pere/sami_parallel huggingface dataset:
Ansvarlig: Fornyings-, administrasjons- og kirkedepartementet Skoltesamisk kultur over grenser er et samarbeidsprosjekt mellom tre land, Finland, Norge og Russland.
Skoltesamisk kultur over grenser (Skoltesaemien kultuvre raasti rastah) lea akte laavenjostoeprosjekte golme laanti gaskem, Såevmie, Nöörje jïh Russlaante.
Prosjektperioden startet 1. april 2010, og prosjektrapport ble fremlagt 20. desember 2012.
Prosjekte eelki voerhtjen 1.b. 2010, jïh prosjektereektehtsem böökti goeven 20.b. 2012.
Prosjektets hovedpartner var Sameområdets utdanningssenter i Inari, Finland.
Prosjekten åejvieguejmie lij Saemiedajven ööhpehtimmiejarnge Inarisne, Såevmesne.
I Norge var samarbeidspartneren Østsamisk museum i Neiden, som også var ansvarlig for den russiske delen av prosjektet.
Nöörjesne laavenjostoeguejmie lij Østsamisk museum Neidenisnie, mij aaj lij tjåadtjoehtæjja dan russiske prosjektebielien åvteste.
Hele prosjektet er finansiert av INTERREG IV A Nord-Sápmi programmet, en del av det Europeiske Regionalutviklingsfondet.
Abpe prosjekte beetnehdåarjoeh åådtjeme INTERREG IV A Noerhte-Sápmi programmeste, akte bielie dehtie Europeejen Regijovnaale-evtiedimmiefoenteste.
I tillegg har Barentssekretariatet og Fornyings-, administrasjon- og kirkedepartement gitt finansiering til Østsamisk museums prosjektkontor.
Lissine Barentssekretariate jïh Orrestehteme-, reereme- jïh gærhkoedepartemeente beetnehdåarjoem vadteme Østsamisk museumen prosjektekontovrese.
Prosjektets hovedmål var å bidra til styrking og utvikling av østsamisk/skoltesamisk kultur, språk og identitet i et grenseoverskridende perspektiv i Finland, Norge og Russland.
Prosjekten åejvieulmie lij luvliesaemien /skoltesaemien kultuvrem, gïelem jïh identiteetem nænnoestehtedh jïh evtiedidh aktene raastendåaresth perspektijvesne Såevmesne, Nöörjesne jïh Russlaantesne.
Et viktig mål med prosjektet var å styrke samarbeidet mellom aktører på ulike nivåer i disse landene samt å skape et grenseoverskridende nettverk og forutsetninger for overføring av kulturtradisjoner mellom generasjonene.
Akte vihkeles ulmie prosjektine lij laavenjostoem nænnoestehtedh aktööri gaskem ovmessie daltesinie daejnie laantine, jïh aktem raastendåaresth viermiem jïh krïevenassh sjugniedidh juktie kultuvren aerpievuekieh sertiestidh boelvi gaskem.
Det var over 350 deltakere fra Norge og Russland i prosjektets aktiviteter rettet direkte mot det østsamiske/skoltesamiske samfunnet.
Vielie goh 350 almetjh lin meatan Nöörjeste jïh Russlaanteste prosjekten darjoeminie mah lin ryöktesth stuvreme dan luvliesaemien/skoltesaemien siebriedahken vööste.
Informasjon om østsamer/skoltesamer, kulturarven og det pågående prosjektet ble formidlet regionalt, nasjonalt og internasjonalt i åpne arrangementer.
Bïevnesh luvliesaemiej/skoltesaemiej, kultuvreaerpien jïh dan juhtije prosjekten bïjre, regijovnaale, nasjovnaale jïh gaskenasjovnaale sijjine, gaahpoeh öörnedimmine böökti.
Styrking og revitalisering av det østsamiske/skoltesamiske språket stod sentralt i prosjektet.
Nænnoestehteme jïh jealajimmie dehtie luvliesaemien/skoltesaemien gïeleste lij jarngesne prosjektesne.
Målet var å starte språkopplæring på nybegynnernivå samt å øke kunnskapen og interessen for språket i Norge og Russland.
Ulmie lij aalkoegïelelïerehtimmine nïerhkedh, jïh daajroem jïh ïedtjem lissiehtidh gïelese Nöörjesne jïh Russlaantesne.
Det var sju deltakere på det første østsamiske/skoltesamiske språkkurset som noensinne er arrangert i Norge.
Tjïjhtje almetjh lin meatan dennie voestes luvliesaemien /skoltesaemien gïelekuvsjesne mij gåess’akt lea öörnesovveme Nöörjesne.
Østsamisk/skoltesamisk undervisningsmateriell er nå tilgjengelig på norsk og russisk samt digitalt.
Luvliesaemien/skoltesaemien ööhpehtimmiematerijelle daelie nöörjen jïh russiske gïelesne gååvnese jïh digitaalelaakan.
Det digitale materiellet og lydmateriell er universelt utformet slik at det kan brukes i undervisning i alle tre land.
Dïhte digitaale materijelle jïh tjoejematerijelle leah universellelaakan hammoedamme, guktie dïhte maahta åtnasovvedh gaajhkine golme laantine.
Østsamisk museum planlegger videreføring av språkarbeidet med språkkurs i Norge og Russland i 2013 i samarbeid med Samisk kunnskapssenter i Lovozero.
Østsamisk museum soejkesjeminie gïelebarkoem jåerhkedh gïelekuvsjigujmie Nöörjesne jïh Russlaantesne Saemien maahtoejarngine ektine Lovozerosne.
Tiltak 37 Revitalisering av pitesamisk språk og kultur
Råajvarimmie 37 Jealajimmie pijtesaemien gïeleste jïh kultuvreste
Ansvarlig: Fornyings-, administrasjons- og kirkedepartementet
Tjåadtjoehtæjja: Orrestehteme-, reereme- jïh gærhkoedepartemeente
Árran – lulesamisk senter gjennomførte våren 2010 et forprosjekt om stedsnavn i pitesamisk område.
Árran – julevsaemien jarnge, aktem åvteprosjektem tjïrrehti sijjienommi bïjre pijtesaemien dajvesne gïjren 2010.
Hovedprosjektet startet opp i januar 2011.
Åejvieprosjekte eelki tsïengelen 2011.
Prosjektet har som mål å:
Prosjekten ulmieh leah:
Bruke stedsnavn som innfallsvinkel for å:
Sijjienommh skraejrine nåhtadidh juktie:
 Bidra til synliggjøring av, og til å spre kunnskap om, samisk kultur, språk og historie.
 Vuesiehtidh jïh daajroem geerjehtidh saemien kultuvren, gïelen jïh histovrijen bïjre
 Stimulere til økt interesse for samisk kultur, språk og historie.
 Skreejredh guktie ïedtje læssene saemien kultuvren, gïelen jïh histovrijen bïjre
 Legge til rette for å styrke samisk tilhørighet og identitet.
 Sjïehteladtedh juktie saemien ektievoetem jïh identiteetem nænnoestehtedh
Nå følgende målgrupper gjennom ulike formidlingstiltak:
Daejtie ulmiedåehkide jaksedh ovmessie vuesiehtimmieråajvarimmiej tjïrrh:
 Samiske miljøer i og utenfor det pitesamiske området.
 Saemien byjresh pijtesaemien dajven sisnie jïh ålkolen
 Innbyggere i de aktuelle kommunene som mangler kunnskaper om det samiske i sitt nærmiljø.
 Årrojh dejnie sjyöhtehke tjïeltine mah daajroeh fååtesieh dan saemien bïjre sijjen voengesne
 Forskere, museumsansatte og lokalhistorikere med interesse for språk- og kulturhistorien i det pitesamiske området.
 Dotkijh, museumebarkijh jïh voenges histovrihkerh mah ïedtjem utnieh gïelejïh kultuvrehistovrijese dennie pijtesaemien dajvesne
Første hoveddel av stedsnavnprosjektet, dokumentasjonen av stedsnavn, er avsluttet og rapport foreligger.
Voestes åejviebielie sijjienommeprosjekteste, vihtiestimmie sijjienommijste, lea orrijamme jïh reektehtse gååvnese.
Andre delen av hovedprosjektet, formidlingen av stedsnavn, skal ferdigstilles i løpet av 2013.
Mubpie bielie åejvieprosjekteste, vuesiehtimmie sijjienommijste, edtjieh gaervies årrodh jaepien 2013.
Første del av prosjektet er finansiert av Fornyings-, administrasjons- og kirkedepartementet og Sametinget.
Voestes bielie prosjekteste lea maakseme Orrestehteme-, reereme- jïh gærhkoedepartemeenteste jïh Saemiedigkeste.
Nordland fylkeskommune og Sametinget har gitt tilskudd til formidlingsdelen av prosjektet.
Nordlaanten fylhkentjïelte jïh Saemiedigkie leah beetnehdåarjoem vadteme prosjekten vuesiehtimmiebealan.
Bruke – øke det offentliges tilbud på samisk til brukere på alle samfunnsarenaer
Nuhtjedh – byögkelesvoeten faalenassem saemiengïelesne lissiehtidh utnijidie gaajhkine siebriedahkesijjine
Tiltak 38 Gjennomgang av samelovens språkregler
Råajvarimmie 38 Saemielaaken gïelenjoelkedassh vuartasjidh
Fornyings-, administrasjons- og kirkedepartementet har foretatt en gjennomgang av samelovens språkregler, i lys av nasjonale og internasjonale forpliktelser for samiske språk.
Orrestehteme-, reereme- jïh gærhkoedepartemeente lea saemielaaken gïelenjoelkedasside gïehtjedamme, tjoevkesisnie dejstie nasjovnaale jïh gaskenasjovnaale dïedtijste mejtie åtna saemien gïeli åvteste.
Fornyings-, administrasjons- og kirkedepartementet har oversendt en rapport fra gjennomgangen til Sametinget, som utgangspunkt for drøftinger og konsultasjoner om problemstillinger knyttet til språkreglene.
Orrestehteme-, reereme- jïh gærhkoe-departemeente aktem reektehtsem Saemiedægkan seedteme daehtie gïehtjedimmeste, goh akte våarome juktie digkiedidh jïh råårestalledh dåeriesmoeretjoelmi bïjre mah leah ektiedamme gïelenjoelkedasside.
Tiltak 39 Tolkeutdanning og autorisasjon av tolker
Råajvarimmie 39 Toelhkeööhpehtimmie jïh autorisasjovne toelhkijste
Ansvarlig: Fornyings-, administrasjons- og kirkedepartementet og Kunnskapsdepartementet
Tjåadtjoehtæjjah: Orrestehteme-, reereme- jïh gærhkoedepartemeente jïh Maahtoedepartemeente
Samisk høgskole har, i samarbeid med Universitetet i Nordland, Høgskolen i Nord-Trøndelag og Høgskolen i Oslo, gjennomgått dagens tolkeutdanningstilbud og kommet med forslag om hvordan tolkeutdanningen til samiske språk kan styrkes.
Saemien jolleskuvle lea, laavenjostosne Nordlaanten Universiteetine, NoerhteTrööndelagen Jolleskuvline jïh Oslon Jolleskuvline, daan beajjetje toelhkeööhpehtimmiefaalenassem vuartasjamme, jïh raeriestimmiejgujmie båateme guktie maahta toelhkeööhpehtimmiem saemien gïelide nænnoestehtedh.
Høgskolen i Oslo har tilbud om tolkeutdanning.
Oslon Jolleskuvle faalenassem åtna toelhkeööhpehtimmien bïjre.
Skolen tilbyr nettbasert tolkeutdanning på flere språk – ”tolking i offentlig sektor”.
Skuvle toelhkeööhpehtimmiem nedtesne faalehte jieniebinie gïeline – ”tolking i offentlig sektor” (toelhkestimmie byögkeles suerkesne).
Samisk språk prioriteres årlig, men igangsetting av studiene er avhengig av antall studenter.
Prijoriterede saemien gïelem fïerhten jaepien, men jis edtja studijidie aelkedh dle tjuara aktem vihties låhkoem studentijste utnedh.
I Meld. St. 6 (2012-1013) En helhetlig integreringspolitikk.
Bïevnesisnie St. 6 (2012-2013) En helhetlig integreringspolitikk.
Mangfold og fellesskap har regjeringen varslet en gjennomgang av hvordan tolketjenesten bør organiseres.
Mangfold og fellesskap, dle reerenasse aktem vuartasjimmiem bieljelamme, guktie toelhkedïenesje byöroe öörnesovvedh.
Barne-, likestillings- og inkluderingsdepartementet har nedsatt et offentlig utvalg som skal gå gjennom dagens tjenester og foreslå løsninger for å heve kvaliteten på tolketjenesten, herunder tolketjeneste på de samiske språkene.
Maana-, mïrrestalleme- jïh ektiedimmiedepartemeente aktem byögkeles moenehtsem nammoehtamme mij edtja daanbeajjetje dïenesjh vuartasjidh jïh raerieh raeriestidh juktie kvaliteetem lissiehtidh toelhkedïenesjisnie.
Kompetanse på samiske språk er representert i utvalget.
Maahtoe saemien gïelen bïjre moenehtsisnie gååvnese.
Tiltak 40 Evaluering av videreutdanning
Råajvarimmie 40 Evalueringe jåarhkeööhpehtimmeste
Ansvarlig: Barne-, likestillings- og inkluderingsdepartementet
Tjåadtjoehtæjja: Maana-, mïrrestalleme- jïh ektiedimmiedepartemeente
Videreutdanningen ”Barnevern i et minoritetsperspektiv” er evaluert og ble fra høsten 2012 igjen tilbudt ved høgskolene i Finnmark, Lillehammer, Oslo og Telemark.
Jåarhkeööhpehtimmie «Barnevern i et minoritetsperspektiv» lea evalueradamme, jïh tjaktjen 2012 raejeste vihth faalesovvi jolleskuvline Finnmarhkesne, Lillehammerisnie, Oslosne jïh Telemarhkesne.
Tiltak 41 Forskriftsfesting av tilsynsordningen
Råajvarimmie 41 Vaaksjomeöörnegen mieriedimmieh vihtiestidh
Barnevernet skal ta hensyn til samiske barns språklige og kulturelle tilhørighet ved omsorgsovertakelse og plassering.
Maanavaarjelimmie edtja saemien gïelen jïh kultuvrelle ektievoetem krööhkedh gosse hoksem mubpide vadta jïh maanah orre sæjjan båetieh.
Det er vedtatt endringer i forskrift om tilsyn med barn i barneverninstitusjoner for omsorg og behandling og forskrift om fosterhjem.
Jarkelimmieh leah nænnoestamme mieriedimmesne vaaksjomen bïjre maanajgujmie maanavaarjelimmieinstitusjovnine hoksen jïh båehtjierdimmien gaavhtan, jïh mieriedimmesne foestehïejmen bïjre.
Formålet med endringene er å tydeliggjøre at det skal føres tilsyn med at samiske barns rett til å ivareta språk og kultur følges opp i fosterhjem og barneverninstitusjoner.
Aajkoe daej jarkelimmiejgujmie lea tjyölkehkåbpoe darjodh vaaksjome edtja dorjesovvedh guktie saemien maanaj reakta gïelem jïh kultuvrem gorredidh, tusjovnine illesuvvieh.
Endringene trådte i kraft 1. mai 2012.
Dah jarkelimmieh eelkin juhtedh suehpeden 1.b. 2012.
Tiltak 42 Tolketjenester i helseforetakene
Råajvarimmie 42 Toelhkedïenesjh healsoesïeltine
Ansvarlig: Helse- og omsorgsdepartementet I oppdragsdokumentet til de regionale helseforetakene er det stilt krav om at det skal etableres tolketjenester til pasienter som har behov for dette.
Tjåadtjoehtæjja: Healsoe- jïh hoksedepartemeente Stillemetjaatsegisnie dejtie regijovnaale healsoesïeltide lea krïeveme toelhkedïenesjh tseegkedh dejtie skïemtjijidie mah dam daarpesjieh.
Videre er det stilt krav om at det skal iverksettes tiltak for å styrke ansattes språk og kulturkompetanse knyttet til samisk befolkning.
Vijriesåbpoe aaj krïeveme råajvarimmiejgujmie nïerhkedh juktie barkiji gïele- jïh kultuvremaahtoem nænnoestehtedh ektiedamme dejtie saemien årroejidie.
Helse Nord RHF fikk i 2010 i oppdrag å finansiere og gjennomføre et 2-årig tolkeprosjekt for å bedre tolketjenesten til den samiske befolkningen.
Healsoe Noerhte RHF stillemem åadtjoeji 2010 juktie finaniseradidh jïh tjïrrehtidh aktem 2jaepien toelhkeprosjektem, juktie toelhkedïenesjem dejtie saemien årroejidie bueriedidh.
Det er rapportert på prosjektet i årlig melding til Helse- og omsorgsdepartementet.
Reekteme prosjekten bïjre aktene fïerhten jaepien bïevnesisnie Healsoe- jïh hoksedepartemeentese.
Avslutningskonferansen for prosjektet ble holdt i Sametinget 23. april 2013.
Galhkuvekonferanse prosjektese lij Saemiedigkesne voerhtjen 23.b. 2013.
Ferdig rapport ble presentert på konferansen.
Konferansesne dam gaervies reektehtsem åehpiedehti.
Følgende visjon ble presentert:
Daam visjovnem åehpiedehti:
Planen og håpet fremover er å få satt i verk videobasert samisk tolketjeneste i fire trinn: 1. Tilgjengelig samisk tolk i Helse Finnmark på dagtid.
Soejkesje jïh håhkoe åvtese lea aktine saemien toelhkestimmiedïenesjine nïerhkedh videoen tjïrrh njieljie daltesinie: 1. Saemien toelhke stïeresne Healsoe Finnmarhkesne biejjege.
2. Døgnkontinuerlig tilbud i foretaket.
2. Faalenasse abpe dygnem sïeltesne.
3. Innføre samisk tolking som en betalt tjeneste på landsbasis, også med sørsamisk og lulesamisk.
3. Saemien toelhkestimmiem sjïehtesjidh goh akte maaksoedïenesje laantesne, aaj åarjelsaemien jïh julevesaemien gïelesne.
Først med aktiv vakt kl. 07-22 og tilkallingsvakt resten av døgnet.
Voestegh eadtjohke vaeptine ts. 07-22, jïh dan mænngan gohtjedimmievaeptie.
4. Døgnkontinuerlig tjeneste for hele landet, på alle tre samiske språk.
4. Dïenesje abpe dygnem abpe laantesne, gaajhkine golme saemien gïeline.
Tiltak 43 Tilsyn
Råajvarimmie 43 Vaaksjome
Ansvarlig: Helse- og omsorgsdepartementet Helse- og omsorgsdepartementet vil i samarbeid med Statens helsetilsyn vurdere hvordan tilsynet ivaretar den samiske befolkningens rett til helsehjelp, samt hvordan retten til nødvendig helsehjelp etterleves.
Tjåadtjoehtæjja: Healsoe- jïh hoksedepartemeente Healsoe- jïh hoksedepartemeente sæjhta Staaten healsoevaaksjoeminie ektine, vuarjasjidh guktie vaaksjome saemiej reaktam gorrede healsoeviehkiem åadtjodh, jïh guktie reaktam daerpies healsoeveahkan illesåvva.
Departementet har tatt opp to problemstillinger: Tilsyn med tjenestetilbud til demente og tilsyn med medikamenthåndtering for eldre.
Departemeente lea göökte dåeriesmoeretjoelmh bæjjese vaalteme: Vaaksjome dïenesjefaalenassine demente almetjidie, jïh vaaksjome bådtjagïetedimmine dejtie båarasåbpoe almetjidie.
Tilsynet vil være en del av oppfølgingen av eldrepakken.
Vaaksjome sæjhta akte bielie årrodh dehtie vijriesåbpoe barkoste voeresepaahkeste.
Saken er drøftet med Sametinget.
Aamhtese lea Saemiedigkine digkiedamme.
Statens helsetilsyn arbeider med en veileder til bruk for fylkesmennene i arbeidet med å foreta tilsyn.
Staaten healsoevaaksjome aktine bïhkedæjjine barkeminie, maam fylhkenålmah edtjieh nuhtjedh gosse vaaksjomem tjïrrehte.
Denne skal kunne benyttes overfor primærhelsetjenesten og spesialisthelsetjenesten.
Edtja maehtedh dam nuhtjedh dovne aalkoehealsoedïenesjasse jïh sjïerehealsoedïenesjasse.
Veilderen vil bli ferdigstilt før sommeren 2013.
Bihkedæjja sæjhta gaervies årrodh giesien 2013 åvtelen.
Tiltak 44 Likeverdige tjenester i lule- og sørsamiske områder
Råajvarimmie 44 Seammavyörtegs dïenesjh julev- jïh åarjelsaemien dajvine
Ansvarlig: Helse- og omsorgsdepartementet
Tjåadtjoehtæjja: Healsoe- jïh hoksedepartemeente
Helse- og omsorgsdepartementet vil i samarbeid med Sametinget utrede nærmere hvordan likeverdighet i helsetjenesten kan bli ivaretatt i de lulesamiske og sørsamiske områdene.
Healsoe- jïh hoksedepartemeente sæjhta Saemiedigkine ektine lïhkebe salkehtidh guktie seammavyörtegsvoete healsoedïenesjisnie maahta gorresovvedh julevsaemien jïh åarjelsaemien dajvine.
Departementet og Sametinget vil følge opp saken videre.
Departemeente jïh Saemiedigkie sïjhtieh aamhtesinie vijriesåbpoe barkedh.
Tiltak 45 Frasehåndbok til bruk i helse- og omsorgstjenesten
Råajvarimmie 45 Jiehtegegïetegærja maam edtja healsoe- jïh hoksedïenesjisnie nåhtadidh
Ansvarlig: Helse- og omsorgsdepartementet/Helsedirektoratet
Tjåadtjoehtæjja: Healsoe- jïh hoksedepartemeente/-Healsoedirektovraate
På bakgrunn av prosjektmidler fra Sametinget er det utviklet en frasehåndbok til bruk ved sykehjemmet i Porsanger.
Prosjektevierhtiej gaavhtan Saemiedigkeste, dle akte jiehtegegïetegærja dorjesovveme maam skïemtjegåetesne Porsangerisnie nuhtjie.
Håndboken er ment å lette kommunikasjonen mellom pleiere og samiske pasienter/pårørende ved institusjoner og i kommunehelsetjenesten.
Gïetegærjan aajkoe lea viehkine årrodh gosse sujhtijh jïh saemien skïemtjijh/skïemtjiji lïhke fuelhkie institusjovnine jïh tjieltehealsodïenesjisnie edtjieh sinsitnine soptsestidh.
Håndboken er lagt ut på helsedir.no.
Gïetegærja nedtesne gååvnese daesnie, helsedir.no.
Det er trykket opp nytt opplag av håndboken.
Orre låhkoe gïetegærjeste lea trygkesovveme.
Andre kommuner har kopiert ideen og laget tilsvarende håndbok, bl.a. på lulesamisk.
Jeatjah tjïelth lea åssjaldahkem kopijeradamme, jïh seammaplïeres gïetegærjam dorjeme, g.j. julevsaemien gïelesne.
Tiltak 46 Informasjon på samisk i NAV
Råajvarimmie 46 Bïevnesh saemiengïelesne NAVsne
Ansvarlig: Arbeids- og velferdsdirektoratet
Tjåadtjoehtæjja: Barkoe- jïh tryjjesdepartemeente
Arbeids- og velferdsdirektoratet oversetter informasjon til nordsamisk.
Barkoe- jïh tryjjesdepartemeente bïevnesh noerhtesaemien gïelese jarkoste.
Direktoratet har opprettet et eget samiskspråklig menypunkt på forsiden av nav.no.
Direktovraate aktem jïjtse saemiengïelen menymearhketjem tseegkeme nav.no’en åvtesæjrosne.
Fra den samiske hovedsiden lenkes all samiskspråklig informasjon.
Dehtie saemien åejviesæjroste båata gaajhkide saemiengïelen bïevnesidie.
Direktoratet opplyser at de har startet arbeidet med å fornye porteføljen av informasjonsplakater til bruk på NAV-kontorene.
Direktovraate beavna dah aalkeme bïevneseplakatide orrestehtedh mah NAV-kontovrine åtnasuvvieh.
Samiskspråklig matriell med utgangspunkt i samisk kultur vil inngå i den nye porteføljen.
Saemiengïelen materijelle mij våaromem åtna saemien kultuvresne sæjhta akte bielie sjïdtedh daejstie orre plakaatijste.
NAV har oversatt en rekke brosjyrer, skjemaer mv. til nordsamisk.
NAV lea jïjnjh tjaalegh, goerh j.v. noerhtesaemien gïelese jarkoestamme.
NAV har videre etablert en veiledningstjeneste på nordsamisk på kontaktsentertelefonen.
NAV aaj bïhkedimmiedïenesjem tseegkeme noerhtesaemien gïelesne govlehtallijetellefovnesne.
Tiltak 47 Brukerundersøkelser
Råajvarimmie 47 Utnijegoerehtimmieh
Våren 2012 ble det gjennomført en brukerundersøkelse på samisk språk i Finnmark.
Gïjren 2012 aktem utnjiegoerehtimmiem saemien gïelesne tjïrrehti Finnmarhkesne.
Undersøkelsen var en del av den lokale brukerundersøkelsen som ble gjennomført ved alle NAVkontor i fylket.
Goerehtimmie lij akte bielie dehtie voenges utnijegoerehtimmeste maam gaajhkine NAVkontovrine fylhkesne tjïrrehti.
Undersøkelsen, som var utarbeidet av Arbeids- og velferdsdirektoratet, inneholdt en samisk del.
Goerehtimmie, maam Barkoe- jïh tryjjesdepartemeente lij dorjeme, aktem saemien bieliem utni.
Brukerne ble bedt om å ta stilling til en del påstander som omhandlet det samiskspråklige tilbudet i arbeids- og velferdsforvaltningen.
Utnijh birresovvin sijjen mieligujmie båetedh såemies jiehtegidie, mah lin dan saemiengïelen faalenassen bïjre barkoe- jïh tryjjesreeremisnie.
Spørsmålene ble stilt i kommunene lokalisert i det samiske forvaltningsområdet.
Dah gyhtjelassh gihtjesovvin dejnie tjïeltine mah leah saemien reeremedajvesne.
26 prosent av de 315 respondentene oppga at de ønsker å bruke samisk i sitt møte med arbeids- og velferdsforvaltningen.
26 prosenth dejstie 315 vaestiedæjjijste jeehtin dah sïjhtieh saemien nuhtjedh gosse barkoe-jïh tryjjesreereminie soptsestieh.
34 prosent oppga at de kan henvende seg og få svar på samisk når de ringer til NAV.
34 prosenth jeehtin dah maehtieh saemiestidh jïh vaestiedassem saemiengïelesne åadtjodh gosse NAVse ringkieh.
55 prosent oppga at de kan avtale et møte med en veileder/ saksbehandler som snakker samisk.
55 prosenth jeehtin dah maehtieh aktine bihkedæjjine/aamhtesegïetedæjjine nååhtedidh, mij saemeste.
48 prosent oppga at de kan henvende seg og få svar på samisk når de møter opp i ekspedisjonen på NAV-kontoret.
48 prosenth jeehtin dah maehtieh saemiestidh jïh vaestiedassem saemiengïelesne åadtjodh gosse dåastoevasse båetieh NAV-kontovresne.
Tiltak 48 Tilskudd til bibeloversettelse
Råajvarimmie 48 Dåarjoe bijbelejarkoestæmman
Ansvarlig: Fornyings-, administrasjons- og kirkedepartementet/Det norske bibelselskap
Tjåadtjoehtæjja: Orrestehteme-, reereme- jïh gærhkoedepartemeente/-Det norske bibelselskap
Det er gjennom lang tid gitt tilskudd til Det norske Bibelselskap til oversettelse og revisjon av bibelske tekster på nord-, sør- og lulesamisk.
Det norske bibelselskap lea dåarjoem guhkiem åådtjeme juktie bijbelen tjaalegh jarkoestidh jïh staeriedidh noerhte-, åarjel jïh julevsaemien gïelese.
Arbeidet er konsentrert rundt ny nordsamisk oversettelse av Det gamle testamentet.
Barkoe lea åajvahkommes orre jarkoestimmie Dehtie båeries testameenteste noerhtesaemiengïelese.
Prosjektet utføres i samarbeid med Bibelselskapene i Finland og Sverige.
Prosjekte dorjesåvva laavenjostosne Bijbelesieltigujmie Såevmesne jïh Sveerjesne.
Målet er at oversettelsene skal kunne brukes over landegrensene.
Ulmie lea dah jarkoestimmieh edtjieh laanteraasti rastah åtnasovvedh.
Det pågår i tillegg et mindre sørsamisk prosjekt med oversettelse av utvalgte bibeltekster.
Lissine akte unnebe åarjelsaemien jarkoestimmieprosjekte jåhta vaeljehke bijbeletjaalegigujmie.
Departementet har fra 2012 overført forvaltningen av tilskuddet til Kirkerådet.
Jaepien 2012 raejeste Departemeente lea dåarjoreeeremem Gærhkoeraaran sertiestamme.
Tiltak 49 Forsøk med samisk menighet i sørsamisk språkområde (2009–2012)
Råajvarimmie 49 Voejhkelimmie saemien åålmeginie åarjelsaemien gïeledajvesne (2009-2012)
Ansvarlig: Fornyings-, administrasjons- og kirkedepartementet/ Nidaros bispedømme
Tjåadtjoehtæjja: Orrestehteme-, reereme- jïh gærhkoedepartemeente /Nidarosen bispedajve
Forsøket med samisk menighet i sørsamisk språkområde har som formål å fremme sørsamisk kirkeliv og revitalisere sørsamisk språk i kirken.
Dïhte voejhkelimmie saemien åålmeginie åarjelsaemien gïeledajvesne ulmine åtna åarjelsaemien gærhkoejieledem evtiedidh, jïh åarjelsaemien gïelem gærhkosne jealajidh.
Menigheten hadde ved utgangen av 2011 registrert 322 medlemmer.
Åålmege 322 lïhtsegh utni jaepien 2011 minngiegietjesne.
Forsøket ble evaluert våren 2012 av Nidaros bispedømmeråd i samarbeid med Saemien åålmegenrarie/Samisk menighetsråd i sørsamisk område.
Nidarosen bispedajveraerie Saemien åålmegeraerine ektine voejhkelimmiem vuarjasjin gïjren 2012.
I evalueringen er det foreslått at ordningen gjøres permanent.
Vuarjasjimmesne lea raeriestamme öörnegem ihkuve darjodh.
Forsøket er foreløpig forlenget til 1. januar 2014.
Voejhkelimmie lea annjebodts guhkiedamme tsiengelen 1.b. 2014 raajan.
Tiltak 50 Oversettelse/tilpasning av tekster til gudstjenesten
Råajvarimmie 50 Jarkoestimmie/sjïehtedimmie tjaalegijstie gyrhkesjæmman
Arbeidet med samiske oversettelser og tilpasning av tekster til gudstjenesten er lagt til Kirkerådet/Samisk kirkeråd.
Dïhte barkoe saemien jarkoestimmiejgujmie jïh sjïehtedimmine tjaalegijstie gyrhkesjæmman, lea Gærhkoeraaran/Saemien gærhkoeraaran bïejesovveme.
Nordsamisk liturgibok ble utgitt i mai 2011.
Noerhtesaemien liturgijegærja bæjhkoehtamme sjïdti suehpeden 2011.
Liturgier på lulesamisk er gjort tilgjengelig på nett.
Liturgijh julevsaemien gïelesne nedtesne gååvnesieh.
Det foreligger forsøksliturgier på sørsamisk (høymesseliturgi, dåp, vigsel og gravferd).
Voejhkelimmieliturgijh åarjelsaemien gïelesne gååvnesieh (åejviemeassoeliturgije, kristeme, pruvreme jïh juvleme).
Målsettingen er at disse godkjennes i 2014 med utgivelse i 2014/2015.
Ulmie lea dejtie jååhkesjidh 2014, jïh dejtie olkese vedtedh 2014/2015.
Liturgiarbeidet tilpasses liturgiene vedtatt i gudstjenestereformen i Den norske kirke.
Liturgijebarkoem liturgijide sjïehtede mah leah nænnoestamme gyrhkesjimmiereformesne Nöörjen gærhkosne.
Salmer på nord-, sør- og lulesamisk vil være en del av ny, norsk salmebok for Den norske kirke når denne utgis.
Saalmh noerhte-, åarjel- jïh julevsaemien gïelesne sïjhtieh akte bielie årrodh aktede orre, nöörjen saalmegærjeste Nöörjen gærhkose, gosse dïhte olkese båata.
Tiltak 51 Skatteetaten – utvidet tilbud på samisk
Råajvarimmie 51 Skaehtieetaate – vijriedamme faalenasse saemiengïelesne
Ansvarlig: Skatteetaten
Tjåadtjoehtæjja: Skaehtieetaate
De mest benyttede skjemaer og blanketter er oversatt til nordsamisk og leveres til de skattyterne som ber om det.
Dah jeenjemes nåhtadamme goerh jïh blankehth leah noerhtesaemien gïelese jarkoestamme, jïh dah skaehtiemaeksijh mah dej mietie gihtjieh, dejtie åadtjoeh.
Skjema og informasjon på samisk blir også gjort tilgjengelig på skatteetatens nettsider.
Goerh jïh bïevnesh saemiengïelesne aaj skaehtieetaaten nedtesæjrojne gååvnesieh.
I juni 2010 ble det innført ny søkefunksjonalitet på skatteetatens nettsider som gjør det enklere å finne fram til samiskspråklige dokumenter.
Ruffien 2010 aktem orre ohtsemevuekiem sjïehtesji skaehtieetaaten nedtesæjrojne, guktie aelhkebe sjædta saemiengïelen tjaatsegh gaavnedh.
Skatteetaten vil arbeide videre med å tilrettelegge skjema og informasjon på samisk, og gjøre dette lett tilgjengelig på etatens nettside.
Skaehtieetaate sæjhta jåerhkedh goerh jïh bïevnesh saemiengïelesne sjïehteladtedh, jïh dejtie etaaten nedtesæjrose bïejedh.
Etaten startet i 2010 et arbeid med å vurdere om mer av innholdet på nettsidene skal gjøres tilgjengelig på flere språk.
Jaepien 2010 etaate eelki vuarjasjidh mejtie vielie dehtie sisvegistie nedtesæjrojne, edtja jieniebinie gïeline årrodh.
Ytterligere oversettelser til samisk vil bli vurdert i denne sammenheng.
Daan sjiekenisnie sæjhta vuarjasjidh mejtie edtja vielie saemiengïelese jarkoestidh.
Skattytere kan velge samisk ved henvendelse til Skatteopplysningen, og vil da bli vist til en samiskspråklig saksbehandler.
Skaehtiemaeksijh maehtieh saemien veeljedh gosse Skaehtiebïevnesinie soptsestieh, jïh dellie åadtjoeh aktine saemiengïelen aamhtesegietedæjjine soptsestidh.
Etaten har etablert rutiner for oversettelse av dokumenter til samisk og ajourhold av disse.
Etaate lea vuekie tseegkeme juktie tjaatsegh saemiengïelese jarkoestidh jïh dejtie orrestehtedh.
Både skjema som generelt er mye benyttet (som for eksempel navnevalg, flytting, skattekort), og skjema som anses relevante for den samiske befolkningen (for eksempel skjema knyttet til primærnæringene, reindrift mv.), er oversatt.
Dovne goerh mah daamtaj åtnasuvvieh (vuesiehtimmien gaavhtan nommeveeljeme, juhteme, skaehtiekåarhte), jïh goerh mejtie aervede lea sjyöhtehke dejtie saemien årroejidie (vuesiehtimmien gaavhtan goerh mah leah ektiedamme aalkoejieliemidie, båatsose jv.) leah jarkoestamme.
Skjemaene ajourføres årlig.
Orrestahta goeride fïerhten jaepien.
Skjema på samisk kan ikke sendes inn elektronisk.
Ij gåaredh goerh saemiengïelesne elektrovneleslaakan seedtedh.
Årsaken til dette er den manglende støtten for samisk tegnsett i Oppgaveregisteret.
Dïhte dan åvteste dïhte dåarjoe noerhtesaemien tjaelemevæhtide Oppgaveregisterisnie fååtese.
De som mottar selvangivelsen på papir på samisk, vil også motta dokumenter i PDF-format på samisk i Altinn.
Dah mah selvangivelsen dåastoeh paehpierisnie saemiengïelesne, sïjhtieh aaj tjaatsegh dåastodh PDFformaatesne saemiengïelesne Altinn’sne.
Det er et mål at det på sikt blir mulig å levere selvangivelsen elektronisk også på samisk.
Guhkiebasse akte ulmie sjïehteladtedh guktie maahta selvangivelsem aaj elektrovneleslaakan deelledh saemiengïelesne.
Tiltak 52 Rekruttering av samiskspråklig fengselspersonale
Råajvarimmie 52 Dåårrehtimmie saemiengïelen faangkegåetiebarkijijstie
Ansvarlig: Justis- og beredskapsdepartementet
Tjåadtjoehtæjja: Justijse- jïh riejriesvoetedepartemeente
Vadsø fengsel har én samisktalende ansatt.
Vadsøn faangkegåetie aktem barkijem åtna mij saemeste.
Vedkommende er i gang med et desentralisert samisk språkkurs (skriftspråk) gjennom Universitetet i Tromsø.
Dïhte barkije aktem desentraliseradamme saemien gïelekuvsjem (tjaelemegïele) aalkeme Tromsøn Universiteetesne.
Tromsø fengsel har to samisktalende ansatte.
Tromsøn faangkegåetie göökte barkijh åtna mah saemiestieh.
Ved opptak til etatsutdanning ved Kriminalomsorgens utdanningssenter høsten 2012 var det 19 samisktalende søkere.
Gosse studenth bæjjese veelti Kriminaalehoksen ööhpehtimmiejarngese tjaktjen 2012, dellie lij 19 ohtsijh mah saemiestin.
Fem av disse ble innkalt til intervju, og tre ble tatt opp som aspiranter.
Vïjhte dejstie byjrehtæmman bööresovvin, jïh golme bæjjese vaaltasovvin aspiraantine.
Tiltak 53 Kriminalomsorgssenter med kompetanse på samisk språk og kultur
Råajvarimmie 53 Kriminaalehoksen jarnge mij maahtoem åtna saemien gïelen jïh kultuvren bïjre
Ansvarlig: Justis- og beredskapsdepartementet Som ledd i oppfølgingen av tiltakene som er skissert i St. meld. nr. 37 (2007–2008) Straff som virker – mindre kriminalitet – tryggere samfunn, nedsatte Justis- og beredskapsdepartementet en arbeidsgruppe som skulle kartlegge behovet for ressurser og spesielle tiltak utover tilrettelegging for bruk av samisk språk.
Tjåadtjoehtæjja: Justijse- jïh riejriesvoetedepartemeente Goh akte bielie dehtie vijriesåbpoe barkoste dej råajvarimmiejgujmie mah leah vuesiehtamme St.bïevn. nr 37 (2007-2008) Straff som virker – mindre kriminalitet- tryggere samfunn, Justijse- jïh riejriesvoetedepartemeente aktem barkoedåehkiem tseegki mij edtji vierhtiedaerpiesvoetem jïh sjïere råajvarimmieh goerehtalledh, lissine sjïehteladtedh saemien gïelem nuhtjedh.
Arbeidsgruppen skulle også vurdere om det innenfor kriminalomsorgens organisasjonsstruktur burde etableres et eget kompetansesenter med særlig kompetanse på samisk språk og kultur.
Barkoedåehkie edtji aaj vuarjasjidh mejtie akte jïjtse maahtoejarnge lij byöreme tseegkesovvedh, mij sjiere maahtoem saemien gïelen jïh kultuvren bïjre åtna, kriminaalehoksen åårganisasjovnestruktuvren sisnjelen.
Arbeidsgruppen leverte sin rapport den 31. desember 2011, og det ble avholdt en hørings- og samarbeidskonferanse i mai 2012.
Barkoedåehkie sov reektehtsem deelli goeven 31.b. 2011, jïh akte govlehtimmie- jïh laavenjostoekonferanse öörnesovvi suehpeden 2012.
Kriminalomsorgen har, i likhet med andre statlige myndigheter, konsultasjonsplikt overfor Sametinget i saker som vil kunne påvirke samiske interesser direkte.
Kriminaalehokse, goh jeatjah staaten åejvieladtjh, konsultasjovnedïedtem Saemiedigkine åtna dejnie aamhtesinie mah sïjhtieh maehtedh saemien ïedtjide ryöktesth tsevtsedh.
Konsultasjonsplikten vil bli beskrevet i en rammeavtale mellom departementet og Sametinget.
Sæjhta konsultasjovnedïedtem aktene mierielatjkosne buerkiestidh departemeenten jïh Saemiedigkien gaskem.
En slik rammeavtale, som skal forankres i departementet, er under utarbeidelse.
Daelie barkeminie aktine daagkarinie mierielatjkojne, maam edtja departemeentesne dibrehtidh.
Det foreligger også utkast til en handlingsplan om soningsforhold for samiske innsatte, der en rekke tiltak på området er beskrevet.
Akte raeriestimmie aaj gååvnese akten dahkoesoejkesjasse soninge-tsiehkiej bïjre saemien faangkide, gusnie jïjnjh råajvarimmieh suerkesne buerkiestamme.
Oppfølgingen av tiltakene i planen er i gang.
Daelie soejkesjen råajvarimmiejgujmie virjiesåbpoe barkeminie.
Tiltak 54 Samisk språk i konfliktrådene
Råajvarimmie 54 Saemien gïele ovvaantoeraerine
Ansvarlig: Sekretariatet for konfliktrådene
Tjåadtjoehtæjja: Ovvaantoeraeriej tjaelemesijjie
Arbeidet med oppfølging av tiltakene er av forskjellige årsaker foreløpig ikke fullført.
Dïhte barkoe juktie råajvarimmiejgujmie vijriesåbpoe barkedh lea joekehts fåantoej gaavhtan ij annjebodts illeme.
Sekretariatet for konfliktrådene kommer til å gjenoppta arbeidet med det første.
Ovvaantoeraeriej tjaelemesijjie sæjhta varke daejnie barkojne vihth nïerhkedh.
Tiltak 55 Økt samisk språk og kulturforståelse i politiet
Råajvarimmie 55 Vielie saemien gïele jïh kultuvregoerkese pollisesne
Det er nylig vedtatt retningslinjer for ansettelser i politiet i samiske områder.
Aadtjen orre bïhkedassh nænnoestamme polliseseehtemidie saemien dajvine.
De viktigste presiseringene i de nye retningslinjene er at det skal foretas en behovsvurdering før det utlyses stillinger, og at samisk språkkompetanse kan vektlegges i utlysningsteksten når arbeidsoppgavene tilsier det.
Dah vihkielommes tjiertestimmieh dejnie orre bihkedassine leah; edtja aktem vuarjasjimmiem daerpiesvoeteste darjodh åvtelen barkoeh olkese bïeljelamme sjïdtieh, jïh maahta saemien gïelemaahtose leavloem bïejedh bieljelimmieteekstesne, gosse barkoen gaavhtan lea daerpies.
Dersom det fremkommer av utlysningsteksten at det kreves kunnskap om samisk språk og kultur, skal dette vektlegges ved tilsettinger, noe som betyr at søkere uten denne kompetansen ikke er aktuelle kandidater til stillingen.
Dastegh bïeljelimmieteekstesne tjåådtje daajroe saemien gïelen jïh kultuvren bïjre lea daerpies, edtja disse leavloem bïejedh seehteminie, mij sæjhta jiehtedh ohtsijh mah eah dam maahtoem utnieh, eah leah sjyöhtehke kandidaath barkose.
Politidirektoratet etablerte i 2011 en referansegruppe for tilsatte i politiet med samisk språk og kulturbakgrunn.
Jaepien 2011 Pollisedirektovraate aktem referansedåehkiem barkijidie pollisesne tseegki mah saemien gïele- jïh kultuvremaadtoem utnieh.
Gruppen har jevnlige møter for å diskutere utfordringer knyttet til samisk språk i politiet, og for å gi innspill til Politidirektoratets oppfølging av blant annet regjeringens handlingsplan for samiske språk.
Dåehkie jaabnan tjåanghkoeh åtna, juktie haestemh digkiedidh mah leah ektiedamme saemien gïelese pollisesne, jïh raerieh buektedh Pollisedirektovraaten virjiesåbpoe barkose, gaskem jeatjah reereneassen dahkoesoejkesjistie saemien gïelide.
Referansegruppen behandler også temaer hvor det er behov for utvikling av nye tiltak, som f.eks. kurs for tjenestemenn ved operasjonssentralene, språkopplæring, deltakelse på internasjonale møter o.l.
Referansedåehkie aaj aamhtesh gïetede gusnie daerpies orre råajvarimmieh evtiedidh, goh kuvsjh dïenesjealmetjidie operasjovnejarngine, gïelelïerehtimmie, meatan årrodh gaskenasjovnaale tjåanghkojne jïh plearoeh.
Tiltak 56 Styrking av samisk språk i politiet
Råajvarimmie 56 Nænnoestehteme saemien gïeleste pollisesne
Ansvarlig: Justis- og beredskapsdepartementet
Tjåadtjoehtæjja: Justijse- jïh riejriesvoetedepartemeenteste
Se tiltak 55 over.
Vuartesjeh 55. råajvarimmiem bijjielisnie.
Tiltak 57 Innarbeide de samiske språkene i elektronisk programvare
Råajvarimmie 57 Saemien gïelh sjïehtesjidh elektroveneles programmvaarosne
Politidirektoratet har startet arbeidet med å inkludere samisk språk i politiets elektroniske saksbehandlingsverktøy.
Pollisedirektovraate lea aalkeme saemien gïelem sjïehtesjidh pollisen elektrovneles aamhtesegïetedimmiedïrreginie.
I første omgang lages det ledetekst på samisk i politiets faste skjemaer, mens det på lengre sikt tas sikte på å innarbeide samisk språk som "valgt språk" i de nye IKT-systemene som er under utvikling i politiet.
Aalkovisnie stuvremeteekste saemien gïelesne pollisen sïejhme goerine dorjesåvva, mearan guhkiebasse ussjede saemien gïelem sjïehtesjidh goh ”veeljeme gïele” dejnie orre IKT-systeminie mejtie evtedeminie pollisesne daelie.
Tiltak 58 Rekruttering av personer med samisk bakgrunn til Politihøgskolen
Råajvarimmie 58 Dårrehtimmie almetjijstie saemien maadtojne Pollisejolleskuvlese
Politihøgskolen har gjennom sin kommunikasjons- og rekrutteringsstrategi fokus på rekruttering av personer med minoritetsbakgrunn, herunder personer med samisk bakgrunn.
Pollisejolleskuvle, sov govlesadteme- jïh dåårrehtimmiestrategijen tjïrrh, eajhnadåvva almetjh unnebelåhkoemaadtojne dåårrehtidh, daan nuelesne almetjh saemien maadtoste.
Tiltak 59 Økt utgivelse av regjeringens dokumenter på samisk
Råajvarimmie 59 Jienebh reerenassen tjaatsegijstie saemiengïelesne bæjhkoehtidh
Som et ledd i å oppfylle regjeringens mål om å øke mengden nyheter på samiske språk på regjeringen.no ble det opprettet en formidlingstjeneste av oversettelser til samisk ved Departementenes servicesenter i 2010.
Goh akte bielie reerenassen ulmeste mij lij veahkam saernijste lissiehtidh saemien gïeline nedtesæjrosne regjeringen.no, dle akte dïenesje tseegkesovvi jarkoestimmide saemiengïelesne Departementenes servicesenterisnie jaepien 2010.
Som en følge av dette er antall nyhetssaker på de samiske språkene mer enn fordoblet fra 2011 til 2012.
Dan gaavhtan dle saemiengïelen saernieaamhtesh vielie goh guektiengïerth sjïdteme, 2011 raejeste 2012 raajan.
I 2012 var det totalt 399 oversettelser til de samiske språkene, av disse var cirka 290 til nordsamisk og de øvrige jevnt fordelt mellom sør- og lulesamisk.
Jaepien 2012 lij ållesth 399 jarkoestimmieh dejtie saemien gïelide, dejstie 290 noerhtesaemien jïh doh jeatjah jiebnelaakan joekedamme åarjel- jïh julevsaemien gaskem.
Tiltak 60 Forvaltningstermer
Råajvarimmie 60 Reeremeteermh
Giellatekno ved Universitetet i Tromsø har fått støtte fra Fornyings-, administrasjons- og kirkedepartementet til å utvikle ordlister med forvaltningstermer på nordsamisk, lulesamisk og sørsamisk.
Gïellatekno Tromsøn Universiteetesne lea dåarjoem åådtjeme Orrestehteme-, reereme- jïh gærhkoedepartemeenteste juktie baakoelæstoeh reeremeteermigujmie evtiedidh noerhtesaemien, julevsaemien jïh åarjelsaemien gïelesne.
Når det gjelder lulesamisk og sørsamisk, er det mindre tilgang på termer og tekster enn på nordsamisk.
Julevsaemien jïh åarjelsaemien gïelesne vaenebh teermh jïh teeksth gååvnesieh goh noerhtesaemien gïelesne.
Disse ordbøkene blir derfor mindre omfattende.
Daah baakoegærjah dan åvteste unnebe sjïdtieh.
Arbeidet med ordlistene må gå over tid etter hvert som oversettingen av tekster på de samiske språkene øker.
Dïhte barkoe baakoelæstoejgujmie tjuerieh guhkiem ryöhkedh mearan jarkoestimmie tjaalegijstie dejnie saemien gïeline læsseneminie.
Tana kommune er ansvarlig for prosjektet ”Samisk lovspråk”.
Deatnun tjïelte lea tjåadtjoehtæjja prosjekten åvteste ”Samisk lovspråk”.
Formålet er å utvikle juridisk terminologi på nordsamisk.
Aajkoe lea juridihkeles terminologijem evtiedidh noerhtesaemien gïelesne.
Prosjektet prioriterer termer som Indre Finnmark tingrett trenger i sitt daglige arbeid.
Prosjekte teermh prijoriterede mejtie Sisnjelds Finnmarhken digkiereakta sov biejjieladtje barkosne daarpesje.
Prosjektet har utarbeidet en egen liste med juridiske fraser, og arbeider systematisk med straffeprosessloven.
Prosjekte aktem jïjtse læstoem dorjeme juridihkeles jiehtegigujmie, jïh öörnegen mietie bysvehtsprosesselaakine barka.
I overkant av 700 termer er godkjent av Sametingets språksty
Vielie goh 700 teermh leah jååhkesjamme Saemiedigkien gïeleståvroste.
Prosjektet er finansiert av Fornyings-, administrasjons- og kirkedepartementet, Sametinget og Tana kommune.
Orrestehteme -, reereme- jïh gærhkoedepartemeente, Saemiedigkie jïh Deatnun tjïelte leah prosjektese beetnehdåarjoem dåårjeme.
Prosjektet ble avsluttet med et seminar i 2013.
Prosjekte aktine seminaarine orriji 2013.
Tiltak 62 Godkjenningsordning for samiske lovoversettelser
Råajvarimmie 62 Jååhkesjimmieöörnege saemien laakejarkoestimmide
Hvert enkelt departement har ansvar for å oversette aktuelle lover og forskrifter til de samiske språkene på sine ansvarsområder.
Fïereguhte departemeente dïedtem åtna sjyöhtehke laakh jïh mieriedimmieh saemien gïelide jarkoestidh jïjtsinie dïedtesuerkine.
Sameloven § 3-2 har også regler om når kunngjøringer og skjema skal foreligge på både samisk og norsk.
Saemielaaken § 3-2 aaj njoelkedassh åtna gåessie bæjhkoehtimmieh jïh goerh edtjieh dovne saemien jïh nöörjen gïelesne årrodh.
Ansvaret for å oppdatere oversettelser ved nye endringer ligger hos det enkelte organet.
Dïhte dïedte, juktie jarkoestimmieh orrestidh orre jarkelimmine, fïereguhte åårgane åtna.
Fornyings-, administrasjons- og kirkedepartementet har vurdert om det bør innføres en godkjenningsordning for samiske lovoversettelser.
Orrestehteme-, reereme- jïh gærhkoedepartemeente lea vuarjasjamme mejtie byöroe aktem jååhkesjimmieöörnegem sjïehtesjidh saemien laakejarkoestimmide.
En forutsetning er at det foreligger godkjente lovtermer.
Men dellie daerpies jååhkesjamme laaketeermigujmie.
Sámi Giellagáldu, tidligere Samisk språknemnd, har ansvar for godkjenning av terminologi.
Saemien Gïelegaaltije, aarebi Saemien gïelemoenehtse, dïedtem åtna terminologijem jååhkesjidh.
Dersom en instans skal få som oppgave å godkjenne lovoversettelser, må instansen ha kompetanse i samisk lovspråk og juridisk kompetanse.
Dastegh akte instanse edtja laavenjassine åadtjodh laakejarkoestimmieh jååhkesjidh, instanse aaj tjuara maahtoem utnedh saemien laakegïelen bïjre, jïh juridihkeles maahtoem utnedh.
Fornyings-, administrasjons- og kirkedepartementet har kontaktet Domstolsadministrasjonen, Indre Finnmark tingrett og Juridisk fakultet ved Universitetet i Tromsø om en eventuell godkjenningsordning.
Orrestehteme-, reereme- jïh gærhkoedepartemeente lea govlesadteme Dåapmestovlereereminie, Sisnjelds Finnmarhken digkiereaktine jïh Juridisk fakulteetine Tromsøn Universiteetine akten eventuelle jååhkesjimmieöörnegen bïjre.
Departementet har ikke lyktes i å finne noen som kan påta seg denne oppgaven.
Departemeente ij leah lyhkesamme naakenem gaavnedh mij maahta daam barkoem vaeltedh.
Fornyings-, administrasjons- og kirkedepartementet og Sametinget vil vurdere alternative løsninger for å kvalitetssikre oversettelser av offentlige dokumenter, lover og regelverk.
Orrestehteme-, reereme- jïh gærhkoedepartemeente jïh Saemiedigkie sïjhtieh jeatjah vuekieh vuarjasjidh, juktie kvaliteetem tjïrkedh jarkoestimmide byögkeles tjaatsegijstie, laakijste jïh njoelkedassijste.
Tiltak 63 Krav til bruk av felles tegnsett for offentlige virksomheter
Råajvarimmie 63 Krïevenasse tjåenghkies væhtaåtnoen bïjre byögkeles darjoemidie
Fornyings-,administrasjons- og kirkedepartementet har siden 1. juli 2011, gjennom forskrift om obligatoriske IT-standarder i offentlig forvaltning, stilt krav til alle offentlige virksomheter om full støtte for tegnsettstandarden UTF-8 i interne systemer ved større omlegginger eller nyetablering.
Orrestehteme-, reereme- jïh gærhkoedepartemeente lea snjaltjen 1.b 2011 raejeste, mieriedimmien tjïrrh obligatovreles IT-standardi bïjre byögkeles reeremisnie, krïevenassh bïejeme gaajhkide byögkeles darjoemidie ellies dåarjoen bïjre væhtavuekiestandardese UTF-8 dejnie sisnjelds systeminie stuerebe jarkelimmine jallh orretseegkeminie.
Tegnsettstandarden UTF-8 dekker behovene for samiske skrifttegn.
Væhtavuekiestandarde UTF-8 daerpiesvoetide feerhmie saemien tjaelemevæhtide.
Utskiftning av IT-systemer tar tid.
IT-systemh målsodh fïnkese.
Derfor er det også innført et krav om at offentlige virksomheter ved utveksling av informasjon skal implementere begrenset støtte for ISO 8859-1 supplert med seks nordsamiske tegn i store og små representasjoner.
Dan åvteste aaj krïeveme byögkeles darjomh, gosse bïevnesh låtnoeh, edtjieh gaertjiedamme dåarjoem sjïehtesjidh dan standardese ISO 8859-1, lissiehtamme 6 noerhtesaemien væhtajgujmie, stoerre jïh smaave låhkoejgujmie.
For staten har dette vært et krav siden 1. januar 2012, mens det for kommunal sektor har vært et krav siden 1. januar 2013.
Staatese daate akte krïevenasse orreme tsiengelen 1.b. 2012 raejeste, mearan tjïeltesuarkan akte krïevenasse orreme tsiengelen 1.b. 2013 raejeste.
For å bidra til raskere og mer koordinert implementering av UTF-8 har Difi opprettet et prosjekt for å bistå offentlige virksomheter.
Juktie viehkiehtidh sjïehtesjimmie destie UTF-8 verkebe jïh vielie iktedamme sjædta, dle Difi aktem prosjektem tseegkeme juktie byögkeles darjomh viehkiehtidh.
I 2012 ble det gjennomført et forprosjekt med kartlegging, identifikasjon av potensielle tiltak og evaluering av ulike prosjekttilnærminger.
Jaepien 2012 aktem åvteprosjektem tjïrrehti juktie goerehtalledh, potensijelle råajvarimmieh damtijidh jïh ovmessie prosjektegeatskanimmieh evalueradidh.
Det er gjennomført ulike pilotprosjekter, og det er utarbeidet et første utkast til veileder basert på pilotarbeidet.
Ovmessie piloteprosjekth tjïrrehtamme, jïh pilotebarkoen sjïekenisnie akte voestes raeriestimmie dorjesovveme akten bïhkedæjjese.
Hovedprosjektet ble påbegynt mot slutten av 2012 og skal fullføres i løpet av året.
Åejvieprosjekte eelki jaepien 2012 minnigiemossesne, jïh edtja orrijidh daan jaepien.
Tiltak 64 Samiske rettskrivingsverktøy – permanent drifts- og utviklingsorganisasjon for Divvun
Råajvarimmie 64 Saemien staeriedimmiedïrregh – ihkuve gïehtelimmie- jïh evtiedimmiesiebrie Divvunese
Ansvarlig: Fornyings-, administrasjons- og kirkedepartementet Kunnskapsdepartementet, Fornyings-, administrasjons- og kirkedepartementet og Sametinget har siden 2004 finansiert Divvun-prosjektet.
Tjåadtjoehtæjja: Orrestehteme-, reereme- jïh gærhkoedepartemeente Maahtoedepartemeente, Orrestehteme-, reereme- jïh gærhkoedepartemeente jïh Saemiedigkie leah 2004 raejeste Divvun-prosjektem finansieradamme.
Divvun har utviklet språkverktøy i form av elektronisk stavekontroll, korrekturprogram og pedagogisk programvare.
Divvun lea gïeledïrregh evtiedamme goh elektrovneles staavadimmieviehkie, staeriedimmieprogramme jïh pedagogeles programmevaaroe.
Divvun er fra 2011 tilknyttet Senter for samisk språkteknologi – Giellatekno – ved Universitetet i Tromsø.
2011 raejeste Divvun lea Gïellateknose ektiedamme, Saemien gïeleteknologijen jarnge –Tromsøn Universiteetesne.
Drift og utviklingsorganisasjonen Divvun er fra 2011 oppført som en egen post på statsbudsjettet over Fornyings-, administrasjons- og kirkedepartementets budsjett.
Gïehtelimmie jïh evtiedimmiesiebrie Divvun lea 2011 raejeste bïejesovveme goh akte jïjtse påaste staatebudsjedtese Orrestehteme-, reereme- jïh gærhkoedepartemeenten budsjedtesne.
Tiltak 65 Kartlegging og utvikling av samiske ordbøker
Råajvarimmie 65 Goerehtalleme jïh evtiedimmie saemien baakoegærjijste
Ansvarlig: Fornyings-, administrasjons- og kirkedepartementet/Sametinget
Tjåadtjoehtæjjah: Orrestehteme-, reereme- jïh gærhkoedepartemeente/Saemiedigkie
Samisk språknemnd har hatt ansvaret for språknormering innen samisk språk.
Saemien gïelemoenehtse dïedtem åtneme gïelenormeradimmien åvteste saemien gïelen sisnjelen.
Normeringer skjer vanligvis når nye ord kommer til språket, og avgjør hvordan ordet skal skrives og bøyes.
Normeradimmieh sïejhmemes dorjesuvvieh gosse orre baakoeh gïelese båetieh, jïh sjæjsjalieh guktie edtja baakoem tjaeledh jïh sojjehtidh.
Normeringer skjer i dag gjennom de ulike samiske språkseksjonene som er sør-, lule-, nord-, enare- og skoltesamiske seksjoner.
Daan biejjien normeradimmieh dorjesuvieh dejnie ovmessie gïeleseksjovnine, mah leah åarjel-, julev-, noerhte-, enare- jïh skoltesaemien seksjovnh.
Fra 1. januar 2013 har prosjektet Sámi Giellagáldu overtatt dette ansvaret.
Tsïengelen 1.b. raejeste prosjekte Saemien Gïelegaaltije daam dïedtem åådtjeme.
Giella.org har publisert ordlister på nordsamisk, lulesamisk og sørsamisk som er godkjent i Samisk språkråd, Sametingets språkstyre eller Samisk språknemnd.
org lea baakoelæstoeh bæjhkoehtamme noerhtesaemien, julevsaemien jïh åarjelsaemien gïelesne mah leah jååhkesjamme Saemien gïeleraereste, Saemiedigkien gïeleståvroste jallh Saemien gïelemoenehtsistie.
Giellatekno.uit.no publiserer termlister på nordsamisk, lulesamisk og sørsamisk.
Giellatekno.uit.no teermelæstoeh bæjhkohte noerhtesaemien, julevsaemien jïh åarjelsaemien gïelesne.
Giellatekno har også web-ordbøker på disse språkene, i tillegg til andre samiske språk og kvensk.
Gïellatekno aaj web-baakoegærjah åtna daejnie gïeline, lissine jeatjah saemien gïelh jïh kveenen gïele.