pere/sami_parallel huggingface dataset:
Ved oppstart av nytt barnehage- og skoleår bør det tilbys samiskkurs til foreldre og foresatte som har barn som får samiskundervisning.
Gosse orre maanagïerte- jïh skuvlejaepie aalka byöroe saemienkuvsjem eejhtegidie jïh åelide faalehtidh mej maanah mah saemienööhpehtimmiem åadtjoeh.
Det må også legges til rette for reell bruk av samisk i samfunnet i form av arenaer og møteplasser for barn, unge og foresatte.
Tjuara sjïehteladtedh guktie gåarede saemien siebriedahkesne nuhtjedh, goh areenah jïh gaavnedimmiesijjieh maanide, noeride jïh eejhtegidie.
De samiske språksentrene vil være veldig viktig i dette arbeidet.
Saemien gïelejarngh sijhtieh joekoen vihkeles årrodh daennie barkosne.
Spesielt foreldre uten morsmålskompetanse som velger opplæring i samiske språk for sine barn, behøver ekstra støtte for å sikre at barna får god språkprogresjon.
Joekoen eejhtegh mah eah saemien ietniengïeline utnieh, jïh mah saemien gïelelïerehtimmiem sijjen maanide veeljieh, lissie dåarjoem daarpesjieh juktie gorredidh maanah hijven gïeleevtiedimmiem åadtjoeh.
Innsatsområde Synliggjøring og samarbeid
Barkoesuerkie; Våajnoes darjodh jïh laavenjostoe
Synliggjøring av språk er symbol på tilhørighet, tilstedeværelse og anerkjennelse.
Gïelh våajnoes darjodh lea symbovle ektiedæmman, almetjh dajvesne årroeh jïh jååhkesjimmiem vadta.
Samiske språk og norsk språk er offisielle språk på norsk side av Sápmi.
Saemien gïelh jïh nöörjen gïele leah byögkeles gïelh Saepmien nöörjen bielesne.
Til tross for dette, er ikke samisk og norsk språk likeverdige og likestilte i dagens samfunn.
Jalhts numhtie, saemien jïh nöörjen gïelh eah leah seammavyörtegs jïh mïrrestallije gïelh daan beajjetje siebriedahkesne.
Det vil ha stor betydning for den samiske befolkningen, både de som har samisk som morsmål og de som ønsker å lære seg samiske språk, at samiske språk synes i samfunnet.
Sæjhta joekoen vihkeles årrodh saemien årroji gaavhtan, dovne dej mej saemien ietniengïeline jïh dah mah sijhtieh saemien lïeredh, saemien siebriedahkesne vååjnoe.
Det vil både løfte språkenes status, og gi den samiske befolkningen en følelse av annerkjennelse av sine språk og sin kultur.
Dïhte sæjhta gïeli statusem lutnjedh, jïh saemien årrojh sijhtieh damtedh sijjen gïelh jïh kultuvre leah jååhkesjamme.
Synliggjøring av språk er viktig for den enkelte, da språk er personlig og identitetsdannende og nært knyttet til følelser.
Gïelh våajnoes darjodh lea vihkeles fïereguhtese, dan åvteste gïele lea persovneles jïh identiteetem vadta jïh lea lïhke ektiedamme domtesidie.
Synliggjøring av språk skjer tydeligst gjennom skriftspråket.
Gïelh jeenjemes vååjnoe tjaelemegïelen tjïrrh.
Gjennom skilting, kunstneriske uttrykk, dokumenter, hjemmesider og teksting vil språket synliggjøres.
Tsïeglesjimmien tjïrrh, tjeahpoen tjïrrh, tjaatsegi, gåetiesæjroej jïh teekstadimmien tjïrrh gïele sæjhta våajnoes sjïdtedh.
Et synlig språk er et grunnleggende hjelpemiddel i språkopplæring samtidig som det gir språket verdi.
Våajnoes gïele lea akte vihkeles viehkievierhtie gïelelïerehtimmesne, seamma tïjjen goh aarvoem gïelese vadta.
Det er derfor viktig å legge forholdene til rette for økt bruk av skriftspråket.
Dan åvteste vihkeles sjïehteladtedh guktie tjaelemegïele vielie åtnasåvva.
Sametinget jobber blant annet med skilting på samiske språk.
Saemiedigkie gaskem jeatjah tsïeglesjimmine saemien gïeline barka.
Dette vil være med på å løfte språkets status og gjøre språket synlig i det offentlige rom.
Daate sæjhta meatan årrodh gïeli statusem lutnjedh jïh gïelem våajnoes darjodh byögkeles tjiehtjielinie.
Skilting har positive ringvirkninger og vil kunne bidra til at flere steder utvikler seg til flerkulturelle samfunn.
Tsïeglesjimmie positijve illedahkh bïjre jarkan vadta jïh sæjhta viehkiehtidh guktie jienebh sijjieh jienebekultuvrelle siebriedahkine sjidtieh.
Skilting av reinbeitedistrikter som krysser bilveier vil også bidra til økt synliggjøring av samiske språk samtidig som det vil bidra til bevissthet om samisk tilstedeværelse og kunnskap om samisk reindrift på norsk side av Sápmi.
Tsïeglesjimmie båatsoesïjtijste mah bïjlegeajnoej rastah juhtieh sæjhta aaj viehkiehtidh saemien gïelh vielie våajnoes sjidtieh, seamma tïjjen goh voerkesvoetem saemien baelien bïjre vadta, jïh daajroem saemien båatsoen bïjre Saepmien nöörjen bielesne.
I tilknytning til slik skilting vil det være nyttig å utarbeide applikasjoner som forteller både om reinbeitedistriktet, flyttveier, historie og også trafikkinformasjon ved reinflyttinger og tilfeller hvor det kan forekomme rein langs veier.
Lissine dagkeres tsïeglesjæmman sæjhta nuhteligs årrodh applikasjovnh darjodh mah dovne båatsoesïjten, juhtemegeajnoej, histovrijen jïh aaj valkesebïevnesi bïjre soptsestieh gosse bovtsigujmie juhtieminie jïh gosse sååjhtoe bovtsh leah geajnoej mietie.
Sametinget ønsker at det de neste årene skal legges vekt på skilting og synliggjøring av offentlige bygg, institusjoner og steder.
Saemiedigkie sæjhta tsïeglesjimmiem prioriteradidh byögkeles gåetine, institusjovnine jïh sijjine båetiji jaepiej.
Samiske skilt i det offentlige rom løfter språkets status og verdi, samtidig som skiltene viser samisk tilstedeværelse og historie i områdene.
Saemien tsïeglh byögkeles tjiehtjielisnie gïelen statusem jïh aarvoem lutnjieh, seamma tïjjen goh tsïeglh saemiej baeliem jïh histovrijem dajvine vuesiehtieh.
Media og litteratur spiller en viktig rolle i samfunnet, og har et stort ansvar for å synliggjøre samiske språk og fremme god språkbruk.
Meedija jïh lidteratuvre leah vihkeles siebriedahkesne, jïh stoerre dïedtem utnieh saemien våajnoes darjodh jïh hijven gïeleåtnoem eevtjedh.
Gjennom media får vi både informasjon og underholdning.
Meedijan tjïrrh dovne bïevnesh jïh sjollehtimmiem åadtjobe.
Samisk medietilbud omhandler både tilbud på samiske språk og innhold om samiske forhold, og spiller en viktig rolle i vår identitetsbygging.
Saemien meedijafaalenasse lea dovne faalenasse saemien gïeline jïh sisvege saemien tsiehkiej bïjre, jïh vihkeles råållam åtna mijjen identiteetebigkemisnie.
Media er i rask endring, slik som samfunnet for øvrig.
Meedija lea varke jarkelimmesne, goh abpe siebriedahke.
Bosettingsmønstret er i endring, og en større del av den samiske befolkningen vokser opp utenfor de tradisjonelle samiske områdene.
Årromemöönstere lea jarkelimmesne jïh akte stuerebe bielie saemien årroejijstie byjjene dej aerpievuekien saemien dajvi ålkoli.
Dette har betydning for utviklingen av samiske språk, og skaper et økt behov for gode samiske medietilbud.
Daate evtiedimmiem saemien gïelijste tsavtsa, jïh enn daerpiesåbpoe sjædta saemien meedijafaalenassigujmie.
I mange områder er språket i en vitaliseringsprosess.
Gelline dajvine gïele lea jieliehtimmieprosessesne.
Samisk medietilbud for den samiske befolkningen må gjenspeile dette, og være en bidragsyter til å styrke og utvikle språkene.
Saemien meedijafaalenassh saemien årroejidie tjuerieh dam vuesiehtidh, jïh dåarjoehtæjjine årrodh gïelide nænnoestidh jïh evtiedidh.
Oppbygging av robuste språkmiljø innebærer å samle kompetanse og bygge opp solide institusjoner som ivaretar ulike samfunnsfunksjoner som ikke er ivaretatt i dag.
Nænnoes gïelebyjresh tseegkedh sæjhta jiehtedh maahtoem tjöönghkedh jïh nænnoes institusjovnh tseegkedh mah ovmessie siebriedahkefunksjovnh gorredieh, mah eah leah gorresovveme daelie.
Dette vil være viktig i arbeidet for å synliggjøre samiske språk og styrke og utvikle de samiske språkene i de ulike språkområdene.
Daate sæjhta vihkeles årrodh juktie saemien gïelh våajnoes darjodh, jïh saemien gïelh nænnoestidh jïh evtiedidh dejnie ovmessie gïeledajvine.
I denne sammenheng vil Sametinget se på mulige løsninger for oppbygging av sør- og lulesamiske mediemiljø.
Daennie ektiedimmesne Saemiedigkie sæjhta ovmessie vuekieh vuartasjidh juktie åarjel- jïh julevsaemien meedijabyjresem tseegkedh.
Dette for å skape større mediemiljø, bidra til å styrke språkmiljøene, og gi økt medietilbud på sør- og lulesamisk.
Daate dorjesåvva juktie stuerebe meedijabyjresem sjugniedidh, gïelebyjresidie nænnoestidh jïh lissiehtamme meedijafaalenassem vedtedh åarjel- jïh julevsaemien gïelesne.
Vi vet at medietilbudet på sørsamisk er lite, og et av Sametingets store satsninger er nettopp styrking av sørsamiskspråklig medietilbud, blant annet med rekruttering av sørsamisktalende journalister.
Daejrebe meedijafaalenasse åarjelsaemien gïelesne lea onne, jïh akte dejstie Saemiedigkien stoerre barkojste lea raaktan åarjelsaemien meedijafaalenassem nænnoestidh, gaskem jeatjah journalisth dåårrehtidh mah åarjelsaemien soptsestieh.
Innsatsområde Kompetanseheving og rekruttering
Barkoesuerkie Maahtoelutnjeme jïh dåårrehtimmie
Som vi allerede vet, så står det samiske samfunnet ovenfor store utfordringer når det gjelder rekruttering av samiskspråklige ansatte som behersker samiske språk, spesielt lule- og sørsamisk.
Goh mijjieh joe daejrebe, saemien siebriedahke stoerre haestemi uvte tjåådtje juktie barkijh dåårrehtidh mah saemien gïelh haalvoeh, joekoen julev- jïh åarjelsaemien.
Det er stor mangel på utdannede fagpersonell med kompetanse i samiske språk og samisk kultur innenfor de ulike samfunnsområdene.
Vaenie ööhpehtamme faagebarkijh mej maahtoe saemien gïelesne jïh kultuvresne dej ovmessie siebriedahkesuerkiej sisnjeli.
Dette gjelder over hele landet, og merkes spesielt innenfor opplæring og helse.
Numhtie abpe laantese, jïh lea joekoen damtemes lïerehtimmien jïh healsoen sisnjeli.
Mangel på språkkompetanse er en stor utfordring på alle samfunnsområder.
Faatoes gïelemaahtoe akte stoerre haesteme gaajhkine siebriedahkesuerkine.
Særlig innenfor opplæringssektoren, helsesektoren, rettsvesen og kirken har dette vært en av de største utfordringene i arbeidet for styrking og utvikling av samiske språk.
Joekoen lïerehtimmiesuerkien, healsoesuerkien, reaktasuerkien jïh gærhkoen sisnjeli daate akte dejstie stööremes haestiemijstie orreme juktie saemien nænnoestidh jïh evtiedidh.
Behovet for samiskspråklig kompetanse er ikke bare stort innenfor den offentlige og kommunale tjenesteytingen, men også innenfor sosiale og kulturelle tilbud i samfunnet.
Ij leah ajve stoerre daerpiesvoete saemiengïeleldh maahtose byögkeles jïh tjïelten dïenesji sisnjeli, men aaj siebriedahken sosijaale jïh kultuvrelle faalenassi sisnjeli.
Media, litteratur og kommunikasjon er områder hvor det kreves samiskspråklig kompetanse for å utvikle samiskspråklige tilbud.
Meedija, lidteratuvre jïh kommunikasjovne leah suerkieh gusnie saemiengïeleldh maahtoe lea daerpies juktie saemiengïeleldh faalenassh evtiedidh.
En helhetlig satsning på rekruttering av samiskspråklig personell, og tilbud om opplæring i samisk for studenter og fagpersonell vil være helt nødvendig for å dekke fremtidige behov i samfunnet.
Akte ållesth dåårrehtimmiebarkoe saemiengïeleldh barkijijstie, jïh faalenasse lïerehtimmien bïjre saemien gïelesne studeentide jïh faagebarkijidie sæjhta eevre daerpies årrodh juktie båetijen aejkien daerpiesvoeth siebriedahkesne gorredidh.
En grunn til manglende bruk av samiske språk i forvaltningen er mangelen på samisk fagterminologi og trening i å bruke samiske språk i sitt arbeid.
Akte fåantoe man åvteste saemien ij reeremisnie åtnasovvh lea saemien faageterminologije fååtese jïh almetjh eah haarjanimmiem utnieh saemien nuhtjedh sijjen barkosne.
Det innebærer at utdanningsinstitusjoner må ta større ansvar når det gjelder utdanning av samisktalende studenter.
Daate sæjhta jiehtedh ööhpehtimmieinstitusjovnh tjuerieh stuerebe dïedtem vaeltedh gosse lea ööhpehtimmien bïjre saamastallije studeentijste.
Studentene må få mulighet til å lære samisk fagterminologi slik at de blir i stand til å bruke samisk i sitt virke etter endt utdanning.
Studeenth tjuerieh nuepiem åadtjodh saemien faageterminologijem lïeredh guktie dah buektiehtieh saemien nuhtjedh sijjen barkosne ööhpehtimmien mænngan.
Det er nødvendig at samiskspråklige rekrutteres til ulike yrker, for slik å sikre språkkompetanse på de ulike samfunnsområdene.
Daerpies saemiengïeleldh almetjh ovmessie barkojde dåårrehtidh juktie gïelemaahtoem dejnie ovmessie siebriedahkesuerkine gorredidh.
Gïelelutnjeme vil omfatte økt kompetanse i samiske språk og samisk kultur innenfor alle samfunnsområder, rekruttering av ungdom til opplæring i samiske språk, og rekruttering av samiskspråklige til ulike fagutdanninger.
Gïelelutnjeme sæjhta årrodh dovne lissiehtamme maahtoe saemien gïeline jïh saemien kultuvresne gaajhki siebriedahkesuerkiej sisnjeli, noerh dåårrehtidh mah lïerehtimmiem saemien gïeline vaeltieh, jïh saamastallije almetjh ovmessie faageööhpehtimmide dåårrehtidh.
Det vil være viktig at det igangsettes rekrutterings- og kompetansehevingstiltak.
Sæjhta vihkeles årrodh råajvarimmiejgujmie nïerhkedh dåårrehtimmien jïh maahtoelutnjemen gaavhtan.
Samtidig vil Sametinget vektlegge at også utdanningsinstitusjoner, næringslivet og fagmiljø har et ansvar for å sikre samisk språk- og kulturkompetanse i samfunnet.
Seamma tïjjen Saemiedigkie sæjhta tjïertestidh aaj ööhpehtimmieinstitusjovnh, jieleme jïh faagebyjresh dïedtem utnieh saemien gïele- jïh kultuvremaahtoem siebriedahkesne gorredidh.
Sametinget vil være pådriver for at det etableres et godt samarbeid mellom ulike aktører hvor formålet er en aktiv rekruttering og en systematisk kompetanseheving i samfunnet.
Saemiedigkie sæjhta tsevtsiehtæjjine årrodh ihke hijven laavenjostoe tseegkesåvva ovmessie aktööri gaskem, gusnie aajkoe lea eadtjohke dåårrehtimmie jïh systematihkeles maahtoelutnjeme siebriedahkesne.
Rekruttering er noe Sametinget i høyeste grad satser på i sørsamisk område, siden vi er klar over økt rekrutteringsbehov.
Dåårrehtimmie lea naakede man åvteste Saemiedigkie tjarke barka åarjelsaemien dajvesne, juktie daejrebe dåårrehtimmiedaerpiesvoete læssene.
Sametinget vil også utvikle rekrutteringsstrategier og vil jobbe hardt med å få ulike departement på banen for å satse samfunnsvis.
Saemiedigkie sæjhta aaj dåårrehtimmiestrategijh evtiedidh jïh sæjhta tjarke barkedh joekehts departemeenth skreejrehtidh baanese båetedh juktie siebriedahkelaaketje barkedh.
Det er avgjørende at alle tar ansvar for å rette opp på situasjonen.
Eevre daerpies gaajhkesh dovnesh dïedtem vaeltieh tsiehkiem staeriedidh.
Vi ønsker også å sette i gang en større rekrutteringskampanje, slik at vi på sikt kan dekke en større del av rekrutteringsbehovet.
Sïjhtebe aaj stuerebe dåårrehtimmiekampanjine nïerhkedh, guktie maehtebe stuerebe bieliem dåårrehtimmiedaerpiesvoeteste dåastodh tïjjen åvtese.
Videre vil det være nyttig for private og offentlige aktører og institusjoner å foreta en kartlegging av samiskspråklig kompetanse innenfor egen sektor, for slik til enhver tid kunne utarbeide en rekrutteringsplan for egen institusjon.
Sæjhta aaj nuhteligs årrodh privaate jïh byögkeles aktööride jïh institusjovnide dam saemiengïeleldh maahtoem goerehtalledh jïjtsh suerkien sisnjelen, guktie iktegisth maehtieh dåårrehtimmiesoejkesjem jïjtsh institusjovnese hammoedidh.
Sametinget vil også oppfordre private og offentlige aktører om å vurdere å tilby studiehjemler eller lønn under utdanning for å sikre nødvendig samiskspråklig kompetanse til sin arbeidsplass eller institusjon.
Saemiedigkie sæjhta aaj haestedh privaate jïh byögkeles aktöörh studijehjemler vuarjasjidh jallh baalhkam ööhpehtimmesne faalehtidh juktie daerpies saemiengïeleldh maahtoem gorredidh sijjen barkoesæjjan jallh institusjovnese.
De som allerede er i jobb må også ha muligheten til å ta opplæring i samiske språk som er tilpasset fagfeltet/yrket sitt.
Dah mah joe leah barkosne tjuerieh aaj nuepiem utnedh lïerehtimmiem vaeltedh saemien gïelesne mij lea sjïehtedamme dej faagesuarkan/barkose.
Det vil gi trygghet i bruk av samisk innenfor sitt fagfelt.
Daate sæjhta jearsoesvoetem vedtedh saemien nuhtjedh sijjen faagesuerkien sisnjelen.
Derfor vil Sametinget at det utvikles videreutdanning i samisk, tilpasset ulike fagfelt/yrker.
Dan åvteste Saemiedigkie sæjhta jåarhkeööhpehtimmiem saemiengïelesne evtiedidh, mij lea ovmessie faagesuerkide/barkojde sjïehtedamme.
For eksempel må det opprettes relevante tilbud på etter- og videreutdanning til ansatte i forvaltning.
Vuesiehtimmien gaavhtan tjuara sjiehteles faalenassh minngie- jïh jåarhkeööhpehtimmesne tseegkedh barkijidie reeremisnie.
Sametinget ønsker at utdanningen kan gjennomføres på høgskole/universitet, men også elektronisk.
Saemiedigkie sæjhta ööhpehtimmie maahta jïlleskuvlesne/universiteetesne vaaltasovvedh, men aaj elektrovneles.
For å bruke samiske språk innenfor alle forvaltningsnivåer i samfunnet er det behov for utvikling av et godt fagspråk.
Juktie saemien nuhtjedh gaajhki reeremedaltesi sisnjeli siebriedahkesne lea daerpies hijven faagegïelem evtiedidh.
Dette gjelder særlig innenfor helse- og justissektoren.
Joekoen healsoe- jïh justijsesuerkien sisnjelen.
I arbeidet for å utvikle godt fagspråk er det behov for terminologiutvikling.
Juktie hijven faagegïelem evtiedidh lea daerpies terminologijem evtiedidh.
Det er stor mangel på helsefaglige termer og terminologi innenfor justissektoren i sør- og lulesamisk.
Gellie healsoefaageles teermh jïh terminologije justijsesuerkesne fååtesieh åarjel- jïh julevsaemien gïelesne.
Satsning på terminologiutvikling og utvikling av godt fag- og forvaltningsspråk vil være avgjørende for muligheten til bruk av samiske språk innenfor de ulike samfunnsområdene.
Terminologijem jïh hijven faage- jïh reeremegïelem evtiedidh lea eevre daerpies jis edtja nuepie årrodh saemien nuhtjedh dej ovmessie siebriedahkesuerkiej sisnjeli.
Sametinget er blant annet enige med justisdepartementet om en vektlegging, og snarlig oppstart, av utarbeidelse av juridisk terminologi på sørsamisk.
Saemiedigkie gaskem jeatjah justijsedepartemeentine seamadamme man vihkeles lea juridihkeles terminologijem åarjelsaemien gïelesne evtiedidh, jïh dejnie varke aelkedh.
Samisk språkuke
Gïelevåhkoe
Til slutt må jeg nevne Samisk språkuke, som er et av tiltakene i Gïelelutnjeme og som også er Sametingets hovedmarkering av FNs internasjonale år for urfolksspråk.
Minngemosth tjoerem Gïelevåhkoem neebnedh, mij lea akte dejstie råajvarimmijste Gïelelutnjemisnie, jïh aaj Saemiedigkien åejviemïerhkesjimmie EN:n gaskenasjonaale jaepeste aalkoealmetjegïelide.
Samisk språkuke er en felles dugnad for å synliggjøre og øke kunnskapen om de samiske språkene.
Gïelevåhkoe akte ektie barkoe juktie saemien gïelh våajnoes darjodh, jïh daajroem gïeli bïjre lissiehtidh.
Sametinget har vært i kontakt med flere store aktører for å invitere dem til å delta på språkuka.
Saemiedigkie lea jienebi stoerre aktöörigujmie gaskesadteme juktie dejtie bööredidh meatan årrodh gïelevåhkosne.
Det er en økende bevissthet blant samer om språk og språkvalg, og flere og flere velger å delta på kurs for å gjenerobre språket som generasjoner før dem mistet.
Akte sjïdtije voerkesvoete saemiej gaskem gïelen jïh gïeleveeljemen bïjre, jïh ahkedh jienebh almetjh veeljieh meatan årrodh kuvsjine juktie gïelem bååstede vaeltedh maam boelvh dej åvtelen leah dasseme.
I arbeidet for å synliggjøre og utvikle de samiske språkene vil samarbeid med ulike aktører være avgjørende.
Gosse saemien gïelh våajnoes darjoeminie jïh dejtie evtedeminie, dellie joekoen vihkeles ovmessie aktöörigujmie laavenjostedh.
Sametinget vil ikke alene kunne gi de samiske språkene et solid løft uten at både private og offentlige aktører er med på laget.
Saemiedigkie ij oktegh buektehth saemien bæjjese lutnjedh jis dovne privaate jïh byögkeles aktöörh eah leah meatan dennie barkosne.
Vi ønsker et helhetlig språkløft i samfunnet, og er avhengige av at både kommunal og offentlig forvaltning, næringslivet, private og offentlige aktører og deg som privatperson tar et større ansvar for å synliggjøre og bruke de samiske språkene.
Mijjieh ållesth gïelelutnjemem siebriedahkesne sïjhtebe, jïh daerpies dovne tjïelten jïh byögkeles reereme, jieleme, privaate jïh byögkeles aktöörh jïh datne goh privaate almetje stuerebe dïedtem vaeltieh saemien våajnoes darjodh jïh saemien nuhtjedh.
Vi vil bruke ressurser på å oppfordre, motivere og være pådrivere for at alle blir med på å skape rom for de samiske språkene i samfunnet.
Sïjhtebe vierhtieh nuhtjedh haestedh, skreejrehtidh jïh tsevtsiehtæjjine årrodh guktie gaajhkesh meatan sjidtieh sijjiem vedtieh saemien gïelide siebriedahkesne.
Jeg håper at dere også vil være med å bidra til at språkuka blir det språkløftet samiske språk trenger.
Mov håhkoe lea dijjieh aaj sïjhtede viehkiehtidh guktie gïelevåhkoe daate gïelelutnjeme sjædta maam saemien gïelh daarpesjieh.
Vi håper også at språkuka vil være en brobygger mellom samisk og norsk kultur, og således styrke en bevissthet om at de samiske språkene og norsk språk er likeverdige i samfunnet.
Mijjen aaj håhkoe gïelevåhkoe sæjhta pruvviem bigkedh saemien jïh nöörjen kultuvren gaskem, jïh naemhtie buerebelaakan vuerkiehtidh saemien gïelh jïh nöörjen gïele leah seammavyörtegs gïelh siebriedahkesne.
Dere kan se mer om språkuka på sametingets nettside eller søke etter Giellavahkko på facebook.
Maehtede vielie gïelevåhkoen bïjre vuejnedh saemiedigkien gåetiesæjrosne jallh Gïelevåhkoem ohtsedidh facebookesne.
Takk for meg
Gæjhtoe mov åvteste
Tjenester / Bibliotek / Forsiden - Sametinget
Dïenesjh / Gærjagåetie / Saemiedigkie - Sametinget
Sametinget skal styrke samenes politiske stilling og fremme samenes interesser i Norge, samt jobbe for å legge forholdene til rette for at samene kan sikre og utvikle sitt språk, sin kultur og sitt samfunnsliv.
Jis edtja dongkedh jallh löönedh Saemiedigkien gærjagåeteste tjoerh tjaalasovveme löönijinie årrodh gærjagåetesne. Gaajhkesh mah leah tjaalasovveme goh årroje Nöörjesne maehtieh löönemekåarhtem mijjeste åadtjodh.
For å reservere eller låne fra Sametingets bibliotek må du være registrert som låner ved biblioteket.
Jis edtja dongkedh jallh löönedh Saemiedigkien gærjagåeteste tjoerh tjaalasovveme löönijinie årrodh gærjagåetesne.
Alle som er registrert bosatt i Norge kan få lånekort fra oss.
Gaajhkesh mah leah tjaalasovveme goh årroje Nöörjesne maehtieh löönemekåarhtem mijjeste åadtjodh.
Ved opprettelse av lånekort, registreres navn, adresse, fødselsdato og personnummer.
Gosse löönemekåarhtem darjoeh, dellie dov nomme, påastesijjie, reakedsbiejjie jïh persovnenommere tjaalasuvvieh.
Biblioteketkortet ditt er personlig og brukes sammen med PIN-kode.
Dov gærjagåetiekåarhte lea persovneles jïh PIN-kodine ektine åtnasåvva.
Dette kortet kan også brukes ved andre bibliotek i Norge.
Maahta daam kåarhtem aaj jeatjah gærjagåetine Nöörjesne nuhtjedh.
Felles lånekort Alle barn kan få lånekort, men personer under 15 år må ha skriftlig tillatelse fra foreldre eller foresatte.
Gaajhkh maanah maehtieh löönemekåarhtem åadtjodh, men almetjh nuelelen 15 jaepieh tjuerieh tjaaleldh luhpiem utnedh eejhtegijstie jallh dejstie mah eejhtegi åvteste.
Fra fylte 15 år kan du lage bibliotekkort selv
Gosse 15 jaepieh illeme maahtah gærjagåetiekåarhtem jïjtje darjodh.
Hvis du ikke ønsker Felles lånekort, kan du reservere deg mot at adresseopplysningene dine blir lagret i det sentrale lånerregisteret.
Jis ih Tjåenghkies löönemekåarhtem sïjhth, tjoerh saarnodh datne ih sïjhth dov adressebïevnesh vöörhkesuvvieh dennie åejvielöönemeregisterisnie.
Gi beskjed i skranken, og du vil få et lånekort som bare kan brukes lokalt i biblioteket.
Soptsesth dam dåastovesijjesne jïh datne sïjhth löönemekåarhtem åadtjodh maam ajve maahtah nuhtjedh daennie gærjagåetesne.
Slik fornyer du dine lån
Naemhtie datne dov löönemem orresth
Trykk Logg på
Diedtieh Logg på
Velg tilhørighet BIBSYS
Veeljh BIBSYS
Skriv inn ditt lånenummer og passord
Tjaelieh dov löönemenommerem jïh tjeakoesbaakoem
Klikk på ”Min konto”
Diedtieh ”Min konto”
For å fornye lån, klikk i boksen ved siden av tittelen eller klikk forny alt.
Juktie löönemem orrestidh, diedtieh burhtjesne tihtelen baalte jallh diedtieh Forny alt.
Under status kan du se om du kan forny eller ei.
Statusen nuelesne maahtah vuejnedh mejtie maahtah orrestidh jallh ij.
Du kan fornye bøkene dine selv inntil 10 ganger.
Datne maahtah dov gærjide jïjtje orrestidh 10 aejkieh.
Dersom boken er fornyet 10 ganger, eller det er venteliste på boken, vil du ikke få opp lenke med Forny.
Dastegh gærja lea orrestamme 10 aejkieh, jallh naaken gærjam vuertieminie, ih sïjhth svaalhtesem åadtjodh gusnie tjåådtje Forny.
Min side/Hvordan lage passord
Mov sæjroe/Guktie tjeakoesbaakoem darjodh
Du logger på ved å klikke på «Logg på» øverst i høyre hjørne.
Datne tjaangh viehkine diedtedh ”Logg på” bijjielisnie åelkies roenesne.
Sametingets bibliotek står ikke i nedtrekksmenyen på påloggingssiden.
Saemiedigkien gærjagåetie ij leah akte dejstie veeljemijstie tjaangemesæjrosne.
Du må velge BIBSYS som institusjon.
Datne tjoerh BIBSYS veeljedh goh institusjovne.
Du må da logge inn med din låntagerID og BIBSYS-passord.
Dellie tjoerh tjaangedh dov löönije-ID:ine jïh BIBSYS-tjeakoesbaakojne.
Hvis du ikke har passord kan det bestilles på denne siden.
Jis ih tjeakoesbaakoem utnieh maahtah dam daennie sæjrosne dongkedh.
Hvordan lage passord:
Guktie tjeakoesbaakoem darjodh:
På førstesida: Klikk ”Logg på” helt til høyre.
Voestes sæjrosne: Diedtieh ”Logg på” åelkiesbielesne.
Velg tilhørighet BIBSYS (Sámedikki girjerádju/Sametingets bibliotek står ikke her)
Veeljh BIBSYS (Saemiedigkien gærjagåetie ij leah daesnie)
Klikk på ”Glemt brukernavn og passord”
Diedtieh ”Glemt brukernavn og passord”
Klikk på ”Bytt passord”
Diedtieh ”Bytt passord”
Klikk på Glemt/Hent passord.
Diedtieh Glemt/Hent passord.
Skriv inn ditt lånenummer (finnes på lånekortet).
Tjaelieh dov löönemenommerem (löönemekåarhtesne tjåådtje).
Nytt passord blir sendt til din e-post.
Orre tjeakoesbaakoe seedtesåvva dov e-påastese.
Bokpakke utlån
Gærjapaahkh lååjkedæmman
Sametingets bibliotek låner ut bokpakker (depot) til bibliotek.
Saemiedigkien gærjagåetie gærjapaahkh (depot) gærjagåetide lååjkede.
Alle bibliotek kan låne bokpakker hos oss.
Gaajhkh gærjagåetieh maehtieh gærjapaahkh mijjen luvnie löönedh.
Vi har en stor samling av både faglitteratur og skjønnlitteratur for barn og voksne, på de ulike samiske språkene.
Mijjen akte stoerre våarhkoe dovne faagelidteratuvreste jïh tjiehpieslidteratuvreste maanide jïh geerve almetjidie, dejnie joekehts saemien gïeline.
I tillegg låner vi ut DVDer, CDer og lydbøker.
Lissine lååjkedibie DVD, CD jïh tjoejegærjah.
Utvalget settes sammen etter lånerens/bibliotekets ønsker.
Mijjieh gaajhkem tjåanghkan bïejebe löönijen/gærjagåetien vaajtelassen mietie.
Langtidslån er mulig.
Gåarede guhkies boelhkem löönedh.
6. februar er samenes nasjonaldag.
Goevten 6.b.lea saemiej åålmegebiejjie.
Til denne dagen kan vi lage bokpakker til bibliotek, skoler og barnehager.
Daan beajjan maehtebe gærjapaahkh darjodh gærjagåetide, skuvlide jïh maanagïertide.
Utlån til skoler og barnehager går via nærmeste folkebibliotek.
Mijjieh lååjkedibie skuvlide jïh maanagïertide lïhkemes almetjegærjagåetien baaktoe.
Vi har en stor CD samling med joik og samisk musikk.
Mijjen akte stoerre CD-våarhkoe joejkigujmie jïh saemien musihkine.
I magasinet har vi også VHS filmer og musikk kassetter til utlån.
Magasijnesne aaj VHS-filmh jïh musihkekasedth mejtie gåarede löönedh.
Det finnes dessverre få filmer som er tilpasset barn.
Gaatesjen dle vaenie filmh mah leah maanide sjïehtedamme.
Unntaket er filmene som er til utlån gjennom NORWACO avtale ved vår avdeling i Kautokeino.
Bielelen doh filmh mejtie lååjkedibie NORWACO-latjkoen tjïrrh mijjen goevtesisnie Guovdageaidnusne.
Disse filmene lånes bare ut til barnehager og skoler i kommuner som er medlem av NORWACO.
Daejtie filmide ajve maanagïertide jïh skuvlide lååjkedibie mah leah tjïeltine mah leah NORWACO-lïhtsegh.
Ta kontakt med oss.
Govlesadth mijjine.
E-post: sambib@samediggi.no, Tlf: 78 47 40 00.
E-påaste: sambib@samediggi.no, Tell: 78 47 40 00
Tørrfisk på rotskjært fisk / Marine næringer / Næringer / Forsiden - Sametinget
Annje dorjemasse gejhkiegueleste loedtehkistie / Marijne jielemh / Jielemh / Saemiedigkie - Sametinget
Tørrfisk på rotskjært fisk 03. februar 2014
Annje dorjemasse gejhkiegueleste loedtehkistie
Sametingsrådet ønsker å styrke fjordfiskernes mulighet for rotskjæring av fisk og selvproduksjon av tørrfisk.
Saemiedigkieraerie sæjhta fjovlegööliji nuepiem nænnoestehtedh loedtehkh darjodh jïh jïjtje gejhkieguelieh darjodh.
– Vi arbeider nå sammen med Mattilsynet slik at inntektsmulighetene av fritt fiske for fjordfiskerne kan økes, sier sametingsråd Silje Karine Muotka.
– Daelie Beapmoevaaksjoeminie ektine barkebe guktie fjovlegööliji baalhkanuepieh maehtieh læssanidh frijje göölemistie, saemiedigkieraerie Silje Karine Muotka jeahta.
Mattilsynets skjerpede hygienekrav har medført vanskeligheter for mange fiskere til selvproduksjon av tørrfisk med rotskjært fisk.
Beapmoevaaksjomen striengkiesåbpoe krïevenassi gaavhtan raajnesvoeten bïjre jaepeste 2013, dle gellie göölijh dåeriesmoerh åådtjeme gejhkieguelieh jïjtje darjodh loedtehkijstie.
Metoden er særlig viktig mot slutten av hengingssesongen og mildere vær.
Daate vuekie lea joekoen vihkeles gævnjasjimmieboelhken minngiegietjesne jïh liemkede vearaldisnie.
Økt mulighet for konservering (tørking) gir mulighet for økt inntjening ved omsetningsproblemer i ferskfisk-markedet.
Stuerebe nuepieh gajhkesjæmman nuepieh vadtah lissiehtamme dïenesth åadtjodh gosse dåeriesmoerh doekeminie fïerskegueliemaarkedisnie.
– Det er nå stor tilgang på fisk i markedet.
– Daelie jïjnjh guelieh maarkedesne.
Det er godt og fritt fiske, og det har medført vanskelige mottaksforhold.
Daelie hijven jïh frijje gööleme, jïh dan åvteste gïerve sjïdteme guelide dåastodh.
I denne situasjonen er vi innstilt på å se på alle avsettingsmuligheter for fiskerne og fangstene.
Gosse naemhtie dle sïjhtebe gaajhkide doekemenuepide göölijidie jïh gueliebivtiemijstie.
Økt mulighet for selvproduksjon av tørrfisk kan bidra til økt lønnsomhet, sier sametingsrådet Silje Karine Muotka.
Lissiehtamme nuepieh jïjtje gejhkieguelieh darjodh, saemiedigkieraerie Silje Karine Muotka jeahta.
Sametinget og Mattilsynet skal neste uke møtes for å drøfte mulighetene innenfor det nye regelverket for hygiene fra 2013.
Saemiedigkie jïh Beapmoevaaksjome edtjieh mubpien våhkoen gaavnesjidh juktie nuepide digkiedidh dej orre raajnesvoetenjoelkedassi sisnjeli jaepeste 2013.
Ett av temaene er økt mulighet for selvproduksjon av tørrfisk basert på såkalt rotskjært fisk.
Akte dejstie aamhtesijstie lea lissiehtamme nuepieh jïjtje gejhkieguelieh darjodh loedtehkijstie.
Dette er en tradisjonell konserveringsmetode som i lange tider har vært brukt for å bearbeide fisken før henging.
Daate akte aerpievuekien konserveradimmievuekie maam guhkiem nuhtjeme gævnjasjimen åvtelen.
Rotskjæring bidrar til bedre tørk og økt kvalitet på tørrfisk.
Loedtehkh buerebe gajhkemem jïh lissiehtamme kvaliteetem vadta gejhkieguelide.
– Både næringen og Mattilsynet er opptatt av best mulig hygiene og kvalitet på produktet.
– Dovne jieleme jïh Beapmoevaaksjome sijhtieh dam bööremes raajnesvoetem jïh kvaliteetem utnedh dorjesisnie.
Men det er allikevel et paradoks at en metode som åpenbart gir økt kvalitet på tørrfisk og bedre inntektsgrunnlag for fiskeren nå er umuliggjort med nye hygieneregler, understreker Muotka.
Men læjhkan akte paradokse akte vuekie mij tjïelkelaakan buerebe kvaliteetem gejhkiegualan vadta, jïh buerebe baalhkavåarome göölijasse, ij gåaredh nuhtjedh daelie dej orre raajnesvoetenjoelkedassi gaavhtan, Muotka tjïerteste.
Kontakt Sametingsråd Silje Karine Muotka, tel. +47 984 87 576 Seniorrådgiver Inge Arne Eriksen, tel. +47 915 20 202
Govlehtallije Saemiedigkieraerie Silje Karine Muotka, tel. +47 984 87 576 Inge Arne Eriksen, tel. +47 915 20 202
Tittel: FNs internasjonale språkår 2008. Hvordan er språksituasjonen?
Tittel: EN-n gaskanaasjovnen gïelejaepie 2008. Guktie lea gïeletsiehkie?
Er det mulig å måle en språksituasjon?
Gåerede gïeletsiehkiem mööledh?
Hvor mange samer bor det i Norge, og hvor stor del av dem kan samisk?
Man gellie saemieh Nöörjesne årroeh, jih man gellie dejstie maehtieh saemien-gïelem?
Torkel Rasmussen, Dr.gr stipendiat språksosiologi, gir en vurdering av dagens språksituasjon i sin artikel, og av den grunn gir han også en forklaring på hvordan man kan bedømme situasjonen for et språk.
Torkel Rasmussen, dåakteregraden stipeendiate gïelesosijologijesne, daan beajjetje gïeletsiehkiem goerehtalle sov tjaalegisnie. Dihte tjïelkeste guktie gïeletsiehkiem maahta gïehtjedidh.
I folge Torkel Rasmussen så kan ikke 75 prosent av samene samisk, mens 25 prosent kan språket.
Torkel Rasmussen jeahta 75 proseenth saemijste eah maehtieh saemiestidh, mohte 25 proseenth gïelem maehtieh.
Språket er likevel i daglig bruk selv om det også viser andre tegn som vanligvis oppfattes som typisk for et språkskifte.
Gïele hov fïerhten biejjien sopstesåvva mohte gååvnesieh jeatjah vähtah mejtie pruvkieh vååjnedh goh gïelem lea låtnoeminie.
Dette er tegn som at en del samiskspråklige ikke bruker språket daglig, blant de sørsamiskspråklige er dette tallet over 80 prosent.
V.g. almetjh eah saemesth fïerhten biejjien, dihte låhkoe lea bijjelen 80 proseenth dej luvnie gieh maehtieh sopstestidh åarjelsaemien-gïelem.
Et godt merke er iallefall det faktum at en god del barn og unge kan samisk, og at andre lærer det på skolen og i barnehagen.
Hijven vähta stoere stuhtje maanijste jih noerijste maahta saemien-gïelem, jih jeatjebh saemien-gïelem lïerieh skuvline jih maanagiertine.
Men undersøkelsen bringer også en advarsel i dette henseende.
Goerehtalleme aaj dåeriesmoerem vuesehte gïelem dïehre.
2/3 av de samiskspråklige foreldrene har samiskspråklige barn.
2/3 eehtjegijstie gieh maehtieh saemien-gïelem leah leereme saemien-gïelem maanide.
Dette antallet har ikke økt i forhold til forrige generasjon.
Ij dihte låhkoe leah stuerebe sjïdtjeme övteben boelven muhteste.
Fortsatt kan ikke barn av 1/3 av dagens samiskspråklige foreldre samisk.
1/3 daan beajjetje eehtegijstie gieh maehtie saemie-gïelem eah leah leereme saemie-gïelem maanide.
Det er skrevet mye og diskutert enda mer om hvor mange samer det er i Norge og totalt.
Jïjnje lea tjaalasovvme jih jienebe lea dïjveldovveme daan bïjre man gellie saemieh gååvnesieh Nöörjesne.
Vanligvis blir antallet oppgitt til å være mellom 30 000 og 60 000. Torkels påstand er at dette tallet er altfor lavt.
Pråvka jiehtedh daam låhkoem lea 30 000 jih 60 000 gaskemsh. Torkelen vuajnoen mietie dihte låhkoe lea ååpsem onne.
I folge Torkel er det riktige tallet er cirka 100 000 for Norges del.
Riektes låhkoe lea medtie 100 000 saemieh Nöörjesne jeahta Torkelen.
Hvor mange snakker da samisk?
Man jïjnjesh sopstestieh saemien-gïelem?
I folge samisk språkråds undersøkelse som Torkel bruker i sin undersøkelse er det slik.
Saemien gïeleraerien goerehtallemisnie, maam Torkel åtna, maahta lohkedh:
De forskerene som undersøker situasjon for et minoritetsspråk sier gjerne at de forsker på språkgruppens etnolingvistiske vitalitet.
Dah dotkijh mah gïehtjedieh unnebelåhkoegïelen tsiehkem pruvkieh jiehtedh dah gïehtjedieh gïeledåehkien etnolingvistigijen vitaliteetem.
En kan komme fram til språkets vitalitet ved å undersøke forskjellige faktorer, og Torkel nevner bare noen av dem.
Maahta gïelen vitaliteetem vujnajidh jis gïehtjede måedtie-såerts aath, jih Torkel ohtje sopsteste daj bïjre.
Man kan forske på det offentliges holdninger og spesielt hvilke lover som er opprettet for å beskytte minoritetsspråket. Til venstre finnes en link till Torkels artikkel.
Maahta dotkedh magkeres vuekie byjjes institusjovnh gïelen vööste jih joekoen laakan magkeres laakh leah tseegkesovveme unnebelåhkoegïelen vaarjelimmien gaavhtan. Vuelelen gååvnese svaalhtesem Torkelen abpe tjaalegasse.
Tre vinnere av Gollegiella prisen / Fakta om samiske språk / Språk / Forsiden - Sametinget
Golme vitnijh Gulliegïelebaalhkeste / Bïevnesh saemien gïeli bïjre / Gïele / Saemiedigkie - Sametinget
Tre vinnere av Gollegiella prisen
Golme vitnijh Gulliegïelebaalhkeste
Samisklærer og forsker Mikael Svonni, forfatter Kerttu Vuolab og lærer i østsamisk Seija Sivertsen får årets språkpris Gollegiella.
Saemienlohkehtæjja jïh dotkije Mikael Svonni, tjaelije Kerttu Vuolab jïh lohkehtæjja luvliesaemien gïelesne Seija Sivertsen daan jaepien gïelebaalhkam Gulliegïele åadtjoeh.
Sametingets president Aili Keskitalo og Kommunal- og moderniseringsminister Jan Tore Sanner ønsker prisvinnerne til lykke med prisen.
Saemiedigkien presidente Aili Keskitalo jïh Tjïelte- jïh orrestimmieministere Jan Tore Sanner baalhkavitnijidie baalhkine læhkoehtieh.
-Årets tre vinnere av Gollegiella har bidratt og bidrar til å styrke samisk språk.
-Daan jaepien golme vitnijh Gulliegïeleste leah viehkiehtamme jïh viehkehteminie saemien gïelem nænnoestehtedh.
På hver sin måte har de jobbet for å fremme samisk språk.
Fïereguhtelaakan dah leah barkeme saemien gïelem eevtjedh.
De er gode eksempler for alle oss som bryr oss om samisk språk, sier kommunal- og moderniseringsminister Jan Tore Sanner.
Dah leah hijven vuesiehtimmieh gaajhkide mijjide mah saemien gïelem pryöjjadieh, tjïelte- jïh orrestimmieministere Jan Tore Sanner jeahta.
Språkprisen er opprettet av ministrene i Norge, Sverige og Finland med ansvar for samiske spørsmål og disse landenes sametingspresidenter.
Gïelebaalhka lea tseegkesovveme ministerijstie Nöörjesne, Sveerjesne jïh Såevmesne mej dïedte saemien gyhtjelassi åvteste jïh daej laanti saemiedigkiepresidenth.
Målet med den nordiske Gollegiella-prisen er å fremme, utvikle og bevare samisk språk i Norge, Sverige, Finland og Russland.
Ulmie dejnie noerhtelaanti Gulliegïelebaalhkine lea eevtjedh, evtiedidh jïh vaarjelidh dejtie saemien gïelide Nöörjesne, Sveerjesne, Såevmesne jïh Russlaantesne.
Prisen deles ut hvert annet år og ble første gang delt ut i 2004.
Baalhka fïerhten mubpien jaepien vadtasåvva jïh voestes aejkien vadtasovvi jaepien 2004.
Prisen er på 15 000 euro.
Baalhka lea 15 000 euro.
-Samisk språk er under press fra hovedspråkene i disse landene.
-Saemien gïele lea behtjiedimmien nuelesne åejviegïelijste daejnie laantine.
Framtiden for samisk avhenger av at språket brukes og er synlig i de nordiske landene, og derfor er nordisk språksamarbeid viktig i arbeidet med å sikre det samiske språket for framtiden.
Dastegh saemien edtja jielije årrodh båetijen aejkien dellie daerpies gïele åtnasåvva jïh lea våajnoes noerhtelaantine, jïh dan åvteste gïelelaavenjostoe lea vihkeles dennie barkosne saemien gïelem gorredidh båetijen aajkan.
Språkprisen Gollegiella skal bidra til å løfte statusen til det samiske språket, og vi håper at vinnerne vil fortsette med sine viktige arbeid, sier Sametingets president Aili Keskitalo.
Gïelebaalhka Gulliegïele edtja viehkiehtidh staatusem lutnjedh saemien gïelese, jïh mijjieh gegkiestibie vitnijh sijhtieh sijjen vihkeles barkoejgujmie jåerhkedh, Saemiedigkien presidente Aili Keskitalo jeahta.
Juryen skriver i sin begrunnelse blant annet:
Jurye sov buerkiestimmesne gaskem jeatjah tjaala:
Mikael Svonni mottar prisen for sitt langvarige arbeid til beste for nordsamisk på svensk side.
Mikael Svonni baalhkam åådtje sov guhkien barkoen åvteste dan buaratjommesasse noerhtesaemien gïelese sveerjen raedtesne.
Svonni har fremmet nordsamisk på mange måter og språkarbeidet hans har vært særdeles viktig for utviklingen av nordsamisk i Sverige.
Svonni lea noerhtesaemien gellielaakan eevtjeme, jïh altese gïelebarkoe lea joekoen vihkeles orreme noerhtesaemien evtiedimmien gaavhtan Sveerjesne.
Kerttu Vuolab får prisen for sitt langvarige arbeid med skjønnlitteratur på nordsamisk.
Kerttu Vuolab baalhkam åådtje sov guhkies barkoen åvteste tjiehpieslidteratuvrine noerhtesaemien.
Etter juryens syn fortjener Voulab prisen spesielt for bevaring og utvikling av et rikt ordforråd i nordsamisk.
Juryen vuajnoen mietie Vuolab lea vyörtegs vitnije baalhkeste, joekoen vaarjelimmien jïh evtiedimmien gaavhtan aktede ræjhkoes baakoevåarhkoste noerhtesaemien gïelesne.
Seija Sivertsen har gjort seg fortjent til Gollegiella-prisen for sitt livslange arbeid til beste for østsamisk språk, kultur og samfunn.
Seija Sivertsen lea akte vyörtegs vitnije baalhkeste sov guhkies barkoen åvteste dan buaratjommesassse luvliesaemien gïelese, kultuvrese jïh siebriedahkese.
Tildelingen av språkprisen Gollegiella skjer på møtet for de nordiske ministrene og sametingspresidentene i Helsingfors fredag 21.11.14
Gïelebaalhka Gulliegïele vadtasåvva tjåanghkosne dejtie noerhtelaanti ministeridie jïh saemiedigkiepresidentide Helsingforsesne bearjadahken 21.11.14.
Sametingets president Aili Keskitalo, + 47 971 29 305
Saemiedigkien presidente Aili Keskitalo, + 47 971 29 305
Inntak
Tsaekeme
Hvordan søke?
Guktie syökedh?
Du søker videregående opplæring via www.vigo.no
Datne jåarhkeööhpehtimmiem syökh gaskeviermien tjïrrh daesnie, www.vigo.no.
Vedleggsskjemaer skal sendes i posten som tidligere.
Edtjh lissietjaalegegoerh påastesne seedtedh goh aarebi.
Du som søker formidling til læreplass, søker også via
Datne guhte lïerehtimmiesijjien bïjre govlehth, aaj gaskeviermien tjïrrh syökh.
www.vigo.no
Syökemegoere, maam edtjh dievhtedh lea daesnie, www.vigo.no.
For nærmere opplysninger, se vilbli.no
Vielie bïevnesh daesnie, vilbli.no.
Har du spørsmål kan du kontakte Inntakskontoret - tlf: 74 11 11 11 eller sende e-post til inntak@ntfk.no
Bïhkedimmieh Jis dov gyhtjelassh maahtah tsaekemekontovrine govlehtalledh – tell 74 11 11 11 jallh e-påastem seedtedh diekie inntak@ntfk.no.
Ordensreglement for elever
Öörnegenjoelkedassh learoehkidie
Studietilbud i utlandet 2015/2016
Studijefaalenassh ålkoelaantesne 2012/2013
Søknadsfrist til vg2 studiespesialisering i Norfolk, Storbritannia er
Syökeme sjïereööhpehtimmien bïjre 2012/2013 Lissietjaalegegoerh jïh bïevnesh daesnie gaavnh.
Skal du søke læreplass i forsvaret, er søknadsfristen
Skuvlefaalenasse Noerhte-Trööndelagesne 2012/2013
Uakseptabelt av NVE / Artikler / Valgperiode 2009 - 2013 / Arkiv / Forsiden - Sametinget
Gååre NVE’ste / Tjaalegh / Veeljemeboelhken 2009 - 2013 / Våarhkoe / Saemiedigkie - Sametinget
Sametinget har gjennom media registrert at NVE nå har gitt konsesjon til Statnett SF for bygging av ny 420 kV kraftlinje fra Balsfjord til Hammerfest.
Saemiedigkie lea meedijan tjïrrh vïhtesjadteme NVE lea konsesjovnem vadteme Statnett SF’se juktie orre 420 kV faamoelinjam bïgkedh Balsfjovleste Hammerfestese.
Kraftlinja vil berøre i alt 30 reinbeitedistrikt samt en mengde med samiske kulturminner.
Faamoelinja sæjhta 30 båatsoesïjti tjïrrh juhtedh jïh gellie saemien kultuvremojhtesi sontere båetedh.
Likevel har NVE har valgt å se bort fra Sametingsrådets anmodning og gitt konsesjon til Statnett SF for bygging av kraftlinjen.
Læjhkan dle NVE veeljeme ij Saemiedigkieraerien maedtemem krööhkedh jïh konsesjovnem Statnett SF’se vadteme juktie faamoelinjam bigkedh.
- Sametingsrådet har sterkt anmodet NVE om å avvente konsesjonsavgjørelsen inntil Sametingets plenum har behandlet saken, men NVE har ensidig avsluttet konsultasjonene med Sametinget og fattet konsesjonsvedtak.
- Saemiedigkieraerie lea NVE’m tjarke maadteme konsesjovnenænnoestimmine vuertedh goske Saemiedigkien stoerretjåanghkoe aamhtesem gïetedamme, men NVE lea aktelaaketje rååresjimmide illeme Saemiedigkine jïh konsesjovnenænnoestimmiem dorjeme.
Dette er svært beklagelig, uttaler sametingsråd Vibeke Larsen.
Daate joekoen nåake, saemiedigkieraerije Vibeke Larsen jeahta.
Konsesjonssaken gjelder et meget stort arealinngrep i det samiske området.
Konsesjovneaamhtese lea akten gaajh stoerre arealegoerpedahken bïjre saemien dajvesne.
Søknaden omfatter en kraftlinje med en lengde på hele 370 km og skal gjennom noen av de mest sentrale reindriftsområdene i Norge.
Ohtseme aktem faamoelinjam feerhmie mij lea 370 km guhkies, jïh edtja såemies dej stööremes båatsoedajvi tjïrrh Nøørjesne juhtedh.
- NVEs håndtering av denne konsesjonssøknaden gjør at Sametinget er avskåret fra å si sin mening i denne saken.
- Naemhtie guktie NVE daam konsesjovneohtsemem gïetede dle Saemiedigkie ij nuepien utnieh sov mïelem buektedh daennie aamhtesisnie.
Dette bryter med prinsippene i konsultasjonsavtalen mellom Sametinget og staten.
Daate prinsihpide rååresjimmielaktjoem mïedtele, Saemiedigkien jïh staaten gaskem.
Sametingsrådet anser dette som uakseptabelt og vi vil be om konsultasjoner med Olje- og energidepartmentet om saken, uttaler sametingsråd Vibeke Larsen avslutningsvis.
Saemiedigkieraerie åtna daate ij gaåaredh jïh mijjieh sïjhtebe rååresjimmiej bïjre birredh Ålja- jïh energijedepartementine daan aamhtesen bïjre, saemiedigkieraerije Vibeke Larsen minngemosth jeahta.
Informasjon til foreldre i skolen Før skolene ble stengt i Norge ble det ikke registrert noe kjent smittespredning blant barn i barnehager og barneskoler.
Bïevnesh eejhtegidie skuvlesne Åvtelen skuvlh Nöörjesne steegkesovvin ij lij naan åehpies suetiegeerjehtimmie maanaj gaskem maanagïertine jïh maanaskuvline.
Sammenliknet med voksne er få barn identifisert som smittet i Norge og verden for øvrig.
Viertiestamme geerve almetjigujmie vaenie maanah mah suetiem åådtjeme Nöörjesne jïh abpe veartanisnie.
Barn og unge har så langt vist å ha svært lav risiko for å få alvorlig sykdom med koronavirus.
Daan mearan vååjnoe goh maanah jïh noerh joekoen vuelege vaahram utnieh itjmies skïemtjelassem koronavijrusinie åadtjodh.
Risikoen er lavere enn for andre luftveissykdommer, som for eksempel influensa.
Vaahra lea vueliegåbpoe goh jeatjah voejngehtasseskïemtjelasside, vuesiehtimmien gaavhtan influensa.
Det er trygt for barn å gå på skolen
Jearsoe maanide skuvlesne årrodh
Skolene åpner nå gradvis, og for å begrense smitte har vi satt i gang flere tiltak.
Daelie skuvlh ånnetji ånnetji rïhpesieh, jïh juktie suetiem gaertjiedidh libie gelliej råajvarimmiejgujmie nïerhkeme.
I perioden framover er vi ekstra nøye med å sikre godt smittevern.
Boelhken åvtese sïjhtebe lissie veele årrodh suetievaarjelimmiem gorredidh.
Dette avhenger av at vi alle gjør en innsats og følger de nye rådene for smittevern.
Men dellie eevre daerpies gaajhkesh mijjieh dejnie viehkiehtibie jïh dejtie orre raeride suetievaarjelimmien bïjre fulkebe.
På skolen vil vi være spesielt opptatt av å:
Skuvlesne sïjhtebe joekoen ååntjestalledh:
• vaske hender og lære elevene gode rutiner for håndvask
• gïeth bïssedh jïh learoehkidie hijven gïetebïssemerutijnh lïeredh
• ha godt renhold
• hijvenlaakan sjïekedidh
• vaske utstyr jevnlig, for eksempel nettbrett
• dalhketjh jaabnan bïssedh, vuesiehtimmien gaavhtan nedtepreejrh
• være ekstra mye ute med elevene, også i vanlige skoletimer og SFO
• lissie jïjnjem ålkone årrodh learohkigujmie, aaj sïejhme skuvletæjmojne jïh SEÖ:sne
• ha undervisning og samlinger i mindre grupper
• ööhpehtimmiem jïh gaavnedimmieh unnebe dåehkine utnedh
• holde god avstand til hverandre
• hijven jovnesem sinsætnan utnedh
Vi skal fremdeles sørge for at elevene har et trygt og godt skolemiljø.
Edtjebe annje hoksedh learohki lea jearsoe jïh hijven skuvlebyjrese.
Alle som jobber på skolen, skal følge med på at elevene har det bra.
Gaajhkesh mah skuvlesne berkieh edtjieh hoksedh learohkigujmie hijven.
Hvis barnet ditt ikke føler seg bra
Jis dov maana mådtan domtoe
Ikke møt på skolen eller SFO hvis barnet ditt har symptomer på sykdom, dette gjelder også milde symptomer.
Jis dov maanan leah skïemtjelassesymptomh ij edtjh skuvlese båetedh, daate faamosne aaj jis maanan leah viesjies symptomh.
Det er ekstra viktig at barna holder seg hjemme i minst ett døgn etter at de har blitt symptomfrie.
Lissie vihkeles maanah leah gåetesne unnemes aktem dygnem mænngan dej eah leah vielie symptomh.
Hvis noen andre hjemme har luftveissymptomer eller fått påvist koronaviruset, skal dere ikke følge barna til skolen.
Jis naan jeatjebh gåetesne voejngehtassesymptomh utnieh jallh koronavijrusem åådtjeme, idie edtjh maanam skuvlese dåeriedidh.
Hvis barna blir dårlig på skolen, tar vi kontakt med foreldrene.
Jis maanah skïemtjine sjidtieh skuvlesne, mijjieh eejhtegidie gaskesadtebe.
Barna må hentes eller gå hjem fra skolen så fort som mulig.
Maanah tjuerieh veedtjesovvedh jallh gåetide vaedtsedh skuvleste dan varke gåarede.
Foreldre skal helst ikke bli med inn på skolen Vi prøver å ta imot barna ute og ønsker at foreldre ikke blir med inn på skolen eller i garderoben.
Eejhtegh eah byörh skuvlen sïjse dåeriedidh Mijjieh pryövebe maanide dåastoehtidh ålkone jïh sïjhtebe eejhtegh eah skuvlen jallh gåårvedstjiehtjelen sïjse dåeredh.
Håndvask er like viktig hjemme som på skolen.
Gïeth bïssedh lea seamma vihkeles gåetesne goh skuvlesne.
Vask hendene før dere kommer på skolen, og med en gang dere kommer hjem.
Bïssede gïetide åvtelen skuvlese båetede, jïh dallatjinie dijjieh gåetide båetede.
Barna bør helst omgås få andre barn på fritiden og da gjerne leke ute.
Maanah byöroeh eeremes vaenie jeatjah maanajgujmie årrodh astoeaejkien, jïh eeremes ålkone stååkedidh.
Skoleskyss Hvis elevene tar skolebuss må de huske å holde god avstand, både mens de venter på bussen og i bussen.
Skuvleskovhte Jis learohkh skuvlebussem vaeltieh tjuerieh mujhtedh hijven jovnesem hööltedh, dovne mearan bussem vuertieminie jïh bussesne.