pere/sami_parallel huggingface dataset:
Det vanlige er at man har en mindre fast stab av skuespillere og supplerer med eksterne etter kunstnerisk behov.
Siejhme akte unnebe faaste staabem utnedh jïh lissiehtidh byjngetje dorjehtæjjijste tjiehpeles daerpiesvoeten mietie.
Beaivvas har i dag, 2017, 3 fast ansatte skuespillere, Åarjelhsaemien Teatere ingen.
Daelie 2017, Beaivvas 3 faaste dorjehtæjjah åtna, Åarjelhsaemien teateren ij naan utnieh.
Det gir større kunstnerisk frihet i valg av repertoar og kunstneriske uttrykk for teatret og teatersjefen som kunstnerisk leder at man kan hente inn utøvere fra ulike scenekunstgrener etter behov.
Teatere jïh teaterenåejvie goh tjiehpeles åvtehke aktem stuerebe tjiehpeles frijjevoetem utnieh gosse maehtieh dorjehtæjjah jïh scenebarkijh veedtjedh ovmessie scneetjeahpoesuerkijste daerpiesvoeten mietie.
Men det er diskusjoner gjennom fagforeningene om teatrene ikke burde ha flere faste stillinger, ikke minst av hensyn til scenekunstnere som ønsker forutsigbarhet i sitt yrkesliv.
Men, digkiedimmieh gååvnesieh faagesiebrine mejtie teaterh eah lin byöreme jienebh ihkuve barkoesijjieh utnedh, ij goh unnemes scenetjiehpiedæjjaj gaavhtan mah veanhtadihksvoetem sijjen barkoejieliedisnie sijhtieh.
Samtidig er det også flere scenekunstnere som foretrekker å engasjeres av ulike teatre og prosjekter for å utvikle sine kunstneriske uttrykk og ikke bli stående «fast» i et lite ensemble.
Seamma tïjjen aaj jienebh scenetjiehpiedæjjah mah tuhtjieh bööremes engasjementem åadtjodh ovmessie teaterijstie jïh prosjektijste juktie sijjen tjiehpeles vuekieh evtiedidh, jïh olles aktene onne teateredåehkesne dabrenh.
3.4 Teatrenes organisering og oppdrag i 2017
3.4 Teateri öörnedimmie jïh stilleme 2017
3.4.1 Åarjelhsaemien Teatere
3.4.1 Åarjelhsaemien Teatere
Åarjelhsaemien Teatere er et prosjektteater for det sørsamiske området i Norge.
Prosjekteteatere joekoen dan åarjelsaemien dajvese Nöörjesne.
Det turnerer også på svensk side, i hele Sápmi og på festivaler/arrangment utenfor kjerneområdene.
Aaj sveerjen bielesne, abpe Saepmesne jïh festivaaline/öörnedimmine åejviejarngi ålkoli feeleminie.
Formål § 3 i vedtektene: Teateret skal arbeide for å fremme og utvikle sørsamisk scenekunst, sørsamisk språk og kultur skal stå sentralt i arbeidet.
Åssjele § 3 nænnoestimmine: Gaajhkh aajhterh teateren gïehtelimmiem ihkuve dåarjojne finansieradieh fïerhten jaepien, jïh Saemiedigkie dam stööremes dåarjoem gaajhkijste vadta.
I tillegg er Sør-Trøndelag fylkeskommune inne med fast årlig tilskudd etter søknad.
Lissine Åarjel-Tröndelaagen fylhkentjïelte ihkuve dåarjoem vadta fïerhten jaepien ohtsemen mietie.
Faste tilskudd skal dekke administrasjon og prosjektplanlegging.
Ihkuve dåarjoe edtja reeremem jïh prosjektesoejkesjimmiem maeksedh.
Det må søkes både til produksjon og turné for alle forestillinger.
Tjuara ohtsedh dovne produksjovnese jïh feelemasse gaajhkide teaterevuesiehtimmide.
Teatret kan søke på frie scenekunstmidler fra både Sametinget, Norsk kulturråd, fylker og andre på samme premisser som frie scenekunstnere, enkeltkunstnere og grupper.
Teatere maahta frijje scenetjeahpoevierhtieh ohtsedh dovne Saemiedigkeste, Nöörjen Kultuvreraereste, fylhkijste jïh jeatjabistie seamma premissine goh frijje scenetjiehpiedæjjah, aktegstjiehpiedæjjah jïh dåehkieh.
Lokalisering: Åarjelhsaemien Teatere er samlokalisert med Nordland Teater, Mo i Rana og betaler husleie til dem.
Lokaliseradimmie: Åarjelhsaemien Teatere lea lokaliseradamme Nordlaanten Teaterinie ektine, Måehvesne jïh gåetieleejjemem dejtie maaksa.
Beaivváš Sámi Našunalateáhter er et nasjonalt samisk teater for hele Sápmi i Norge.
Nasjonaale saemien teatere abpe Saapman Nöörjesne. Dïhte aaj feeleminie abpe Saepmesne;
Det turnerer også i resten av Sápmi: Sverige og Finland, og også i Russland, samt gjestespill nasjonalt og internasjonalt.
Sveerje jïh Såevmie jïh aaj Russlaantesne, jïh aaj guessiespielh åtna daennie laantesne jïh ålkoelaantesne..
Sámi Našunálateáhter Beaivváš har som formål å drive og fremme teatervirksomhet på samisk språk og å formidle samisk kultur gjennom teaterarbeid og lignende virksomhet.
Teateren åssjele: ” Sámi Našunálateáhter, Beaivváš åssjelinie åtna teaterebarkojne gïehtelidh jïh teaterebarkoem eevtjedh saemien gïelesne, jïh saemien kultuvrem beagkoehtidh teaterebarkoen jïh plearoeh barkoen tjïrrh.
Teateret skal arbeide innen de samiske områdene i Norge.
Teatere edtja barkedh dej saemien dajvi sisnjeli Nöörjesne.
Teateret skal også kunne gi forestillinger andre steder i landet og i de samiske områdene i Norden samt ellers i utlandet, dersom det er budsjettmessig dekning for det.
Teatere edtja aaj maehtedh teaterevuesiehtimmieh vedtedh jeatjah sijjide laantesne jïh dejnie saemien dajvine Noerhtelaantine jïh aaj ålkoelaantesne dastegh budsjedte dam luhpede”.
Lokalisering: Sámi Našunálateáhter Beaivváš holder til i Kautokeino kulturhus.
Lokaliseradimmie: Sámi Našunálateáhter, Beaivváš Guovdageaidnun Kultuvregåetesne höölleste.
Lokalet er nedslitt og har vært stengt av Arbeidstilsynet.
Lokaale lea tjarke napkeme jïh Barkoevaaksjome lea lokaalem steegkeme aarebi.
Teatret har i flere år arbeidet for eget bygg, og planene er i 2017 klare.
Teatere lea akten jïjtse gåetien åvteste barkeme gellie jaepieh, jïh soejkesjh leah gaervies 2017.
Det er en politisk avgjørelse på regjeringsnivå som må til for å iverksette dette arbeidet.
Daerpies aktine politihkeles sjæjsjalimmine reerenassesne juktie daejnie barkojne nïerhkedh.
3.4.3 Tana kulturskole – Barne- og ungdomsteater / Mánáid Teáhter (TKM)
3.4.3 Deatnun Kultuvreskuvle – Maana jïh noereteatere.
Sámi Mánáid Teáhter spiller for områder og skoler i nærheten, deltar på relevante festivaler og arrangement.
Spealede dajvine jïh skuvlide lïhkebisnie, lea meatan sjyöhtehke festivaaline jïh öörnedimmine.
Utøverne er unge amatører.
Dorjehtæjjah leah noere amatöörh.
Det er ansatt en kunstnerisk, pedagogisk og administrativ leder, for øvrig ligger administrasjon under Tana kommune, kulturskolen.
Akte tjiehpeles, pedagogeles jïh reereles åvtehke lea teaterisnie seehteme, dïhte jeatjah reereme lea Deatnun tjïelten kultuvreskuvlen nuelesne.
Øvrig profesjonell bistand i forbindelse med konkrete prosjekter engasjeres pr. prosjekt.
Jeatjah profesjonelle viehkie leejjesåvva fïerhten prosjektese gosse vihties prosjekth.
Teatret er inne fast på Sametingets budsjett og kan søke prosjektmidler fra dem, fra kommunen, Finnmark fylkeskommune og diverse amatørteaterorganisasjoner.
Teatere lea ihkuve Saemiedigkien budsjedtesne jïh maahta prosjektevierhtieh ohtsedh Saemiedigkeste, tjïelteste, Finnmaarhken fylhkeste jïh ovmessie amatöörteateresiebrijste.
Kulturskole- og teaterleder Ebba Joks sier i sitt innspill til budsjettsøknaden til Sametinget for 2018:
Kultuvreskuvle- jïh teaterenåejvie Ebba Joks sov lahtestimmesne budsjedteohtsemasse 2018 Saemiedægkan jeahta:
Sámi Mánáid Teáhter har blitt et viktig prosjekt for samiskspråklige barn i Sápmi.
”Sámi Mánáid Teáhter akte vihkeles prosjekte sjïdteme saemiengïeleldh maanide Saepmesne.
Da Sámi Mánáid Teáhter fikk besøke Oslo med Ronja Røverdatter på Samefolkets dag 2016 på Riksscenen, der sametingspresidenten var på besøk, viste vi at vi igjen leverer teater av en verdi som er større en egen produksjon og pedagogikk.
Gosse Sámi Mánáid Teáhter åadtjoeji Oslosne mïnnedh stuhtjine ”Ronja Rapmerenïejte” Saemiej åålmegebiejjien 2016 Rijhkescenesne, gusnie Saemiedigkiepresidente lij guessine, mijjieh vuesiehtimh mijjieh vihth teaterem deellebe aktede aarvoste mij lea stuerebe goh jïjtse produksjovne jïh pedagogihke.
Vi produserer profesjonelt, med alle teaterets virkemidler.
Mijjieh teaterem profesjovnellelaakan darjobe, teateren gaajhki viehkievierhtiejgujmie.
Vi bruker lys, musikk, kostymer.
Mijjieh tjoevkesem, musihkem jïh gaarvoeh nuhtjebe.
Vi kan levere vel så bra som de i hovedstaden.
Maehtebe seamma hijven deelledh goh dah mah åejviestaaresne.
Vi viser at vi kan, selv om vi befinner oss langt fra både samiske og nasjonale fagmiljøer.
Mijjieh vuesiehtibie mijjieh maehtebe, jalhts mijjieh libie guhkede dovne saemien jïh nasjonaale faagebyjresijstie.
Vi er en institusjon som skaper vinnere, samiske vinnere, både på scenen og hos publikum.
Mijjieh akte institusjovne mij vitnijh sjugniedibie, saemien vitnijh, dovne scenesne jïh vuartasjæjjaj luvnie.
Vi skaper gleden av å høre til i et samfunnsfelleskap og i et historisk felleskap.
Mijjieh aavoem sjugniedibie meatan årrodh aktene siebriedahken ektievoetesne jïh aktene histovrijes ektievoetesne.
Vi forteller historiene som gjør en forskjell, som utvikler mennesket, og vi gjør det på samisk.
Mijjieh soptsesidie soptsestibie mah joekehtsem darjoeh, mah almetjem evtiedieh jïh mijjieh dam saemiengïelesne darjobe.(…).
3.4.4 Sametinget om teater og scenekunst i Sametingsmeldingen om kunst og kultur av 2013
3.4.4 Saemiedigkie teateren jïh scenetjeahpoen bïjre Saemiedigkiebïevnesisnie tjeahpoen jïh kultuvren bïjre 2013
Sametinget gir årlig direkte tilskudd til to samiske teatre over Sametingets budsjett, Beaivváš Sámi Našunálateáhter og Årajelhsaemien Teatere (Tana kulturskole barneteater fra 2014, red. anm.).
”Saemiedigkie dåarjoem vadta göökte saemien teateridie Saemiedigkien budsjedten bijjelen fïerhten jaepien, Beaivváš Sámi Našunálateáhter jïh Åarnelhsaemien Teatere. (Deatnun Kultuvreskuvlen maanateatere jaepien 2014 raejeste (red. mïerhk).
Tilskuddet skal bidra til at de etablerte samiske teatrene kan utvikle seg kunstnerisk, produsere scenekunst på høyt nivå og kan turnere med scenekunst slik at de fungerer som arenaer for kulturopplevelser og kulturformidling, og til bruk og synliggjøring av samiske språk.
Dåarjoe edtja viehkiehtidh guktie doh tseegkeme saemien teaterh maehtieh jïjtjemse tjiehpeles evtiedidh, scenetjeahpoem jolle daltesisnie darjodh jïh maahta scenetjeahpojne feeledh guktie dah goh areenah kultuvredååjresidie jïh kultuvrebeagkoehtæmman sjidtieh, jïh ihke gïele åtnasåvva jïh våajnoes dorjesåvva.
I de samiske samfunn er teater som uttrykk på en moderne scene et relativt ungt fenomen.
Teatere aktene daajbaaletje scenesne lea akte naa noere fenomeene dejnie saemien siebriedahkine.
Samisk scenekunst og teatervirksomhet er viktig for opplevelse, synliggjøring og formidling av samisk kunst, kultur, språk og identitet.
Saemien scenetjeahpoe jïh teaterebarkoe leah vihkeles dååjremen, vååjnedehtemen jïh beagkoehtimmien gaavhtan saemien tjeahposte, kultuvreste, gïeleste jïh identiteeteste.
Teater er en kunstform som sysselsetter kunstnere fra flere sjangre: skuespillere, dansere, dramatikere, designere, musikere, scenografer med mer.
Teatere akte tjeahpoehammoe mij tjiehpiedæjjah fasselde jieniebistie sjangerijstie. Dorjehtæjjah, daanhtsojh, dramatihkerh, hammoedæjjah, musihkerh, scenehammoedæjjah jïh jïjnjh jeatjebh.
Sametinget arbeider for å opprettholde og utvikle samisk teatervirksomhet både i de etablerte teatrene og amatørteatervirksomheten.
Saemiedigkie barka juktie saemien teaterebarkoem tjåadtjoehtidh jïh evtiedidh, dovne doh tseegkeme teaterh jïh amatööreteaterebarkoe.
Teatervirksomhet for og med barn og unge er et prioritert område.
Teaterebarkoe maanide jïh maanajgujmie jïh noerigujmie lea akte prioriteradamme suerkie.
(Både ÅST og BST gjør prosjekter med amatører, barn og unge, red. anm.) Sametinget arbeider sammen med Beaivváš Sámi Našunálateáhter for et nytt teaterbygg for det samiske nasjonalteateret.
(Dovne ÅST jïh BST prosjekth darjoeh amatöörigujmie, maanajgujmie jïh noerigujmie (red. mïerh.) Saemiedigkie Beaivváš Sámi Našunálateáhterine ektine akten orre teateregåetien åvteste barka dan saemien nasjonaaleteaterasse.
Sametinget har gitt Statsbygg i oppdrag å forestå planlegging av nybygget.
Saemiedigkie lea Statsbyggem stilleme dam orre gåetiem soejkesjidh.
Programmeringsarbeidet med rom- og funksjonsprogram er ferdigstilt, og det er gjennomført konsultasjoner med Kulturdepartementet om husleiefinansieringsordning for nye samiske kulturbygg.
Programmeradimmiebarkoe tjiehtjele- jïh funksjovneprogrammine lea gaervies, jïh rååresjimmieh leah tjïrrehtamme Kultuvredepartemeentine gåetieleejjemefinansieradimmieöörnegem bïjre orre saemien kultuvregåetide.
Den videre framdriften i prosjektet vil følge prosedyrene i husleiefinansieringsordningen.
Dïhte guhkiebasse barkoe prosjektesne sæjhta prosedyride fulkedh gåetieleejjemefinansieradimmieöörnegisnie.”
I meldingen har Sametinget som hovedmålsetting:
Bïevnesisnie Saemiedigkie åejvieulmine åtna:
Et levende og mangfoldig samisk kunst- og kulturliv av god kvalitet som er tilgjengelig for alle.
”Akte jielije jïh gellielaaketje saemien tjeahpoe- jïh kultuvrejielede hijven kvaliteeteste maam gaajhkesh dovnesh maehtieh dååjredh.”
For å nå denne målsettingen har Sametinget prioritert fire innsatsområder:
Juktie daam ulmiem jaksedh Saemiedigkie lea njieljie barkoesuerkieh prioriteradamme:
1. Tydelig ansvar for samisk kultur 2. Bedre rammevilkår for samiske kunstnere 3. Samiske kulturinstitusjoner som arena for formidling og opplevelse av samisk kultur 4. Verdiskaping og vekst i kulturnæringer
1. Tjïelke dïedte saemien kultuvren åvteste 2. Buerebe mieriekrïevenassh saemien tjiehpiedæjjide 3. Saemien kultuvreinstitusjovnh goh areena juktie saemien kultuvrem beagkoehtidh jïh dååjredh 4. Aarvoesjugniedimmie jïh sjïdtedimmie kultuvrejielieminie
Punkt 3 er da det som går direkte inn på teatrene som satsingsområde.
3. tsiehkie lea dïhte mij ryöktesth teateridie gïetede goh barkoesuerkieh.
3.5 Statistikk – problematisering
3.5 Statistihke - dåeriesmoeretjoelmh
Det spennende er det som skjuler seg bak det. Med innledningens oversikt over produksjoner til Tråante 2017 som gjennomgående eksempel på konglomeratet av samarbeidsproduksjoner og eksterne bidragsytere tar jeg nå for meg tall fra Sametingets bevilgninger til BST og ÅST, og setter samtidig opp teatrenes publikumstall og antall forestillinger samme året.
Aalkoven bijjieguvvine dejstie produksjovnijste Tråante 2017-heevehtæmman goh vuesiehtimmie dejtie gellielaaketje jïh gelliesåarhts laavenjostoeproduksjovnide jïh byjngetje beetnehvierhtiedåarjojde, edtjem daelie taalh gïehtjedidh Saemiedigkien dåarjojste BST:se jïh ÅST:se, jïh seamma tïjjen bæjjese bïejem man gellie vuartasjæjjah jïh man gellie vuasahtallemh teaterh utnin seamma jaepien.
Alle tall er hentet fra teatrenes årsstatistikker, som er å finne i årsmeldinger og årsregnskap med noter.
Gaajhkh taalh leah veedtjeme teateri jaepie-statistihkijste mejtie maahta gaavnedh jaepiebïevnesinie jïh jaepiereeknehlåhkojne notajgujmie.
Dette blir dog ikke en sammenstilling man kan trekke absolutter slutninger fra, til det er det for mange andre faktorer som spiller inn på forholdet mellom bevilgning og produksjonsvirksomhet.
Men ij gujht naan bijjieguvvie sjïdth mestie maahta eevre vihties konklusjovnh vaeltedh, dan åvteste daesnie jïjnjh jeatjah faktovrh mah tsiehkiem tsevtsieh dåarjoen jïh produksjovnebarkoen gaskem.
Grunnbevilgningen har størst betydning for teatrenes forutsigbarhet og gir økonomi for solid grunnarbeid i forhold til utvikling av nye prosjekter og søknader om ekstern finansiering og sponsorer.
Maadthdåarjoe stööremes ulmiem åtna dan åvteste dellie teatere daajra maam åådtje, jïh ekonomijem vadta akten nænnoes maadthbarkose juktie orre prosjekth evtiedidh jïh ohtsemh darjodh byjngetje finansieradimmien jïh sponsovri bïjre.
3.5.1 Registrering av publikumstall – årsrapporter
3.5.1 Registreradimmie vuartasjæjjataaleste - jaepiereektehtsh
Andre faktorer som spiller inn i lesing av års-tabeller nedenfor, er at enkelte produksjoner kan gå over år, eller i tillegg er samarbeidsproduksjoner, og de turnerer kanskje i andre tettere befolkede områder enn de «vanlige» turnéområdene.
Jeatjah faktovrh mah leah stïeresne gosse jaepie-tabellide vuelielisnie låhka, lea såemies produksjovnh maehtieh gellie jaepieh juhtedh, jallh lissine, leah laavenjostoeproduksjovnh jïh dagke jeatjah dajvine jienebh årrojigujmie feeleminie goh doh ”sïejhme” feelemedajvine.
Et eksempel her er BST, Rogaland Teater og Stadsteaterns samproduksjon 1814 – en western fra vidda.
Akte vuesiehtimmie daesnie lea gosse BST, Rogaland Teatere jïh Stadsteateret aktem ektie produksjovnem utnin.
Den ble spilt i hele den norske delen av Sápmi, samt i Oslo og på Rogaland Teater i Stavanger i tillegg til på festivaler rundt om i landet.
Daam stuhtjem spealadin abpe nöörjen bielesne Saepmeste jïh Oslosne jïh Rogaland Teaterisnie Stavangerisnie, lissine festivaaline bïjre jarkan laantesne.
Se BST årsmelding 2014 og 15. Publikumstall for denne blir også registrert i Stadsteaterns og Rogaland Teaters publikumsstatistikk.
Vuartesjh BST:n jaepiebïevnesem jaepide 2014 jïh 2015. Vuartasjæjjataalh dan teaterevuesiehtæmman aaj registreradamme sjædta Stadsteateren jïh Rogaland Teateren vuartasjæjjastatistihkesne.
3.5.2 Eksempler på samproduksjoner
3.5.2 Såemies ektieproduksjovnh
En samproduksjon kan være alt fra at man låner ut en skuespiller eller annet personell, eller teknisk utrustning kostnadsfritt til en samarbeidspartner.
Akte ektieproduksjovne maahta gaajhke årrodh, goh dorjehtæjjam jallh jeatjah barkijh jallh teknihkeles dïrregh namhtah akten lååjkedidh laavenjostoeguajman.
For produksjonen Elsa Laula gikk ÅST sammen med Nord-Trøndelag Teater.
Produksjovnese ”Elsa Laula” Åarjelhsaemien teatere Noerhte-Tröndelaagen Teaterinie laavenjosti.
Begge parter dekket egne personellkostnader.
Gåabpatjahkh jïjtsh barkijeåasah meeksin.
Kostnader ut over det hadde en fordelingsnøkkel 60/40. Det samme gjaldt for eventuelt overskudd.
Doh jeatjah maaksoeh juakasovvin 60/40. Seammalaakan juekiejin dastegh dïeneste sjïdti.
Avtaler for samproduksjoner forhandles fram fra prosjekt til prosjekt.
Latjkoeh ektieproduksjovnide rååresjamme sjidtieh prosjekteste prosjektese.
Der er ingen på hvordan det skal foregå.
Ij naan ”maalle” gååvnesh guktie edtja dam darjodh.
3.5.3. Konsekvenser av kostnader versus publikumstall
3.5.3 Konsekvensh åasah vuartasjæjjataalen vööste
Eksempelvis søkte og fikk ÅST i 2015 søkbare midler til «Arenautvikling» fra Sametinget, kr 150 000. Tilskuddet var gitt for å lønne og å dekke reisekostnad for ekstern instruktør til Klemetspelet.
Vuesiehtimmien gaavhtan dle ÅST jaepien 2015 ohtsemebaseradamme vierhtieh ohtsi jïh åadtjoeji öörnegistie ”Areenaevtiedimmie” Saemiedigkeste, 150 000 kråvnah. Dåarjoe lij vadtasovveme juktie baalhkam jïh vuelkemeåasam maeksedh byjngetje bïhkedæjjese teaterestuhtjese ”Klemetspelet”.
Teatret lånte også ut av egne kostymer og noe egen administrasjon.
Teatere aaj jïjtse gaarvoeh jïh såemies jïjtse reeremem lååjkedi.
Med det er Klemetspelet, helt korrekt, registrert som en samproduksjon hos ÅST.
Daejnie Klemetspelet eevre reaktoelaakan lea registreradamme goh akte ektieproduksjovne ÅST:n luvnie.
Publikumstallet for Klemetspelet i 2015: 2 920 er registrert både hos Klemetspelet og hos ÅST.
Klemetspeleten vuartasjæjjataale jaepien 2015: 2 920 leah registreradamme dovne Klemetspeleten jïh ÅST:n luvnie.
Dermed, for en investering på kr 150 000 og noen tjenester, fikk ÅST et publikum på 2 920. Hele produksjonen Klemetspelet endte på direkte kostnader 1 300 000,- + dugnad til en verdi av ca. 500 000, totalt kr 1 800 000.
Dan åvteste, akten skåårvemen åvteste 150 000 kråvnine + såemies dïenesjh, ÅST 2 920 vuartasjæjjah åadtjoeji. Abpe produksjovne ”Klemetspelet” minngemosth ryöktesth maaksoeh lin 1 300 000 kråvnah + ektiebarkoe, man aarvoe lij medtie 500 000 kråvnah.
Sammenstilt «kostet» hver publikummer av de 2920 i ÅST sin statistikk kr 51,37. I statistikken til Klemetspelet «kostet» hver av de samme 2920 publikummere kr 616,44.
Tjåanghkan bïejeme dle fïerhten vuartasjæjjan åasa dejstie 2920 vuartasjæjjijste ÅST:n statistihkesne lij 51, 37 kråvnah. Klemetspeleten statistihkesne fïerhten vuartasjæjjan åasa dejstie seamma 2920 vuartasjæjjijste lij 616, 44 kråvnah.
Forholdet kostnad og antall kroner pr. publikum blir dermed ikke relevant som generell praksis for beregning (kilder: Årsmeldinger ÅST og Klemetspelet 2015).
Tsiehkie maaksoen jïh kråvnaj gaskem fïerhten vuartasjæjjan åvteste ij dan åvteste sjyöhtehke sjïdth goh sïejhme praksise ryöknemasse (gaaltijh: Jaepiebïevnesh ÅST jïh Klemetspelet 2015).
3.5.4 Gjestespill
3.5.4 Guessiespïelh
Et gjestespill er når man er vertskap i eget teaterbygg for et annet teater eller andre scenekunstgruppers forestilling.
Akte guessiespïele lea gosse akte teatere lea veerte jïjtse teateregåetesne akten jeatjah teateren jallh scenetjeahpoedåehkiej teaterevuesiehtæmman.
Man er medarrangør for gjestespillet og bidrar for eksempel med gratis lokalleie, markedsføring i eget nettverk, billettsalg. Også annet kan avtales.
Man gellie vuartasjæjjah mah guessiespïelese båetieh registreradamme sjædta statistihkesne dovne veerteteateren luvnie jïh don teateren/teateredåehkien luvnie mij lea guessie.
3.5.5 Den kulturelle skolesekken (DKS)
3.5.5 Kultuvrelle Skuvlevoesse - KSV
DKS-produksjoner gir stort utslag på publikumsstatistikk.
KSV-produksjovnh stoerre taalh vedtieh vuartasjæjjastatistihkese.
Dette er ofte små, ikke så kostbare produksjoner rent teknisk, da de skal passe inn i gymsaler rundt om på store og små steder, samt pakkes opp og ned, bygges og rives opp til to ganger pr. dag ved forflytning mellom skoler.
Daate daamtaj smaave, eah dan dovres produksjovnh teknihkeles, dan åvteste dah edtjieh vitnedimmiesavkine tjaakanidh bïjre jarkan laantesne, stoerre jïh smaave sijjine, mejtie edtja bæjjese bïejedh jïh rïjvedh dagke 2 aejkieh fïerhten biejjien gosse skuvleste skuvlese mïnneminie.
Det kan være ulike avtaleformer mellom DKS og teatrene.
Maahta ovmessie latjkoehammoeh årrodh KSV:n jïh teateri gaskem.
 For ÅST som prosjektteater har det vært vanlig at DKS «kjøper» hele turnéen, dvs. betaler alle lønns-, reise- og overnattingskostnader for personell.
 ÅST:se goh prosjekteteatere lea sïejhme orreme KSV abpe feelemem ”åasta”, daate sæjhta jiehtedh gaajhkh baalhka-, vuelkeme- jïh jïjjedimmiemaaksoeh barkiji åvteste maaksa.
Skolene betaler da en symbolsk sum direkte til DKS for forestillingen.
Dellie skuvlh aktem symbovleles summem maaksa ryöktesth KSV:se vuasahtallemen åvteste.
 For BST (og ÅST) kan det være at man selger direkte til skolene og de betaler en symbolsk liten sum for hver forestilling.
BST:se (jïh ÅST:se) maahta årrodh dah ryöktesth skuvlide duekieh jïh dah aktem symbovleles onne summem fïerhten vuasahtallemen åvteste maeksieh.
Disse beløpene dekker ikke på langt nær hva det koster å reise og lønne personell til forestillingen.
Daah maaksoeh eah gujht gaptjh dejtie åaside mah leah baalhkaj jïh vuelkemen åvteste barkijidie vuasahtallemasse.
DKS betaler ikke for produksjonskostnader til en turnéforestilling– altså hva det koster for innstudering, kostymer, manus, musikk, etc. Det kan og søkes egne midler til å produsere en DKS-forestilling.
KSV ij produksjovneåasaj åvteste maeksieh akten feelemevuesiehtæmman– amma doh åasah lohkemasse, gaarvojde, manusasse, musihkese jïh vielie. Dïhte maahta aaj jijtsh vierhtieh ohtsedh juktie KSV-vuesiehtimmiem darjodh.
For mer se: http://www.kulturtanken.no/
Vuartesjh: http://www.kulturtanken.no/
Med statistikk kan man bevise alt – også det motsatte.
Statistihkine maahta gaajhkem vihtiestidh – aaj gåapmoehbieliem.
3.6 Sametingets faste tilskudd til teatrene 3.8 Problematiseringer som ikke diskuteres – eller er de relevante?
3.6 Saemiedigkien ihkuve dåarjoe teateridie 3.8 Dåeriesmoeretjoelmh mejtie ij digkedh - jallh dah leah sjyöhtehke?
Satt på spissen kan man si: Hvor mange kvadratkilometer skal vi dekke?
Juktie dam ånnetji tjïertestidh maahta jiehtedh: Man gellie kvadraatekilomeeterh edtjebe gaptjedh?
Hvor mange lengdekilometer skal teatrene dekke?
Man gellie kilomeeterh teaterh edtjieh gaptjedh?
Hvor mye publikum skal teatrene nå?
Man gellie vuartasjæjjah edtjebe jaksedh?
Er publikumstall viktigst?
Vuartasjæjjataale vihkielommes?
Hva er viktigst ved oppdraget med å spille i de samiske områdene, der det er store avstander og lav befolkningstetthet, er det flest mulig kilometer pr. forestilling og pr. publikummer, eller er det antall publikum de når i forhold til befolkningen?
Saemien dajvine spealadidh, stoerre gåhkoeh, vaenie almetjh fïerhtene sijjesne årroeminie, d.s.j gellie kilomeeterh fïerhten vuasahtallemasse jïh fïerhten vuartasjæjjese, jallh vuartasjæjjalåhkoe viertiestamme årrojigujmie?
Fullt hus er en stor variabel for turnéteatre som den ene dagen spiller på Hålogaland Teater, med 330 sitteplasser, og dagen etter på et lite samfunnshus som kanskje har plass til 120 stoler.
Dïeves gåetie – akte stoerre variaabele feelemeteateridie mah akten biejjien Hålogaland Teaterisnie spealadieh gusnie 330 stovlh tjaakanieh jïh mubpien biejjien aktene onne siebriedahkegåetesne gusnie dagke 200 stovlh tjaakanieh.
Her kan det lekes med regneeksempel hvis vi bruker prosentberegning av befolkningen for å regne ut publikumstallet.
Maahtam daesnie tjovnedidh ryöknemevuesiehtimmine jis % -ryöknedimmiem nuhtjem gaajhkijste årroejijstie goh vuartasjæjjah.
ÅST har Hattfjelldal og Trondheim som sine kjernespillesteder.
ÅST Aarbortem jïh Tråantem åtna goh åejviespealadimmiesijjieh.
Hattfjelldal: 605 innbyggere, 100 publikummere på forestilling = 16,53 % av befolkningen Trondheim: 187 000 innbyggere.
Aarborte: 605 årrojh, 100 vuartasjæjja vuasahtallemisnie = 16.53% årroejijstie Tråante: 187 000 årrojh.
Dersom 16,53 % kom på forestillingen, ville det ha vært 30 911 publikummere.
Jis 16,53% teaterevuesiehtæmman böötin: = 30 911 vuartasjæjjah
Dette blir meningsløs bruk av statistikk.
Daate statistihkeåtnoe ij naan mïelem mijjese utnieh.
Teatrene skal turnere, og skal primært spille for publikum der de bor.
Teaterh edtjieh feeledh, jïh edtjieh uvtemes vuartasjæjjide spealadidh desnie gusnie dah årroeminie.
Den samiske bosettingen, særlig i det sørsamiske området, er veldig spredt.
Saemien årrojh, joekoen åarjelsaemien dajvesne joekoen bårrode årroeh.
Statistikk = tall brukt som argumenter.
Statistihke – taalh åtnasovveme goh argumeenth.
3.8.1 Egeninntjening
3.8.1 Jïjtsedïeneste
Finansiering med eksterne søkbare tilskudd kan regnes som teatrenes egeninntjening.
Finasieradimmie byjngetje ohtsemebaseradamme dåarjoejgujmie maahta ryöknesovvedh goh teateri jïjtsedïeneste.
Her blir det også en del variabler som gjør måling av forhold inntekter/utgifter lite relevant ut fra kun å lese årstabeller.
Daesnie aaj såemies jeerehtsh sjædta man åvteste ij leah sjyöhtehke dïenesth maaksoej vööste mööledh viehkine ajve jaepietabellide lohkedh.
Her blir Tråante 2017 eksempel igjen.
Daesnie Tråante 2017 vihth akte vuesiehtimmie sjædta.
Det meste av det forberedende produksjonsarbeidet for forestillingene ble gjort senhøstes 2016, dermed er mye av kostnadene påløpt og bokført i 2016. Arrangementet Tråante 2017 i Trondheim gikk av stabelen 6.–11. februar 2017. Billett-/salgsinntektene kommer da på 2017-regnskapet.
Jeenjemes dehtie åvtelhbodti produksjovnebarkoste teaterevuesiehtimmide, dorjesovvi seenhte tjakten 2016, jïh dan åvteste gellie dejstie maaksojste båateme jïh reeknehlåhkose tjaalasovveme jaepien 2016. Öörnedimmie Tråante 2017 Tråantesne lij goevten 6.–11.b. 2017.  Leahpadïenesth-/doekemedïenesth  dan  åvteste 2017-reeknehlåhkose  båetieh.
Tilskuddsinntekter inntektsføres regnskapsmessig det året tilsagnet er gitt, så de eksterne tilskuddene er med på 2016-regnskapet, men de er samtidig motpostert som gjeld i balansen.
Dåarjoedïenesth tjaalasuvvieh reeknehlåhkose dan jaepien dåarjoe vadtasåvva, guktie doh byjngetje dåarjoeh leah 2016-reeknehlåhkosne, men seamma tïjjen vuestieposteradamme goh laajkoe balansesne.
Tilskudd utbetales ikke i sin helhet før prosjektet er ferdigstilt og godkjent rapport tilsendt.
Abpe dåarjoe ij maaksasovvh åvtelen abpe prosjekte lea gaervies jïh jååhkesjamme reektehtse lea sïjse seedteme.
Det samme regner jeg med gjelder sponsorinntekter, uten at jeg kjenner til den enkelte sponsoravtale mellom teatrene og sponsorer.
Manne aervedem seammalaakan sponsovredïenesti bïjre, bielelen manne daajram fïerhtem sponsovrelatjkoem teateri jïh sponsovri gaskem.
Teatrene har egne prosjektregnskap for hver teaterproduksjon.
Teateri leah jïjtsh prosjektereeknehlåhkoe fïerhten teatereproduksjovnese.
Disse følger produksjonens «levetid».
Daah produksjovnen ”jieledetïjjem” fulkieh.
Jeg har ikke tatt for meg disse i denne artikkelen.
Im daejtie daennie tjaalegisnie gïetedh.
På tross av sittende regjering (2017) sin kulturpolitikk med at næringslivet skal sponse kunst og kultur, er det vanskeligere enn noen gang å få sponsormidler fra private aktører.
Jalhts tjahkan reerenassen (2017) kultuvrepolitihke veanhta jieleme edtja tjeahpoem jïh kultuvrem sponsadidh, dellie læjhkan gïervebe goh gåessie gænnah sponsovrevierhtieh privaate aktöörijste åadtjodh.
Sponsorene gir ikke utelukkende av veldedighet, men vil ha en verdi av profilering tilbake.
Sponsovrh eah ajve vedtieh juktie gïemhpe årrodh, men sijhtieh aarvoem profileringeste bååstede utnedh.
Scenekunstnere kan ikke stå på scenen med logo på kostymet.
Scenetjiehpiedæjjah eah maehtieh scenesne tjåadtjodh aktine logo’ine gaarvojne.
Scenekunsten er som annen kunst, også fri, en sponsor kan ikke påvirke repertoarvalg eller annet kunstnerisk innhold.
Scenetjeahpoe lea goh jeatjah tjeahpoe aaj frijje, akte sponsovre ij maehtieh veeljedh mah teaterevuesiehtimmieh teatere edtja vuesiehtidh jallh jeatjah tjiehpeles sisvegem tsevtsedh.
De som ønsker sponsormidler, må «selge» seg og produktet/forestillingen.
Dah mah sponsovrevierhtieh sijhtieh tjuerieh jïjtjemse jïh dorjesem/teaterevuesiehtimmiem ”doekedh”.
Dette kan være et meget omfattende, tidkrevende og til tider resultatløst arbeide.
Daate barkoe maahta gïerve årrodh, fïnkesidh jïh muvhtine ij illedahkh vedtieh.(…
Kulturlivet er for dårlig forberedt når de går i møte med næringslivet.
) Kultuvrejielede lea fer nåake ryöjredamme gosse tjåanghkoem jielieminie åtna.
De store norske aktørene skal ha inntjeningsmuligheter ved sponsing.
Doh stoerre nöörjen aktöörh edtjieh dïenestenuepieh utnedh sponsadimmesne.
De vil ha mer enn å bare hente femti billetter til en åpningskonsert.
Dah vielie sijhtieh goh ajve vïjhteluhkie tjaangemeleahpah veedtjedh akten rïhpestimmiekonsertese.
(sponsorkonsulent Jacob Lund i SponsorInsight til NRK 2015) Mange bedrifter vil sponse deler av kulturlivet fordi de vil bli assosiert med nytenkning og kreativitet.
(sponsovrekonsulente Jacob Lund sïeltesne SponsorInsight NRK:se 2015)(…)Gellie sïelth sijhtieh bielieh kultuvrejieliedistie sponsadidh dan åvteste dah sijhtieh ektiedamme sjïdtedh orreussjedimmine jïh sjugnedihksvoetine.
Bedrifter går direkte inn og hjelper ofte fordi de vil bli assosiert med verdiskapning.
Sïelth ryöktesth sponsadieh jïh daamtaj viehkiehtieh dan åvteste dah sijhtieh ektiedamme sjïdtedh aarvoesjugniedimmine.
Ingen bedrifter sponser fordi de vil bruke penger.
Ij naan sïelth sponsedh dan åvteste dah sijhtieh beetnegh nuhtjedh.
De sponser fordi de vil bli assosiert med visse verdier, men da må de vite at de faktisk blir det.
Dah sponsadieh dan åvteste dah sijhtieh ektiedamme sjïdtedh vihties aarvoejgujmie, men dellie tjuerieh daejredh dah raaktan dam sjidtieh.
All sponsing handler om å knytte seg opp mot et verdisett.
Abpe sponsadimmie lea raaktan jïjtjemse akten aarvoevuakan gårredidh.(…
(kilde:Apeland, www.apeland.no)
)(gaaltije:Apeland, www.apeland.no)
3.8.3 Hvem er samisk teater sitt publikum?
3.8.3 Gïeh leah saemien teateren vuartasjæjjah?
Publikum refererer til en gruppe mennesker, slik som fysiske tilskuere ved en konsert, et teater, idrettsarrangement eller en TV-innspilling, men også grupper som igjennom massemedier hører på radio, ser på TV, eller leser en avis. (wikipedia)
”Vuartasjæjjah leah akte dåehkie almetjijstie, goh almetjh stïeresne aktene konsertesne, aktene teaterisnie, gaarsjelimmieöörnedimmesne jallh aktene TV-sïjsespealadimmie, men aaj dåehkieh mah maassemeediji tjïrrh raadijovem goltelieh, TV:m vuartasjieh jallh plaeriem luhkieh (wikipedia)
Er samisk teater kun for samisk publikum – og hvem er nå det?
Saemien teatere ajve saemien vuartasjæjjide - jïh gïeh amma dah?
I ÅST har det fra styrets side i flere år tidligere ligget et oppdrag til teatersjefen om at teatret også skal være en brobygger overfor storsamfunnet.
ÅST:sne dle ståvroen bieleste akte stilleme gællasjamme teaterenåajvan gellie jaepieh mij jeahta teatere aaj edtja pruvviebigkijinie årrodh stoerresiebriedahken vööste.
Teatret skal synliggjøre og levendegjøre samisk kultur som opplysende og spennende.
Saemien kultuvrem våajnoes jïh jielije darjodh goh bievnije jïh gïeltege.
Dette arbeidet gjøres ofte ved at teatret reiser på skoleturnéer for DKS med ulike produksjoner.
Daate barkoe daamtaj dorjesåvva gosse skuvlefeeleminie vualka KSV:n åvteste ovmessie produksjovnigujmie.
Blant annet ble forestillingen Elsa Laula vist som DKS- forestilling for videregående skoler i Finnmark, i et samarbeide med Scene Finnmark og BST.
Gaskem jeatjah dle teaterestuhtje Elsa Laulan bïjre lij vuesiehtamme goh KSV-vuesiehtimmie jåarhkeskuvlide Finnmaarhkesne, aktene laavenjostosne Scene Finnmaarhkine jïh BST:ine.
Samtidig sitter det langt inne for mange norske å fatte at samisk kultur er en del av Skandinavias og vår felles historie.
Seamma tïjjen dle gellie daaroeh eah buektehth guarkedh saemien kultuvre lea akte bielie skandinavijen jïh mijjen ektie histovrijistie.
Da ÅST og Nord-Trøndelag Teater hadde pressekonferanse for å presentere forestillingen om Elsa Laula, presiserte vi at historien om Elsa Laula er norsk, nordisk og global historie.
Gosse ÅST jïh Noerhte-Tröndelaagen Teatere preessekonferansem utnin juktie teaterevuesiehtimmiem åehpiedehtedh Elsa Laulan bïjre, tjïertestimh soptsese Elsa Laulan bïjre lea nöörjen, noerhtelaanti jïh abpeveartenen histovrije.
Det var møtet med storsamfunnet som satte i gang Elsa Laulas aktivisme.
Gosse Elsa Laula stoerresiebriedahkem gaavnedi dellie dïhte altese eadtjohkevoetem skreejrehti.
Likevel kom en av journalistene med følgende avslutningsspørsmål: «Kor bor da all de saman som ska se detta stykket?»
Læjhkan akte dejstie journalistijste daejnie galhkuvegyhtjelassine bööti: ”Gusnie maa gaajhkh doh saemieh årroeminie mah edtjieh daam stuhtjem vuartasjidh?”
Aili Keskitalo sier i sin kronikk av 29. mai 2014:
Aili Keskitalo jeahta sov kronihkesne suehpeden 29. b. 2014:(…
Teateret utgjør rammeverket for utviklingen av ny og kritisk litteratur og dramatikk.
)Teatere lea mierievierhkie juktie orre jïh laejhtehks lidteratuvrem jïh dramatihkem evtiedidh.
Den samiske scenen er en viktig del av den offentlige samtalen, både innad i det samiske samfunnet, men i like stor grad som en del av den norske offentligheten.
Dïhte saemien scene lea akte vihkeles bielie dehtie byögkeles soptsestimmeste, dovne saemien siebriedahken sisnjelen, men seamma jïjnje goh akte bielie dehtie nöörjen byögkelesvoeteste.(…)
Som teaterarbeider i mange år vil jeg av erfaring si at få nordmenn opplever at samisk teater angår dem.
Goh teaterebarkije gellie jaepieh, sïjhtem mov dååjrehtimmien mietie jiehtedh vaenie daaroeh dååjroeh saemien teatere lea mij akt maam dah byöroeh pryjjedh.
Nordmenn generelt går ikke på samisk teater – det samiske er noe fremmed, det virker fremmedgjørende på det norske publikum, de kan ikke identifisere seg med at samiske historier og hendelser er en del av vår felles fortid, nåtid og fremtid i nasjonalstaten Norge.
Sïejhmelaakan ij daaroeh saemien teaterisnie mïnnh – dïhte saemien lea mij akt ammes, nöörjen vuartasjæjjah tuhtjieh daate ammes vååjnoe jïh govloe, dah eah maehtieh damtedh jïh guarkedh saemien soptsesh jïh heannadimmieh leah akte bielie mijjen ektie åvtetïjjeste, daaletje tïjjeste jïh båetije tïjjeste nasjonaalestaatesne Nöörje.
Dette ser jeg som en strukturell utfordring, relatert til fornorskingsprosessens virkninger som ennå tilstedeværende i samfunnet.
Manne daam åtnam goh akte struktuvrelle haesteme, ektiedamme daaroedehtemeprosessen konsekvensh mah annje leah stieresne siebriedahkesne.
I hvilken grad tar styringsorganene i storsamfunnet innover seg i praksis at samisk scenekunst er en del av det flerkulturelle Norge?
Mennie mieresne stoerresiebriedahken stuvremeårgaanh rïektesisnie meatoeh saemien scenetjeahpoe lea akte bielie dehtie jienebekultuvrelle Nöörjeste?
Hvordan kan de samiske teatrene bli en del av den norske majoritetsnasjonens historiefortellere?
Guktie doh saemien teaterh maehtieh akte bielie sjïdtedh dejstie nöörjen soptsestæjjijste jienebelåhkoenasjovnesne?
Den norske stat er grunnlagt på territoriet til to folk – nordmenn og samer. (Kong Harald 1997.)
”Nöörjen staate lea tseegkesovveme dajvide göökte åålmegidie – daaroeh jïh saemieh” (Gånka Harald 1997.)
Vi er nok fortsatt her:
Mijjieh gujht annje daesnie:
3.8.4 Den norske stat og samisk scenekunst i dag
3.8.4 Nöörjen staate jïh saemien scenetjeahpoe daan biejjien
Det nytter ikke bare å si Halleluja, man må gjøre det og.
«Ij gåaredh ajve Halleluja jiehtedh, tjuara dam darjodh aaj".
Kulturløftet ble lansert i 2004 av Sosialistisk Venstreparti (SV), Arbeiderpartiet (Ap) og Senterpartiet (Sp), og var det første store samarbeidet mellom de rødgrønne partiene.
Kultuvrelutnjeme bæjhkoehtamme sjïdti jaepien 2004 Sosialisteles Gårroehkrirreste (SG), Barkijekrirreste /BK) jïh Gaskoehkrirreste (GK) jïh lij dïhte voestes stoerre laavenjostoe dej rööpseskruana krirriej gaskem.
Kulturløftet besto av 15 konkrete løfter, blant annet et løfte om at 1 % av statsbudsjettet skal brukes p å kultur in nen 2014.
Kultuvrelutnjeme 15 vihties dååjvehtassh utni, gaskem jeatjah akte dååjvehtasse mij jeehti 1 % staatebudsjedteste edtja kultuvrese åtnasovvedh åvtelen 2014.
Norsk scenekunst fikk en økning på 430 millioner i denne perioden.
Nöörjen scenetjeahpoe akte lissiehtassem åadtjoeji 430 millijovnh kråvnine daan boelhken.
For alle samiske kulturformål ble det i perioden 2005–2009 en økning på 38 mill. Disse økningene gikk for en stor del til gode formål som Ája Samiske senter, Samisk Arkiv og Østsamisk Museum i Neiden, samt Riddu Riđđu Festivála og samiske aviser.
Gaajhkide saemien kultuvreåssjelidie akte lissiehtimmie sjïdti boelhken 2005-2009, 38 millijovnh kråvnine. Daah lissiehtimmieh åajvahkommes juhtin såemies hijven åssjelidie goh Àja Saemien jarnge, Saemien våarhkoe jïh Luvliesaemien Museume Neidenisnie, jïh Riddu festivaale jïh saemien plaerieh.
Det står i rapporten om Kulturløftet 1: (…
Reektehtsisnie aaj tjåådtje Kultuvrelutnjemen 1 bïjre: (…
) For det første vil regjeringen legge til rette for at Sametinget kan føre en selvstendig kulturpolitikk ved å forvalte en rekke samiske institusjoner og ordninger på kulturfeltet.
) Voestegas reerenasse sæjhta sjïehteladtedh ihke Saemiedigkie maahta aktem jïjtjeraarehke kultuvrepolitihkem juhtedh jïh dan gaavhtan gellie saemien institusjovnh jïh öörnegh kultuvresuerkesne reeredh.
For det andre vil regjeringen ivareta et selvstendig statlig ansvar for samisk kultur gjennom en overordnet, nasjonal kulturpolitikk, som også omfatter samisk kultur, (…
Mubpesth reerenasse sæjhta aktem jïjtjeraarehke staateles dïedtem saemien kultuvren åvteste gorredidh akten bijjemes, nasjonaale kultuvrepolitihken tjïrrh, mij aaj saemien kultuvrem feerhmie, (…
) (red. utheving) (Rapport Kulturløftet 1, s. 69)
) (red. mïerhk.) (Reektehtse Kultuvrelutnjeme 1 sæjroe 69)
Jeg savner dette nevnte nasjonale perspektivet og ansvaret spesielt i forhold til de samiske teatrene.
Manne daam neebneme nasjonaale perspektijvem jïh dïedtem ohtselem, joekoen dej saemien teateri muhteste.
3.8.5. Hva er samisk teater?
3.8.5. Mij saemien teatere?
For å kunne rettferdiggjøre at man er et arktisk urfolk med kulturell identitet, må vi kreve og forvente noe mer enn fremvisning av kåte sprett med sjamantromme, stilisert dans, kopierende folklorisme og hjemmesydde ravnekostymer.
Juktie maehtedh rïektes darjodh mijjieh akte arktihkeles aalkoealmetje kultuvrelle identiteetine, tjoerebe maam akt vielie krïevedh jïh veanhtadidh goh akte teaterevuesiehtimmie kleenghkes njulhtjemijstie gievrine, aelhkebe daanhtsoe, heerije folklorisme jïh hïejmegååreme gaarenassevaarjoeh.
(Teaterviter Jon Nygaard, Spillerom 1–4/98)
(Teateredaejrije Jon Nygaard, Spillerom 1-4/98)
Som tidligere nevnt er samisk teater et nytt tilskudd til samisk kunst og kulturliv fra 1970-tallet og har dermed ingen lang tradisjon bak seg – jf. indisk, japansk og kinesisk teaterkunst med 1000-årige tradisjoner.
Goh aarebi neebneme saemien teatere akte orre dåarjoe saemien tjeahpose jïh kultuvrejieliedasse 1970-låhkoen raejeste, jïh dan åvteste ij naan guhkies aerpievuekiem utnieh sov duekesne. Maahtam aerpievuekide Indijisnie, Japanisnie jïh Kinesne vuesiehtidh mah leah vielie goh 1000 jaepieh.
Hva samisk teater er, er nok ikke helt avklart, og blir det heller ikke, det er en evig prosess.
Ij leah sån annje tjïelkestamme mij mijjieh libie, jïh ij sån gåessie gih sjïdth, daate akte ihkuve prosesse.
Noen vil si at samisk teater er bygd på vestlig tradisjon og tankesett, men gjort med samisk språk med visuelle samiske attributter og samisk musikk.
Naakenh sijhtieh jiehtedh saemien teatere lea bigkeme aktene jalletje aerpievuekesne jïh vuajnosne, men dorjeme saemien gïeline jïh våajnoes saemien daeverigujmie jïh saemien musihkine.
Andre mener noe annet.
Mubpiej akte jeatjah mïele.
Det er bra, man skal ha meninger, og diskusjoner gir utvikling.
Daate hijven, edtjebe mïelh jïh digkiedimmieh utnedh, dellie evtiedimmie sjædta.
Det har vært gjort forsøk på å få i gang en egen samisk teaterutdanning, men det har ikke lykkes.
Nov lea aaj pryöveme aktine jïjtse saemien teatereööhpehtimmine nïerhkedh, men ij leah dejnie lyhkesamme.
Det er skrevet bøker og masteroppgaver om samisk teater, men disse blir stående for seg og har ingen felles arena for debatt.
Gærjah jïh maasterelaavenjassh leah tjaalasovveme saemien teateren bïjre, men dah oktegh tjåadtjoen sjidtieh jïh eah naan ektie digkiedimmiesijjiem utnieh.
Se mer i kap. 3.9.2 og 3.9.3.
Vuartesjh vielie kap. 3.9.2 jïh 3.9.3.
3.9 Samisk scenekunst og teater inn i framtida
3.9 Saemien scenetjeahpoe jïh teatere båetijen aejkien sïjse
Jeg vil avslutte med et tilpasset utdrag fra en artikkel jeg skrev for Norsk kulturråd i forbindelse med deres UNESCO-kartlegging «Immateriell kulturarv» i 2013.
Sïjhtem galhkedh aktine sjïehtedamme biehkine aktede tjaalegistie manne Nöörjen Kultuvreraaran tjeelim gosse dah sijjen Unesco-goerehtalleminie gïehtelin ”Immaterijelle Kultuvreaerpie” 2023.
Jeg var da teatersjef for ÅST og skrev om et teater som er en samler, ivaretaker, formidler, skaper og utvikler av samisk immateriell kulturarv.
Dellie lim ÅST:n teaterenåejvie jïh akten teateren bïjre tjeelim mij tjöönghkie, vaarjele, beagkohte, sjugnede jïh evtede dam saemien immaterijelle kultuvreaerpiem.
Artikkelen ble skrevet med referanser til de muligheter som da fantes innen søkbare midler og prosjekter innenfor det nasjonale, og UNESCOs rammer for vern og utvikling av immateriell kulturarv.
Daate tjaalasovvi referansigujmie dejtie nuepide mah dellie dej ohtsemebaseradamme vierhtiej sisnjeli gååvnesin jïh dejtie prosjektide nasjonaale jïh Unescon mieriej sisnjeli juktie vaarjelidh jïh evtiedidh dam immaterijelle kultuvreaerpiem.
Jeg lar følgende være en veiviser og mitt anbefalte krav til Sametinget og den norske stat for samisk teater i framtida.
Manne baajem daam tsïegline årrodh, jïh mov juvnehtamme krïevenasse Saemiedægkan jïh nöörjen staatese saemien teaterasse båetijen aejkien.
3.9.1 Samisk teater og scenekunst som aktør i vern og utvikling av samiske immaterielle kulturarv
3.9.1 Saemien teatere jïh scenetjeahpoe goh aktöörh vaarjelimmesne jïh evtiedimmesne saemien immaterijelle kultuvreaerpeste
Følgende ble vedtatt i aktivitetsplan for ÅST i 2012: Åarjelhsaemien Teatere skal:
Daate nænnoestamme sjïdti ÅST:n darjomesoejkesjisnie 2012: Åarjelhsaemien Teatere (ÅST) edtja:
a være framtidsrettet og nyskapende b arbeide for å fremme og utvikle samisk scenekunst – sørsamisk språk og kultur skal stå sentralt i arbeidet c være en medvirkende identitetsskapende arena for barn og ungdom d virke for amatørteater i hele området, med kunstnerisk, teaterpedagogisk og kulturfaglig bistand e formidle samisk scenekunst av høg kvalitet for alt publikum både i og utenfor de samiske områder f med sine forannevnte aktiviteter virke som en kulturell brobygger i vårt flerkulturelle samfunn.
a Åvtese vuartasjidh jïh orresjugniedihks årrodh b  Barkedh juktie saemien scenetjeahpoem eevtjedh jïh evtiedidh – åarjelsaemien gïele jïh kultuvre edtjieh barkoen jarngesne årrodh. c Akte sijjie årrodh mij viehkehte identiteetem sjugniedidh maanide jïh noeride. d Amatööreteateridie barkedh abpe dajvesne, tjiehpeles- teaterepedagogeles jïh kultuvrefaageles dåarjojne. e Saemien scenetjeahpoem beagkoehtidh jolle kvaliteeteste gaajhkide vuartasjæjjide dovne saemien dajvine jïh saemien dajvi ålkoli f Sov bijjielisnie neebneme darjomigujmie akte kultuvrelle pruvviebigkije årrodh mijjen jienebekultuvrelle siebriedahkesne.
Mantra: Kunnskap om fortiden – trygg i nåtiden – med visjoner for framtiden.
Mantra: Daajroe åvtetje tïjjen bïjre – jearsoes daaletje tïjjen – visjovnigujmie båetijen aajkan.
3.9.1.1 Områder teatrene arbeider innenfor
3.9.1.1 Suerkieh mej sisnjeli teaterh berkieh
Teatrene arbeider med joik, musikk, fortelling, språk, historie, tankesett, filosofi, kulturelle koder og kontekster.
Joejke – musihke – soptsese – gïele – histovrije – vuajnoe – filosofije – kultuvrelle kodah jïh konteksth.
I tillegg anvendes og utvikles også materiell kulturarv som søm, duodji og annet håndverk.
Lissine materijelle kultuvreaerpie åtnasåvva jïh evtiesåvva, goh gåarome, duedtie jïh jeatjah vætnoe.
3.9.1. Begrepsavklaring «vern» i teatrenes tankesett
3.9.1.2 Dïejvesetjïelkestimmie ”vaarjelimmie” teateri åssjaldahkevuekien mietie
 Vern innebærer å sikre traderingsprosessens videre livsbetingelser
 Vaarjelimmie sæjhta jiehtedh traderadimmieprosessen jieledekrïevenassh gorredidh
 Vern innebærer å styrke, gjenopplive og videreutvikle våre kulturelle uttrykk
 Vaarjelimmie sæjhta jiehtedh, nænnoestehtedh, jieliehtidh jïh guhkiebasse evtiedidh mijjen kultuvrelle vuekieh
 Vern innebærer å synliggjøre, formidle og å gi våre kulturelle uttrykk innhold, mening og plass i en nåtidig og framtidig kontekst
 Vaarjelimmie sæjhta jiehtedh våajnoes darjodh, beagkoehtidh jïh sisvegem, mïelem jïh sijjiem vedtedh mijjen kultuvrelle vuekide, akten daaletje jïh båetijen aejkien kontekstesne.
3.9.1.3 Utfordringer i arbeidet
3.9.1.3 Haestemh barkosne
Joiken var aldri ment for en scene, joiken er et sett å omgås på, et sett å kommunisere på.
Joejke ij lij gåessie gih ussjedamme akten scenese, joejke akte vuekie ektesne årrodh, akte vuekie govlesadtedh..
Norsk og annet vestlig teater har utgangspunkt i en litterær tradisjon. Østlig teater og urfolksteater har utgangspunkt i tusenårige rituelle tradisjoner innenfor dans, sang og fortelling og har derigjennom utviklet en performativ form innenfor sitt teater.
Nöörjen jïh jeatjah jalletje teatere sijjen våaromem utnieh aktene lidterære aerpievuekesne. Luvlie-jïh aalkoealmetjeteateren våarome lea rituelle aerpievuekieh daanhtsoen, laavlomen jïh soptsesen sisnjeli mah gellie stoerretjuetie jaepieh ryöhkeme, jïh dan tjïrrh aktem performatijve hammoem evtiedamme sov teateren sisnjelen.
Samisk teater er verken helt a eller b fordi: a. Samisk  kultur  og  språk  har  ingen  lang  litterær  tradisjon,  den  er  basert  på  muntlig overføring. b. Samiske kulturelle uttrykk og ritualer har vært bannlyst og forsøkt utryddet – på grunn av kristningen av samene og fornorskingen.
Saemien teatere ij leah eevre a jallh b, dan åvteste: a. Saemien kultuvre jïh gïele eah naan guhkies lidterære aerpievuekiem utnieh, dej aerpievuekie lea njaalmeldh sertiestimmie b. Saemien kultuvrelle vuekieh jïh ritualh leah luhpehts orreme jïh voejhkelamme nåhkehtidh – kristedehtemen jïh daaroedehtemen gaavhtan saemijste.
3.9.1.4 Tilskuddsordninger til samisk teater og til frie grupper gis til konkrete forestillinger/prosjekter med visningsdato
3.9.1.4 Dåarjoeöörnegh saemien teaterasse jïh frijje dåehkide vadtasuvvieh vihties teaterevuesiehtimmide/prosjektide aktine vihties daatovinie
Samisk teater og scenekunst mangler:
Saemien teatere jïh scenetjeahpoe eah utnieh:
 arenaer for eksperimentering, erfaringsutvekslinger og visjoner
 Sijjieh gusnie maahta eksperimenteradidh, dååjrehtimmieh juekedh jïh visjovnh evtiedidh
 økonomi til eksperimentering, erfaringsutvekslinger og utvikling av visjoner
 Ekonomijem eksperimenterdæmman, dååjrehtimmieh juekedh jïh visjovnh evtiedidh
3.9.2 Hvordan kan dette arbeidet videreføres
3.9.2 Guktie maahta daam barkoem jåerhkedh
Vern og videreutvikling av samisk kulturarv må løftes opp på et nasjonalt og internasjonalt forvaltningsnivå.
Vaarjelimmie jïh guhkiebasse evtiedimmie saemien kultuvreaerpeste tjuara bæjjese lokngesovvedh akten nasjonaale jïh gaskenasjonaale reeremedaltesasse