pere/sami_parallel huggingface dataset:
Tospråklighetsmidler sørsamisk: Nord-Trøndelag fylkeskommune fordeler årlig midler til utvikling og synliggjøring av sørsamisk språk og kultur i Nord-Trøndelag.
Guektiengïelevoetevierhtieh åarjelsaemien: Noerhte-Trööndelagen fylhkentjïelte vierhtieh joekede fïerhten jaepien juktie åarjelsaemien gïelem jïh kultuvrem evtiedidh jïh våajnoes darjodh Noerhte-Trööndelagesne.
Hovedformålet med midlene er å bidra til funksjonell tospråklighet for brukere av sørsamisk i møtet med det offentlige.
Vierhtiej åejvieåssjele lea funksjovnelle guektiengïelevoetem utnijidie åarjelsaemien gïeline buektiehtidh gosse byögkelesvoetine govlehtellieh.
Det gis også støtte til prosjekter som på en god måte synliggjør sørsamisk språk og kultur i en bredere sammenheng.
Dåarjoe aaj prosjektide vaadtasåvva mah åarjelsaemien gïelem jïh kultuvrem hijvenlaakan våajnoes darjoeh aktene gemtebe ektiedimmesne.
Det er ingen faste søknadsfrister eller søknadsskjema for denne tilskuddsordningen.
Eah leah naan vihties ohtsememierieh jallh ohtsemegoerh daan dåarjoeöörnegasse.
For nærmere informasjon om tospråklighetsmidlene, ta kontakt med
Lïhkebe bïevnesnh guektiengïelevoetevierhtiej bïjre, govlehtallh:
H. M. Kong Harald deltar i markering av samisk språkuke i Karasjok 24. oktober
Altese Majesteete Gånka Harald lea meatan mïerhkesjimmesne saemien gïelevåhkoste Karasjohkesne golken 24. b.
– Det varmer mitt hjerte at nettopp Kongen var en av de første som viste interesse for vår oppfordring om å bli med på å markere samisk språkuke, og vi gleder oss stort til å få vise Kongen det arbeidet som gjøres lokalt i Karasjok for å synliggjøre og styrke samisk språk, sier sametingspresident Aili Keskitalo.
– Mov vaajmoe baahkene gosse raaktan Gånka lij akte dejstie voestes mah ïedtjem vuesiehti mijjen haestiemasse meatan sjïdtedh gïelevåhkoem mïerhkesjidh, jïh mijjieh tjarke aavoedibie Gånkese vuesiehtidh dam barkoem mij daesnie Karasjohkesne dorjesåvva juktie saemien gïelh våajnoes darjodh jïh dejtie nænnoestehtedh, saemiedigkiepresidente Aili Keskitalo jeahta.
Sametinget kan med stor glede meddele at Kongehuset har ønsket å delta i markering av samisk språkuke.
Saemiedigkie maahta stoerre aavojne bievnedh Gånkangåetie lea sïjhteme meatan årrodh mïerhkesjimmesne gïelevåhkoste.
Hans Majestet Kong Harald vil delta på arrangement i forbindelse med samisk språkuke i Karasjok 24. oktober. Under arrangementet vil Kongen blant annet besøke Karasjok grunnskole, og dele ut Språkløftets språkpris.
Altese Majesteete Gånka Harald sæjhta meatan årrodh öörnedimmesne gïelevåhkoen sjïekenisnie Karasjohkesne golken 24. b. Öörnedimmesne Gånka sæjhta gaskem jeatjah Karasjohken maadthskuvlesne mïnnedh jïh Gïelelutnjemen gïeleåasam vitnijasse deelledh.
Dette er en helt ny språkpris, hvor Sametinget ønsker å hedre aktører, næringsliv eller foreninger som bidrar til synliggjøring av samiske språk lokalt og nasjonalt.
Daate akte eevre orre gïeleåasa, gusnie Saemiedigkie sæjhta aktöörh, jielemem jallh siebrieh earoehtidh mah viehkiehtieh saemien gïelh våajnoes darjodh voengesne jïh nasjonaale daltesisnie.
– Jeg håper at alle, slik som Hans Majestet Kong Harald, blir med å markerer og deltar på arrangement i forbindelse med samisk språkuke, sier sametingspresident Aili Keskitalo.
– Manne gegkestem gaajhkesh dovnesh, goh Altese Majesteete Gånka Harald, meatan sjidtieh gïelevåhkoem mïerhkesjieh ovmessie öörnedimmine gïelevåhkoen, saemiedigkiepresidente Aili Keskitalo jeahta.
Sametinget tatt initiativ til en nasjonal samisk språkuke 21.–27.oktober. Samisk språkuke er en del av Sametingets langsiktige språksatsning – Giellalokten, og er også en del av Sametingets markering av FNs internasjonale år for urfolksspråk – IYIL19.
Saemiedigkie skraejriem vaalteme akten nasjonaale saemien gïelevåhkose golken 21. – 27. b. Gïelevåhkoe akte bielie Saemiedigkien guhkiebasse gïelebarkoste – Gïelelutnjeme, jïh aaj bielie Saemiedigkien mïerhkesjimmeste EN:n gaskenasjonaale jaepeste aalkoealmetjegielide – ILYL19.
– Samisk språk er majoritetsspråk i Karasjok, men vi synes likevel det er svært viktig å synliggjøre samisk språk både i butikker, i barnehager, i skolen og ellers i kommunen vår.
– Saemien lea jienebelåhkoengïele Karasjohkesne, men tuhtjebe læjhkan joekoen vihkeles saemien våajnoes darjodh dovne bovrine, maanagiertine, skuvlesne jïh jeatjah sijjine mijjen tjïeltesne.
Vi gleder oss til å vise Hans Majestet Kongen det arbeidet vi gjør for samisk språk i Karasjok, sier ordfører Svein Atle Somby.
Mijjieh aavoedibie Altese Majesteete Gånkese dam barkoem vuesiehtidh maam darjobe saemien gïelen åvteste Karasjohkesne, tjïelten åejvie Svein Atle Somby jeahta.
Bakgrunnen for en samisk språkuke er å synliggjøre de samiske språkene i hele samfunnet.
Gïelevåhkoen våarome lea saemien gïelh våajnoes darjodh abpe siebriedahkesne.
Sametinget har oppfordret private og offentlige aktører, næringsliv, organisasjoner og lokale aktører til å bli med på dette spennende arbeidet.
Saemiedigkie lea privaate jïh byögkeles aktöörh, jielemem, siebrieh jïh voenges aktöörh haasteme meatan sjïdtedh daennie gieltegs barkosne.
Vi har oppfordret til at det arrangeres markeringer, aktiviteter og andre tiltak for å synliggjøre samiske språk.
Mijjieh libie haasteme mïerhkesjimmieh, darjomh jïh jeatjah råajvarimmieh tjïrrehtidh juktie saemien gïelh våajnoes darjodh.
Samisk språkuke vil bestå av mange ulike arrangement og aktiviteter rundt om i landet, og også på finsk side av Sápmi.
Gïelevåhkosne sæjhta gellie ovmessie öörnedimmieh jïh darjomh årrodh bïjre jarkan laantesne, jïh aaj Saepmien såevmien bielesne.
– Program for de ulike markeringene rundt om i landet er ikke ferdige enda, men det ser ut som interessen for å markere samisk språkuke er stor, og det forventes en rekke arrangementer.
– Programmh dejtie ovmessie mïerhkesjimmide bïjre jarkan laantesne eah leah gaervies annje, men vååjnoe goh stoerre ïedtje gïelevåhkoem mïerhkesjidh, jïh mijjieh gellie öörnedimmieh veanhtadibie.
Jeg gleder meg veldig, og sametingsrådet vil delta på så mange arrangement som mulig denne uka, sier Keskitalo.
Manne tjarke aavodem, jïh saemiedigkieraerie sæjhta meatan årrodh dan gelline öörnedimmine goh gåarede dan våhkoen, Aili Keskitalo jeahta.
Fylkesmannen i Troms og Finnmark sender ut informasjon om akkreditering i slutten av september.
Romsan jïh Finnmaarhken fylhkenålma bïevnesh akkrediteradimmien bïjre olkese seedtie skïereden minngemossesne.
Handlingsplan
Dahkoesoejkesje
Handlingsplan for samiske språk - status 2011 – 2013
Dahkoesoejkesje saemien gïelide – staatuse 2011 – 2013
Innhold
Sisvege
Handlingsplan for samiske språk...
Dahkoesoejkesje saemien gïelide...
4 Dagens situasjon for de samiske språkene...
4 Daan beajjetje tsiehkie dejtie saemien gïelide...
4 Status 2011– 2013 på Handlingsplan for samiske språk...
4 Dahkoesoejkesje saemien gïelide - staatuse 2011 – 2013...
7 Lære – styrke opplæringen i og på nord-, lule- og sørsamisk på alle nivå...
8 Lïeredh – lïerehtimmiem nænnoestehtedh noerhte-, julev- jïh åarjelsaemien gïelesne gaajhkine daltesisnie.
7 Tiltak 1 Informasjon om etablering av barnehagetilbud til samiske barn...
8 Råajvarimmie 1 Bïevnesh tseegkemen bïjre maanagïertefaalenassijste saemien maanide...
7 Tiltak 2 Kompetanseutvikling med fokus på språk...
8 Råajvarimmie 2 Maahtoeevtiedimmie fokusinie gïelese...
7 Tiltak 3 Språkmotiveringsseminar...
8 Råajvarimmie 3 Gïeleskreejremeseminaare...
8 Tiltak 4 Utvikling av pedagogisk materiell...
9 Råajvarimmie 4 Evtiedimmie pedagogeles materijelleste...
8 Tiltak 5 Senter for samisk i opplæringen...
9 Råajvarimmie 5 Saemien lohkemejarnge...
8 Tiltak 6 Kartlegging av elevenes vurdering av samiskopplæringen...
10 Råajvarimmie 6 Goerehtalleme learohki vuarjasjimmeste saemienlïerehtimmeste...
9 Tiltak 7 Veiledninger til læreplaner...
10 Råajvarimmieh 7 Bihkedimmieh learoesoejkesjidie...
9 Tiltak 8 Informasjon om videre utdannings- og jobbmuligheter rettet mot ungdom...
10 Råajvarimmie 8 Bïevnesh minngebe ööhpehtimmie- jïh barkoenuepiej bïjre noeride ussjedamme...
9 Tiltak 9 Utarbeide statistikk for samiskopplæringa i den videregående skolen...
10 Råajvarimmie 9 Statistihkem saemienlïerehtæmman jåarhkeskuvlesne darjodh...
9 Tiltak 10 Oversette og tilpasse kartleggingsprøve i lesing til samisk...
11 Råajvarimmie 10 Goerehtallemepryövenassem lohkemisnie jarkoestidh jïh sjïehtedidh saemien gïelese...
9 Tiltak 11 Tilsyn med kommunenes og fylkeskommunenes gjennomføring av retten til undervisning i samisk...
11 Råajvarimmie 11 Vaaksjome tjïelti jïh fylhkentjïelti tjïrrehtimmine ööhpehtimmie-reakteste saemien gïelesne...
10 Tiltak 12 Justering av fag- og timefordeling...
11 Råajvarimmie 12 Staeriedimmie faage- jïh tæjmoejoekedimmeste...
10 Tiltak 13 Nettverk for fjernundervisning...
12 Råajvarimmieh 13 Viermie maajhööhpehtæmman...
10 Tiltak 14 Samarbeid med Sverige om samiskundervisning...
12 Råajvarimmie 14 Laavenjostoe Sveerjine saemienööhpehtimmien bïjre...
10 Tiltak 15 Prosjektsamarbeid om samisk-undervisning over grensene...
12 Råajvarimmie 15 Prosjektelaavenjostoe saemienööhpehtimmien bïjre raasti rastah...
11 Tiltak 16 Samiske læremidler – produksjon, distribusjon og oversettelse...
12 Råajvarimmie 16 Saemien learoevierhtieh – dorjemasse, deallahtimmie jïh jarkoestimmie.
11 Tiltak 17 Informasjonstiltak om rett og plikt til samiskopplæring...
13 Råajvarimmie 17 Bïevneseråajvarimmie reaktoen jïh dïedten bïjre saemienlïerehtæmman.
11 Tiltak 18 Femårig voksenopplæringsprogram i samisk...
13 Råajvarimmie 18 Vïjhten-jaepien geervelïerehtimmie-programme saemien gïelesne...
11 Tiltak 19 Samisk voksenopplæringsprosjekt...
13 Råajvarimmie 19 Saemien geervelïerehtimmieprosjekte...
12 Tiltak 20 Sørsamisk språkopplæring for voksne...
13 Råajvarimmie 20 Åarjelsaemien gïelelïerehtimmie geerve almetjidie...
12 Tiltak 21 Alfabetiseringsprogram for voksne i Troms...
14 Råajvarimmie 21 Alfabetaseradimmieprogramme geerve almetjidie Tromsesne...
12 Tiltak 22 Samisk lærerutdanning...
14 Råajvarimmie 22 Saemien lohkehtæjjaööhpehtimmie...
12 Tiltak 23 Rekrutteringstiltak til samisk lærerutdanning og lærerutdanning med samisk i fagkretsen...
14 Råajvarimmie 23 Råajvarimmie juktie dårrehtidh saemien lohkehtæjjaööhpehtæmman jïh lohkehtæjjaööhpehtæmman saemien gïeline faagegievlesne...
12 Tiltak 24 Kartlegging av behov for samiskpråklige lærere...
14 Råajvarimmie 24 Goerehtalledh man jïjnjh saemiengïelen lohkehtæjjah daerpies...
13 Tiltak 25 Ettergivelse av deler av studielån...
15 Råajvarimmie 25 Tjeavadimmie bielijste studijelaajkoste...
13 Tiltak 26 Sørsamiske barnehagetiltak...
15 Råajvarimmie 26 Åarjelsaemien maanagïerteråajvarimmieh...
13 Tiltak 27 Lulesamiske barnehagetiltak...
Råajvarimmie 27 Julevsaemien maanagïerteråajvarimmie...
13 Tiltak 28 Samiske språktiltak i barnehagen...
15 Råajvarimmie 28 Saemien gïeleråajvarimmieh maanagïertesne...
13 Tiltak 29 Sørsamisk språkleir...
16 Råajvarimmie 29 Åarjelsaemien gïelebiesie...
14 Tiltak 30 Lulesamisk språkleir...
16 Råajvarimmie 30 Julevsaemien gïelebiesie...
14 Tiltak 32 Kurs i fjernundervisningspedagogikk...
16 Råajvarimmie 32 Kuvsje maajhööhpehtimmiepedagogihkesne...
14 Tiltak 33 Utviklingsprosjekt i Nord-Trøndelag fylkeskommune...
16 Råajvarimmie 33 Evtiedimmieprosjekte Noerhte-Trööndelagen fylhkentjïeltesne...
14 Tiltak 34 Rådgivning på videregående skoler i sørsamiske områder...
17 Råajvarimmie 34 Raeriestimmie jåarhkeskuvline åarjelsaemien dajvine...
15 Tiltak 35 Revitalisering av samisk språk i markasamiske områder i Sør-Troms og Nordre Nordland...
17 Råajvarimmie 35 Jealajimmie saemien gïeleste marhkesaemien dajvine Åarjel-Tromsesne jïh Noerhte Nordlaantesne...
15 Tiltak 36 Revitalisering av østsamisk språk og kultur...
17 Råajvarimmie 36 Jealajimmie luvliesaemien gïeleste jïh kultuvreste...
15 Tiltak 37 Revitalisering av pitesamisk språk og kultur...
17 Råajvarimmie 37 Jealajimmie pijtesaemien gïeleste jïh kultuvreste...
16 Bruke – øke det offentliges tilbud på samisk til brukere på alle samfunnsarenaer...
18 Nuhtjedh – byögkelesvoeten faalenassem saemiengïelesne lissiehtidh utnijidie gaajhkine siebriedahkesijjine...
16 Tiltak 38 Gjennomgang av samelovens språkregler...
19 Råajvarimmie 38 Saemielaaken gïelenjoelkedassh vuartasjidh...
16 Tiltak 39 Tolkeutdanning og autorisasjon av tolker...
19 Råajvarimmie 39 Toelhkeööhpehtimmie jïh autorisasjovne toelhkijste...
16 Tiltak 40 Evaluering av videreutdanning...
19 Råajvarimmie 40 Evalueringe jåarhkeööhpehtimmeste...
17 Tiltak 41 Forskriftsfesting av tilsynsordningen...
19 Råajvarimmie 41 Vaaksjomeöörnegen mieriedimmieh vihtiestidh...
17 Tiltak 42 Tolketjenester i helseforetakene...
19 Råajvarimmie 42 Toelhkedïenesjh healsoesïeltine...
17 Tiltak 43 Tilsyn...
20 Råajvarimmie 43 Vaaksjome...
17 Tiltak 44 Likeverdige tjenester i lule- og sørsamiske områder...
20 Råajvarimmie 44 Seammavyörtegs dïenesjh julev- jïh åarjelsaemien dajvine...
17 Tiltak 45 Frasehåndbok til bruk i helse- og omsorgstjenesten... 18 Tiltak 46 Informasjon på samisk i NAV...
20 Råajvarimmie 45 Jiehtegegïetegærja maam edtja healsoe- jïh hoksedïenesjisnie nåhtadidh 20 Råajvarimmie 46 Bïevnesh saemiengïelesne NAVsne...
18 Tiltak 47 Brukerundersøkelser...
21 Råajvarimmie 47 Utnijegoerehtimmieh...
18 Tiltak 48 Tilskudd til bibeloversettelse...
21 Råajvarimmie 48 Dåarjoe bijbelejarkoestæmman...
18 Tiltak 49 Forsøk med samisk menighet i sørsamisk språkområde (2009–2012)...
21 Råajvarimmie 49 Voejhkelimmie saemien åålmeginie åarjelsaemien gïeledajvesne (20092012)...
18 Tiltak 50 Oversettelse/tilpasning av tekster til gudstjenesten...
21 Råajvarimmie 50 Jarkoestimmie/sjïehtedimmie tjaalegijstie gyrhkesjæmman...
19 Tiltak 51 Skatteetaten – utvidet tilbud på samisk...
22 Råajvarimmie 51 Skaehtieetaate – vijriedamme faalenasse saemiengïelesne...
19 Tiltak 52 Rekruttering av samiskspråklig fengselspersonale...
22 Råajvarimmie 52 Dåårrehtimmie saemiengïelen faangkegåetiebarkijijstie...
19 Tiltak 53 Kriminalomsorgssenter med kompetanse på samisk språk og kultur...
22 Råajvarimmie 53 Kriminaalehoksen jarnge mij maahtoem åtna saemien gïelen jïh kultuvren bïjre...
19 Tiltak 54 Samisk språk i konfliktrådene...
22 Råajvarimmie 54 Saemien gïele ovvaantoeraerine...
20 Tiltak 55 Økt samisk språk og kulturforståelse i politiet...
23 Råajvarimmie 55 Vielie saemien gïele jïh kultuvregoerkese pollisesne...
20 Tiltak 56 Styrking av samisk språk i politiet...
23 Råajvarimmie 56 Nænnoestehteme saemien gïeleste pollisesne...
20 Tiltak 57 Innarbeide de samiske språkene i elektronisk programvare...
23 Råajvarimmie 57 Saemien gïelh sjïehtesjidh elektroveneles programmvaarosne...
20 Tiltak 58 Rekruttering av personer med samisk bakgrunn til Politihøgskolen...
23 Råajvarimmie 58 Dårrehtimmie almetjijstie saemien maadtojne Pollisejolleskuvlese...
20 Tiltak 59 Økt utgivelse av regjeringens dokumenter på samisk...
24 Råajvarimmie 59 Jienebh reerenassen tjaatsegijstie saemiengïelesne bæjhkoehtidh...
21 Tiltak 60 Forvaltningstermer...
24 Råajvarimmie 60 Reeremeteermh...
21 Tiltak 61 Prosjekt samiske lovtermer...
24 Råajvarimmie 61 Prosjekte saemien laaketeermh...
21 Tiltak 62 Godkjenningsordning for samiske lovoversettelser...
24 Råajvarimmie 62 Jååhkesjimmieöörnege saemien laakejarkoestimmide...
21 Tiltak 63 Krav til bruk av felles tegnsett for offentlige virksomheter...
24 Råajvarimmie 63 Krïevenasse tjåenghkies væhtaåtnoen bïjre byögkeles darjoemidie...
21 Tiltak 64 Samiske rettskrivingsverktøy – permanent drifts- og utviklings-organisasjon for Divvun...
25 Råajvarimmie 64 Saemien staeriedimmiedïrregh – ihkuve gïehtelimmie- jïh evtiedimmiesiebrie Divvunese...
22 Tiltak 65 Kartlegging og utvikling av samiske ordbøker...
25 Råajvarimmie 65 Goerehtalleme jïh evtiedimmie saemien baakoegærjijste...
22 Se – synliggjøring av samiske språk i det offentlige rom...
25 Vuejnedh – saemien gïelem våajnoes darjodh dennie byögkeles tjiehtjielisnie...
23 Tiltak 66 Kartlegging av vegskilting på samisk...
26 Råajvarimmie 66 Goerehtalleme geajnoesjiltadimmeste saemien gïelesne...
23 Tiltak 67 Samiskspråklige møteplasser for barn og ungdom...
26 Råajvarimmie 67 Saemiegïelen gaavnedimmieesijjieh maanide jïh noeride...
23 Tiltak 68 Styrking av samiske språk gjennom sosiale medier.
26 Råajvarimmie 68 Nænnoestehteme saemien gïeleste sosijaale meediji tjïrrh...
23 Tiltak 69 Informasjon på samisk til ungdom...
26 Råajvarimmie 69 Bïevnesh saemiengïelesne noeride...
23 Tiltak 70 Samiske aviser – økt bruk av lulesamisk og sørsamisk...
27 Råajvarimmie 70 Saemien plaerieh – lissiehtamme åtnoe julevsaemien jïh åarjelsaemien gïeleste...
24 Tiltak 71 Sørsamisk mediesenter...
27 Råajvarimmie 71 Åarjelsaemien meedijejarnge...
24 Tiltak 72 Innkjøpsordning for samisk litteratur...
27 Råajvarimmie 72 Åestemeöörnege saemien lidteratuvrese...
24 Tiltak 73 Litteraturstipend for samisk ungdom...
27 Råajvarimmie 73 Lidteratuvrestipende saemien noeride...
24 Tiltak 74 Utvikling av samisk forskning og høyere utdanning...
28 Råajvarimmie 74 Evtiedimmie saemien dotkemistie jïh jollebe ööhpehtimmeste...
24 Tiltak 75 Bygge opp forskningskompetanse på sørsamisk og lulesamisk språk...
28 Råajvarimmie 75 Dotkememaahtoem bæjjese bigkedh åarjelsaemien jïh julevsaemien gïelesne...
25 Tiltak 76 Kartlegging av bruk av samiske språk...
28 Råajvarimmie 76 Åtnoem goerehtalledh saemien gïeleste...
25 Tiltak 77 Nordisk samisk fag- og ressurssenter...
28 Råajvarimmie 77 Noerhtelaanti saemien faage- jïh vierhtiejarnge...
25 Tiltak 78 Konferanse om samisk skoleforskning...
29 Råajvarimmie 78 Konferanse saemien skuvledotkemen bïjre...
Innledning
Aalkoe
Handlingsplan for samiske språk
Dahkoesoejkesje saemien gïelide
Regjeringens femårige handlingsplan for samiske språk ble lagt frem i 2009.
Reerenassen 5-jaepien dahkoesoejkesje saemien gïelide bæjhkoehtamme sjïdti jaepien 2009.
Målet med handlingsplanen er å legge grunnlag for en sterkere innsats for de samiske språkene – nordsamisk, lulesamisk og sørsamisk på ulike samfunnsområder.
Dahkoesoejkesjen ulmie lea våaromem bïejedh akten veaksahkåbpoe barkose dejtie saemien gïelide – noerhtesamien, julevsaemien jïh åarjelsaemien, ovmessie siebriedahkesuerkine.
Innsatsen retter seg særlig mot opplæring, utdanning, offentlig tjeneste- og omsorgsyting og bruk og synliggjøring av samiske språk i offentlig sammenheng.
Daate barkoe lea joekoen stuvreme lïerehtimmien, ööhpehtimmien, byögkeles dïenesje- jïh hoksedïenesji vööste, jïh saemien gïelem nuhtjedh jïh våajnoes darjodh byögkeles ektiedimmine.
Handlingsplanen består av tre deler:
Dahkoesoejkesje lea golme bieline juakeme:
 Lære - styrke opplæringen i og på nord-, lule- og sørsamisk på alle nivåer.
 Lïeredh – lïerehtimmiem nænnoestehtedh noerhte-, julev- jïh åarjelsaemien gïelesne gaajhkine daltesinie
 Bruke - øke det offentliges tilbud på samisk til brukere på alle samfunns-arenaer.
 Nuhtjedh – byögkelesvoeten faalenassem saemiengïelesne lissiehtidh utnijidie gaajhkine siebriedahkesuerkine
 Se - synliggjøre samiske språk i det offentlige rom.
 Vuejnedh- saemien gïelh våajnoes darjodh byögkeles tjiehtjielisnie
Videre inneholder handlingsplanen et eget kapittel om behov for forskning og kunnskapsutvikling.
Vijriesåbpoe dahkoesoejkesje aaj aktem jïjtse kapihtelem åtna dotkemedaerpiesvoeten jïh daajroeevtiedimmien bïjre.
Første rapportering på gjennomføringen av tiltakene og revidering av handlingsplanen ble lagt frem i 2011 - Handlingsplan for samiske språk – status 2010 og videre innsats 2011.
Voestes reektemem tjïrrehtimmien bïjre råajvarimmijste, jïh staeriedimmie dahkoesoejkesjistie böökti 2011 – Dahkoesoejkesje saemien gïelide – staatuse 2010 jïh vijriesåbpoe barkoe 2011.
Regjeringen og Sametinget legger med dette frem den andre rapporten om gjennomføring av tiltak i Handlingsplan for samiske språk.
Reerenasse daejnie sov mubpiem reektehtsem buakta tjïrrehtimmien bïjre råajvarimmijste Dahkoesoejkesjisnie saemien gïelide.
Num Handlingsplan for samiske språk – status 2010 og videre innsats 2011.
Dah nommerh råajvarimmiej nommeridie dåeriedieh reektehtsisnie jaepeste 2011 – Dahkoesoejkesje saemien gïelide – staatuse 2010 jïh virjiesåbpoe barkoe 2011.
Mål, utfordringer og strategier som er omtalt i rapporten fra 2011, ligger i homereringen på tiltakene følger nummereringen på tiltakene i rapporten fra 2011 – vedsak fast og vil ikke gjentas i sin helhet her.
Ulmieh, haestemh jïh strategijh mah leah ållermaahteme reektehtsisnie jaepeste 2011, leah åajvahkommes tjåadtjoen, jïh eah sïjhth ellieslaakan ikth vielie daesnie neebnesovvedh.
Handlingsplanens virkeperiode utløper våren 2014.
Dahkoesoejkesjen barkoeboelhke nåhkele gïjren 2014.
Ved utløp av planperioden vil regjeringen, i samarbeid med Sametinget, utarbeide en sluttrapport om gjennomføringen av Handlingsplan for samiske språk.
Soejkesjeboelhken nåhkelimmesne reerenasse sæjhta, Saemiedigkine ektine, aktem galhkuvereektehtsem darjodh tjïrrehtimmien bïjre Dahkoesoejkesjistie saemien gïelide.
Sluttrapporten vil også kunne skissere satsingsområder for det videre arbeidet med de samiske språkene.
Galhkuvereektehtse sæjhta sån aaj dejtie sjïere barkoesuerkide buerkiestidh dan vijriesåbpoe barkose saemien gïeligujmie.
Dagens situasjon for de samiske språkene
Daan beajjetje tsiehkie dejtie saemien gïelide
De samiske språkene er ett av grunnelementene i samisk kultur.
Dah saemien gïelh leah akte dejstie betniegierkijste saemien kultuvresne.
Gjennom språkene skapes identitet, kunnskap og kulturell og sosial tilhørighet.
Gïeli tjïrrh identiteete, daajroe jïh kultuvrelle jïh sosijaale ektievoete sjugniesuvvieh.
Som en følge av statens fornorsknings- og assimileringspolitikk, som pågikk inntil slutten av 1960-tallet, har mange samer ikke hatt samisk som hjemmespråk.
Staaten daaroedehteme- jïh assimileradimmiepolitihken gaavhtan, mij 1960-låhkoen minngiegietjien raajan ryöhki, jïjnjh saemieh eah leah saemien hïejmegïeline åtneme.
Mange voksne samer har heller ikke fått mulighet til å få samiskopplæring i skolen.
Jïjnjh geerve saemieh eah darhkh nuepiem åådtjeme saemien lïerehtimmiem skuvlesne åadtjodh.
Siden ikrafttredelsen av opplæringsloven i 1998 har enhver samisk elev i grunnutdanningen i Norge krav på undervisning i samisk.
Mænngan ööhpehtimmielaake faamoem åadtjoeji 1998, fïerhte saemien learohke maadthööhpehtimmesne Nöörjesne maahta ööhpehtimmiem saemien gïelesne krïevedh.
Videre ga barnehageloven fra 2005 kommuner i samiske distrikt ansvar for at barnehagetilbudet til samiske barn bygger på samisk språk og kultur.
Vijriebasse dle maanagïertelaake jaepeste 2005, tjïeltide saemien dajvine dïedtem vedti ihke maanagïertefaalenasse saemien maanide saemien gïelem jïh kultuvrem betnesne åtna.
I øvrige kommuner skal forholdene legges til rette for at samiske barn kan sikre og utvikle sitt språk og sin kultur.
Jeatjah tjïeltine edtja sjïehteladtedh naemhtie guktie saemien maanah maehtieh sijjen gïelem jïh sijjen kultuvrem gorredidh jïh evtiedidh.
For mange samiske barn er opplæring i samisk i barnehagen og skolen det første møtet med samisk språk.
Gellide saemien maanide dle lïerehtimmie saemien gïelesne maanagïertesne jïh skuvlesne, dïhte voestes aejkien dah saemien gïelem gaavnjesjieh.
Gode opplærings- og utdanningsmuligheter gjennom barnehage, skole og høyere utdanning er av-gjørende for å sikre at flere får kompetanse i språket.
Hijven lïerehtimmie- jïh ööhpehtimmienuepieh maanagïerten, skuvlen jïh jollebe ööhpehtimmien tjïrrh, leah eevre vihkeles juktie tjïrkedh jienebh maahtoem gïelesne åadtjoeh.
Møtesteder for bruk av samisk språk som f.eks. språkleire og språksamlinger bidrar til at samiske elever lærer å bruke språket i kontakt med jevnaldrende.
Gaavnesjimmiesijjieh gusnie åådtje saemien nuhtjedh v.g. gïelebiesieh jïh gïeletjåanghkoeh, darjoeh guktie saemien learohkh lïerieh gïelem nuhtjedh jeatjah jïemmehkigujmie.
Voksenopplæring i samisk er viktig for å gjøre voksne samer i stand til bruke samisk språk sammen med sine barn og i samfunnet for øvrig.
Geervelïerehtimmie saemien gïelesne lea vihkeles jis geerve almetjh edtjieh buektiehtidh saemien gïelem nuhtjedh sijjen maanajgujmie jïh siebriedahkesne.
Videre er gode og forutsig-bare utdanningsmuligheter på de samiske språkene avgjørende for å kunne møte samfunnets behov for kompetanse i språkene.
Vijriesåbpoe dle hijven jïh daajroes ööhpehtimmienuepieh åvtese dejnie saemien gïeline eevre vihkeles juktie siebriedahken maahtoedaerpiesvoeth gïeline dåastodh.
Språkforskning er viktig for å bygge opp en kunnskapsbase for språkutviklingen.
Gïeledotkeme lea vihkeles juktie aktem daajroebetniem gïeleevtiedæmman tseegkedh.
De samiske språkene er alle klassifisert som truede eller utdødde språk på UNESCOs røde liste over truede språk.
Gaajhkh saemien gïelh leah klassifiseradamme goh håvhtadihks jallh jaameme gïelh UNESCOn rööpses læstosne håvhtadihks gïeligujmie.
Nordsamisk er klassifisert som et truet språk, mens lule- og sørsamisk misk/skoltesamisk og pitesamisk er klassifisert som utryddet i Norge.
Noerhtesaemien lea klassifiseradamme goh håvhtadihks gïele, mearan julev- jïh åarjelsaemien gïelh leah klassifiseradamme goh itjmies håvhtadihks gïelh.
Et truet språk defineres som språk med nedgang i antallet barn som kan snakke språket, mens et alvorlig truet språk forstås som et språk som nesten bare voksne bruker.
Akte håvhtadihks gïele tjïelkestamme sjædta goh gïele maam vaenebh vaenebh maanah soptsestieh, mearan akte itjmies håvhtadihks gïele lea gïele maam mahte ajve geerve almetjh soptsestieh.
For regjeringen er det viktig at de tre samiske språkene nordsamisk, lulesamisk og sørsamisk skal bevares og utvikles som levende språk i Norge.
Reerenassese vihkeles dah golme saemien gïelh noerhtesaemien, julevsaemien jïh åarjelsaemien edtjieh gorresovvedh jïh evtiesovvedh goh jielije gïelh Nöörjesne.
Videre er det viktig å sikre kunnskap om østsamisk/skoltesamisk og pitesamisk språk.
Vijriesåbpoe aaj vihkeles daajroem luvliesaemien/skoltesaemien jïh pijtesaemien bïjre gorredidh.
For at de samiske språkene i Norge skal bevares og videreutvikles, må de få et sikkert fundament.
Ihke dah saemien gïelh Nöörjesne edtjieh gorresovvedh jïh vijriesåbpoe evtiesovvedh, dah tjuerieh aktem nænnoes betniem åadtjodh.
Språket må kunne brukes på alle samfunnsarenaer.
Tjuara maehtedh gïelem nuhtjedh gaajhkine siebriedahkesijjine.
Institusjoner hvor de samiske språkene brukes må styrkes.
Tjuara dejtie institusjovnide nænnoestehtedh gusnie saemien gïelh åtnasuvvieh.
Utvikling av terminologi er avgjørende for å kunne bruke de samiske språkene på flest mulig samfunnsarenaer.
Terminologijeevtiedimmie lea vihkeles juktie maehtedh dejtie saemien gïelide nuhtjedh dejnie jeanatjommes siebriedahkesijjine.
De samiske språkene må også være synlige i samfunnet.
Saemien gïelh tjuerieh aaj våajnoes årrodh siebriedahkesne.
Nordsamisk språk står i dag i en sterkere stilling enn lulesamisk og sørsamisk.
Noerhtesaemien gïele lea sagke nænnoesåbpoe goh julevsaemien jïh åarjelsaemien.
Hovedgrunnen til dette er at det spesielt i kommunene Kautokeino og Karasjok, men også i andre kommuner i Finnmark, har vært en sammenhengende bruk av nordsamisk som kommunikasjonsspråk gjennom mange generasjoner.
Dïhte stööremes fåantoe man åvteste naemhtie, lea dan åvteste joekoen tjïeltine Guovdageaidnu jïh Karasjohke, men aaj jeatjah tjïeltine Finnmarhkesne, desnie noerhtesaemien iktemearan govlesadtemegïeline åtnasovveme, gelline boelvine.
Samisk språk er dagligspråk for majoriteten av befolkningen i disse kommunene, og du møter samisk språk i mange sammenhenger i lokalsamfunnet.
Saemien gïele akte biejjieladtje gïele jeanatjommesidie daejnie tjïeltine, jïh datne saemien gïelem dåastoeh gellene lehkesne voenges siebriedahkesne.
En annen viktig grunn til at nordsamisk har fått en tryggere stilling er oppbygging av institusjoner i nordsamiske områder.
Akte jeatjah vihkeles fåantoe man åvteste noerhtesaemien aktem jearsoesåbpoe sijjiem åådtjeme, lea dan åvteste jïjnjh institusjovnh leah tseegkesovveme noerhtesaemien dajvine.
Disse institusjonene har spilt en viktig rolle i utviklingen og bruken av nordsamisk.
Daah institusjovnh leah aktem vihkeles råållam åtneme ihke noerhtesaemien gïele lea evtiesovveme jïh åtnasovveme.
Institusjonsbyggingen har også gitt nordsamisk språk styrket status i samfunnet generelt.
Institusjovnetseegkeme aaj noerhtesaemien gïelese nænnoesåbpoe staatusem vadteme dennie sïejhme siebriedahkesne.
NRK Sápmi og avisen Ávvir spiller en viktig rolle i språkutviklingen.
NRK Sápmi jïh plaerie Ávvir aktem vihkeles råållam utnieh gïeleevtiedimmesne.
Samisk høgskole og Universitetet i Tromsø tilbyr høyere utdanning i nordsamisk språk opptil mastergrad.
Saemien jolleskuvle jïh Tromsøn Universiteete jollebe ööhpehtimmiem noerhtesaemien gïelesne faalehtieh maasteregraaden raajan.
Begge institusjonene bedriver også forskning, bl.a. om samisk språk.
Gåabpegh institusjovnh aaj dotkeminie gïehtelieh, g.j. saemien gïelen bïjre.
Mange utfordringer står likevel foran oss når det gjelder sikring av nordsamisk språk som bruks- og samhandlingsspråk i fremtiden.
Læjhkan jïjnjh haestemh mijjen uvte tjåadtjoeh gosse lea gorredimmien bïjre noerhtesaemien gïeleste goh åtnoe- jïh ektiebarkoegïele båetijen aejkien.
Mens språkutviklingen i de nordsamiske områdene i forvaltningsområdet for samelovens språkregler har hatt en fremgang, gjelder dette i mindre grad områdene utenfor forvaltningsområdet.
Mearan gïeleevtiedimmie dejnie noerhtesaemien dajvine reeremedajvesne saemielaaken gïelenjoelkedasside aktem lissiehtassem åtneme, dle ij leah dan hijven reeremedajven ålkolen.
Også i forvaltningsområdet for samisk språk i Finnmark går bruken av nordsamisk som dagligspråk ned.
Aaj reeremedajvesne saemien gïelide Finnmarhkesne dle åtnoe noerhtesaemien gïeleste vaanene goh biejjieladtje gïele.
Samisk språkundersøkelse, foretatt av Nordlandsforskning i 2012, viser at det blant de eldre aldersgruppene er mange flere som forstår og snakker nordsamisk enn blant de yngre aldersgruppene.
Saemien gïelegoerehtimmie, maam Nordlandsforskning darjoeji jaepien 2012, vuesehte dej båarasåbpoe aalteredåehkiej luvnie, desnie sagke jienebh mah noerhtesamien guarkah jïh soptsestieh goh dej nuerebe aalteredåehkiej luvnie.
Man ser samtidig at det blant de yngre aldersgruppene er flere som kan lese og skrive nordsamisk enn blant eldre aldersgrupper.
Men seamma tïjjen vuajna dej nuerebe aalteredåehkiej luvnie, desnie jienebh mah maehtieh noerhtesaemien lohkedh jïh tjaeledh goh dej båarasåbpoe aalteredåehkiej luvnie.
Dette viser at mens færre bruker språklig muntlig, er det flere som behersker det skriftlig.
Daate vuesehte, mearan vaenebh gïelem njaalmeldh nuhtjieh, dellie jienebh mah gïelem tjaaleldh maehtieh.
Undersøkelsen viser også at en fjerdedel av de som kan snakke nordsamisk godt, i liten grad velger å bruke samisk med sine samtalepartnere, selv om disse kan samisk.
Goerehtimmie aaj vuesehte akte njealjehtse dejstie mah maehtieh noerhtesaemien hijvenlaakan soptsestidh, ajve ånnetjilaakan veeljieh saemien nuhtjedh gosse naakenigujmie soptsestieh, jalhts dah aaj saemien maehtieh.
Noen av grunnene som oppgis, er at man mangler ord på samisk, at de er usikre på om de kan samisk godt nok, eller at de tar hensyn til noen som ikke kan samisk.
Naaken dejstie fåantojste mah neebnesuvvieh leah baakoeh saemiengïelesne fååtesieh, dah leah jueriedisnie mejtie dah saemien nuekies hijven maehtieh, jallh dah naakenem krööhkestieh mij ij saemien maehtieh.
I Samiske tall forteller 4 fra 2011 vises det til at tallet på elever i nordsamisk som andrespråk har gått drastisk ned siden 2006.
Gærjesne Samiske tall forteller 4 jaepeste 2011 vuesehteminie daate learohketaalle noerhtesaemien 2.gïeline lea tjarke vaananamme 2006 raejeste.
Det kommer også frem i språkundersøkelsen fra 2012 at en tredjedel av elevene i grunnskolen som har rett til samiskopplæring, ikke får slik opplæring.
Aaj våajnoes sjædta gïelegoerehtimmesne jaepeste 2012, akte gåalmehtse learoehkijste maadthskuvlesne mah reaktam utnieh saemienlïerehtimmiem åadtjodh, eah daagkeres lïerehtimmiem åadtjoeh.
Mangel på kvalifiserte lærere er en av de viktigste årsakene.
Akte dejstie vihkielommes fåantojste lea maehteles lohkehtæjjah fååtesieh.
For lulesamisk og sørsamisk språk er situasjonen enda mer utfordrende.
Julevsaemien jïh åarjelsaemien gïelide dle sagke stuerebe haestemh.
Både sørsamisk og lulesamisk språk er minoritetsspråk – også i samisk sammenheng.
Dovne åarjelsaemien jïh julevsaemien gïelh leah unnebelåhkoegïelh – aaj saemien ektiedimmesne.
Lulesamisk og sørsamisk er derfor ekstra utsatte språk.
Julevsaemien jïh åarjelsaemien leah dan åvteste gïelh mah leah vaahresne.
Både den sørsamiske og den lulesamiske befolkningen er liten, og det finnes få språkbrukere.
Dovne dïhte åarjelsaemien jïh dïhte julevsaemien almetjelåhkoe lea onne, jïh vaenie gïeleutnijh gååvnesieh.
Den lulesamiske befolkningen er stort sett konsentrert rundt et mindre område.
Dah julevsaemien årrojh åajvahkommes aktene unnebe dajvesne årroeh.
Det lulesamiske senteret Árran har spilt en viktig rolle i arbeidet med vitalisering av lulesamisk språk, bl.a. gjennom barnehagen tilknyttet senteret.
Dïhte julevsaemien jarnge Árran aktem vihkeles råållam åtneme dennie julevsaemien jealajehtemebarkosne, gaskem jeatjah maanagïerten tjïrrh mij lea akte bielie jarngeste.
Videre har opplæring i lulesamisk i skolen spilt en viktig rolle.
Vijriesåbpoe dle lïerehtimmie julevsaemien gïelesne skuvlesne aktem vihkeles råållam åtneme.
I dag er det mulighet for å studere lulesamisk språk opp til bachelorgrad ved Universitetet i Nordland.
Daan biejjien maahta julevsaemien gïelem lohkedh bacherlorgraaden raajan Nordlaanten Universiteetesne.
Den sørsamiske befolkningen bor svært spredt over et stort område.
Åarjelsaemieh bårrode årroeh aktene stoerre dajvesne.
Språkvitaliseringen i dette store området møter derfor særlige utfordringer.
Gïelejealajehteme daennie stoerre dajvesne dan åvteste sjïere haestemh dåastoeh.
For å sikre god samiskopplæring i det sørsamiske området har det, på grunn av avstandene, vært nødvendig å etablere flere sentra.
Juktie aktem hijven saemienlïerehtimmiem åarjelsaemien dajvesne gorredidh, dej stoerre gåhkoej gaavhtan, dle daerpies orreme jienebh jarngh tseegkedh.
I dag er Snåsa, Hattfjelldal, Røyrvik, Røros og Engerdal viktige sentra for sørsamisk språk.
Daan biejjien Snåase, Aarborte, Raavrevijhke, Röörose jïh Engerdaelie vihkeles jarngh åarjelsaemien gïelese.
De sørsamiske skolene på Snåsa og Hattfjelldal har spilt en sentral rolle i vitaliseringen av sørsamisk.
Dah åarjelsaemien skuvlh Snåasesne jïh Aarbortesne aktem vihkeles råållam åtneme juktie åarjelsaemien gïelem jealajehtedh.
Det samme har språkbadmodellen som ble gjennomført på Elgå skole i Engerdal.
Seamma aaj gïelebiesiemaalle åtneme, maam Elgåen skuvlesne Engerdaelesne tjïrrehti.
Samarbeidet mellom Brekken skole og Aajege sørsamisk språksenter er sentralt for revitalisetringsarbeidet i Rørosregionen.
Dïhte laavenjostoe Praahken skuvlen jïh Aajegen åarjelsaemien gïelejarngen gaskem lea vihkeles jealajehtemebarkoen gaavhtan Röörosen dajvesne.
Mange sørsamiske elever har imidlertid samiskopplæring på hjemmeskolen gjennom fjernundervisning.
Jïjnjh åarjelsaemien learohkh amma lïerehtimmiem saemien gïelesne hïejmeskuvlesne åådtjeme, maajhööhpehtimmien tjïrrh.
Språksamlinger i sammenheng med fjernundervisningen, og sørsamisk språkleir i samarbeid med svenske utdanningsmyndigheter, er av stor betydning for at disse elevene skal kunne utvikle språket til samhandlingsspråk.
Gïeletjåanghkoeh maajhööhpehtimmien sjïekenisnie jïh åarjelsaemien gïelebiesieh, aktene laavenjostosne svienske ööhpehtimmieåejvieladtjigujmie, leah joekoen vihkeles ihke daah learohkh edtjieh maehtedh sijjen gïelem evtiedidh akten gïelese maam maehtieh nuhtjedh gosse sinsitnine soptsestieh.
Det er nå også etablert samisk språksenter på Snåsa og i Røyrvik.
Daelie aaj gïelejarngh tseegkesovveme Snåasesne jïh Raavrevijhkesne.
Innlemmelsen i forvaltningsområdet for samisk språk av Tysfjord kommune i det lulesamiske språkområdet og Snåsa og Røyrvik kommune i det sørsamiske språkområdet, er viktige elementer i vitaliseringen av språkene.
Juktie Divtasvuonan tjïelte julevsaemien gïeledajvesne, jïh Snåasen jïh Raavrevijhken tjïelth åarjelsaemien dajvesne leah meatan vaaltasovveme saemien gïelen reeremedajvesne, dle dïhte vihkeles gïelejealajehtemen gaavhtan.
Innlemmelsen har ført til større aktivitet rundt samisk språk i disse kommunene.
Gosse meatan sjïdteme dle aaj stuerebe eadtjohkevoete saemien gïelen bïjre sjïdteme daejnie tjïeltine.
Kommunalt ansatte har fått tilbud om samisk språkkurs.
Tjïelten barkijh faalenassem åådtjeme saemien gïelekuvsji bïjre.
Innlemmelsen har også ført til større synliggjøring av samisk språk, blant annet gjennom skilting på samisk.
Juktie dah leah meatan, dle saemien gïele aaj vielie våajnoes sjïdteme, gaskem jeatjah sjiltadimmien tjïrrh saemien gïelesne.
Oppbyggingen av institusjoner i områdene er av stor betydning for å sikre et fundament for språkutviklingen og utviklingen av terminologi.
Institusjovnh dajvine tseegkedh lea aaj joekoen vihkeles juktie aktem betniem gorredidh gïeleevtiedæmman, jïh evtiedæmman teerminologijeste.
Media er viktig for å stimulere befolkningen til å lære språket og utvide sitt ordforråd.
Meedija lea vihkeles juktie årroejidie skreejrehtidh gïelem lïeredh, jïh sijjen baakoevåarhkoem virjiedidh.
Synliggjøring av språket i det offentlige rom, blant annet på ulike skilt, bekrefter språkets status og anvendelighet.
Gïelem våajnoes darjodh byögkeles tjiehtjielisnie, gaskem jeatjah ovmessie sjiltine, gïelem staatusem jïh nåhtoem nænnoste.
De siste årenes utvikling i de lulesamiske og de sørsamiske områdene har vist at det er mulig å snu språkutviklingen ved hjelp av målrettet innsats.
Dej minngemes jaepiej evtiedimmie dejnie julevsaemien jïh åarjelsaemien dajvine lea vuesiehtamme ihke gåarede gïeleevtiedimmiem jarkelidh viehkine sjïere barkoste mij lea akten ulmien vööste stuvreme.
Den samiske språkundersøkelsen fra 2012 viser at unge mennesker både i det sørsamiske og det lulesamiske området behersker språket bedre enn foreldregenerasjonen.
Dïhte saemien gïelegoerehtimmie jaepeste 2012 vuesehte noere almetjh dovne åarjelsaemien jïh julevsaemien dajvesne, gïelem buerebelaakan haalvoeh eejhtegeboelveste.
Denne positive utviklingen må bygges videre på.
Tjuara daan hijven evtiedæmman vijriesåbpoe bigkedh.
Utviklingen viser at vi – gjennom langsiktig og planlagt innsats – kan bygge et sikkert språkfundament også i disse områdene.
Evtiedimmie vuesehte mijjieh – akten guhkies jïh soejkesjamme barkoen tjïrrh – maehtebe aktem nænnoes gïelebetniem tseegkedh aaj daejnie dajvine.
Ref.: Nordlandsforskning NF-rapport nr.7/2012 Samisk
Ref.: NF-reektehtse nr.7/2012 Samisk språkunder
Status 2011– 2013 på Handlingsplan for samiske språk
Dahkoesoejkesje saemien gïelide - staatuse 2011 – 2013
Lære – styrke opplæringen i og på nord-, lule- og sørsamisk på alle nivå
Lïeredh – lïerehtimmiem nænnoestehtedh noerhte-, julev- jïh åarjelsaemien gïelesne gaajhkine daltesisnie.
Tiltak 1 Informasjon om etablering av barnehagetilbud til samiske barn
Råajvarimmie 1 Bïevnesh tseegkemen bïjre maanagïertefaalenassijste saemien maanide
Ansvarlig: Kunnskapsdepartementet/ fylkesmenn og Sametinget
Tjåadtjoehtæjjah: Maahtoedepartemeente/fylhkenålmah jïh Saemiedigkie
Sametingets informasjonsfolder om barnehagetilbud til samiske barn er distribuert til kommuner og barnehager.
Saemiedigkien bïevnesetjaalege maanagïertefaalenassen bïjre saemien maanide lea deallahtamme tjïeltide jïh maanagïertide.
I tillegg er den gjort tilgjengelig på Sametingets og Utdanningsdirektoratets hjemmesider.
Lissine Saemiedigkien jïh Ööhpehtimmie-direktovraaten hïejmesæjrojne gååvnese.
Det tas sikte på å revidere folderen i 2013.
Ussjede tjaalegem staeriedidh jaepien 2013.
Tiltak 2 Kompetanseutvikling med fokus på språk
Råajvarimmie 2 Maahtoeevtiedimmie fokusinie gïelese
Ansvarlig: a) Kunnskapsdepartementet/Sametinget b) Kunnskapsdepartementet.
Tjåadtjoehtæjjah: a) Maahtoedepartemeente/Saemiedigkie b) Maahtoedepartemeente.
Utgår etter 2012.
Nåhka mænngan 2012.
c) Utdanningsdirektoratet/ fylkesmennene/ Sametinget d) Utdanningsdirektoratet/Sametinget e) Sametinget
c) Ööhpehtimmiedirektovraate/fylhkenålmah/Saemiedigkie d) Ööhpehtimmiedirektovraate/Saemiedigkie e) Saemiedigkie
a) Kunnskapsdepartementet iverksatte re krutteringskampanjen Verdens fineste stilling ledig i 2012.
a) Maahtoedepartemeente dåårrehtimmiekampanjem Veartenen bööremes barkoe gååvnese eelki jaepien 2012.
Kampanjen har som mål å rekruttere til barnehagelærerutdanningen, og er videreført i 2013.
Kampanjen ulmie lea maanagïertelohkehtæjjaööhpehtæmman dåårrehtidh, jïh leah guhkiedamme jaepien 2013.
Sametinget og Samisk høgskole er invitert med og har deltatt på ulike utdanningsmesser.
Saemiedigkie jïh Saemien jolleskuvle leah bööresovveme meatan årrodh, jïh leah meatan orreme ovmessie ööhpehtimmiemeessine.
b) I Kunnskapsdepartementets kompetansestrategi 2007–2010 ble det blant annet, gjennom Fylkesmannen i Troms, gitt tilskudd til Lavangen kommune til et språkutviklingsprosjekt.
b) Maahtoedepartemeenten maahtoestrategijesne 2007-2010 gaskem jeatjah, Tromsen Fylhkenålman tjïrrh, dåarjoe vadtasovvi Lavangen tjïeltese akten gïeleevtiedimmieprosjektese.
I tillegg har de fem nordligste fylkesmennene og Sametinget gitt tilskudd til regionale og lokale tiltak for å stimulere til samisk språkutvikling.
Lissine dah vïjhte noerhtemes fylhkenålmah jïh Saemiedigkie dåarjoem vadteme regijovnaale jïh voenges råajvarimmide, juktie saemien gïeleevtiedæmman skreejredh.
c) Fylkesmannen i Nordland har siden 2009 hatt en knutepunktfunksjon for lule- og sørsamisk språkutvikling.
c) Nordlaanten fylhkenålma lea jaepien 2009 raejeste aktem tjoelmefunksjovnem åtneme julev- jïh åarjelsaemien gïeleevtiedimmien åvteste.
Fylkesmannen startet høsten 2009 en kursrekke for ansatte i samiske barnehager og barnehager med samiske barn.
Fylhkenålma aktem kuvsjeraajroem eelki tjaktjen 2009 dejtie barkijidie saemien maanagïertine, jïh maanagïertine saemien maanajgujmie.
Kursrekken som hadde hovedfokus på sørsamisk, ble avholdt i samarbeid med Fylkesmannen i Nord-Trøndelag og Høgskolen i Nord-Trøndelag.
Kuvsjeraajroe, mij åejviefokusem utni åarjelsaemien gïelese, tjïrrehtamme sjïdti NoerhteTrööndelagen fylhkenålmine jïh Noerhte-Trööndelagen Jolleskuvline ektine.
Det er også arrangert større konferanser.
Aaj stuerebe konferansh öörnesovveme.
Fra kursrekke to ble også Fylkesmannen i Sør-Trøndelag samarbeidspart.
Mubpede kuvsjeraajroste ÅarjelTrööndelagen fylhkenålma aaj laavenjostoeguejmine sjïdti.
Siden 2009 er det gjennomført fire kursrekker og elleve samlinger.
2009 raejeste dah njieljie kuvsjeraajroeh tjïrrehtamme jïh luhkieakte tjåanghkoeh.
Fylkesmannen i Nordland får også for 2013 tildelt midler fra Fornyings-, administrasjons- og kirkedepartementet til kurstilbudet.
Aaj jaepien 2013 Nordlaanten fylhkenålma vierhtieh åådtje daan kuvsjefaalenassese Orrestehteme-, reereme- jïh gærhkoedepartemeenteste.
Fylkesmennene i Finnmark, Troms, Nordland, Nord-Trøndelag og SørTrøndelag har fått i oppdrag fra Utdanningsdirektoratet å følge opp tiltak i Handlingsplan for samiske språk.
Fylhkenålmah Finnmarhkesne, Tromsesne, Nordlaantesne, NoerhteTrööndelagesne jïh ÅarjelTrööndelagesne aktem sjïere stillemem åådtjeme Ööhpehtimmiedirektovraateste juktie vijriesåbpoe barkedh råajvarimmiejgujmie Dahkoesoejkesjisnie saemien gïelide.
d) Folderen Barnehagetilbud for samiske barn er oversatt til alle tre samiske språk.
d) Tjaalege Maanagïertefaalenasse saemien maanide lea jarkoestamme gaajhkide golme saemien gïelide.
Folderen er beregnet på foreldre og ligger tilgjengelig på Utdanningsdirektoratets og Sametingets nettsider.
Tjaalege lea ussjedamme eejhtegidie, jïh Ööhpehtimmiedirektovraaten jïh Saemiedigkien nedtesæjrojne gååvnese.
e) Sametinget planlegger å ha et nettverksmøte for barnehageansatte i sørsamiske områder.
e) Saemiedigkie soejkesje aktem viermietjåangkoem utnedh maanagïertebarkijdie åarjelsaemien dajvine.
I tillegg skal det gjennomføres et nettverksmøte for barnehageansatte der tema er fokus på språk og språkbadmodeller.
Lissine edtja viermietjåanghkoem tjïrrehtidh maanagïertebarkijidie, gusnie aamhtese lea gïele jïh gïelebiesiemaallh.
Tiltak 3 Språkmotiveringsseminar
Råajvarimmie 3 Gïeleskreejremeseminaare
Ansvarlig: Kunnskapsdepartementet og Sametinget
Tjåadtjoehtæjja: Maahtoedepartemeente jïh Saemiedigkie
Sametinget planlegger et språkmotiveringsseminar sammen med Fylkesmannen i Finnmark og Troms og Sámi lohkan-guovddáš (Senter for samisk i opplæringen).
Saemiedigkie aktem gïeleskreejremeseminaarem soejkesjeminie Finnmarhken jïh Tromsen Fylhkenålmine jïh Saemien lohkemejarngine ektine.
Tiltak 4 Utvikling av pedagogisk materiell
Råajvarimmie 4 Evtiedimmie pedagogeles materijelleste
Ansvarlig: Utdanningsdirektoratet og fylkesmennene
Tjåadtjoehtæjjah: Ööhpehtimmiedirektovraate jïh fylhkenålmah
a) Temaheftet om språkmiljø og språkstimulering ble oversatt til nordsamisk i 2011 og til sørsamisk i 2012.
a) Teematjaalege gïelebyjresen jïh gïeleskreejremen bïjre jarkoestamme sjïdti noerhtesaemien gïelese 2011, jïh åarjelsaemien gïelese 2012.
Målet var også å få oversatt heftet til lulesamisk i 2012, men det har ikke lyktes å få tak i oversetter.
Ulmie lij tjaalegem aaj julevsaemien gïelese jarkoestidh japien 2012, men ibie buektiehtamme jarkoestæjjam gaavnedh.
Utdanningsdirektoratet skal følge opp tiltaket i 2013.
Ööhpehtimmiedirektovraate edtja råajvarimmine vijriesåbpoe barkedh 2013.
Nord- og sørsamiske versjoner av temaheftene er distribuert til aktuelle barnehager og kommuner og ligger tilgjengelig på Utdanningsdirektoratets og Sametingets nettsider.
Noerhte- jïh åarjelsaemien låhkoeh teematjaalegijstie leah sjyöhtehke maanagïertide jïh tjïeltide deallahtamme jïh Ööhpehtimmiedirektovraaten jïh Saemiedigkien nedtesæjrojne gååvnesieh.
b) Det ble utarbeidet en veileder om samisk innhold i barnehagen.
b) Akte bïhkedæjja saemien sisvegen bïjre maanagïertesne dorjesovvi.
Sametinget og Kunnskapsdepartementet samarbeidet om tiltaket.
Saemiedigkie jïh Maahtoedepartemeente råajvarimmien bïjre laavenjostin.
Utdanningsdirektoratet vurderer behov for nyopptrykk og/eller revidering, i samarbeid med Sametinget.
Ööhpehtimmiedirektovraate vuarjesje mejtie daerpies orre trygkedh/jïh jallh dejtie staeriedidh, Saemiedigkine ektine.
c) Ny formålsbestemmelse for barnehagen medførte at rammeplan for barnehagens innhold og oppgaver måtte revideres noe.
c) Orre aajkoenænnoestimmie maanagïertese darjoeji guktie mieriesoejkesje maanagïerten sisvegasse jïh laavenjasside tjoeri ånnetji staeriesovvedh.
Oppdatert rammeplan forelå sommeren 2011.
Orrestamme mieriesoejkesje lij gaervies giesien 2011.
Det ble samtidig igangsatt et oversettelsesarbeid til nordsamisk.
Seamma tïjjen akte jarkoestimmiebarkoe eelki noerhtesaemien gïelese.
Arbeidet ble svært forsinket, og det er nå bestemt at oppdraget må settes ut på nytt.
Dïhte barkoe tjarke suajmani, jïh daelie sjæjsjalamme daam barkoem vihth olkese bïejesovvedh.
I Meld.
Bïevn.
St. 24 (2012 – 2013) Framtidens barnehage foreslår regjeringen å nedsette en rammeplangruppe som får i oppdrag å komme med forslag til revidert rammeplan for barnehagens innhold og oppgaver.
24 (2012-2013) Framtidens barnehage (Båetijen aejkien maanagïerte) reerenasse raereste aktem mieriesoejkesjedåehkiem tseegkedh mij stillemem åådtje raeriestimmiejgujmie båetedh staeriedamme mieriesoejkesjasse maanagïerten sisvegasse jïh laavenjasside.
Sametinget og Kunnskapsdepartementet har tidligere blitt enige om at oversettelse av rammeplan til sør- og lulesamisk utsettes til ny revidert rammeplan skal utarbeides.
Saemiedigkie jïh Maahtoedepartemeente leah aarebi seamadamme vuertedh mieriesoejkesjem åarjel- jïh julevsaemien gïelese jarkoestidh, goske edtja orre staeriedamme mieriesoejkesjem darjodh.
d) Veilederen om overgang barnehage til skole (Fra eldst til yngst) er oversatt til nord- og sørsamisk.
d) Bïhkedæjja sertiestimmien bïjre maanagïerteste skuvlese (Båarasåbposte nööremassese) lea jarkoestamme noerhte- jïh åarjelsaemien gïelese.
Målet var også å få oversatt veilederen til lulesamisk i 2012, men det har ikke lyktes å få tak i oversetter.
Ulmie lij bïhkedimmiem aaj julevsaemien gïelese jarkoestidh 2012, men ij leah buektiehtamme jarkoestæjjam gaavnedh.
Nord- og sørsamiske versjoner av temaheftene er distribuert til aktuelle barnehager og kommuner og ligger tilgjengelig på Utdanningsdirektoratets og Sametingets nettsider.
Noerhte- jïh åarjelsaemien låhkoeh teematjaalegijstie leah sjyöhtehke maanagïertide jïh tjïeltide deallahtamme, jïh Ööhpehtimmiedirektovraaten jïh Saemiedigkien nedtesæjrojne gååvnesieh.