh vaeltedh mah noerhtedajvine dorjesuvvieh, mubpie presidente jeahta.
I innstillingen foreslås det fra et mindretall at det bør etableres et næringsfond i størrelsesorden 5 mrd. kroner for de lokalsamfunn som blir berørt av petroleumsvirksomheten i Lofoten og Vesterålen når det åpnes for petroleumsvirksomhet i dette området.
Raeriestimmesne dle akte unnebelåhkoe raereste, akte jielemefoente byöroe tseegkesovvedh mij lea 5 mrd. kråvnah stoerre, dejtie voenges siebriedahkide mah petroleumdarjoemistie Lofotesne jïh Vesterålesne gïetesuvvieh, gosse åådtje petroeleumdarjomigujmie nïerhkedh daennie dajvesne.
- Fra Sametingets side er vi opptatt av at når det satses i nord, så skal det skje gjennom en god dialog mellom urfolk og statlige myndigheter, og mellom urfolk og industri.
- Saemiedigkien bieleste dle vienhtebe gosse råajvarimmiejgujmie nearhka noerhtene, dle edtja dam darjodh akten hijven govlesadtemen tjïrrh aalkoealmetji jïh staaten åejvieladtji gaskem, jïh aalkoealmetji jïh industrijen gaskem.
Urfolk skal involveres tidlig i prosesser for å sikre at det ikke skjer overtramp i forhold til internasjonale menneskerettigheter og tradisjonelle samiske næringer som også skal sikres en fremtid.
Edtja aalkoealmetjidie varke meatan vaeltedh prosessine juktie gorredidh olles gaskenasjovnale almetjereaktaj jïh aerpievuekien saemien jieliemi vööste mïedtelh, mejtie aaj edtja aktem båetije aejkiem gorredidh.
Det er interessant at komiteens mindretall foreslår et eget næringsfond som skal sikre lokal verdiskapning, slike tanker har også Sametinget drøftet, sier Sametingets visepresident Laila Susanne Vars.
Nov lea murreds moenehtsen unnebelåhkoe aktem jïjtse jielemefoentem raereste, mij edtja voenges aarvoesjugniedimmiem gorredidh, dagkerh åssjaldahkh aaj Saemiedigkie digkiedamme, Saemiedigkien mubpie åvtehke Laila Susanne Vars jeahta.
En samlet utenrikskomité slutter seg til nordområdemeldingens urfolksdimensjon.
Akte tjåenghkies alkoerïjhkemoenehtse noerhtedajvebïevnesen aalkoealmetjedimensjovnem dåarjede.
Komiteen viser til Regjeringens nordområdestrategi av 2009, kapittel 7, angående tiltak for urfolk, og ber om at regjeringen fremskynder gjennomføringen av disse tiltakene.
Moenehtse vuesehte Reerenassen noerhtedajvestrategijese jaepeste 2009, kapihtele 7, råajvarimmiej bïjre aalkoealmetjidie, jïh birrie reerenassem skodtedh daejrie råajvarimmide tjïrrehtidh.
- Jeg merker meg komiteens ønske om fremskyndelse av tiltakene som særlig berører urfolk, og da særlig arbeidet med å utvikle etiske retningslinjer for økonomisk virksomhet i urfolksområder.
- Manne krööhkem moenehtse sæjhta råajvarimmiejgujmie skodtedh mah joekoen aalkoealmetjh gïetedieh, jïh joekoen etihken njoelkedassh ekonomeles darjoemidie evtiedidh, aalkoealmetji dajvine.
Sametingsrådet er enig i at det er behov for fremskyndelse av tiltakene som skal sikre urfolks rettigheter i nordområdepolitikken, sier Vars.
Saemiedigkieraerie lea siemes daerpies råajvarimmiejgujmie skodtedh mah edtjieh aalkoealmetji reaktah noerhtedajvepolitihkesne gorredidh, Vars jeahta.
Sametingets visepresident Laila Susanne Vars, mobil: 977 54 102
Saemiedigkien mubpie presidente Laila Susanne Vars, mobijle 977 54 102
Presidenten besøker forvaltningskommunene / Forvaltningsområde / Språk / Forsiden - Sametinget
Presidente guessine mænna reeremetjïeltine / Reeremedajve saemien gïelide / Gïele / Saemiedigkie - Sametinget
I perioden januar/februar vil president Aili Keskitalo besøke kommuner i språkforvaltningsområdet for samisk språk og tilhørende fylkeskommuner.
Boelhken tsïengelen/goevten presidente Aili Keskitalo sæjhta guessine mïnnedh tjïeltine saemien gïelereeremedajvesne jïh dej fylhkentjïeltine.
Hun ønsker blant annet å diskutere tospråklighetsmidlene og de lokale språksentrene.
Dïhte sæjhta gaskem jeatjah guektiengïelevoetevierhtide jïh dejtie voenges gïelejarngide digkiedidh.
- Samiske språkkommuner har et særlig ansvar for styrking og utvikling av samisk språk, og for å sikre at innbyggerne får oppfylt sine språklige rettigheter.
- Saemien gïeletjïelth aktem sjïere dïedtem utnieh saemien gïelem nænnoestehtedh jïh evtiedidh, jïh hoksedh årrojh sijjen gïelereaktah åadtjoeh.
Jeg mener det er viktig at det finnes en god dialog om hvilke utfordringer kommunene har på dette området, og besøker derfor kommunene jevnlig, uttaler president Aili Keskitalo.
Manne vïenhtem vihkeles hijvenlaakan govlesadtedh dej haestemi bïjre mejtie tjïelth dan bïjre utnieh, jïh dan åvteste jaabnan tjïeltine mïnnem, presidente Aili Keskitalo jeahta.
President Keskitalo trekker blant annet fram at Sametinget ønsker at brukerne av de lokale språksentrene skal ha større innflytelse og kjenne nærhet til sentrene.
Presidente Keskitalo tjïerteste gaskem jeatjah Saemiedigkie sæjhta utnijh dejstie voenges gïelejarngijste edtjieh stuerebe tsevtsemefaamoem utnedh, jïh lïhkesvoetem damtedh jarngide.
- Vi er opptatt av at aktiviteten ved språksentrene skal styres av behovene i til den samiske befolkningen, da er det viktig at lokale samiske organisasjoner eller institusjoner er representert i utviklingen av de aktivitetene sentrene tilbyr.
- Mijjieh tuhtjebe vihkeles gïelejarngi darjomh edtjieh saemien årroji daerpiesvoeti mietie årrodh, dan åvteste vihkeles voenges saemien siebrieh jallh institusjovnh leah meatan evtiedimmesne dejstie darjoemijstie mejtie jarngh faalehtieh.
Andre saker på agendaen er kommunereformen og samiske interesser, hvorpå Sametinget i 2015 gjorde en utredning som ble behandlet i plenum i desember.
Jeatjah aamhtesh biejjieöörnegisnie leah tjïeltereforme jïh saemien ïedtjh, man bïjre Saemiedigkie aktem salkehtimmiem darjoeji jaepien 2015 jïh maam stoerretjåanghkoe gïetedi goeven.
Foreløpig møteplan (med forbehold om endringer)
Annjebodts tjåanghkoesoejkesje (maahta jarkelimmieh sjïdtedh)
Presse / Forsiden - Sametinget
Preessebïevnesh / Saemiedigkie - Sametinget
Materiell
Daeverh
Pressekontakter / Presse / Forsiden - Sametinget
Preessegovlehtallijh / Preessebïevnesh / Saemiedigkie - Sametinget
Ta kontakt med den fagenhet som best kan besvare dine spørsmål.
Gaskesadth daam faagegoevtesem mij bööremes vuekien mietie maahta dov gyhtjelassh vaestiedidh.
Generelle spørsmål kan rettes til kommunikasjonsavdelingen (GUL).
Maahta sïejhme gyhtjelassh govlesadtemegoevtesasse seedtedh (GUL).
Avdelingsdirektører
Goevtesedirektöörh
Rune Sverre Fjellheim
Rune Sverre Fjellheim
Direktør
Direktööre
78 47 40 40/
78 47 40 40/
910 09 320
910 09 320
Jan Roger Østby
Jan Roger Østby
Kommunikasjonsavdelingen
Govlesadtemegoevtese
78 47 41 42/
78 47 41 42/
481 44 696
481 44 696
Tommy Somby
Tommy Somby
Administrasjonsavdelingen
Reeremegoevtese
78 47 40 70/
78 47 40 70/
958 22 121
958 22 121
Anne Britt K. Hætta
Anne Britt K. Hætta
Språkavdelingen
Gïelegoevtese
78 48 42 91/
78 48 42 91/
911 11 788
911 11 788
Inger Eline Eira Buljo
Inger Eline Eira Buljo
Avdeling for oppvekst og opplæring
Byjjenimmien jïh lïerehtimmien goevtese
78 48 42 45/
78 48 42 45/
950 45 154
950 45 154
Magne Svineng
Magne Svineng
Avdeling for næring, kultur og helse
Jielemen, kultuvren jïh healsoen goevtese
78 47 41 57/
78 47 41 57/
915 42 098
915 42 098
Sunniva Skålnes
Sunniva Skålnes
Avdeling for kulturminner, areal og miljø
Goevtese kultuvremojhtesh, areale jïh byjrese
78 48 42 55/
78 48 42 55/
976 63 709
976 63 709
Hege Fjellheim
Hege Fjellheim
Avdeling for rettigheter og internasjonale spørsmål
Goevtese reaktah jïh gaskenasjovnaale gyhtjelassh
78 47 40 47/
78 47 40 47/
994 59 211
994 59 211
Randi Romsdal Balto
Randi Romsdal Balto
Plenumstaben
Stoerretjåanghkoestaabe
78 47 41 53/
78 47 41 53/
415 40 705
415 40 705
Kommunikasjonsdirektør
Govlesadtemen direktööre
Hanne Holmgren Lille
Hanne Holmgren Lille
Fagleder/Webredaktør
Faageåvtehke/Wedredaktööre
78 47 40 85/
78 47 40 85/
906 73 883
906 73 883
Anders Henriksen
Anders Henriksen
Kommunikasjonsrådgiver
Raeriestæjja govlesadteme
78 47 40 65
78 47 40 65
Pål Hivand
Pål Hivand
78 47 40 00/
78 47 40 00/
932 46 605
932 46 605
Aili Keskitalo
Aili Keskitalo
President (NSR)
Presidente (NSR)
971 29 305
971 29 305
Rådsmedlem (NSR)
Raerielïhtsege (NSR)
78 47 40 00/
78 47 40 00
907 75 219
907 75 219
984 87 576
984 87 576
908 39 663
908 39 663
900 57 123
900 57 123
Runar Myrnes Balto
Runar Myrnes Balto
78 47 41 13/
78 47 41 13/
977 73 778
977 73 778
Plenumsledelsen
Stoerretjåanghkoen ståvroe
Leder (Arbeiderpartiet)
Åvtehke (Barggijbelludahka)
922 20 598
922 20 598
Anita Persdatter Ravna
Anita Persdatter Ravna
Nestleder (NSR)
Mubpie åvtehke (NSR)
917 49 555
917 49 555
Marie Therese Nordsletta Aslaksen
Marie Therese Nordsletta Aslaksen
Samer Sørpå
Samer sørpå/Saemieh åerjielisnie
414 11 299
414 11 299
Mathis Nilsen Eira
Mathis Nilsen Eira
992 75 980
992 75 980
934 08 355
934 08 355
Forsiden - Sametinget
Saemiedigkie - Sametinget
Stipend og tilskudd
Stipende jïh dåarjoe
Opplæring
Maanagïerte
Rådet fungerer som Sametingets regjering, og står for den daglig politiske virksomheten.
Raerie lea goh Saemiedigkien reerenasse, jïh dam biejjieladtje politihkeles barkoem reerie.
Sametingsrådets medlemmer er oppnevnt av presidenten, som leder rådet.
Saemiedigkieraerien lïhtsegh leah nammoehtamme presidenteste, mij lea raerien åvtehke.
Plenumsforsamlingen
Stoerretjåanghkoe
AIEC2016 arrangeres i Kautokeino
AIEC2016 öörnesåvva Guovdageaidnusne
PRM: 200.000 kr i støtte til sørsamisk barnehage
PRM: 200.000 kr dåarjojne åarjelsaemien maanagïertese
Sametingsrådet har bevilget 200.000 kroner til Ysterhagan barnehage - Svaalen goevtese i Røros for rekruttering av sørsamisk barnehagekompetanse.
Saemiedigkieraerie lea 200.000 kråvnah dåårjeme Luvlege maanagïertese – Svaalen goevtese Rørosesne juktie åarjelsaemien maanagïertemaahtoem dåårrehtidh.
Den sørsamiske barnehageavdelingen Svaalen goevtese i Ysterhagan barnehage/Luvlege managïerte på Røros ble åpnet i 2016.
Åarjelsaemien maanagïertegoevtese Svaalen goevtese Luvlege maanagïertesne Rørosesne rïhpesovvi 2016.
Underveis har barnehagen støtt på en rekke utfordringer med tanke på at et samiskspråklig barnehagetilbud er organisert som en avdeling i en norsk barnehage.
Daan mearan maanagïerten lea gellie haestemh dååjreme dan åvteste saemiengïeleldh maanagïertefaalenasse lea goevtesinie öörnedamme nöörjen maanagïertesne.
Det er mangel på kvalifiserte samiskspråklige fagfolk i barnehagen, samtidig som det sørsamiske språket er svært sårbart i en norskdominert barnehagehverdag.
Maehteles saemiengïeleldh faagealmetjh maanagïertesne fååtesieh, seamma tïjjen goh gïele lea joekoen prååsehke maanagïertesne gusnie nöörjen lea stööremes gïele.
Derfor har de startet opp prosjektet Rekruttering av sørsamisk barnehagekompetanse.
Dan åvteste prosjektem aalkeme Dåårrehtimmie åarjelsaemien maanagïertemaahtoste.
Formålet er å rekruttere fremtidig sørsamisk fagkompetanse, og å oppfordre og stimulere folk til å ta utdanning innen barnehageutdanning og sørsamisk språkutdanning.
Ulmie lea båetijen aejkien åarjelsaemien faagemaahtoem dåårrehtidh, jïh almetjh haestedh jïh skreejrehtidh ööhpehtimmiem vaeltedh maanagïerteööhpehtimmien jïh åarjelsaemien gïeleööhpehtimmien sisnjeli.
Sametingsrådet bevilger 200.000 kroner til prosjektet fra tilskuddsordningen Tilskudd til prosjekter og utviklingsarbeid i barnehager.
Saemiedigkieraerie 200.000 kråvnah prosjektese dåårje dåarjoeöörnegistie Dåarjoe prosjektide jïh evtiedimmiebarkose maanagïertine.
– Prosjektet er svært positivt med tanke på å få flere sørsamisktalende til barnehagen, det er jo der grunnlaget for å lære seg språket starter, sier sametingsråd Mikkel Eskil Mikkelsen.
– Prosjekte joekoen hijven juktie jienebh barkijh maanagïertese dåårrehtidh mah åarjelsaemien soptsestieh, juktie desnie hov våarome aalka gïelem lïeredh, saemiedigkieraerie Mikkel Eskil Mikkelsen jeahta.
Prosjektet skal også tilby ansatte å heve sin sørsamiske språkkompetanse ved språkopplæring.
Prosjekte edtja aaj barkijidie faalehtidh sijjen åarjelsaemien gïelemaahtoem lutnjedh gïelelïerehtimmien tjïrrh.
– Dette er veldig positivt både for barna, foreldre og ansatte i barnehagen, men også for det sørsamiske samfunnet.
– Daate joekoen hijven dovne maanaj, eejhtegi jïh barkiji gaavhtan maanagïertesne, men aaj åarjelsaemien siebriedahken gaavhtan.
Solid språk- og kulturkompetanse hos de ansatte vil øke kvaliteten i det samiske barnehagetilbudet, samt redusere tendensen til at norsk blir det dominerende språket, sier Mikkelsen.
Nænnoes gïele- jih kultuvremaahtoe barkiji luvnie sæjhta kvaliteetem lissiehtidh saemien maanagïertefaalenassesne, jïh evtiedimmiem giehpiedidh olles nöörjen gïele veaksahkommes gïele maanagïertesne sjïdth, Mikkelsen jeahta.