pere/sami_parallel huggingface dataset:
+ 47 481 44 696.
+ 47 481 44 696.
Áltá 2013: viktige lenker / Áltá 2013 / Internasjonalt arbeid / Forsiden - Sametinget
Alta 2013: vihkeles svaalhtesh / Áltá 2013 / Gaskenasjovnaale barkoe / Saemiedigkie - Sametinget
Áltá 2013: viktige lenker
Alta 2013: vihkeles svaalhtesh
Nedenfor finner du lenker til bakgrunn og annen nyttig informasjon for urfolkskonferansen Áltá 2013 og FNs verdenskonferanse om urfolk i 2014.
Vuelielisnie svaalhtesh våaroemasse gaavnh jïh jeatjah nuhteligs bïevnesh aalkoealmetjekonferansese Alta 2013 jïh ENn veartenekonferansese aalkoealmetji bïjre 2014.
Forberedende urfolkskonferanse i Áltá 2013
Ryöjreden aalkoealmetjekonferanse Alta 2013
Sametinget Praktisk informasjon om urfolkskonferansen Áltá 2013.
Saemiedigkie Dæjpeles bïevnesh aalkoealmetjekonferansen Alta 2013 bïjre.
Finnmarkshallen Arenaen for urfolkskonferansen Áltá 2013.
Finnmarkshallen Sijjie aalkoealmetjekonferansese Alta 2013.
WCIP2014 Urfolkenes nettsted før FNs verdenskonferanse om urfolk i 2014.
WCIP2014 Aalkoealmetji nedtesijjie ENn veartenekonferansen åvtelen aalkoealmetji bïjre 2014.
Facebook.com/wcip2014 Urfolkenes side på Facebook før FNs verdenskonferanse om urfolk i 2014.
Facebook.com/wcip2014 Aalkoealmetj Facebook-sæjroe ENn veartenekonferansen åvtelen aalkoealmetji bïjre 2014.
Twitter.com/wcip2014 Urfolkenes Twitter-kanal før FNs verdenskonferanse om urfolk i 2014.
Twitter.com/wcip2014 Aalkoealmetji Twitter-kanaale ENn veartenekonferansen åvtelen aalkoealmetji bïjre 2014.
De forente nasjoner/ Verdenskonferansen i 2014
Ektiedamme nasjovnh/Veartenekonferanse 2014
FN-erklæring om urfolks rettigheter FNs generalforsamling vedtok i 2007 en felles erklæring om urfolks rettigheter.
EN-bæjhkoehtimmie aalkoealmetji reaktaj bïjre ENn generaalekrirrie aktem tjåenghkies bæjhkoehtimmiem aalkoealmetji reaktaj bïjre nænnoesti jaepien 2007.
FNs permanente forum for urfolkssaker Et rådgivende og koordinerende organ for urfolksspørsmål i FN.
ENn ihkuve forume aalkoealmetjen aamhtesidie Akte raeriestæjja jïh iktedæjja åårgane aalkoealmetjegyhtjelasside ENsne
FNs generalforsamling FNs generalforsamling (hovedforsamling) er et av hovedorganene i De forente nasjoner og består av alle FNs medlemsland.
ENn generaalekrirrie ENn generaalekrirrie (åejviekrirrie) lea akte dejstie åejvieåårganijste Ektiedamme nasjovnine, jïh desnie gaajhkh ENn lïhtsegelaanth meatan.
FNs verdenskonferanse om urfolk i 2014 FNs generalforsamlings vedtak om verdenskonferansen om urfolk i 2014.
ENn veartenekonferanse aalkoealmetji bïjre 2014 ENn generaalekrirrien nænnoestimmie veartenekonferansen bïjre aalkoealmetji bïjre 2014.
Viktige dokumenter Ulike dokumenter er utarbeidet i ulike urfolksfora som ledd i forberedelsene til verdenskonferansen i 2014.
Vihkeles tjaatsegh Ovmessie tjaatsegh leah dorjesovveme ovmessie aalkoealmetjeforine goh akte bielie ryöjredimmesne veartenekonferansese 2014.
Áltá 2013 / Internasjonalt arbeid
Áltá 2013 / Gaskenasjovnaale barkoe
Áltá 2013
Áltá 2013
Sametinget har invitert urfolksrepresentanter fra hele verden til en internasjonal og forberedende urfolkskonferanse i Alta, Finnmark, 8. til 12. juni 2013.
Saemiedigkie lea aalkoealmetjetjirkijh abpe veartenistie bööredamme akten gaskenasjovnaale jïh ryöjreden aalkoealmetjekonferansese Altesne, Finnmarhke, ruffien 8.- 12. b. 2013.
Omkring 800 urfolksdelegater, -rådgivere, ulike observatører og representanter for presse fra hele verden er ventet til Alta i juni 2013 for å forberede FNs generalforsamlings verdenskonferanse om urfolk i New York i 2014.
Vuertieminie medtie 800 aalkoealmetjen saadthalmetjh, -raeriestæjjah, ovmessie vïhtesjæjjah jïh tjirkijh preesseste abpe veartenistie Altese båetieh ruffien 2013, juktie ENn generaalekrirrien veartenekonferansese ryöjredidh aalkoealmetji bïjre New York’sne 2014.
Vis alle saker
Vuesieh gaajkesh saakh
* Kl.
* Ts.
12. 00: Åpning av «Åpen dag», med tale, offentliggjøring av barnehagens nye navn og kåring av vinner av navnekonkurransen.
12.00: Rïhpestimmie ”Gaahpoe biejjie”, håalome, bæjhkoehtimmie maanagïerten orre nommeste jïh nommegaahtjemen vitnijem bæjhkoehtidh.
Sang v/ barnehagebarna.
Laavlome maanagïertemaanijste.
* Konsert v/ Charlotta Kappfjell
* Konserte, Charlotta Kappfjell
* Lesestund på sørsamisk v/ Jonhild Joma
* Åarjelsaemien lohkemeboelhke, Jonhild Joma
* Utstilling av barnehagens prosjekt: Den samiske stjernehimmelen
* Vuasahtalleme maanagïerten prosjekteste: Saemien naestieelmie
* Utstilling av historiske bilder fra de 10 årene barnehagen har vært.
* Vuasahtalleme histovreles guvvijste maanagïerten 10 jaepijste.
* Bildekavalkade fra ett år i maanagïerte.
* Guvvieraajroe aktede jaepeste maanagïertesne.
* Fingermat og drikke.
* Beapmoebualah jïh jovkemes.
* Ute: Bål og svartkjelkaffe.
* Ålkone: Dålle jïh prïhtjege.
Lassokasting.
Åådtjedimmie
Velkommen!
Buerie båeteme!
For mer informasjon: Snåsa kommunes hjemmeside www.snasa.kommune.no
Vielie bïevnesh: Snåasen tjïelten gåetiesæjroe www.snasa.kommune.no
Statsminister Jens Stoltenberg åpnet mandag 7. mai verdens største og mest avanserte senter for forskning på rensing av CO 2.
Måantan, suehpeden 7.b. staateministere Jens Stoltenberg veartenen stööremes jïh bööremes evtiedamme dotkemejarngem CO 2- reejnemasse rïhpesti.
CO 2 Technology Centre Mongstad (TCM) skal forske på rensing av CO 2 fra raffineriet og varmekraftverket på Mongstad.
CO 2 Technology Centre Mongstad (TCM) edtja reejnemasse CO 2 ’ste dotkedh raffijnerijeste jïh baahkoefaamoevierhkeste Mongstadesne.
Formålet med testanlegget er å finne de beste og billigste metodene for slik rensing.
Teestetseegkeldahken åssjele lea dejtie bööremes jïh liehtemes vuekide dagkeres reejnemasse gaavnedh.
Åpningstale Ungdomskonferansen Mikkel Eskil Mikkelsen
Rïhpestimmiehåalome Noerekonferansesne Mikkel Eskil Mikkelsen
Tjaktjen Tjåanghkoe
Tjaktjen Tjåanghkoe
Kjære alle sammen,
Gieries gaajhkesh dovnesh
Takk for at jeg får være med på å åpne denne ungdomskonferansen og også holde ett innlegg til dere litt senere.
Gæjhtoe ihke åadtjoem meatan årrodh daam noerekonferansem rïhpestidh, jïh aaj håalomem dijjese hööltedh ånnetji mænngan.
I år er FNs internasjonale år for urfolksspråk.
Daan jaepien EN:n gaskenasjonaale jaepie aalkoealmetjegïelide.
I dette året ønsker FN å synliggjøre og fremme urfolksspråkenes situasjon, og invitere til partnerskap for å sikre språkenes fremtid.
Daan jaepien EN sæjhta aalkoealmetjegïeli tsiehkiem våajnoes darjodh jïh eevtjedh, jïh guemievoetese bööredidh juktie gïeli båetijem aejkiem gorredidh.
Unesco har uttalt at halvparten av alle språkene i verden vil forsvinne om det ikke settes i gang tiltak for å bevare språkene.
Unesco lea jeahteme akte bielie gaajhkijste gïelijste veartenisnie sæjhta gaarvanidh jis ij råajvarimmiejgujmie nïerhkh juktie gïelide vaarjelidh.
Av verdens om lag 6-7000 forskjellige språk, kan flere tusen av disse språkene forsvinne og mange språk er dessverre allerede borte.
Veartenen ovrehte 6-7000 joekehts gïelijste, jienebh stoerretjuetie daejstie gïelijste maehtieh gaarvanidh, jïh gellie gïelh leah gaatesjen joe gaarvanamme.
Urfolksspråk er i spesielt utsatt - cirka 2680 språk er truede språk i henhold til Unescos liste over truede språk, og alle de samiske språkene er å finne på denne listen.
Aalkoealmetji gïelh leah joekoen prååsehke - Unescon læstoen mietie håvhtadamme gïeli bijjeli medtie 2680 gïelh leah håvhtadamme, jïh gaajhkh saemien gïelh leah daennie læstosne.
Sametinget ser at språk er en grunnleggende ferdighet hos oss mennesker.
Saemiedigkie vuajna gïele lea maadthtjiehpiesvoete almetji luvnie.
Språk utvikles fra vi blir født og følger oss gjennom hele livet.
Gïele evtiesåvva reakadimmien raejeste jïh mijjem abpe jieledem dåerede.
Gjennom språk kan vi kommunisere med omverden, utrykke følelser, tanker og drømmer, skape samhandling og forstå verden omkring oss.
Gïelen tjïrrh maehtebe mubpiejgujmie gaskesadtedh, domtesi, åssjaldahki jïh nïekedassi bïjre soptsestidh, laavenjostoem sjugniedidh jïh veartenem mijjen bïjre guarkedh.
Språket har betydning for vår identitetsutvikling og identitetsfølelse, og sier noe om hvem vi er som menneske.
Gïele lea vihkeles juktie mijjen identiteetem evtiedidh jïh damtedh, jïh maam akt jeahta gïeh mijjieh goh almetjh.
Språk vil også ha betydning for vår motoriske, sosiale og emosjonelle utvikling.
Gïele aaj sæjhta vihkeles årrodh mijjen motorihkeles, sosijaale jïh emosjonelle evtiedimmesne.
Språk er med andre ord avgjørende for oss mennesker.
Jeatjah baakoejgujmie gïele joekoen daerpies mijjese almetjidie.
Vi ser også at samiske språk er viktig for den enkelte språkbruker, for den samiske befolkningen og for utviklingen av det samiske samfunnet.
Aaj vuejnebe saemien gïelh leah vihkeles fïereguhten gïeleutniejasse, saemien årroejidie jïh evtiedæmman saemien siebriedahkeste.
Samiske språk handler ikke bare om kommunikasjon, men er nært knyttet til samisk identitet, kulturarv og tilhørighet.
Saemien gïelh eah leah ajve govlesadtemen bïjre, men lïhke ektiedamme saemien identiteetese, kultuvreaarpan jïh ektiedæmman mubpide.
Samiske språk er et symbol på vårt felleskap, vår arv og vårt bånd til våre forfedre.
Saemien gïelh leah symbovle mijjen ektievoetese, mijjen aarpan jïh mijjen baante mijjen maadtojde.
Gjennom språket vokser det frem en tilhørighet, uavhengig av hvilket samisk språk man behersker eller hvor lite eller hvor mye man behersker språket.
Gïelen tjïrrh akte ektiedimmie mubpide sjïdtede, saaht maam gïelide mijjieh haalvebe jallh man vaeniem jallh jïjnjem gïelem haalvebe.
Derfor jobber Sametinget med å bevare og revitalisere de samiske språkene, og styrke språkenes status i samfunnet.
Dan gaavhtan Saemiedigkie vaarjelimmine jïh jieliehtimmine saemien gïelijste barka, jïh gïeli statusem siebriedahkesne nænnoestidh.
Sametinget har i år satt i gang Gïelelutnjeme - Sametingets språkstrategi.
Daan jaepien Saemiedigkie lea Saemiedigkien gïelestrategijine nïerhkeme - Gïelelutnjeme.
Det er veldig passende at dette skjer i det internasjonale året for urfolksspråk.
Daate joekoen hijven sjeahta gaskenasjonaale jaepien aalkoealmetjegïelide.
Gïelelutnjeme legger fokus på synliggjøring, utvikling, rekruttering og kompetanseheving på alle nivå.
Gïelelutnjemen fokuse lea våajnoes darjodh, evtiedidh, dåårrehtidh jïh maahtoem lutnjedh gaajhkine daltesinie.
Det vil være en særlig satsning på språktilbud til barn og unge, da det er barn og unge som er fremtidens språkbærere.
Sæjhta joekoen gïelefaalenassi åvteste barkedh maanide jïh noeride, juktie maanah jïh noerh leah båetijen aejkien gïeleguedtijh.
Gïelelutnjeme er Sametingets langvarige satsning på samiske språk, og er tenkt gjennomført over flere år.
Gïelelutnjeme lea Saemiedigkien guhkiebasse barkoe saemien gïeli åvteste, jïh åssjaldahke lea dam gellie jaepieh tjïrrehtidh.
Sametingets visjon med Gïelelutnjeme er at samiske språk skal være en naturlig del av samfunnet og at alle skal gis mulighet til å høre, se og bruke samiske språk på alle samfunnsområder.
Saemiedigkien visjovne Gïelelutnjeminie lea saemien edtja iemie bieline årrodh siebriedahkeste, jïh gaajhkesh edtjieh nuepiem åadtjodh saemien govledh, vuejnedh jïh nuhtjedh gaajhkine siebriedahkesuerkine.
Tanken er at samiske språk skal være en naturlig del av hverdagen for både samisk- og norskspråklige.
Åssjaldahke lea saemien edtja iemie bieline årrodh aarkebiejjeste dovne dejtie mah saemiestieh jïh daaroestieh.
Gïelelutnjeme bygger på et langsiktig arbeid og på oppfølgingen av NOU 2016:18 Hjertespråket.
Gïelelutnjeme aktem guhkies barkoem våaroeminie åtna, jïh dam guhkiebasse barkoem NBS:ste 2016:18 Vaajmoegïele.
Strategiene i Gïelelutnjeme vil være Sametingets styringsdokument for det videre arbeidet for oppfølging av Hjertespråket.
Strategijh Gïelelutnjemisnie sijhtieh Saemiedigkien stuvremetjaatseginie årrodh dan guhkiebasse barkose juktie Vaajmoegïelem bæjjese fulkedh.
For å få til et helhetlig og samstemt løft av samiske språk og samisk språkpolitikk er det avgjørende at nasjonale, regionale og kommunale myndigheter spiller på lag.
Juktie ellies jïh akteraeresne lutnjemem saemien gïelijste jïh saemien gïelepolitihkeste åadtjodh, lea eevre daerpies nasjonaale, regijonaale jïh tjïelten åejvieladtjh leah meatan daennie barkosne.
På denne måten kan vi legge til rette for at de samiske språkene blir naturlige og levende språk i samfunnet.
Naemhtie maehtebe sjïehteladtedh ihke saemien iemie jïh jielije gïeline sjædta siebriedahkesne.
Dere kan også være med på å løfte samiske språk.
Maehtede aaj meatan årrodh saemien gïelh lutnjedh.
Dere unge er språkenes fremtid!
Dijjieh noerh lidie gïeli båetijem aejkiem!
Det er dere som skal føre språkene videre.
Dijjieh edtjede gïelide guhkiebasse jåerhkedh.
Hvordan kan du bidra til at de samiske språkene også har en framtid?
Mejnie datne maahtah viehkiehtidh guktie saemien gïelh aaj båetijem aejkiem utnieh?
I dag høres ikke samiske språk så ofte som vi kunne ha ønsket.
Daan biejjien saemien gïelh eah govlh dan daamtaj maam limh sïjhteme.
Vi håper at flere vil snakke samisk, og det kan være vanskelig, og et stort steg, å endre kommunikasjonsspråket med noen man er vant til å snakke norsk med. Jeg vil utfordre dere til å lage en avtale med en annen om å begynne å snakke samisk med hverandre.
Mijjen håhkoe lea jienebh sijhtieh saemiestidh, jïh maahta geerve årrodh, jïh akte stoerre sïlle, gïelem naakenigujmie jarkelidh mejgujmie vaane daaroestidh. Sïjhtem dijjem haestedh latjkoem darjodh aktine jeatjah almetjinie, dåtnoeh edtjeden aelkedh sinsitnine saemiestidh.
Prøv å begynne i det små om du ikke har et sterkt språkgrunnlag.
Pryövh ajve ånnetji jis dov gïelevåarome ij leah dan nænnoes.
I begynnelsen kan man avtale å snakke samisk i noen spesifikke sammenhenger, for så å utvide til flere sammenhenger etter hvert.
Aalkoelisnie maehteden aelkedh saemiestidh såemies sjïere ektiedimmine, jïh dan mænngan jieniebinie ektiedimmine.
Kanskje kan dere avtale at det i matpausene skal snakkes samisk.
Dagke maehteden latjkedh dåtnoeh edtjeden aelkedh saemiestidh mearan beapmoeståante.
Det trenger ikke å være et stort steg å begynne å snakke samisk litt etter litt, selv om samisk ikke er hovedspråket ditt.
Ij daarpesjh dan stoerre sïlle årrodh aelkedh saemiestidh ånnetji ånnetji, jalhts saemien ij leah dov åejviegïele.
Og til dere som snakker samisk;
Jïh dijjese mah saemiestieh;
selv om noen snakker norsk til deg, så skal du ikke gi opp, men du skal fortsette å snakke samisk og på den måten utfordre din omgangskrets til å bruke samisk.
jalhts gie akt dutnjien daaroste, ih edtjh aajhpehtovvedh, men jåerhkedh saemiestidh jïh naemhtie haestedh almetjidie dov bïjre saemiestidh.
Det er på den måten vi kan være med å løfte språkene.
Naemhtie maehtebe meatan årrodh gïelide lutnjedh.
Tenk så bra om vi klarer å få flere språkbrukere i år når vi feirer det internasjonale året for urfolksspråk.
Man hijven lea jis buektiehtibie jienebh gïeleutnijh åadtjodh gosse aalkoealmetjegïeli gaskenasjonaale jaepiem aavoedibie.
Det er også viktig at samiske språk synes i hverdagen.
Aaj vihkeles saemien gïelh vååjnoeh aarkebiejjien.
Synliggjøring av språk vil løfte språkenes status i samfunnet.
Gosse gïelh leah våajnoes dellie dïhte gïeli statusem siebriedahkesne lutnjie.
For unge, så er det kanskje på sosiale media som er riktig kanal for å synliggjøre språket.
Dijjese noeride, dagke sosijaale meedijah leah reaktoe sijjie gïelem våajnoes darjodh.
Her i sørsamisk område har vi et kjempefint eksempel på hvordan vise fram og promotere samiske språk på sosiale media.
Daesnie åarjelsaemien dajvesne akte joekoen hijven vuesiehtimmie guktie maahta saemien vuesiehtidh jïh eevtjedh sosijaale meedijinie.
Instagramkontoen GIELEVIEHKIE!
Instagramkontoe GÏELEVIEHKIE!
Gieleviehkie gjør en fantastisk jobb, og gir oss muligheten til å se og høre et språk som ikke så ofte vises på sosiale media.
Gïeleviehkie aktem joekoen hijven barkoem dorje, jïh mijjese nuepiem vadta gïelem vuejnedh jïh govledh mij ij dan daamtaj sosijaale meedijinie vååjnh.
Alle kan være med på å synliggjøre samiske språk på sosiale media.
Gaajhkesh maehtieh meatan årrodh saemien gïelh våajnoes darjodh sosijaale meedijinie.
Vi alle kan skrive en status på samisk, bruke noen samiske ord, eller i alle fall like og dele videoer med samiskspråklig innhold.
Maehtebe statusem saemien gïelesne tjaeledh, såemies saemien baakoeh nuhtjedh, jallh amma lyjhkedh jïh videovh saemiengïeleldh sisveginie juekedh.
Vi alle kan gjøre litt for at språkene skal synes.
Gaajhkesh mijjieh maehtebe ånnetji darjodh ihke gïelh edtjieh vååjnedh.
Jeg må også nevne Samisk språkuke, som er et av tiltakene i Gïelelutnjeme og som også er Sametingets hovedmarkering av FNs internasjonale år for urfolksspråk.
Tjoerem aaj Gïelevåhkoem neebnedh, mij lea akte dejstie råajvarimmijste Gïelelutnjemisnie, jïh aaj Saemiedigkien åejviemïerhkesjimmie EN:n gaskenasjonaale jaepeste aalkoealmetjegïelide.
Samisk språkuke arrangeres for første gang 21. -27. oktober 2019 (uke 43) i hele landet.
Golken 21. - 27. b. 2019 (våhkoe 43) lea voestes aejkien gïelevåhkoe öörnesåvva abpe laantesne.
Målet med Samisk språkuke er å løfte statusen til de samiske språkene, og øke kunnskap om samiske språk og kultur i hele samfunnet.
Ulmie Gïelevåhkojne lea saemien gïeli statusem lutnjedh, jïh daajroem lissiehtidh saemien gïeli jïh kultuvren bïjre abpe siebriedahkesne.
Nettopp denne uka skal de samiske språkene høres og synes over alt.
Raaktan daan våhkoen saemien edtja govledh jïh vååjnedh gaajhkem lehkiem.
Samisk språkuke er en felles dugnad for å synliggjøre og øke kunnskapen om de samiske språkene i hele samfunnet.
Gïelevåhkoe akte ektie barkoe juktie saemien gïelh våajnoes darjodh, jïh daajroem gïeli bïjre lissiehtidh.
Private og offentlige institusjoner, næringsliv, organisasjoner og andre aktører inviteres til å synliggjøre samiske språk nettopp denne uka.
Privaate jïh byögkeles institusjovnh, jieleme, årganisasjovnh jïh jeatjah aktöörh bööresuvvieh saemien våajnoes darjodh raaktan dan våhkoen.
Sammen tar vi et større ansvar for at samiske språk høres, synes og brukes på alle samfunnsområder.
Ektesne stuerebe dïedtem vaeltebe ihke saemien govloe, vååjnoe jïh åtnasåvva gaajhkine siebriedahkesuerkine.
På tross av stemplet som utrydningstruet, fortsetter de samiske språkene å klore seg fast.
Jalhts saemien lea håvhtadamme nåhkedh, saemien gïelh jåerhkieh kreeptjedidh.
Det er håp.
Håhkoe lea.
Det er en økende bevissthet blant samer om språk og språkvalg, og flere og flere velger å delta på kurs for å ta tilbake språket som generasjoner før dem mistet.
Akte sjïdtije voerkesvoete saemiej gaskem gïelen jïh gïeleveeljemen bïjre, jïh ahkedh jienebh almetjh veeljieh meatan årrodh kuvsjine juktie gïelem bååstede vaeltedh maam boelvh dej åvtelen leah dasseme.
I områder hvor samisk ikke har vært brukt på en generasjon eller to, tar nå unge voksne samisk tilbake og forsøker forsiktig å gi det videre til sine barn.
Dejnie dajvine gusnie akte jallh göökte boelvh eah leah saemien nuhtjeme, noere geerve saemieh saemien bååstede vaeltieh jïh vååregelaakan pryövoeh dam sijjen maanide vedtedh.
En ny generasjon med samisktalende barn vokser frem.
Orre boelve maanajgujmie mah saemiestieh sjïdtedeminie.
Det norske samfunnet har også trykket den samiske kulturen til seg, og samer i hele landet opplever større aksept for sin kultur og sine språk.
Nöörjen siebriedahke aaj saemien kultuvrem jïjtsasse vaalteme, jïh saemieh abpe laantesne stuerebe jååhkesjimmiem sijjen kultuvren jïh sijjen gïeli åvteste dååjroeh.
Interessen for samisk samfunn er stort, og tidspunktet for en felles språkdugnad kunne ikke vært bedre.
Daelie stoerre ïedtje saemien siebriedahkese jïh tïjje ij leah maahteme buerebe årrodh akten ektie barkose gïelen åvteste.
Jeg håper at dere vil være med å bidra til at språkuka blir det løftet samiske språk trenger.
Gegkestem dijjieh sïjhtede meatan årrodh guktie gïelevåhkoe dïhte lutnjeme sjædta maam saemien daarpesje.
Jeg vil anbefale dere å følge med på språkukas nettside og på sosiale media.
Sïjhtem dijjem juvnehtidh meatan fulkedh gïelevåhkoen nedtesæjrosne jïh sosijaale meedijinie.
Der kan man blant annet sjekke om det er noen arrangementer i nærheten av deg i løpet av språkuka.
Desnie maahtah gaskem jeatjah gïehtjedidh mejtie naan öörnedimmieh dov lïhke gïelevåhkoen.
Jeg håper dere vil være med på samisk språkuke.
Gegkestem dijjieh sïjhtede meatan årrodh gïelevåhkosne.
Dere kan også bidra til å spre språkuka på sosiale medier med å bruke hashtagene #giellavahkku #giellavahkko og #gielevåhkoe.
Maehtede aaj viehkiehtidh gïelevåhkoem geerjehtidh sosijaale meedijidie viehkine ïebnetsegkijste #giellavahkku #giellavahkko jïh #gielevåhkoe.
Med hjelp fra dere alle, vil vi kunne få et løft for samisk språkbruk og språklig status!
Viehkine gaajhkijste dijjeste gïeleåtnoem jïh gïeleldh statusem lutnjebe!
Dere kan se mer om se mer om språkuka på sametingets nettside eller søke etter Giellavahkko på facebook.
Maehtede vielie gïelevåhkoen bïjre vuejnedh saemiedigkien nedtesæjrosne jallh Gïelevåhkoe ohtsedidh facebookesne.
Jeg ønsker dere en fortsatt fin konferanse og takk for meg.
Vaajtelem dijjieh hijven konferansem åadtjode jïh gæjhtoe mov åvteste.
Applikasjonen «Saemesth!» lanseres
Bæjhkoehtimmie applikasjovneste «Saemesth»
Fredag 25. oktober kl. 13:10 lanserer Sametinget «Saemesth!
Bearjadahken golken 25. b. ts. 13.10 Saemiedigkie applikasjovnem «Saemesth!
» applikasjonen på Samisk Videregående skole i Karasjok.
» bæjhkohte Saemien Jåarhkeskuvlesne Kárášjohkesne.
Sametingspresident Aili Keskitalo og statssekretær for samiske saker, Anne Karin Olli deltar på arrangementet, samt elever fra Samisk videregående skole i Karasjok.
Saemiedigkiepresidente Aili Keskitalo jih staatetjaelije Anne Karin Olli lægan öörnedimmesne, learohkigujmie Saemien Jåarhkeskuvleste Kárášjohkesne.
» om til en applikasjon, med navnet «Saemesth!».
Gïelevåhkoen sjïekenisnie Saemiedigkie lea evtiedamme Baakoegærjetjem «Saemesth munnjien» akten applikasjovnese, nommine «Saemesth!
Denne parløren er ment som en hyggelig invitasjon til å snakke samisk ved første møte, i hverdagen og på fest.
» Daate gærja edtja goh murreds bööredimmie årrodh aelkedh saemiestidh voestes gaavnedimmesne, aarkebiejjien jih feestesne.
Her er ingen tung grammatikk, bare mer eller mindre nyttige fraser.
Daesnie ij naan leevles grammatihke, ajve nuhteligs jïh ij dan nuhteligs jiehtegh.
Det er bare å hoppe ut i det.
Ajve aelkedh saemiestidh.
Parløren ble laget i forbindelse med kampanjen «Snakk samisk te’ mæ!», men er fortsatt svært populær og etterspurt.
Baakoegærjetje dorjesovvi kampanjen sjïekenisnie «Saemesth munnjien», men annje jeenjesh dan mietie gihtjieh.
Sametinget har derfor valgt å digitalisere denne, slik at den skal være lettere tilgjengelig.
Saemiedigkie lea veeljeme dam digitaliseradidh, guktie edtja aelhkie årrodh dam nuhtjedh.
Nå kan du ha den med deg hvor enn du går, så lenge du har med deg en smarttelefon.
Daelie maahtah dam meatan utnedh saaht gusnie leah, dan guhkiem dov lea smarttellefovne.
Ordene og frasene er på sør-, lule- og nordsamisk og noen av disse inneholder også lydfiler.
Baakoeh jïh jiehtegh leah åarjel-, julev- jih noerhtesaemien gïelesne jïh naakenh dejstie aaj tjoejefijlh.
Arbeidet mot mobbing
Manifeeste irhkemen vööste
Vi mener alle barn og unge har en rett til oppvekst- og læringsmiljøer fri for mobbing og trakassering. Derfor arbeider vi for økt innsats mot mobbing i skoler, barnehager, fritidsarenaer og nabolag.
Gaajhkh tjïelth, fylhkentjïelth jïh åvtehkh byögkeles darjoeminie aktem bööredimmieprieviem åadtjoejin voerhtjen, juktie eadtjohkelaakan meatan årrodh daan jaepien kampanjesne Geerve almetjh vïenevoetem sjugniedieh - ektesne, maam Manifeeste irhkemen vööste öörnede.
Nedenfor finner du mer informasjon om hvordan du kan delta i arbeidet.
Mij heannede dov tjïeltesne, dov skuvlesne jallh barkoesijjesne?
Ansvarlig politiker
Politihkere gïen diedte
Aktuelt
Daaletje
Mobbing - vi må starte med oss selv
Plakaategaahtjemen vitnije lea nommehtamme
Mobbing er et stort samfunnsproblem, også i samiske samfunn.
Kampanjen sjïekenisnie Manifeeste irhkemen vööste Saemiedigkie heesti saemie...
Les mer
Lohkh jienebh
Areal / Miljø, areal og kulturvern / Forsiden - Sametinget
Areale / Byjrese, areale jïh kultuvrevarjelimmie / Saemiedigkie - Sametinget
Søk tilskudd
Ohtsh dåarjoem
Areal
Areale
Sametinget her et overordnet ansvar for generell oppfølging og veiledning for at alle planer, konsekvensutredninger og vedtak som følger plan- og bygningslovens plandel sikrer naturgrunnlaget for samisk kultur, næringsutøvelse og samfunnsliv.
Saemiedigkie aktem bijjemes diedtem åtna sïejhmelaakan vaaksjoestidh jïh bïhkedidh, ihke gaajhkh soejkesjh, konsekvensesalkehtimmieh jïh nænnoestimmieh, mah leah soejkesje- jïh bigkemelaaken soejkebielien mietie, eatnemevåaromem gorredieh saemien kultuvrese, jieliemidie jïh siebriedahkejieliedasse.
Dette følger av plan- og bygningsloven.
Daate lea soejkesje-jïh bigkemelaaken mietie.
Kom med innspill til fremtidig areal og miljøpolitikk
Båetieh raeriejgujmie båetijen aejkien areale- jïh byjresepolitihkese
Sametingsrådet skal besøke ulike lokal samfunnfor å få innspill til Sameting...
Saemiedigkieraerie edtja guessine mïnnedh ovmessie voenges siebriedahkine ju...
Åpningsinnlegg areal og miljøkonferanse
Saemiedigkiebïevnese areale- jïh byjresepolitihken bïjre - Bööredimmie raeriejgujmie båetedh
Sametingsråd Thomas Åhren åpnet Sametingets areal og miljøkonferanse i Troms...
Saemiedigkieraerie raerieh sæjhta saemiedigkiebïevnesasse arealen jïh byjres...
Arenaer for samisk kulturutøvelse / Kulturliv / Forsiden - Sametinget
Sijjieh saemien kultuvrebarkose / Kultuvrejieleme / Saemiedigkie - Sametinget
Arenaer for samisk kulturutøvelse
Sijjieh saemien kultuvrebarkose
De samiske kulturhusene, teatrene, festivalene og museene er viktige arenaer for å synliggjøre, ivareta og utvikle samisk kunst, kultur og kulturarv.
Saemien kultuvregåetieh, teaterh, festivaalh jïh museumh leah vihkeles sijjieh juktie saemien kåanstem, kultuvrem jïh kultuvreaerpiem vuesiehtidh, gorredidh jïh evtiedidh.
Disse institusjonene er samiske fyrtårn i sine lokalsamfunn, de tilbyr kulturnæringsarbeidsplasser i distriktene.
Daah institusjovnh leah saemien tjoevkesetjoelth sijjen voenges siebriedahkine, dah barkoesijjieh faalehtieh kultuvrejielemi sisnjeli dajvine.
Institusjonsbyggingen og institusjonsutviklingen er derfor grunnleggende for ivaretakelse og utvikling av det samiske samfunnet og det samiske demokratiet.
Institusjovnebigkeme jïh institusjovneevtiedimmie leah dan åvteste dïhte vihkielommes, juktie gorredidh jïh evtiedidh dam saemien siebriedahkem jïh dam saemien demokratijem.
Gáisi
Gáisi
Logokonkurranse for Tråante 2017
Logo-gaahtjeme Tråantese 2017
Prosjektledelsen og styringsgruppa for Tråante 2017 inviterer til logokonkur.
Logo-gaahtjeme Tråantese 2017 - nasjovnaale aavoedimmie jïh tjåenghkies saem.
300 000,- til sikring av samiske kunstskatter
300 000 kr juktie saemien gåetiem Röörosne salkehtidh
Sametingsrådet har bevilget 300 000,- til RiddoDuottarMuseat for oppgraderin.
Saemiedigkieraerie 300 000 kråvnah dåårje Aajegasse – saemien gïele- jïh maa.
Sametinget jobber for:
Saemiedigkie sæjhta:
Gode rammevilkår for samiske institusjoner slik at de kan bidra til utvikling og formidling av samisk kunst- og kulturliv
Hijven mierietsiehkieh buektiehtidh saemien institusjovnide, guktie dah maehtieh viehkiehtidh saemien kåanste- jïh kultuvrejieledem evtiedidh jïh daajroes darjodh.
Være tydeligere i våre forventninger til samiske institusjoners ansvar i utviklingen av samisk kunst og kultur
Tjyölkehkåbpoe årrodh guktie mijjieh veanhtadibie saemien institusjovnh dïedtem vaeltieh saemien kåanstem jïh kultuvrem evtiedidh
Ha en tettere oppfølging av og dialog med institusjonene gjennom styreoppnevninger og tilskudd
Institusjovnigujmie lïhkebe barkedh, jïh dejgujmie govlesadtedh gosse edtja ståvroeh nammoehtidh jïh dåarjoej bïjre
Et enda bedre samarbeid og en bedre faglig ansvarsfordeling mellom institusjonene
Aktem sagki buerebe laavenjostoem evtiedidh, jïh aktem buerebe faageles dïedtejoekedimmiem utnedh institusjovni gaskem
Bidra til et enda bedre samarbeid mellom samiske kunstnere og samiske kulturinstitusjoner
Viehkiehtidh guktie buerebe laavenjostoe sjædta saemien tjiehpiedæjjaj jïh saemien kultuvreinstitusjovni gaskem
Videre oppbygging og omorganisering av samiske kulturinstitusjoner
Vijriesåbpoe bæjjese bigkedh jïh öörnedimmiem målsodh saemien kultuvreinstitusjovnijste
Økonomiske virkemidler
Ekonomeles viehkiedïrregh
Målet for Sametingets virkemidler til arenaer for samisk kulturutøvelse er samiske institusjoner og arenaer for kunst- og kulturformidling som er sentrale aktører og premissleverandører for samisk samfunns- og demokratiutvikling.
Dïhte ulmie Saemiedigkien viehkiedïrregidie, dejtie sijjide gusnie saemien kultuvrine barka, lea saemien institusjovnh jïh sijjieh gusnie kåanste- jïh kultuvrem vuesiehtieh mah leah vihkeles aktöörh jïh premissedeallahtæjjah dan saemien siebriedahke- jïh demokratijeevtiedæmman.
Delmålene er aktive samiske arenaer for kunst- og kulturformidling, kulturinstitusjoner og museer med høy faglig standard.
Bielieulmieh leah eadtjohke saemien sijjieh gusnie kåanste- jïh kultuvrem vuesehte, kultuvreinstitusjovnh jïh museumh jolle faageles kvaliteetine.
Sametinget gir direktetilskudd til 27 ulike arenaer for kulturutøvelse i 2013: Samiske kulturhus og kulturformidlingsinstitusjoner (12), samiske festivaler (7), samiske teatre (2) og samiske museer (6).
Saemiedigkie ryöktesth dåarjoem vadta 27 ovmessie sijjide gusnie kultuvrine berkieh 2013: Saemien kultuvregåetieh jïh kultuvrevuesiehtimmieinstitusjovnh (12), saemien festivaalh (7), saemien teaterh (2) jïh saemien museumh (6).
Direktetilskuddene til arenaer for samisk kulturutøvelse skal bidra til:
Dah ryöktesth dåarjoeh sijjide gusnie saemien kultuvrine barka edtjieh:
Samiske kulturformidlingsinstitusjoner som synliggjør samisk kulturliv og fungerer som arenaer for utvikling av samisk kultur
Saemien kultuvreinstitusjovnh dåarjoehtidh mah kultuvrejieledem daajroes jïh våajnoes darjoeh, jïh leah goh sijjieh gusnie saemien kultuvre evtiesåvva
Festivaler som synliggjør, formidler og utvikler samisk kultur
Festivaalh dåarjoehtidh mah saemien kultuvrem våajnoes jïh daajroes darjoeh, jïh saemien kultuvrem evtiedieh
At de samiske teatrene kan utvikle seg kunstnerisk, produsere scenekunst på høyt nivå og kan turnere med scenekunst, slik at de fungerer som arenaer for kulturopplevelse og kulturformidling, og til bruk og synliggjøring av samisk språk
Dåarjoehtidh guktie dah saemien teaterh maehtieh jïjtjemse kåanstevuekien mietie evtiedidh, scenekåanstem jolle daltesisnie darjodh, jïh maehtedh scenekåanstine bïjre jarkan mïnnedidh, guktie dah leah goh sijjieh gusnie kultuvrem dååjre jïh kultuvrem daajroes darjoeh, jïh gusnie saemien gïele åtnasåvva jïh våajnoes dorjesåvva
At samisk kulturhistorie bevares, forvaltes og formidles Nytt i 2013 er en søkerbasert ordning "Arenaer for kunst- og kulturformidling".
Dïhte mij lea orre 2013 lea akte öörnege «Arenaer for kunst- og kulturformidling/ Sijjieh gusnie kåanstem jïh kultuvrem daajroes darjoeh».
Den nye ordningen øker satsningen på samiske kunstnere, i tråd med kulturmeldingen.
Dïhte orre öörnege råajvarimmide dejtie saemien tjiehpiedæjjide lissehte, naemhtie guktie kultuvrebïevnesisnie tjåådtje.
Blant prioriteringene i denne ordningen finnes et større fokus på nyskapende aktiviteter som skal bidra til utvikling av samiske institusjoner og arenaer for kunst- og kulturformidling.
Dej prijoriteradimmiej gaskem daennie öörnegisnie lea akte stuerebe fokuse dejtie orresjugneden darjoemidie, mah edtjieh viehkiehtidh saemien institusjovnh evtiedidh, jïh sijjieh gusnie kåanste- jïh kultuvrem vuesehte.
Ordningen støtter også arenaer, nettverk og samarbeidsprosjekter som bidrar til økt internasjonal promotering og eksport av samisk kunst og samiske kunstnere til et internasjonalt marked, samt etableringsstipend for unge samiske kunstnere
Öörnege aaj sijjieh, viermieh jïh laavenjostoeprosjekth dåårje, mah viehkiehtieh aktine lissiehtamme gaskenasjovnaale vuesiehtimmine, jïh eksporte saemien kåansteste jïh saemien tjiehpiedæjjijste akten gaskenasjovnaale maarkedese, jïh tseegkemedåarjoe noere saemien tjiehpiedæjjide.
Arkitektonisk uttrykk / Sametingsbygningen / Om Sametinget / Forsiden - Sametinget
Arkitektovneles guelmie / Saemiedigkiegåetie / Saemiedigkien bïjre / Saemiedigkie - Sametinget
Arkitektonisk uttrykk
Arkitektovneles guelmie
De enorme viddene uten de romdannende formasjoner var utgangspunktet for å bruke innhegningen som tema.
Dah gaajh stoerre doedterh bielelen dah haemieh mah tjiehtjelh skaepiedieh, lij dïhte våarome juktie giedtiem teemine nåhtadidh.
Huden eller veggen begrenser og beskytter alle funksjoner i bygningen, veggene hegner om og samler menneskene.
Njaltja jallh vïedtje gaajhkide funksjovnide gåetesne gaertjede jïh vaarjele, dah vïedtjh geehtieh jïh almetjidie tjöönghkieh.
Mens lufta dirrer av kulde i det iskalde lyset skal menneskene oppleve varme og beskyttelse innendørs.
Mearan elmie tjåetskemistie lanka dennie gaajh galmes tjoevkesisnie, dle almetjh edtjieh baahkem jïh vaarjelimmiem dååjredh gåetien sisnie.
Hele huset skal gi signaler om et interiør krystallklart avgrenset fra den robuste naturen, fra kulda, fra snøen.
Abpe gåetie edtja akten sisbielien bïjre prierkiehtidh, mij tjïelkelaakan vååjnoe goh mij akt jeatjah goh dïhte fååmijes eatneme, tjåetskeme, lopme.
Den matematiske geometrien er entydig og gir bygningen en fortjent verdighet og monumentalitet.
Dïhte matematihken geometrije lea tjïelke jïh gåatan aktem rïektes vyörtegsvoetem jïh göögkelesvoetem vadta.
Den skråstilte ytterveggen, innhegningen, reiser seg direkte fra lyngen, den luftige spaltekledningen gir assosiasjoner til huden, eller duken som trekkes rundt.
Dïhte vælnjoeh ålkoevïedtje, giedtie, ryöktesth hïngseste tjuedtjele, dïhte njeerpes-ligke spaarravïedtje åssjaldahkh njaltjese vadta, jallh låavtegasse mij njåatseståvva.
Det klare sjiktet mellom ute og inne er forsøkt forsterket ved at man går inn i bygningen direkte, overgangen mellom ute og inne er like entydig som i lavvoen.
Voejhkelamme dam tjïelke giertiem ålkoebielien jïh sisbielien gaskem veaksahkåbpoe darjodh, dannasinie ryöktesth gåetien sïjse tjaanga, dïhte giertie gaskem ålkone jïh gåetesne lea seamma aktelaaketje goh låavhtgåetesne.
Vel innenfor åpner interiøret seg, og man fornemmer rommet like klart og entydig som man oppfatter rommet inne i lavvoen.
Gosse gåetien sïjse tjaanga dle sisbielie gaahpode, jïh damta tjiehtjele lea seamma tjïelke jïh aktelaaketje goh aktene låavthgåetesne.
Plenumssalen, biblioteket, vandrehallen, møterommene eksponeres, selv deler av eksteriøret inne i atriet oppfattes som en del av interiøret.
Stoerretjåanghkoesavka, gærjagåetie, vaanterdimmiehaalle jïh tjåanhgkoetjiehtjelh vååjnesasse båetieh, jïh aaj bielieh dehtie ålkoebieleste atrijesne vååjnoeh goh akte bielie sisbieleste.
Vandrehallen
Vaanterdimmiehaalle
Vandrehallen knytter de ulike funksjoner sammen, samtidig som vandrehallen er husets viktigste rom.
Vaanterdimmiehaalle dejtie ovmessie darjomesidie ektede, seamma tïjjen goh vaanterdimmiehaalle lea gåetien vihkielommes tjiehtjele.
Herfra ser man alle andre funksjoner, alle andre mennesker og har kontakt med naturen.
Daestie dejtie jeatjah darjomesidie vuajna, gaajhkide jeatjah almetjidie jïh ektiedimmiem eatneminie åtna.
De uformelle, men viktige samtalene kan utfolde seg i dette rommet, som grunnet geometrien oppfattes som en gangsone i den ene enden, mens jo mer man nærmer seg plenumssalen jo mer utvides bredden, og gangen blir til et luftig og vennlig rom med plass til større ansamlinger av mennesker.
Maahta dejtie ovbyjjes, bene vihkeles soptsestallemidie darjodh daennie tjiehtjelisnie, mij geometrijen gaavhtan goh akte vaedtsemesijjie vååjnoe dennie aktene gietjesne, jïh gosse stoerretjåanghkoesavkan lïhkebasse båetieminie dle gemtebe sjædta, jïh dïhte sijjie vietseles tjiehtjielinie sjædta, gusnie steurebe almetjekrirrieh tjaakanieh.
Parallelt med vandrehallen løper et åpent galleri i 2. etasje, herfra er utsikt mot det åpne utendørsatriet, mot viddene, mot biblioteket og plenumssalen.
Vaanterdimmiehaallen baalte akte gaahpoeh gallerije 2. laptesne, daestie maahta vuejnedh dan gaahpoeh atrijese ålkone, doedteri, gærjagåetien jïh stoerretjåanghkoesavkan vööste.
Sametinget har for tiden plenumsmøter fire uker i året, under disse ukene kommer representanter fra alle regioner sammen og bærer hver sine karakteristiske fargerike kofter.
Daan baelien dle Saemiedigkie stoerretjåanghkoeh åtna njieljie våhkoeh fïerhten jaepien, jïh dej våhkoej dle tjirkijh gaajhkijste dajvijste gaavnesjieh, gåårveldihkie sijjen klaeriedihks gaptajgujmie.
Den sirkulære vandrehallen og de åpne interiørene er som en åpen scene, alle ser hverandre og de - i dobbel forstand - fargerike menneskene forandrer huset til en fargerik og pulserende scene i kontrast til de store viddene på utsiden.
Dïhte jorpe vaanterdimmiehaalle, jïh ihke gåetie dan gaahpode sisnjelde, dle goh akte gaahpoeh scene vååjnoe, gaajhkesh sinsitniem vuejnieh jïh dah – guektiengïerth goerkesisnie – klaeriedihks almetjh gåetiem jeatjatehtieh akten klaeriedihks jïh svihtjije scenese, akte vuestiebielie dejtie stoerre doedteridie ålkone.
På skivene langs vandrehallen har kunstneren Kristin Ytreberg på en raffinert og elegant måte satt igjen samiske ordspråk i tinntråd og metall-nagler.
Vaanterdimmiehaallen mietie dle tjiehpiedæjja Kristin Ytreberg tjaebpieslaakan jïh hïervenlaakan saemien dïejvesh dorjeme ditnine jïh metalle-naevliejgujmie.
Disse står som rolige relieffer mot furupanelen, og skifter karakter ettersom solen vandrer rundt det sirkulære huset, og lyset på ulik vis sleper langs veggen.
Dah goh seadtoes relieffh bietsievïedtjen vööste tjåadtjoeh, jïh jeatjahlaakan vååjnoeh mearan biejjie dan jorpe gåetien bïjre vaanterde, jïh tjoevkese joekehtslaakan vïedtjen vööste guaka.
Man får med seg visdomsordene, som er viktige i den samiske kulturen, før man trer inn i plenumssalen og sindig og klart sier sin mening.
Daesne åådtje dejtie vijsies baakojde lohkedh, mah leah vihkeles saemien kultuvresne, eannan stoerretjåanghkoesavkan sïjse tjaanga, jïh ussjedihks jïh tjyölkehke sov mïelem jeahta.
Plenumssalen er eksponert som et eget volum knyttet sammen med hovedhuset via en innelukket bro.
Stoerretjåanghkoesavka lea goh akte jïjtse bielie, åejviegåetine ektine ektiedamme akten måskoes pruvvien baaktoe.
Sametingets hellige rom, plenumssalen, framtrer som det genuine rommet det bør være, avsondret fra all annen støy - også visuell.
Saemiedigkien aejlies gåetie, stoerretjåanghkoesavka, vååjnoe goh dïhte tjïelke tjiehtjele mij byöroe årrodh, jeatjah gijjijste geerestammme - aaj visuelle.
Rommet er fullstendig uten vinduer hvor man kan se naturen omkring, et høytsittende glass bringer derimot det til enhver tid karakteristiske lyset inn i salen, og setter stemning til denne, enten det er midnattssol eller bekmørkt med nordlyset flimrende over.
Tjiehtjielisnie eah leah naan klaash mej tjïrrh lïj maahteme eatnemem ålkone vuejnedh, akte klaase guhkene bijjene baaja dam fïerhten tïjjen sjïere tjoevkesem båetedh savkan sïjse, jïh murriedimmiem buakta, mejtie lea gaskejijjebiejjie jallh jemhkelde buelije goeksegigujmie.
Små leselamper ved hvert representantbord definerer de intime, små rommene i dette voluminøse rommet.
Smaave lohkemetjoevkesh fïerhten tjirkijen buertesne dejtie murreds, smaave tjiehtjielidie tjïertestieh daennie gaajh stoerre tjiehtjielisnie.
Selve bygningskroppen er en skjev kjegle som er ytterligere abstrahert ved et dypt kutt som danner foaje og flater for lysinnslipp.
Dïhte jïjtjehke gåetie lea goh akte vælnjoeh tjeegla maam lea vielie nagkeme juktie foaje’m darjodh jïh baaja tjoevkesem gåetien sïjse båetedh.
Spor
Gïejh
Kunstneren Hilde Schanke Pedersen har dekorert den store betongskiven med et mektig abstrakt bilde hvor emalje og bladgull er lagt på store sinkplater.
Tjiehpiedæjja Hilde Schanke Pedersen lea dam stoerre betongeheallam feegreme aktine fååmijes abstrakte guvvine, gusnie emalje jïh lastegullie leah bïejesovveme stoerre sinkehealline.
Bildet gir klare assosiasjoner til den samiske kultur, og selv om det er mektig, er det ikke overdramatisk i rommet, men gir tvert imot rommet retning og en ytterligere magisk dimensjon.
Guvvie tjïelke ektiedimmieh dan saemien kultuvrese vadta, jïh jalhts fååmijes, ij leah læjhkan fer ipmerijhken tjiehtjielisnie, bene otnjegem jïh aktem stuerebe magiske dimensjovnem tjiehtjielasse vadta.
Biblioteket
Gærjagåetie
Biblioteket terrasseres og knytter seg til uterommet via store glassåpninger mot syd, på galleriet over finnes en masse bokhyller fylt med bøker.
Gærjagåetie lea klihtine dorjeme, jïh ålkoetjiehtjielinie gårrelge dej stoerre klaaseraejkiejgujmie åerjielasse, jïh gallerijesne bijjielisnie dle jïjnjh hælloeh dieves gærjijste.
Når man entrer bygningen åpner dette veldige rommet seg, bøkene fyller rommet, mens plenumssalen sees gjennom en stor glassåpning.
Gosse gåetien sïjse tjaanga dle daate stoerre tjiehtjele vååjnesasse båata, dah gærjah tjiehtjelem dievhtieh, mearan maahta stoerretjåanghkoesavkam vuejnedh akten stoerre klaaseraejkien tjïrrh.
Leseplasser langs vinduene inviterer til studier som i åpne munkeceller.
Lohkemesijjieh klaasi lïhke lohkemasse bööredieh goh gaahpoeh celline munkide.
Øyet får hvile på den rolige naturen, mer lukkede munkeceller for studier er lokalisert i jevn rytme på galleriet.
Dah tjelmieh åadtjoeh liegkedidh dennie seadtoes eatnamisnie, vielie måskoes munkecellah lohkemasse gallerijesne gååvnesieh.
Arkiv / Forsiden - Sametinget
Våarhkoe / Saemiedigkie - Sametinget
Arktiske region forbereder seg mot verdenskonferansen om urfolk / Áltá 2013 / Internasjonalt arbeid / Forsiden - Sametinget
Arktiske dajve veartenekonferansese aalkoealmetji bïjre ryöjrede / Áltá 2013 / Gaskenasjovnaale barkoe / Saemiedigkie - Sametinget
Arktiske region forbereder seg mot verdenskonferansen om urfolk
Arktiske dajve veartenekonferansese aalkoealmetji bïjre ryöjrede
De øverste lederne for inuitter og samer deltar i neste uke på arktiske regions forberedelsesmøte mot FNs verdenskonferanse om urfolk i 2014. Møtet vil resultere i et sluttdokument der inuitters og samers prioriteringer mot verdenskonferansen samles.
Dah bijjemes åvtehkh inuihtide jïh saemide leah meatan arktiske dajven ryöjredimmietjåanghkosne EN’en veartenekonferansese aalkoealmetji bïjre 2014 mubpien våhkoen. Illedahke tjåanghkoste sæjhta akte galhkuvetjaatsege årrodh gusnie inuihti jïh saemiej prijoriteeth veartenekonferansen vööste leah tjöönghkeldihkie.
Bakgrunnen for arktiske regions møte er at FN vil holde en verdenskonferanse om urfolk den 22. og 23. september 2014 i New York.
EN’en veartenekonferanse aalkoealmetji bïjre Dïhte våarome daan arktiske dajven tjåanghkose lea dan åvteste EN sæjhta aktem veartenekonferansem tjïrrehtidh aalkoealmetji bïjre skiereden 22. jïh 23. b 2014 New York’sne.
Siden FNs generalforsamlingens resolusjon besluttet i 2010 å holde et høynivå møte, som vil gå under navnet ”verdenskonferanse om urfolk”, så har det vært usikkert på hvilken måte urfolks deltakelse ville sikres i både forberedelsene til verdenskonferansen, under selve konferansen og ved oppfølgingen av verdenskonferansens resultater.
Mænngan EN’en generalekrirrien bæjhkoehtimmie sjæjsjali aktem jolledaltese-tjåanghkoem hööltedh, man nomme lij «veartenekonferanse aalkoealmetji bïjre», dle jueriedisnie orreme guktie edtjin gorredidh aalkoealmetjh meatan sjïdtin dovne ryöjredimmine veartenekonferansese, jïjtjehke konferansesne jïh dennie vijriesåbpoe barkosne veartenekonferansen illedahkijste.
Urfolkene har derfor på internasjonalt nivå opprettet et samarbeid der de i lag jobber for å sikre urfolks deltakelse på en god måte.
Dannasinie aalkoealmetjh gaskenasjovnale daltesisnie aktem laavenjostoem tseegkeme gusnie ektesne barkeminie guktie aalkoealmetjh maehtieh meatan årrodh hijvenlaakan.
Dette samarbeidet har sitt utspring fra det åpne og upartiske idédugnadsmøte i København om nettopp FNs verdenskonferanse om urfolk, der København-resolusjonen ble vedtatt.
Daate laavenjostoe eelki dennie gaahpode jïh ov-partiske tjåanghkosne Københavnesne gusnie åssjaldahkh jöökin raaktan EN’en veartenekonferansen bïjre aalkoealmetji bïjre, gusnie Københavnbæjhkoehtimmiem nænnoesti.
København resolusjonen beslutter å opprette en global koordineringsgruppe.
København-resolusjovne sjæjsjele aktem abpeveartenem iktedimmiedåehkiem tseegkedh.
Den globale koordineringsgruppa holdt sitt første møte i mars i år i New York.
Daate abpeveartenen iktedimmiedåehkie sov voestes tjåanghkoem höölti New York’sne njoktjen daan jaepien.
Arktiske region er først ute
Arktiske dajve dïhte voestes
Et av urfolkenes strategier er å gjennomføre regionale forberedelsesmøter mot verdenskonferansen.
Akte dejstie aalkoealmetji strategijijste lea regijovnale ryöjredimmietjåanghkoeh tjïrrehtidh veartenekonferansen vööste.
Urfolkene i hele verden forbereder seg mot verdenskonferansen, og alle 7 regioner vil innen april 2013 avholde sine regionale forberedelsesmøter.
Aalkoealmetjh abpe veartenisnie veartenekonferansese ryöjredemnie, jïh gaajhkh 7 regijovnh sijhtieh voerhtjen 2013 åvtelen sijjen regijovnale ryöjredimmietjåanghkoeh tjïrrehtidh.
Arktiske region vil den 23. og 24. oktober holde sitt regionale urfolksforberedelsesmøte i Nuuk i Grønland.
Arktiske dajve sæjhta rïhkeden 23. jïh 24. b. sov regijovnale aalkoealmetji ryöjredimmietjåanghkoem Nuuk’sne Kruanalaantesne hööltedh.
Den arktiske region er den første, av alle 7 regionene, til å gjennomføre sitt forberedelsesmøte mot verdenskonferansen i 2014.
Dïhte arktiske dajve lea dïhte voestes gaajhkijste 7 regijovnijste, mij sov ryöjredimmietjåanghkoem tjïrrehte veartenekonferansen vööste 2014.
Arktiske urfolksledere deltar bredt i Nuuk
Gellie arktiske aalkoealmetji åvtehkh leah stieresne Nuuk’sne
Ved Nuuk møtet deltar de fleste av inuitters og samers ledere.
Nuuk-tjåanghkosne dah jeanatjommes inuihti jïh saemiej åvtehkh stïeresne.
Blant annet vil landsstyreformann for Grønlands selvstyre, Kuupik Kleist, åpne det arktiske forberedelsesmøtet.
Gaskem jeatjah dle laanteståvroen åvtehke Kruanalaanten jitjeståvrose, Kuupik Kleist, dam arktiske ryöjredimmietjåanghkoem rïhpestidh.
Også Grønlands selvstyres landstingsformann, Josef Motzfeldt, borgermester for Sermersooq kommune, Asii Chemnitz Narup, og Grønlandsk president for Inuit Circumpolar Council (ICC) Carl Christian Olsen og Alaskas president for ICC James Stotts deltar fra inuittisk side.
Aaj Kruanalaanten jïjtjeståvroen laantedigkieåvtehke Josef Motzfeldt, Sermersooq’en tjïelten borgermïestere Asii Chemnitz Narup jïh Kruanalaanten presidente Inuit Circumpolar Council (ICC) Carl Christian Olsen jïh Alaskan presidente ICC’se James Stotts leah meatan inuihten bieleste.
Fra samisk side deltar man fra Samis parlamentarisk råd (SPR), ved president Egil Olli, SPR representant Aili Keskitalo og SPRs representant i prosessen mot verdenskonferansen, John B. Henriksen.
Saemien bieleste dle tjïrkijh Saemien parlamentarihkeles raereste (SPR), presidente Egil Ollin baaktoe, SPR-tjïrkije Aili Keskitalo jïh SPR-tjïrkije prosessesne veartenekonferansen vööste, John B. Henriksen.
Samerådet er også bredt representert og blant annet president Olav Mathis Eira deltar derfra.
Saemieraereste aaj gellie tjïrkijh, dej gaskem presidente Olav Mathis Eira meatan.
51,29 kB Arktiske erklæring om verdenskonferansen om urfolk 2014
Arktiske bæjhkoehtimmie veartenekonferansen bïjre aalkoealmetji bïjre 2014
Det foreligger et utkast til arktisk erklæring om verdenskonferansen om urfolk.
Akte raeriestimmie akten arktiske bæjhkoehtæmman veartenekonferansen bïjre aalkoealmetji bïjre gååvnese.
Dette utkastet er skrevet i lag med representanter fra inuittisk og samisk side.
Daate raeriestimmie lea tjaalasovveme dovne inuihten jïh saemien tjïrkijigujmie ektine.
Møtet legger opp til diskusjoner om utkastet til Arktiske erklærings innhold.
Tjåanghkoe edtja raeriestimmiem sisvegen bïjre Arktiske bæjhkoehtimmesne digkiedidh.
Andre saker på programmet til Nuuk-møtet er bakgrunnsinformasjon om FNs verdenskonferanse om urfolk 2014, informasjon om arbeidet til den globale koordineringsgruppa, presentasjon om Inarierklæringen om verdenskonferansen om urfolk 2014 og informasjon om den internasjonale forberedende urfolkskonferanse i Alta 2013.
Jeatjah aamhtesh programmesne Nuuk-tjåanghkose leah våaromebïevnesh EN’en veartenekonferansen bïjre aalkoealmetji bïjre 2014, bïevnesh abpeveartenen iktedimmiedåehkien barkoen bïjre, åehpiedehteme Inaribæjhkoehtimmeste veartenekonferansen bïjre aalkoealmetji bïjre 2014 jïh bïevnesh dan gaskenasjovnale ryöjreden aalkoealmetjekonferansen bïjre Altesne 2013.
208,22 kB Neste møtested blir Alta 2013
Alta mubpie tjåangkoesijjie sjædta 2013