pere/sami_parallel huggingface dataset:
Boken «Hamburgerprinseassa” er skrevet for ungdom.
Gærja «Hamburgerprinseassa» lea noeride tjaaleme.
Edel Maret Gaino har også deltatt på forfatterstudiet og skriver i sin bok “Balddonasat vai veahkit” om annerledes, skumle fortellinger som man motvillig tiltrekkes av.
Edel Maret Gaino lea aaj meatan orreme tjaelijestudijisnie jïh sov gærjesne “Balddonasat vai veahkit” tjaala jeatjahlaakan, isveligke soptsesi bïjre mej vööste væljohts geasalgåvva.
Boken er skrevet for ungdom, men vil også være god litteratur for voksne.
Gærja lea tjaaleme noeride, men sæjhta aaj hijven lidteratuvre årrodh geerve almetjidie.
Det er i tillegg innvilget støtte til utgivelser av både nye barnebøker, diktbøker, tegneserier og fagbøker.
Lissine dåarjoe lea vadteme bæjhkoehtimmide dovne orre maanagærjijste, diktegærjijste, guvvieseerijijstie jïh faagegærjijste.
Blant annet har barneboken “Tjirrh/Čebo” fått støtte.
Gaskem jeatjah maanagærja “Tjirrh /Čebo dåarjoem åådtjeme.
Den er skrevet av Laila Mattson Magga og har et originalmanus på både sør- og nordsamisk.
Laila Mattsson Magga lea dam tjaaleme jïh aalkoemaanusem åtna dovne åarjel- jïh noerhtesaemien.
Også Samuel Gæloks bok for barn, “Ruoppsisgállo”, med et originalmanus på lulesamisk, har fått støtte.
Aaj Samuel Gæloken gærja maanide “Ruoppsisgállo”, aalkoemaanusinie julevsaemien gïelesne lea dåarjoem åådtjeme.
En fullverdig oversikt over innvilgede søknader:
Ållesth bijjieguvvie dej ohtsemi bijjelen mah dåarjoem åådtjeme:
Kontaktinformasjon: Sametingsråd Mariann Wollmann Magga, tlf. 97702350
Govlehtallije: Raerielïhtsege Mariann Wollmann Magga, tlf. 97702350
PRM: Gladnyhet: Røros inn i forvaltningsområdet for samiske språk
PRM: Aavoesaernie: Røros saemien gïelen reeremedajven sïjse
Røros kommune innlemmes i forvaltningsområdet for samiske språk.
Rørosen tjïelte meatan vaaltasåvva saemien gïelen reeremedajven sïjse.
Sametingspresident Aili Keskitalo sier at dette er en gladnyhet for hele Sápmi og spesielt for sørsamisktalende i området.
Saemiedigkiepresidente Aili Keskitalo jeahta daate akte aavoesaernie abpe Saapman jïh joekoen dejtie mah åarjelsaemien soptsestieh dajvesne.
Beslutningen gir større muligheter for å beholde sørsamisk som et levende språk også i framtiden.
Sjæjsjalimmie stuerebe nuepieh vadta åarjelsaemien utniehtidh goh akte jielije gïele aaj båetijen aejkien.
Røros kommune er den fjerde sørsamiske kommunen som innlemmes i forvaltningsområdet for samiske språk, og vil sammen med de tre andre kommunene bli en viktig samarbeidspartner for Sametinget i arbeidet med å bevare og utvikle det sørsamiske språket.
Rørosen tjïelte lea dïhte njealjede åarjelsaemien tjïelte mij meatan vaaltasåvva saemien gïelen reeremedajven sïjse, jïh sæjhta dej golme jeatjah tjïeltigujmie vihkeles laavenjostoeguejmine Saemiedægkan sjïdtedh juktie åarjelsaemien vaarjelidh jïh evtiedidh.
I forvaltningsområdet for samiske språk er samisk og norsk likestilte språk.
Saemien gïelen reeremedajvesne saemien jïh nöörjen leah mïrrestalleldh gïelh.
Det betyr at alle har rett til å bli betjent på samisk når de henvender seg til kommunen eller andre offentlige etater.
Daate sæjhta jiehtedh gaajhkesh dovnesh reaktam utnieh viehkiem åadtjodh saemien gïelesne gosse gaskesem vaeltieh tjïeltine jallh jeatjah byögkeles etaatigujmie.
– Vi ønsker å gratulere Røros kommune og befolkningen med innlemmelsen og gleder oss til samarbeidet om å fremme det sørsamiske språket, sier Keskitalo.
–Mijjieh sïjhtebe Rørosen tjïeltem jïh årroejidie læhkoehtidh dah leah meatan vaaltasovveme jïh aavoedibie åarjelsaemien gïeleskreejremen bïjre laavenjostedh, Keskitalo jeahta.
Hattfjelldal kommune innlemmes i forvaltningsområdet for samisk språk.
Aarborten tjïelte meatan vaaltasåvva saemien gïelen reeremedajvese.
– Jeg er veldig glad for at Hattfjelldal kommune vil være med på å utvikle og fremme det sørsamiske språket, sier sametingsråd Lars Filip Paulsen.
– Manne joekoen geerjene ihke Aarborten tjïelte sæjhta meatan årrodh åarjelsaemien gïelem evtiedidh jïh eevtjedh, raerielïhtsege Lars Filip Paulsen jeahta.
– Kommuner og fylkeskommuner er en av Sametingets aller viktigste samarbeidspartnere for ivaretakelse og utvikling av samiske språk.
– Tjïelth jïh fylhkentjïelth leah akte dejstie Saemiedigkien ellen vihkielommes laavenjostoeguejmijste juktie gorredidh jïh evtiedidh dejtie saemien gïelide.
Vi er derfor glad for at Hattfjelldal kommune er kommet inn som den tredje sørsamiske kommunen og dermed tar ansvar for at samiske språk skal være levende språk i fremtiden også.
Mijjieh dan åvteste geerjene ihke Aarborten tjïelte lea båateme goh gåalmede åarjelsaemien tjïelte, jïh destie dïedtem vaalta ihke saemien gïele edtja jielije gïeline årrodh aaj båetijen aejkien.
Sametinget og forvaltningskommunene har samarbeidsavtaler som skal bidra til en god dialog og samarbeid om samisk språk.
Saemiedigkie jïh reeremetjïelth laavenjostoelatjkoeh utnieh mah edtjieh hijven gaskesadtemem jïh laavenjostoem sjugniedidh dej saemien gïeli bïjre.
– De valg som tas i dag betyr noe for fremtiden for de samiske språkene, sier sametingsråd Lars Filip Paulsen
– Doh veeljemh mah daan biejjien dorjesuvvieh stoerre ulmiem åtna saemien gïeli båetijen aejkien gaavhtan, raerielïhtsege Lars Filip Paulsen jeahta.
I forvaltningsområdet for samisk språk er samisk og norsk likestilte språk.
Saemien gïelen reeremedajvesne saemien jïh nöörjen leah mïrrestalleldh gïelh.
PRM: Ingen endring i feilslått reindriftspolitikk
PRM: Ij naan jarkelimmie båajhtoeh båatsoepolitihkesne
– Dessverre viser stortingsmeldinga om bærekraft i reindriften at samene heller ikke denne gangen er blitt hørt, sier sametingsråd Mariann Wollmann Magga.
– Gaatesjen dle stoerredigkiebïevnese monnehkevoeten bïjre båatsosne vuesehte vaallah daan aejkien saemieh leah govlelgamme, saemiedigkieraerie Mariann Wollmann Magga jeahta.
Siste stortingsmelding om reindrift kom i 1992.
Minngemes stoerredigkiebïevnese båatsoen bïjre bööti 1992.
I dag presenterte landbruks- og matminister Jon Georg Dale den nye stortingsmeldingen om bærekraft i reindrift.
Daan biejjien laanteburrie- jïh beapmoeministere Jon Georg Dale dam orre stoerredigkiebïevnesem monnehkevoeten bïjre båatsosne åehpiedehti.
– Dette var en mulighet for regjeringen å rette opp i en reindriftspolitikk som i lang tid har vært feilslått.
–Daate lij akte nuepie reerenassese aktem båatsoepolitihkem staeriedidh mij guhkiem båajhtode orreme.
I stedet ser vi at det fortsatt er myndighetenes kontroll- og reguleringsbehov som legges til grunn for politikkutviklinga, sier Magga.
Sijjeste vuejnebe annje lea åejvieladtji gïehtjedimmie- jïh stuvrehtimmiedaerpiesvoete mij våaroemasse bïejesåvva politihkeevtiedæmman, Magga jeahta.
Sametinget har lenge påpekt at reindriftas stilling som en sentral samisk kulturbærer må være utgangspunkt i utformingen av reindriftspolitikken.
Saemiedigkie lea guhkiem tjïertestamme båatsoen sijjie goh akte vihkeles saemien kultuvreguedtije tjuara aalkoevåaroeminie årrodh gosse edtja båatsoepolitihkem hammoedidh.
En rekke forskere på samisk reindrift har påpekt at et gjennomgående trekk over tid ved den norske reindriftsforvaltningen har vært mangelen på innsikt i verdigrunnlag, samiske driftsformer og kunnskapsgrunnlag.
Gellie dotkijh saemien båatsoen sisnjelen leah tjïertestamme akte sïejhme bielie nöörjen båatsoereeremisnie guhkiem, lea faatoes goerkese orreme aarvoevåaromen, saemien gïehtelimsvuekiej jïh daajroevåaromen bïjre.
– Regjeringen synes å være mest interessert i å detaljregulere den samiske reindriften.
– Vååjnoe goh reerenasse stööremes ïedtjem åtna fïerhtem smaave bieliem saemien båatsosne stuvrehtidh.
Næringsutvikling og tiltak for reindriftsamene kommer i annen rekke.
Jielemeevtiedimmie jïh råajvarimmieh båatsoesaemide eah leah seamma vihkeles.
Når det viktigste budskapet fra regjeringen er å kontrollere reintallet ved hjelp av elektroniske chip og få lovfestet rett til å offentliggjøre reintallet, er ambisjonsnivået direkte nedslående, konstaterer Magga.
Gosse vihkielommes dïjre reerenasseste lea bovtsetaalem gïehtjedidh viehkine elektrovneles chipsijste, jïh laakevihtiestamme reaktam åadtjodh bovtsetaalem bæjhkoehtidh, dle syjhtedassedaltese amma ovmurreds, Magga vihteste.
Sametinget er også svært skuffet over regjeringens lave ambisjonsnivå for sikring av reindriftas arealgrunnlag.
Saemiedigkie aaj joekoen njåajjan reerenassen vuelege syjhtedassedaltesistie juktie båatsoen areaalevåaromem gorredidh.
Reindrifta som en naturbasert næring er avhengig av beitearealer for å ha en framtid.
Båatsoe goh akte eatnemebaseradamme jieleme lea jearohke gåatomedajvijste jis edtja aktem båetijem aejkiem utnedh.
– Reindriftas største utfordring er å sikre arealgrunnlaget.
–Båatsoen stööremes haesteme lea areaalevåaromem gorredidh.
Den største trusselen mot reindriftas bærekraft er det økende presset på arealene, inngrep i form av både utbygginger og økt ferdsel, påpeker Magga.
Dïhte stööremes aajhtoe båatsoen monnehkevoeten vööste lea dïhte ahkedh stuerebe nuhteme areaalijste, goh dovne bigkeme jïh lissiehtamme feeleme, Magga tjïerteste.
– Jeg mener de tiltakene knyttet til arealforvaltning som regjeringen nå legger fram, ikke er tilstrekkelige for å sikre en framtidig livskraftig reindriftsnæring.
– Manne vïenhtem doh råajvarimmieh ektiedamme areaalereeremasse mejtie reerenasse daelie buakta, eah leah nuekies juktie aktem båetijen aejkien, jielije båatsoem gorredidh.
Regjeringens manglende handlekraft for å sikre reindriftas beitegrunnlag står i sterk kontrast til den pågående prosessen med reintallsreduksjon, fastslår Magga.
Reerenassen faatoes råajvarimmielastoe juktie båatsoen gåatomevåaromem gorredidh lea tjarke kontrastesne dan juhtije prosessese bovtsetaalegiehpiedimmine, Magga vihteste.
Regjeringen varsler at man vil prioritere økologisk bærekraft i reindriftslovens formålsparagraf.
Reerenasse bïeljele daelie sæjhta ekologeles monnehkevoetem prioriteradidh båatsoelaaken åssjeleparagraafesne.
Sametinget mener at en slik prioritering forutsetter et sterkt fokus på sikring av arealer og reduksjon av rovdyrtap, og ikke et ensidig fokus på antall rein.
Saemiedigkie meala akte dagkeres prioriteradimmie nænnoes fokusem tsihkestahta juktie areaalide gorredidh jïh juvreteehpemidie giehpiedidh, jïh ij akte aktelaaketje fokuse bovtsetaalese.
– En vektlegging av sammenhengen mellom økologisk, økonomisk og kulturell bærekraft ville gitt et helt annet fokus i et så viktig politisk dokument, og en sikring av reindriften som urfolksnæring, avslutter Mariann Wollmann Magga, som fremhever det som positivt at Norske Reindriftsamers Landsforbund og Sametinget sammen med departementet skal se nærmere på bærekraftsmålene.
- Akte tjarke tjïertestimmie ektiedimmeste dan ekologeles, ekonomeles jïh kultuvrelle monnehkevoeten gaskem lij sïjhteme aktem eevre jeatjah fokusem vedtedh aktene dan vihkeles tjaatsegisnie, jïh akte gorredimmie båatsoste goh aalkoealmetjejieleme, Mariann Wollmann Magga minngemosth jeahta, mij jeahta lea joekoen hijven Nöörjen Båatsoesaemiej Rijhkesiebrie jïh Saemiedigkie departemeentine ektine edtjieh monnehkevoeteulmide veelebe vuartasjidh.
For intervju, kontakt sametingsråd Mariann Wollmann Magga, tlf. 977 02 350.
Govlehtallije, saemiedigkieraerie Mariann Wollmann Magga, tlf. 977 02 350.
PRM: Innvilget støtte til ung fisker
PRM: Dåarjoem dåarjoeji noere göölijasse
Sametingsrådet gir 266.000,- kroner i støtte til en ung fisker i Karlsøy kommune i Troms som ønsker å etablere seg med eget fartøy.
Saemiedigkieraerie 266.000,- kråvnah dåarjojne vadta noere göölijasse Gálsan tjïelteste Romsan fylhkesne mij sæjhta gööleminie nïerhkedh jïjtse vïnhtsine.
Sametingsrådet har innvilget støtte på totalt 266.000,- kroner til en ung fisker (22) i Karlsøy kommune som ønsker å etablere seg i fiskerinæringen med eget fartøy og som ønsker å fiske i åpen gruppe.
Saemiedigkieraerie lea ållesth 266.000,- kråvnah dåårjeme akten noere göölijasse (22) Gálsan tjïeltesne mij sæjhta gööleminie jïjtse vïnhtsine nïerhkedh jïh mij sæjhta ræhpas dåehkesne gööledh.
Pengene fra Sametinget skal gå til kjøp av fartøy med redskaper og utstyr.
Beetnegi åvteste Saemiedigkeste edtja vïnhtsem dïrregigujmie jïh dalhketjh åestedh.
- Det er viktig å bidra til at det bygges opp en aktiv kyst- og fjordflåte for å opprettholde fiskerivirksomheten i de samiske kyst- og fjordområdene.
- Vihkeles viehkiehtidh guktie akte eadtjohke mearoegaedtie- jïh vïnhtseveahka bæjjese bigkesåvva juktie göölemem tjåadtjoehtidh saemien mearoegaedtie- jïh fjovledajvine.
Da må vi støtte opp under unge som ønsker å satse, sier sametingsråd Silje Karine Muotka.
Dellie tjoerebe noerh dåarjoehtidh mah sijhtieh daejnie barkedh, saemiedigkieraerie Silje Karine Muotka jeahta.
Sametinget ønsker å bidra til oppbygging av den nære kystflåten i de sjøsamiske bosettingsområdene, og prioriterer støtte til unge fiskere som gjør en førstegangsinvestering.
Saemiedigkie sæjhta viehkiehtidh dam lïhkes mearoegaedtievïnhtseveahkam bæjjese bigkedh dejnie mearoesaemien årromedajvine, jïh dåarjoem prioriterede noere göölijidie mah voestes aejkien vïnhtsem åestieh.
Fiskeripolitikken til Sametinget har et sterkt fokus på å ivareta og styrke den minste flåtens rettigheter til kyst- og fjordfiske.
Saemiedigkien göölemepolitihke aktem nænnoes fokusem åtna dan unnemes vïnhtseveahkan reaktah gorredidh jïh nænnoestehtedh mearoegaedtie- jïh fjovlegöölemasse.
- Ved å gi økonomisk støtte til fiskere som investerer i fiskefartøy og som ønsker å etablere seg i næringen, håper vi å motivere og bidra til å styrke bosetting, verdiskaping og sysselsetting i samiske kyst- og fjordstrøk.
- Gosse ekonomeles dåarjoem göölijidie vadta mah göölemevïnhtsem åestieh jïh mah sijhtieh jieliemisnie aelkedh, mijjen håhkoe lea skreejrehtidh guktie almetjh dejnie dajvine årroeh, jïh aarvoem jïh fasseldimmiem sjugniedidh saemien mearoegaedtine jïh fjovledajvine.
Det er også viktig med tanke på rekruttering til fiskeriyrket, sier sametingsråd Muotka.
Aaj vihkeles gosse dåårrehtimmiem göölemebarkose måjhtele, saemiedigkieraerie Muotka jeahta.
Sametingsrådet innvilget torsdag 5. april 2018 støtte til enkeltmannsforetaket Anders Hansen i Karlsøy kommune (200.000,- kroner til båt og 66.000,- kroner til redskap/utstyr).
Duarstan, voerhtjen 5. b. 2018 Saemiedigkieraerie dåarjoem dåarjoeji aktegsaajhteresïeltese Anders Hansen, Gálsan tjïeltesne (200.000,- kråvnah vïnhtsese jïh 66.000,- kråvnah dïrregidie/dalhketjidie).
Søknaden er godt innenfor prioriteringene i Sametingets budsjett for marine næringer i 2018.
Ohtseme lea dej prioriterdimmiej sisnjeli Saemiedigkien budsjedtesne marijne jieliemidie 2018.
For mer informasjon, kontakt sametingsråd Silje Karine Muotka, telefon 984 87 576
Vielie bïevnesh, gaskesadth saemiedigkieraeriem Silje Karine Muotka, tellefovne 984 87 576
PRM: Kultur- og idrettsstipend 2019 tildelt
PRM: Kultuvre- jïh gaarsjelimmiestipeende 2019
Sametingsrådet har tildelt ett kulturstipend og tre idrettsstipend for 2019.
Saemiedigkieraerie lea aktem kultuvrestipeendem jïh golme gaarsjelimmiestipeendh joekedamme 2019.
Kulturstipendet tildeles dansekunstner Ánna-Katri Helander, og idrettsstipendene tildeles skiskytter Amalie Kristine Triumf, turner Peder Funderud Skogvang og ishockeyspiller Tuva Sirin Schall Mikkelsen.
Daanhtsoetjiehpiedæjja Ánna-Katri Helander kultuvrestipeendem åådtje, jïh treavkavuetjije Amalie Kristine Triumf, turnere Peder Funderud Skogvang jïh jïengehockeyspïelere Tuva Sirin Schall Mikkelsen gaarsjelimmiestipeendh åadtjoeh.
Sametingets kultur- og idrettsstipend skal motivere samisk ungdom til å engasjere seg innenfor kunst, kultur og idrett.
Saemiedigkien kultuvre- jïh gaarsjelimmiestipeende edtja saemien noerh skreejrehtidh eadtjaldovvedh tjeahpoen, kultuvren jïh gaarsjelimmien sisnjeli.
Fire stipend, hver på kr 25 000, er delt ut.
Njieljie stipeendh, fïereguhte 25 000 kråvnah leah vadtasovveme.
Vi har plukket ut og tildelt stipendet til fire utøvere som representerer god bredde av det samisk ungdom driver med av kunst og idrett, og der alle har prestert og har ambisjoner om å bli enda bedre i sine sjangere.
– Mijjieh veeljeme jïh joekedamme stipeendem njieljie noeride mah hijvenlaakan vuesiehtieh mejnie saemien noerh gïehtelieh tjeahpoen jïh gaarsjelimmien sisnjeli, jïh gusnie gaajhkesh leah hijven illedahkh åådtjeme jïh syjhtedassh utnieh enn væjkalåbpoe sjïdtedh sijjen sjangerinie.
Vi ønsker dem lykke til og håper stipendet bidrar til videre satsing, sier sametingsråd Henrik Olsen.
Mijjieh dejtie læhkoehtibie jïh gegkiestibie stipeende dejtie viehkehte guhkiebasse jåerhkedh, saemiedigkieraerie Henrik Olsen jeahta.
Det kom inn 11 søknader, og alle oppfylte kriteriene.
11 ohtsemh sïjse böötin, jïh gaajhkh lin krïevenassi mietie.
Ni søknader omhandler idrettsstipend og to søknader omhandler kulturstipend.
Uktsie ohtsemh lin gaarsjelimmiestipeenden bïjre jïh göökte ohtsemh lin kultuvrestipeenden bïjre.
Her er begrunnelsene for tildelingene:
Daesnie buerkiestimmieh joekedimmide:
Kulturstipend:
Kultuvrestipeende:
Ánna-Katri Helander, bosatt i Kautokeino, er en meget lovende danser som blander elementer fra sin kultur med nåtidens kunstformer.
Ánna-Katri Helander, Kautokeino, lea joekoen væjkele daanhtsoje mij biehkieh sov kultuvreste daaletje tïjjen tjeahpoehammoejgujmie pleentie.
Stilen og uttrykket hennes har endret seg gjennom årene, og hun har gjennom sin kunst utmerket seg som en talentfull kunstner.
Altese stijle jïh vuekie leah jorkesamme jaepiej tjïrrh, jïh sov tjeahpoen tjïrrh vuesiehtamme satne lea tjiehpiedæjja stoerre taleentine.
Gjennom hiphop tar hun også steget inn i samfunnsdebatten.
Hiphopen tjïrrh aaj sïllem vaalta siebriedahkedigkiedimmien sïjse.
Ánna-Katri har vært årets unge kunstner under Riddu Riđđu Festivála i 2017, og i juni 2018 startet hun sitt kreative opphold i Lásságámmi.
Ánna-Katri lea daan jaepien noere tjiehpiedæjja orreme Riddu Riđđu Festivaalesne 2017, jïh ruffien 2018 sov kreatijve vïesehtimmiem eelki Lásságámmisne.
Idrettsstipend:
Gaarsjelimmiestipeende:
Amalie Kristine Triumf, bosatt i Storslett, satser seriøst på sin idrett, som er en av verdens mest publikumsvennlige og populære idretter: skiskyting.
Amalie Kristine Triumf, Storslett, sov gaarsjelimmiem itjmieslaakan vaalta, mij lea aktede dejstie jeenjemes vuartasjæjjavietseles jïh lyjhkedihks gaarsjelimmijste veartenisnie: treavkavuetjeme.
Hun driver nå på et profesjonelt nivå, og har flere ganger representert Sápmi på Arctic Winter Games.
Daelie profesjonelle daltesisnie gïehtele, jïh lea gellien aejkien Saepmien åvteste tjoejkeme Arctic Winter Games-gaahtjemisnie.
Hun har satt seg mål om å nå langt opp i verdenstoppen, og ønsker å være et godt forbilde for samisk ungdom.
Altese ulmie lea gåhkese båetedh veartenen bööremes treavkavuetjiji gaskem, jïh sæjhta hijven åvteguvvine årrodh saemien noeride.
Peder Funderud Skogvang, bosatt i Tromsø, har i flere år hevdet seg i norgestoppen i turn, og er nå på juniorlaget på det norske landslaget.
Peder Funderud Skogvang, Tromsø, lea dej bööremes orreme nöörjen turneri gaskem gellie jaepieh, jïh lea daelie juniortjïertesne nöörjen laantesiebresne.
Han tok sølv i Norgescup 2 i 2018, og i juni 2019 kom han på 7. plass i senior-NM.
Dïhte sïlpem veelti Nöörjencupesne 2 2018, jïh ruffien 2019 7. sæjjan bööti senior-NM:sne.
Han fremstår som et godt forbilde for samisk ungdom, og er en dedikert idrettsutøver med en klar samisk identitet.
Dïhte lea hijven åvteguvvine saemien noeride, jïh lea eadtjohke gaarsjelæjja tjïelke saemien identiteetine.
Tuva Sirin Schall Mikkelsen, bosatt i Oslo, har i flere år spilt ishockey på et høyt nivå, og er premiert med flere bronsemedaljer og et par sølvmedaljer.
Tuva Sirin Schall Mikkelsen, Oslo, lea jïengehockeyem spealadamme gellie jaepieh jolle daltesisnie, jïh jienebh bronsemedaljh jïh göökte sïlpemedaljh vaalteme.
Hun er en dedikert idrettsutøver, og har nådd betegnelsen ironwoman i eliteserien i ishockey.
Dïhte lea eadtjohke gaarsjelæjja, jïh dïejvesem ironwoman åådtjeme eliteseerijisnie jïengehockeyesne.
Hun har vist at også samisk ungdom kan hevde seg I toppen i idretter som ikke er så vanlig i Sápmi.
Dïhte vuesiehtamme aaj saemien noerh maehtieh gåhkese båetedh gaarsjelimmine mah eah leah dan sïejhme Saepmesne.
Tidligere vinnere: 2008: Finn Hågen Krogh Odd Isak Kappfjell 2011: Idrettsstipend: Christer Kjønsø Karlsen, Silje Wilsgård og Marie Sofie H. Hætta Kulturstipend: Marja Helena Fjellheim Mortensson 2014: Idrettsstipend: Ole Mathis Sara Nedrejord og Aslak Ole Eira Kulturstipend: Ina-Theres Andrea Sparrok, Sarakka Gaup og Anne Maia Raanes Sørensen 2016: Idrettsstipend: Rakel Birkeli og Jan Arthur Reinås Kulturstipend: Anna Linea Fjellheim Varsi og Ella Marie Hætta Isaksen 2018: Idrettsstipend: Benedicte Guttorm og Sajane Karina Olsen Kulturstipend: Anna Kaisa Partapuoli og Johan Daniel Turi
Aarebi vitnijh: 2008: Finn Hågen Krogh Odd Isak Kappfjell 2011: Gaarsjelimmiestipeende: Christer Kjønsø Karlsen, Silje Wilsgård jïh Marie Sofie H. Hætta Kultuvrestipeende: Marja Helena Fjellheim Mortensson 2014: Gaarsjelimmiestipeende: Ole Mathis Sara Nedrejord jïh Aslak Ole Eira Kultuvrestipeende: Ina-Theres Andrea Sparrok, Sarakka Gaup jïh Anne Maia Raanes Sørensen 2016: Gaarsjelimmiestipeende: Rakel Birkeli jïh Jan Arthur Reinås Kultuvrestipeende: Anna Linea Fjellheim Varsi jïh Ella Marie Hætta Isaksen 2018: Gaarsjelimmiestipeende: Benedicte Guttorm jïh Sajane Karina Olsen Kultuvrestipeende: Anna Kaisa Partapuoli jïh Johan Daniel Turi
For intervju eller spørsmål, kontakt sametingsråd Henrik Olsen, 907 75 219
Jis dov leah gihtjehtimmie jallh gyhtjelassh, gaskesadth saemiedigkieraeriem Henrik Olsen, 907 75 219
PRM: Lansering av samiske tall forteller 11
PRM: Bæjhkoehtimmie gærjeste saemien låhkoeh soptsestieh 11
Hvordan er levekårene for sørsamer?
Guktie åarjelsaemiej jieledetsiehkieh?
Blomstrer det samiske næringslivet?
Saemien jieleme bïehtsegeminie?
Viser samer interesse for å studere språket sitt på universiteter og høgskoler?
Saemieh ïedtjem vuesiehtieh sijjen gïelem dotkedh universiteetine jïh jïlleskuvline?
Dette er noe av det man får svar på under lanseringen av Samiske tall forteller 11 som lanseres i Karasjok onsdag 26. september kl. 14.00 - 15.30 på Sametinget.
Daate lea naakede destie mïsse vaestiedassem åådtje gosse gærjam Saemien låhkoeh soptsestieh 11 bæjhkohte Karasjohkesne skïereden 26. b. ts. 14.00- 15.30 Saemiedigkesne.
I tillegg er samisk film og sametingsvalgenes trender tema i Samiske tall forteller 11.
Lissine saemien filme jïh saemiedigkieveeljemi åejvieotnjege åvtese leah teemine gærjesne Saemien låhkoeh soptsestieh 11.
Faglig analysegruppe for samisk statistikk er ei uavhengig faggruppe som redigerer og publiserer kommentert samisk statistikk hvert år.
Faageles analyjsedåehkie saemien statistihkese lea akte jïjtjeraarehke faagedåehkie mij lahtestamme saemien statistihkem redigerede jïh bæjhkohte fïerhten jaepien.
Det er nå publisert et tidsskrift som heter Samiske tall forteller i elleve år og denne publikasjonen er viktig for de som driver med politikkutvikling og saksbehandling som berører samiske forhold.
Daelie dam gærjam man nomme Saemien låhkoeh soptsestieh (Samiske tall forteller) luhkie jaepieh bæjhkoehtamme jïh daate bæjhkoehtimmie lea eevre daerpies dejtie mah politihkeevtiedimmine jïh aamhtesereereminie saemien tsiehkiej bïjre gïehtelieh.
– Selv om analysegruppa er uavhengig får vi faglige innspill og har dialog med Sametinget.
– Jalhts analyjsedåehkie lea jïjtjeraarehke mijjieh faageles raerieh åadtjobe jïh Saemiedigkine gaskesadtebe.
Det er naturlig og viktig at vi har dialog med den institusjonen som kjenner samiske forhold aller best, da de er de aller viktigste brukerne av innholdet i Samiske tall forteller, sier leder av analysegruppa, statsviter Kevin Johansen.
Iemie jïh vihkeles mijjieh dejnie institusjovnine gaskesadtebe mij saemien tsiehkieh ellen bööremes damta, juktie dah leah doh ellen vihkielommes utnijh sisvegistie gærjesne Saemien låhkoeh soptsestieh, analyjsedåehkien åvtehke, staatedaejrije Kevin Johansen jeahta.
På lanseringa vil Samiske tall forteller 11 overrekkes Sametingets politiske ledelse før de ulike artikkelforfatterne presenterer sine funn og kommer med forslag til tiltak på de ulike områdene.
Bæjhkoehtimmesne Saemiedigkien politihkeles ståvroe sæjhta Saemien låhkoeh soptsestieh 11 åadtjodh åvtelen doh ovmessie tjaalegetjaelijh åehpiedehtieh maam dah leah gaavneme jïh raeriestimmiejgujmie båetieh råajvarimmide dejnie ovmessie suerkine.
I år vil også Stortingets kommunal- og forvaltningskomité overvære lanseringen.
Daan jaepien Stoerredigkien tjïelte- jïh reerememoenehtse aaj sæjhta stïeresne årrodh bæjhkoehtimmesne.
Dette synes leder av analysegruppa, Kevin Johansen, er svært positivt.
Analyjsedåehkien åvtehke Kevin Johansen tuhtjie dïhte lea joekoen hijven.
– Nå får vi også muligheten til å presentere funnene til politikerne som fatter beslutninger på Stortinget og det gleder vi oss til.
– Daelie aaj nuepiem åadtjobe åehpiedehtedh maam libie gaavneme dejtie politihkeridie mah sjæjsjalimmieh vaeltieh Stoerredigkien åvteste, jïh dïsse mijjieh aavoedibie.
For mer info, kontakt: Sekretær for Faglig analysegruppe for samisk statistikk Yngve Johansen, mob. 915 65 966, eller avdelingsdirektør i Sametinget, Jan Roger Østby, mob. 481 44 696
Vielie bïevnesh, gaskesadth: Tjaelije Faageles analyjsedåahkan saemien statistihkese Yngve Johansen, mob. 915 65 966, jallh goevtesedirektööre Saemiedigkesne Jan Roger Østby, 481 44 696.
PRM: – Myndighetene må ta vold og overgrep på alvor
PRM: – Åejvieladtjh tjuerieh vædtsoesvoetem jïh daaresjimmieh itjmieslaakan vaeltedh
I dag lanseres en temarapport der Norges nasjonale institusjon for menneskerettigheter har analysert myndighetenes plikt til å forebygge, avverge og etterforske vold og overgrep i samiske samfunn.
Daan biejjien akte teemareektehtse olkese båata gusnie Nöörjen nasjonaale institusjovne almetjereaktaj åvteste lea gïehtjedamme åejvieladtji dïedtem heerredidh, vuastalidh jïh goerehtidh vædtsoesvoetem jïh daaresjimmieh saemien siebriedahkine.
Både sametingspresident Aili Keskitalo og likestillings- og diskriminineringsombud Hanne Bjurstrøm etterlyser handling.
Dovne saemiedigkiepresidente Aili Keskitalo jïh mïrrestalleme- jïh sïerredimmietjirkije Hanne Bjurstrøm dahkoen mietie gihtjieh.
Sametingspresident Aili Keskitalo håper at myndighetene og spesielt regjeringen nå får opp øynene for hvor alvorlig situasjonen er.
Saemiedigkiepresidente Aili Keskitalo gegkeste åejvieladtjh jïh joekoen reerenasse daelie tjalmahtieh man itjmies tsiehkie lea.
– Vi har fra Sametingets side forsøkt å vekke dem i denne saken, men det virker dessverrre som om at vi ikke klarer det.
– Mijjieh libie Saemiedigkien bieleste pryöveme dejtie gåaskodh daennie aamhtesisnie, men gaatesjen ij vååjnh goh mijjieh dam buektiehtibie.
Forskning viser at at samer opplever mer overgrep og vold enn majoritetsbefolkningen.
Dotkeme vuesehte saemieh vielie daaresjimmiem jïh vædtsoesvoetem dååjroeh goh jienebelåhkoen årrojh.
Nå har også fire forskjellige komiteer i FN-systemet anbefalt Norge å gjøre en bedre jobb i slike saker.
Daelie aaj njieljie ovmessie moenehtsh EN-systeemesne Nöörjem juvnehtamme aktem buerebe barkoem darjodh dagkerh aamhtesinie.
Likevel kommer ingen politikere fra regjeringen til fredagens lanseringsseminar, sier Keskitalo.
Læjhkan ij naan politihkerh reerenasseste båetieh bearjadahken bæjhkoehtimmieseminaarese, Keskitalo jeahta.
En rapport fra Nasjonalt kunnskapssenter om vold og traumatisk stress i 2017, som særskilt tar opp vold i nære relasjoner i samiske samfunn, viser at politiet og hjelpeapparatet ikke har tilstrekkelig kompetanse på samisk språk og kultur.
Akte reektehtse Nasjonaale maahtoejarngeste vædtsoesvoeten jïh traumatihkeles raessien bïjre 2017, mij sjïerelaakan vædtsoesvoetem lïhke fuelhkine saemien siebriedahkine bæjjese vaalta, vuesehte pollise jïh viehkieabparaate eah nuekie maahtoem utnieh saemien gïelen jïh kultuvren bïjre.
Likestillings- og diskrimineringsombud Hanne Bjurstrøm mener også at regjeringen ikke gjør nok.
Mïrrestalleme- jïh sïerredimmietjirkije Hanne Bjurstrøm aaj veanhta reerenasse ij nuekie darjoeh.
– Det er bra at forskning er kommet i gang, men det trengs mer forskning.
– Hijven dotkeme lea aalkeme, men vielie dotkeme daerpies.
Samtidig vet vi nok til å utvikle og iverksette tiltak.
Seamma tïjjen nuekie daejrebe guktie maehtebe råajvarimmieh evtiedidh jïh aelkedh.
Vi mangler en helhetlig tilnærming i arbeidet med vold i nære relasjoner i samiske miljøer.
Mijjieh aktem ellies geatskanimmiem fååtesibie barkosne vædtsoesvoetine lïhke fuelhkine saemien byjresinie.
Spørsmålet som melder seg er om dette arbeidet lider nettopp fordi det oppdelt mellom tre departmenter: KMD – BLD – JD, sier Bjurstrøm.
Gyhtjelasse mij båata lea mejtie daate barkoe læjjede raaktan dan åvteste barkoe lea golme departemeenti gaskem joekedamme; TOD - MMD – JD, Bjurstrøm jeahta
I begynnelsen av juni kom FNs barnekomite med anbefalinger til Norge om at de må gjøre en bedre jobb i disse sakene.
Ruffien aalkoelisnie EN:n maanamoenehtse juvnehtimmiejgujmie bööti Nöörjese mah jeehtin dah tjuerieh aktem buerebe barkoem darjodh daejnie aamhtesinie.
Fra før har FNs kvinnekomite, FNs menneskerettighetskomite og FNs komite mot tortur kommet med lignende anbefalinger.
Aarebistie EN:n nyjsenemoenehtse, EN:n almetjereaktamoenehtse jïh EN:n moenehtse tortuvren vööste plearoeh juvnehtimmiejgujmie båateme.
– Når nå Norges egen menneskerettighetsinstitusjon kommer med anbefalinger om tiltak i det videre arbeidet, bør myndighetene være lydhøre.
– Daelie gosse Nöörjen jïjtse almetjereaktainstitusjovne juvnehtimmiejgujmie båata råajvarimmiej bïjre dennie guhkiebasse barkosne, åejvieladtjh byöroeh goltelidh.
De kan ikke fortsette å behandle oss slik og samtidig ignorere forskningsresultater som viser den alvorlige situasjonen samer er i, sier Keskitalo.
Eah maehtieh jåerhkedh mijjem gïetedidh naemhtie jïh seamma tïjjen baajedh årrodh dotkemeilledahkh krööhkestidh mah dam itjmies tsiehkiem vuesiehtieh man sisnie saemieh leah, Keskitalo jeahta.
Keskitalo mener myndighetenes manglende handlinger kan sidestilles med lovbrudd.
Keskitalon mïelen mietie maahta åejvieladtji faatoes dahkoeh meadtojne laaken vööste viertiestidh.
– Den europeiske menneskerettsdomstolen (EMD) har tidligere fremhevet at mangelfull agering og koordinering når ulike deler av det offentlige, både politi og øvrig hjelpeapparat, har kunnskap om at noen utsettes for vold, overgrep eller omsorgssvikt, kan føre til at staten domfelles for brudd på sine positive forpliktelser etter den europeiske menneskerettskonvensjonen, sier Keskitalo og etterlyser en handlingsplan.
– Europeejen almetjereaktariektie (daaroen EMD) lea aarebi tjïertestamme faatoes dahkoej jïh iktedimmiej gaavhtan, gosse ovmessie bielieh dehtie byögkelesvoeteste, dovne pollise jïh jeatjah viehkieabparaate, daejrieh naaken vædtsoesvoetem, daaresjimmieh jallh hoksevaanoem dååjroeh, staate maahta dööpmesovvedh dan åvteste dïhte sov åeliedimmieh europeejen almetjereaktakonvensjovnen mietie mïedtele, Keskitalo jeahta jïh akten dahkoesoejkesjen mietie gihtjie.
– Sametinget har bedt Regjeringen om å utarbeide en handlingsplan for å forebygge vold i nære relasjoner i samiske samfunn.
– Saemiedigkie lea Reerenassem birreme aktem dahkoesoejkesjem darjodh juktie vædtsoesvoetem lïhke fuelhkine saemien siebriedahkine heerredidh.
Her har vi ingen tid å miste, vold i nære relasjoner er skadelig både for enkeltmennesket og samfunnet, sier Keskitalo.
Daesnie ibie maehtieh seassoeh årrodh, vædtsoesvoete lïhke fuelhkine skaarine sjædta dovne dan aktegs almetjasse jïh siebriedahkese, Keskitalo jeahta.
Likestillings- og diskrimineringsombud Bjurstrøm mener Norge trenger en helhetlig nasjonal handlingsplan mot vold i nære relasjoner, da den gamle gikk ut i 2017.
Mïrrestalleme- jïh sïerredimmietjirkije Bjurstrøm veanhta Nöörje aktem ellies nasjonaale dahkoesoejkesjem daarpesje vædtsoesvoeten vööste lïhke fuelhkine, dan åvteste dïhte båeries dahkoesoejkesje nåhki 2017.
Hun peker på følgende samiske aspekter som må med i en slik handlingsplan:
Dïhte daejtie minngiebidie biehkide tjuvtjede mah tjuerieh meatan årrodh aktene dagkeres dahkoesoejkesjisnie.
Tiltak som er tilpasset særbehov i den samiske befolkningen, og som sikrer et fullverdig og koordinert tilbud hvor hele hjelpekjeden samarbeider og har kulturell innsikt og forståelse.
Råajvarimmieh mah leah sjïehtedamme dejtie sjïere daerpiesvoetide saemien årroji luvnie, jïh mah aktem ellies jïh iktedamme faalenassem gorredieh gusnie abpe viehkiesvaalhtese laavenjostoe jïh kultuvrelle vuajnoem jïh goerkesem åtna.
Og hjelpeapparatet må få tilstrekkelig opplæring om språk og kultur.
Jïh viehkieabparaate tjuara nuekies lïerehtimmiem åadtjodh gïelen jïh kultuvren bïjre.
Det må sikres språklig tilrettelegging i alle ledd fra forebygging, hjelp til utsatte og rettsforfølgelse.
Gïeleldh sjïehteladteme tjuara gorresovvedh gaajhkine bieline heerredimmien raejeste, viehkie dejtie mah dam dååjroeh jïh riektiedahkoeh.
Samiske organisasjoner må kobles på i utviklingen og evalueringen av tiltak mot vold i nære relasjoner, både særtiltak og generelle tiltak.
Saemien siebrieh tjuerieh meatan vaaltasovvedh evtiedimmesne jïh evalueradimmesne råajvarimmijste vædtsoesvoeten vööste lïhke fuelhkine, dovne sjïere råajvarimmieh jïh sïejhme råajvarimmieh.
PRM: Nødvendig å se nærmere på hvordan samiske helsetjenester bør organiseres
PRM: Daerpies veelebe vuartasjidh guktie byöroe saemien healsoedïenesjh årganiseradidh
Sametinget mener at organiseringen av spesialisthelsetjenesten i Norge må reflektere samenes særstilling som urfolk.
Saemiedigkie meala årganiseradimmie sjïerehealsoedïenesjistie Nöörjesne tjuara saemiej sjïere sijjiem goh aalkoealmetjh vuesiehtidh.
Sametingets plenum har forrige uke behandlet sak om utvikling og organisering av samiske spesialisthelsetjenester.
Saemiedigkien stoerretjåanghkoe lea aamhtesem evtiedimmien jïh årganiseradimmien bïjre saemien sjïerehealsoedïenesjijstie gïetedamme evteben våhkoen.
Saken tar utgangspunkt i sentrale myndigheters oppdrag til Helse Nord RHF om å ivareta en strategisk videreutvikling av spesialisthelsetjenester til den samiske befolkningen.
Aamhtesen våarome lea staateles åejvieladtjh leah Healsoe Noerhte DHG:em stilleme aktem strategeles guhkiebasse evtiedimmiem sjïerehealsoedïenesjijstie saemien årroejidie gorredidh.
Sametinget er fornøyd med at dette arbeidet er igangsatt.
Saemiedigkie lea madtjeles daate barkoe lea aalkeme.
Gjennom dette oppdraget anerkjenner sentrale myndigheter at samer har særegne behov og egne tilnærminger til egen helse som krever at de blir møtt av et helsevesen som er tilpasset deres språk, kultur og samfunnsliv.
Daan barkoen tjïrrh staateles åejvieladtjh jååhkesjieh saemiej leah sjïere daerpiesvoeth jïh jïjtsh vuajnoeh jïjtsh healsoen bïjre mah krievieh healsoesuerkie lea sjïehtedamme saemiej gïelese, kultuvrese jïh siebriedahkejieliedasse.
I dag er samiske helseinstitusjoner både økonomisk og organisatorisk underlagt et underliggende helseforetak, og har begrenset innflytelse på egne ressurser og egen styring.
Daelie saemien healsoeinstitusjovnh, dovne ekonomeles jïh årganisatovreles akten vueliegællan healsoesïelten nualan bïejesovveme, jïh gaertjiedamme tsevtsemefaamoem utnieh jïjtsh vierhtiej jïh jïjtsh stuvremen bijjeli.
Sametinget mener at reell samisk selv- og medbestemmelse må ivaretas i styrende organer, og i planlegging, utforming og organisering av helsetjenester til samiske pasienter.
Saemiedigkie meala tjïelke saemien jïjtje- jïh meatannænnoestimmie tjuara gorresovvedh dejnie stuvrije årgaanine jïh gosse healsoedïenesjh saemien skïemtjijidie soejkesje, hammode jïh årganiserede.
– Den overordnede organisasjonsstrukturen må erkjenne at samene har en rett til selvbestemmelse.
– Dïhte bijjemes årganisasjovnestruktuvre tjuara byjhkesjidh saemiej lea reakta jïjtjenænnoestæmman.
Retten til selvbestemmelse i utforming, styring og kontroll må legges til grunn for organisering av tilrettelagte helsetjenester til samiske pasienter, sier sametingsråd Mikkel Eskil Mikkelsen.
Tjuara reaktam jïjtjenænnoestæmman hammoedimmesne, stuvremisnie jïh gïehtjedimmesne våaroemasse bïejedh gosse edtja healsoedïenesjh saemien skïemtjijidie sjïehteladtedh, saemiedigkieraerie Mikkel Eskil Mikkelsen jeahta.
Sametinget mener det er nødvendig å se nærmere på hvordan samiske helsetjenester bør organiseres, slik at samiske helsetjenester er tilgjengelige for samiske pasienter i hele landet.
Saemiedigkie veanhta daerpies lïhkebe vuartasjidh guktie byöroe saemien healsoedïenesjh årganiseradidh, guktie saemien healsoedïenejsh faalenassine sjidtieh saemien skïemtjijidie abpe laantesne.
– Vi må se på helseforetaksmodellen.
– Tjoerebe healsoesïeltemodellese vuartasjidh.
En hensiktsmessig organisering av spesialisthelsetjenestene skal på et overordnet nivå sikre at alle samer får de tjenestene de har krav på, sier Mikkelsen.
Maereles årganiseradimmie sjïerehealsoedïenesjijstie edtja bijjemes njieptjesne gorredidh gaajhkh saemieh dejtie dïenesjidie åadtjoeh mejtie krïevenassem utnieh, Mikkelsen jeahta.
Sametinget mener at en samordning av samiske fagressurser er et viktig moment i dette arbeidet.
Saemiedigkie veanhta iktedimmie saemien faagevierhtijste lea vihkeles biehkie daennie barkosne.
Det bør etableres samiske fagnettverk på tvers av kommunegrenser og spesialisthelsetjenester som følger opp samiske pasienter.
Byöroe saemien faageviermiem tseegkedh tjïelteraasti jïh sjïerehealsoedïenesjh dåaresth mij saemien skïemtjijh bæjjese fulkieh.
Mikkelsen peker også på at det er begrenset tilgang på samiske fagfolk.
Mikkelsen aaj tjïerteste vaenie saemien faagealmetjh gååvnesieh.
Det samiske folk er avhengig av organisasjonsformer som fører til at en kan benytte samiske fagfolk mest mulig fleksibelt.
Saemieh årganisasjovnehammoeh daarpesjieh guktie maahta saemien faagealmetjh nuhtjedh dan fleksijbelelaakan goh gåarede.
– Det er behov for å tenke helhetlig og overordnet om organisering av spesialisthelsetjenester til den samiske befolkning for å kunne gi bedre og mer helhetlige tjenester til samiske pasienter som bygger på samisk språk og kultur, sier Mikkelsen.
– Daerpies ellieslaakan jïh bijjemes ussjedidh årganiseradimmien bïjre sjierehealsoedienesjijstie saemien årroejidie juktie maehtedh saemien skïemtjijidie buerebe jïh elliesåbpoe dïenesjh vedtedh mah saemien gïelem jïh kultuvrem våaroeminie utnieh, Mikkelsen jeahta.
For intervju eller spørsmål, kontakt sametingsråd Mikkel Eskil Mikkelsen, tlf. +47 917 42 161.
Jis dov leah gyhtjelassh jallh gihtjehtimmiem sïjhth, gaskesadth saemiedigkieraeriem Mikkel Eskil Mikkelsen, mob. +47 917 42 161.
Sakspapirer og vedtak
Sakspapirer og vedtak
PRM: Ønsker et lulesamisk helsenettverk
PRM: Julevsaemien healsoeviermiem sæjhta
Sametingets plenum uttalte forrige uke at man ønsker etablering av helsenettverk, som kan både organisere helsepersonell og bidra i utviklingen av likeverdige helsetjenester.
Evteben våhkoen Saemiedigkien stoerretjåanghkoe jeehti vaajteles healsoeviermie tseegkesåvva, mij dovne maahta healsoebarkijh årganiseradih jïh viehkiehtidh seammavyörtegs healsoedïenesjh evtiedidh.
– Jeg ser gjerne at lulesamisk helsenettverk etableres i høst, særlig med tanke på etableringen av nye Hamarøy kommune, sier sametingsråd Mikkel Eskil Mikkelsen.
Manne maaje vuajnam julevsaemien healsoeviermie tseegkesåvva daan tjaktjen, joekoen gosse tseegkemem orre Hábmeren tjïelteste måjhtele, saemiedigkieraearie Mikkel Eskil Mikkelsen jeahta.
Sametinget ser et behov for at samisk helsepersonell er organisert på en formålstjenlig måte både nasjonalt og lokalt.
Saemiedigkie vuajna daerpies saemien healsoebarkijh leah maereleslaakan årganiseradamme dovne nasjonaale jïh voenges sijjesne.
Sametingets plenum uttalte sist uke at etablering av slike samisk fagnettverk bør prioriteres i samiske kjerneområder.
Minngemes våhkoen Saemiedigkien stoerretjåanghkoe jeehti dagkerh faageviermieh tseegkedh byöroe saemien jarngedajvine prioriteradidh.
I sørsamisk område har samisk helsepersonell organisert seg og de ønsker å gjennomføre prosjekter som skal tilby likeverdighet innenfor helsetjenestene.
Åarjelsaemien dajvesne saemien healsoebarkijh leah jïjtjemse årganiseradamme jïh dah sijhtieh prosjekth tjïrrehtidh mah edtjieh seammavyörtegsvoetem faalehtidh healsoedïenesji sisnjeli.
Ved å danne fagmiljø og nettverk i de samiske kjerneområdene, vil likeverdige helsetjenestetilbud ta utgangspunkt i det samiske samfunnets behov.
Gosse faagebyjresh jïh viermieh tseegkesuvvieh saemien jarngedajvine, dellie seammavyörtegs healsoedïenesjefaalenassh sijhtieh saemien siebriedahken daerpiesvoeth våaroeminie utnedh.
– Vi ser at både primærhelsetjenesten og spesialisthelsetjenesten har store utfordringer når de skal tilby likeverdige helsetjenester til den samiske befolkningen.
– Mijjieh vuejnebe dovne aalkoehealsoedïenesjen jïh sjïerehealsoedïenesjen leah stoerre haestemh gosse edtjieh seammavyörtegs healsoedïenesjh saemien årroejidie faalehtidh.
Lulesamisk helsepersonell burde lære av det som er gjort i sørsamisk område og danne et lignende nettverk, sier Mikkelsen.
Julevsaemien healsoebarkijh lin byöreme lïeredh destie maam åarjelsaemien dajvesne dorjeme jïh plearoeh viermiem darjodh, Mikkelsen jeahta.
Sametinget og Helse Nord jobber med et større utviklingsprosjekt, som skal planlegge samiske helsetjenester nasjonalt.
Saemiedigkie jïh Healsoe Noerhte aktine stuerebe evtiedimmieprosjektine barkeminie, mij edtja saemien nasjonaale healsoedïenesjh soejkesjidh.
Et sentralt premiss i prosjektet er mangelen på samisk helsepersonell.
Akte vihkeles premisse prosjektesne lea saemien healsoebarkijh fååtesieh.
Samtidig etableres nye Hamarøy kommune, hvor de samme utfordringene vil være aktuelle.
Seamma tïjjen Hábmeren tjïelte tseegkesåvva, gusnie doh seamma haestemh sijhtieh sjyöhtehke årrodh.
Mikkelsen sier at mangelen på samisk helsepersonell er en utfordring, og at man derfor må sørge for å bruke dem på en formålstjenlig og fleksibel måte.
Mikkelsen jeahta akte haesteme saemien healsoebarkijh fååtesieh, jïh dan åvteste tjuara hoksedh dejtie maereleslaakan jïh fleksijbelelaakan nuhtjedh.
– Samisk helsepersonell må selv være med å legge premissene for dette, siden de vil være sentrale i realiseringen av likeverdige helsetjenester.
– Saemien healsoebarkijh tjuerieh jïjtjh meatan årrodh premisside dïsse bïejedh, dan åvteste dah sijhtieh vihkeles årrodh seammavyörtegs healsoedïenesjh buektiehtidh.
Med tanke på de prosessene vi står ovenfor nasjonalt og lokalt, så burde lulesamisk helsepersonell danne et nettverk som kan bidra og være premissleverandør.
Gosse prosesside måjhtele mej uvte dovne nasjonaale jïh voenges sijjesne tjåadtjobe, dellie julevsaemien healsoebarkijh lin byöreme viermiem tseegkedh mij maahta dåarjojne jïh premissedeallahtæjjine årrodh.
Mikkelsen ønsker flere strukturer og rammer velkommen inn i samisk helse og ser fram til et samarbeid med et lulesamisk helsenettverk.
Mikkelsen jienebh struktuvrh jïh mierieh sijhtieh saemien healsoen sïjse jïh laavenjostose aavode julevsaemien healsoeviermine.
– Vi trenger flere strukturer rundt samiske helsetjenester, og et lulesamisk helsenettverk vil yte en kompetanse som vi også trenger fra Sametingets side.
– Mijjieh jienebh struktuvrh saemien healsoedïenesji bïjre daarpesjibie, jïh julevsaemien healsoeviermie sæjhta maahtoem buektedh maam aaj Saemiedigkien bieleste daarpesjibie.
Fra Sametingets side så er det klart uttrykt fra plenum at vi må få på plass flere nettverk og det skal vi følge opp fra sametingsrådets side, avslutter sametingsråd Mikkel Eskil Mikkelsen.
Saemiedigkien bieleste stoerretjåanghkoe lea tjïelkelaakan jeahteme mijjieh tjoerebe jienebh viermieh tseegkedh jïh Saemiedigkieraerien bieleste edtjebe dejnie guhkiebasse barkedh, Mikkelsen minngemosth jeahta.
For intervju eller spørsmål, kontakt sametingsråd Mikkel Eskil Mikkelsen, tlf. +47 917 42 161.
Jis gihtjehtimmiem sïjhth gaskesadth Mikkel Eskil Mikkelsen, mob. +47 917 42 161.
PRM: Oppnådd enighet om en rekke punkter i reindriftsloven
PRM: Semadamme gelliej tsiehkiej bïjre båatsoelaakesne
Sametingsråd Silje Karine Muotka er fornøyd med at staten viser interesse for det samiske lovutvalgets arbeid i forbindelse med endringer i reindriftsloven.
Saemiedigkieraerie Silje Karine Muotka lea madtjeles staate ïedtjem vuesehte saemien laakemoenehtsen barkose jarkelimmiej bïjre båatsoelaakesne.
– Jeg er svært fornøyd med at Landbruks- og matdepartementet (LMD) nå vil avvente det samiske lovutvalgets arbeid og deres anbefalinger, samt at departementet sier at de vil vurdere utvalgets forslag til endringer av reindriftsloven, sier sametingsråd Silje Karine Muotka.
– Manne joekoen madtjeles Laanteburrie- jïh beapmoedepartemeente (LBD) daelie sæjhta vuertedh goske dïhte saemien laakemoenehtse sov barkoem dorjeme jïh sov juvnehtimmiejgujmie båateme, jïh aaj departemeente jeahta dah sijhtieh moenehtsen jarkelimmieraeriestimmieh båatsoelaakeste vuarjasjidh, saemiedigkieraerie Silje Karine Muotka jeahta.
Sametinget og departementet har i konsultasjoner om departementets forslag til endringer i reindriftsloven oppnådd enighet om flere punkter, deriblant at forslaget om å endre formålsparagrafen i loven ikke fremmes for stortingsbehandling.
Saemiedigkie jïh departemeente leah rååresjimmine departemeenten raeriestimmiej bïjre jarkelimmide båatsoelaakesne, seamadamme jienebi tsiehkiej bïjre, dej gaskem raeriestimmie åssjeleparagraafem laakesne jarkelidh, ij edtjh gïetedæmman stoerredigkesne bïejesovvedh.
– Jeg er fornøyd med dette, siden forslaget som var lagt frem ikke tok tilstrekkelig hensyn til at reindrifta er ei urfolksnæring og at kulturell bærekraft er like viktig som økonomisk og økologisk bærekraft, sier Muotka.
– Manne madtjeles dejnie, dan åvteste dïhte raeriestimmie maam lij buakteme idtji nuekies krööhkesth båatsoe lea akte aalkoealmetjejieleme, jïh kulturelle monnehkevoete lea seamma vihkeles goh ekonomeles jïh ekologeles monnehkevoete, Muotka jeahta.
Forslaget om å endre §71 om reindriftsstyret fremmes heller ikke til behandling i den foreslåtte formen.
Ij darhkh dïhte raeriestimmie jarkelimmien bïjre § 71 båatsoeståvroen bïjre gïetedæmman bïejesovvh guktie lij raeriestamme.
Det er også Sametinget svært fornøyd med.
Dejnie aaj Saemiedigkie madtjeles.
– Vi vil umiddelbart se på hvordan det kan sikres et operativt reindriftsstyre.
– Mijjieh sïjhtebe dallatjinie vuartasjidh guktie maahta aktem båatsoeståvroem hoksedh mij juhtieminie.
Det på grunn av at det skal gjennomføres prosesser med mål om å sikre at det i fremtiden blir vektlagt at det er reell medbestemmelse i reindriftsstyret og at styreleder har reindriftskompetanse, kunnskap om samiske samfunn og samisk språk, sier Muotka.
Daate dan åvteste prosessh edtjieh juhtedh mah ulmine utnieh gorredidh jïh tjïertestidh båatsoeståvrosne tjïelke meatannænnoestimmie båetijen aejkien, jïh ståvroeåvtehken leah båatsoemaahtoe jïh daajroe saemien siebriedahki jïh saemien gïeli bïjre, Muotka jeahta.
Personvernhensyn ved offentliggjøring av reintall
Persovnevaarjelimmiem krööhkedh bæjhkoehtimmesne bovtsetaaleste
Det er oppnådd enighet om at reintallet for siidaandeler internt i distriktet kan gjøres kjent forutsatt at personvernhensyn tas.
Mijjieh seamadamme bovtsetaale sïjtebielide sïjten sisnjelen maahta åehpies dorjesovvedh dastegh persovnevaarjelimmiem krööhkie.
Det er en type opplysning Sametinget mener at de aller fleste i distriktene har kjennskap til gjennom bruksplaner og distriktsplaner.
Daate dagkerh bïevnesh mej bïjre Saemiedigkie veanhta doh ellen jeanatjommesh sïjtine daajroem utnieh åtnoesoejkesji jïh sïjtesoejkesji tjïrrh.
I de tilfeller hvor ikke alle siidaandelene er representert i distriktsstyret vil dette kanskje kunne være en utfordring, og siden reintallet har mye å si for tilskuddet, har Sametinget akseptert at det kan åpnes for en hjemmel til å utforme en instruks for hvordan dette kan skje.
Dej veajkoej gaajhkh sïjtebielieh eah leah meatan sïjteståvrosne maahta dagke akte haesteme årrodh, jïh dan åvteste bovtsetaale dan stoerre vihkelesvoetem åtna dåarjose, Saemiedigkie lea jååhkesjamme aktem laakevåaromem sjïehtesjidh juktie bïhkedassem hammoedidh guktie daate edtja dorjesovvedh.
Sametingsråden understreker at det ikke er snakk om at denne type opplysning skal gjøres kjent for allmennheten eller utover distriktet.
Saemiedigkieraerie tjïerteste daate ij leah bïevnesh mejtie byögkelesvoete jallh almetjh sïjten ålkolen edtjieh åadtjodh.
– Vi vil konsultere om utformingen av denne instruksen for å sikre at persondatahensyn ivaretas, forsikrer Muotka.
– Mijjieh sïjhtebe hammoedimmien bïjre daehtie bïhkedasseste rååresjidh juktie gorredidh persovnedaatah gorresuvvieh, Muotka tjirkie.