pere/sami_parallel huggingface dataset:
Sametingspresident Egil Olli inviterte under fjorårets FNs permanente forum om urfolkssaker til en internasjonale forberedende urfolkskonferanse i Alta.
Saemiedigkiepresidente Egil Olli bööredi dæjmetje jaepien EN’en ihkuve forumisnie aalkoealmetji bïjre akten gaskenasjovnale ryöjreden aalkoealmetjekonferansese Altesne.
Denne invitasjonen har mottatt bred støtte av både urfolksmekanismer innenfor FN, som permanente forum og ekspertmekanismen for urfolksrettigheter, og også blant urfolk verden over.
Daam bööredimmiem dovne aalkoealmetjesuerkieh EN’en sisnjelen, goh ihkuve forume jïh ekspertesuerkie aalkoealmetjereaktide, jïh aaj aalkoealmetjh abpe veartenem hijvenlaakan dååsteme.
Sametinget i Norge er godt i gang med forberedelsene til å ta i mot urfolksdelegater til Alta i perioden 8. til 13. juni 2013.
Saemiedigkie lea gåhkese båateme soejkesjimmiejgujmie juktie aalkoealmetji saadthalmetjh dåastoehtidh Altese ruffien 8.-13. b. 2013.
Resultatet fra arktiske regions forberedelsesmøte i Nuuk den 23. og 24. oktober 2012 er ved siden av å være et viktig bidrag til forberedelsen mot selve verdenskonferansen i 2014, også et svært sentralt bidrag til forberedelsen mot urfolkskonferansen i Alta 2013.
Illedahke arktiske dajven ryöjredimmietjåanghkoste Nuuk’sne rïhkeden 23. jïh 24. b. 2012 lea baaltele vihkeles dåarjojne årrodh ryöjredæmman jïjtjehke veartenekonferansen vööste 2014, aaj akte joekoen vihkeles dåarjoe ryöjredæmman aalkoealmetjekonferansen vööste Altesne 2103.
Arktiske region vil også måtte planlegge sin deltakelse under den internasjonale forberedende urfolkskonferansen i Alta i juni 2013. Neste møtested for arktiske urfolksledere vil være nettopp i Alta i perioden 8. til 13. juni 2013.
Arktiske dajve tjuara aaj soejkesjidh guktie satne edtja meatan årrodh dennie gaskenasjovnale ryöjreden aalkoealmetjekonferansesne Altesne ruffien 2013. Dïhte mubpie tjåanghkoesijjie arktiske aalkoealmetjeåvtehkidie sæjhta ojhte Altesne årrodh ruffien 2.-13. b. 2013.
Bååstede - å ta tilbake historien / Taler og artikler / Sametingsrådet / Organisasjonsstruktur / Om Sametinget / Forsiden - Sametinget
Bååstede - å ta tilbake historien / Håalemh jïh tjaalegh / Saemiedigkieraerie / Åårganisasjovnestruktuvre / Saemiedigkien bïjre / Saemiedigkie - Sametinget
Kronikk av sametingsråd Henrik Olsen.
Henrik Olsen, saemiedigkieraerie.
I århundrer samlet forskere og misjonærer inn samiske kulturgjenstander.
Gellie tjuetiejaepieh dotkijh jïh misjovnæærh saemien kultuvredaeverh tjöönghkin.
Nå ønsker norske museer å tilbakeføre halvparten av disse til samiske museer.
Daelie nöörjen museumh sijhtieh lehkiem dejstie bååstede sertedh saemien museumidie.
Det er umulig så lenge norske myndigheter nekter å finansiere det.
Ij dïhte gåaredh dan guhkiem nöörjen åejvieladtjh nyöjhkoeh dam maeksedh.
Vi kaller det Bååstede.
Mijjieh dam gohtjebe Bååstede.
Bååstede er et sørsamisk begrep, som betyr ”tilbake”. 2000 ulike historiske gjenstander i norske samlinger har siden 2012 stått på vent for å tilbakeføres til det samiske samfunnet og samiske museer.
2000 joekehts histovrijes daeverh nöörjen våarhkojne leah 2012 raejeste vuertiemisnie orreme juktie bååstede båetedh dan saemien siebriedahkese jïh saemien museumidie.
Norske myndigheter ønsker ikke å finansiere denne prosessen.
Nöörjen åejvieladtjh eah sïjhth daam prosessem maeksedh.
Og så lenge de samiske museene ikke har forsvarlige magasiner, utstillingsmuligheter og nødvendig kompetanse til å forvalte gjenstandene på en forsvarlig måte, må tilbakeføringen utsettes.
Jïh dan guhkiem doh saemien museumh eah eensi magasijnh, vuasahtallemenuepieh jïh daerpies maahtoem utnieh juktie daeveridie eensilaakan reeredh, tjuara bååstedesertieminie vuertedh.
Museumsreformen på 2000-tallet medførte et økonomisk løft for museene i Norge.
Museumereforme 2000-låhkoen aktem ekonomeles lutnjemem vedti dejtie Nöörjen museumidie.
For de samiske museene har reformen blitt et stort tilbakeskritt.
Dejtie saemien museumidie daate reforme akte stoerre sïlle bååstede sjïdteme.
De samiske museene er små og sårbare sammenliknet med det norske museumslandskapet.
Doh saemien museumh leah smaave jïh prååsehke viertiestamme dejnie nöörjen museume-eatnaminie.
Norske museer har muligheter til å inngå avtaler om sponsing og private donasjoner, og støttes gjerne også gjennom tilskudd fra lokale og regionale myndigheter.
Nöörjen museumh nuepieh utnieh latjkoeh darjodh ekonomeles dåarjoen jïh privaate donasjovni bïjre, jïh maaje aaj dåarjoem åadtjoeh voenges jïh regijovnaale åejvieladtjijste.
I praksis er det ingen private eller andre offentlige myndigheter som viser interesse for de samiske museenes rammer.
Rïektesisnie ij leah naan privaate jallh jeatjah byögkeles åejvieladtjh mah ïedtjem vuesiehtieh dejtie saemien museumi mieride.
De statlige bevilgningene over Sametingets budsjett er derfor avgjørende for utviklingsmulighetene til de samiske museene.
Staaten dåarjoeh Saemiedigkien budsjedten bijjelen leah dan åvteste eevre vihkeles saemien museumi evtiedimmienuepiej gaavhtan.
Bååstede-prosjektet er et resultat av en underskrevet avtale mellom Kulturhistorisk museum, Norsk folkemuseum og Sametinget i 2012. Avtalen omhandler tilbakeføring av samiske kulturhistoriske gjenstander fra Norsk folkemuseum og Kulturhistorisk Museum til seks samiske museer.
Bååstede-prosjekte akte illedahke aktede jååhkesjamme latjkoste dej museumi gaskem Kulturhistorisk museum jïh Norske folkemuseum jïh Saemiedigkie jaepien 2012. Latjkoe lea bååstedesertemen bïjre saemien kultuvrehistovrijes daeverijstie Norsk folkemuseumistie jïh Kulturhistorisk Museumistie govhte saemien museumidie.
Gjenstandene skal tilbake til den kulturen og det folket de hører hjemme.
Daeverh edtjieh bååstede dan kultuvrese jïh dejtie almetjidie gubpede båetieh.
De utgjør en viktig del av fortellingene om samisk liv, kultur og historie ulike steder i landet.
Dah leah akte vihkeles bielie dejstie soptsesijstie saemien jieleden, kultuvren jïh histovrijen bïjre ovmessie bieline laantesne.
Det fåtall gjenstander fra denne tidsepoken som fortsatt er bevarte, er derfor av stor betydning for samene.
Dah gille daeverh daehtie boelhkeste mah annje gååvnesieh leah dan åvteste joekoen vihkeles saemide.
Bååstede er i utgangspunktet gode nyheter for de samiske museene og det samiske samfunnet.
Bååstede lea aalkoelisnie hijven saernieh dejtie saemien museumidie jïh saemien siebriedahkese.
Men én utfordring gjenstår før repatrieringen av de historiske gjenstandene kan gjennomføres.
Men akte haesteme aajmene åvtelen maahta dejtie histovrijes daeveridie bååstede sertedh.
Det finnes ikke penger til gjennomføringen.
Eah beetnegh gååvnesh juktie dam tjïrrehtidh.
Konservering, lagring og formidling av kulturhistoriske gjenstander er kostbart.
Konserveradimmie, vöörhkeme jïh bievneme kultuvrehistovrijen daeverijstie leah dovres.
Det krever bygninger som oppfyller museumsfaglige krav til magasiner og formidlingslokaler, og det krever økt kompetanse og personale for konservering og forvaltning.
Gåetieh magasijnigujmie jïh bievnemetjiehtjeligujmie mah leah museumefaageles krïevenassi mietie leah daerpies, jïh barkijh tjuerieh lissiehtamme maahtoem utnedh juktie daeveridie konserveradidh jïh reeredh.
Sametinget har over flere år bedt norske myndigheter om et økonomisk løft for å få dette til.
Saemiedigkie lea gellie jaepieh nöörjen åejvieladtjh birreme akten ekonomeles lutnjemen bïjre juktie dam buektiehtidh.
Vi møtes med argumenter om at det er for kostbart.
Mijjieh argumenth åadtjobe daate fer dovres.
Det er uheldig dersom det etableres et inntrykk nasjonalt og internasjonalt at myndigheter som i historisk tid tillot konfiskering og ødeleggelse av deler av den samiske kulturen, nå mener at det er for kostbart å levere gjenstandene tilbake til eieren.
Akte goerpe dastegh akte nasjovnaale jïh gaskenasjovnaale vuajnoe tseegkesåvva, åejvieladtjh mah dejbeeli konfiskeradimmiem jïh irhkemem bielijste dehtie saemien kultuvreste luhpiedin, daelie vienhtieh fer dovres daeveridie bååstede deelledh aajhterasse.
Dette er ingen særnorsk problemstilling.
Ij leah daate naan sjïere nöörjen dåeriesmoeretjoelme.
Tilbakeføring av kunst-, kulturhistoriske- og arkeologiske gjenstander skjer over store deler av verden.
Bååstedeserteme kåanste-, kultuvrehistovrijes- jïh arkeologeles daeverijstie heannede stoerre bieline veartenistie.
I noen tilfeller er det kun snakk om et bergrenset antall gjenstander, mens i andre saker er det store samlinger.
Muvhti veajkoej ajve akte gaertjiedamme låhkoe daeverijstie, mearan jeatjah aamhtesinie stoerre våarhkoeh.
Den mest nærliggende og vellykkede eksempel er tilbakeføringen av ca 35 000 gjenstander fra København til Nuuk på Grønland (1984-2001).
Dïhte geetskemes jïh bööremes vuesiehtimmie lea bååstedeserteme medtie 35 000 daeverijstie Københavneste Nuukese Kruanalaantesne (1984-2001).
Den danske stat finansierte denne tilbakeføringen.
Daanske staate daam bååstedesertemen maeksieji.
De samiske museene er seks i antall, og er spredt fra Kirkenes i nord til Snåsa i sør.
Govhte saemien museumh, jïh dah leah Kirkeneseste noerhtene Snåasese åarjene.
De har få egne gjenstander i samlingene i dag, og museene har uegnede magasiner og utstillingslokaler.
Dej leah vaenie daeverh våarhkojne daelie, jïh museumh eah sjiehteles magasijnh jïh vuasahtallemesijjieh utnieh.
Hele det norske samfunnet og samiske samfunnet vil tjene på at også den nasjonale samiske kulturarven blir formidlet.
Abpe nöörjen siebriedahke jïh saemien siebriedahke sijhtieh aevhkieh åadtjodh jis aaj dïhte nasjovnaale saemien kultuvreaerpie beavneme sjidtieh.
Elever i grunn- og videregående skole bruker ofte tjenestene som de samiske museene tilbyr fordi de er et godt supplement til den undervisningen de får i skolen.
Learohkh maadth- jïh jåarhkeskuvlesne daamtaj dïenesjidie nuhtjieh mejtie doh saemien museumh faalehtidh dan åvteste dïhte akte åajvoeh lissiehtasse dan ööhpehtæmman maam skuvlesne åadtjoeh.
Jeg håper at vi om noen få år kan vise allmennheten den flotte samiske kulturarven som har kommet tilbake fra hovedstaden.
Manne gegkestem mijjieh naan gille jaepiej minngelen maehtebe gaajhkide almetjidie dam åajvoeh saemien kultuvreaerpiem vuesiehtidh mij lea bååstede båateme åejviestaareste.
Det hadde passet spesielt bra nå når vi nærmer oss det samiske 100 års jubileet.
Lij joekoen hijven sjïehteme gosse mijjieh daelie geatskanibie dam saemien 100-jaepien heevehtimmiem.
Den 6.februar i 2017 vil vi feire og markere at det er 100 år siden Elsa Laula Renberg samlet samene til det aller første møtet i Trondheim, der målet var å styrke samers rettigheter.
Goevten 6. b. 2017 sïjhtebe heevehtidh jïh mïerhkesjidh daelie 100 jaepieh mænngan Elsa Laula Renberg saemide tjöönghki dan ellen voestes tjåanghkose Tråantesne, gusnie ulmie lij saemiej reaktide nænnoestehtedh.
Hva hadde passet bedre enn å kunne markere at samene endelig har fått muligheten til å forvalte en del av sin egen kulturarv?
Mij lij buerebe sjïehteme goh maehtedh mïerhkesjidh saemieh minngemosth leah nuepiem åådtjeme aktem bieliem sijjen kultuvreaerpeste reeredh?
For å få dette til er vi avhengig av at norske myndigheter finansierer dette flotte og viktige tiltaket.
Jis edtjebe dam buektiehtidh libie jearohke nöörjen åejvieladtjh daam åajvoeh jïh vihkeles råajvarimmiem maeksieh.
Fordi det er vår kultur, og våre gjenstander.
Juktie lea mijjen kultuvre, jïh mijjen daeverh.
Vår fortid, vår framtid.
Mijjen åvtetje aejkie, mijjen båetije aejkie.
Bakgrunn / Om Sametinget / Forsiden - Sametinget
Sjïeke / Saemiedigkien bïjre / Saemiedigkie - Sametinget
Bakgrunn
Sjïeke
Opprettelsen av Sametinget i 1989 bygger i stor grad på erkjennelsen av en undertrykkende fornorskningspolitikk som strekker seg helt tilbake til begynnelsen av 1800-tallet.
Mannasinie Saemiedigkie tseegksovvi jaepien 1989 lea jeenjemasth dan åvteste dam dïebles daaroedehtemepolitihkem byjhkeme mij eelki joe 1800-låhkoen aalkovisnie.
Samene har vært utsatt for et statlig overgrep som nesten har utryddet en hel kultur, men framveksten av samiske rettigheter og opprettelsen av Sametinget er ikke kun et resultat av en forfeilet statlig politikk.
Staate lea saemide miedtelamme jïh daate meadtoe mahte abpe kultuvrem nåhkehtamme, bene jienebh saemien reaktah jïh Saemiedigkie eah leah ajve illedahke aktede båastoeh politihkeste staaten bieleste.
Sametinget og samiske rettigheter er også et resultat av at samene har vært og er et eget folk med sine egne tradisjoner og institusjoner, som i et lengre historisk perspektiv har vært selvstendig.
Saemidigkie jïh saemien reaktah aaj akte illedahke ihke saemieh orreme, jïh leah akte jïjtse åålmege jïjtsh aerpievuekiejgujmie jïh institusjovnigujmie, mij aktene guhkebe histovrijen perspektijvesne jïjtjeraarehkinie orreme.
Samene er en minoritet i Norge og når dermed ikke fram i ordinære demokratiske organer basert på flertallsdemokrati.
Saemieh akte unnebelåhkoe Nöörjesne jïh dannasinie eah govlehtoevh dejnie sïejhme demokrateles åårganine mah våaromem utnieh aktene jienebelåhkoedemokratijesne.
Samtidig har samene som urfolk rett til innflytelse over sin framtid ved å sikre og utvikle sitt språk, sin kultur og sitt samfunnsliv.
Seamma aejkien dle saemieh goh aalkoealmetjh reaktam utnieh sov båetije biejjiem tsevtsedh, gorredimmien jïh evtiedimmien tjïrrh sov gïeleste, sov kultuvreste jïh sov siebriedahkejieliemistie.
I Grunnlovens § 108 heter det:"
Maadthlaaken § 108 tjåådtje:
«Det påligger statens myndigheter å legge forholdene til rette for at den samiske folkegruppe kan sikre og utvikle sitt språk, sin kultur og sitt samfunnsliv.»"
«Staaten åejvieladtjh dïedtem utnieh sjïehteladtedh ihke saemien almetjedåehkie maahta gorredidh jïh evtiedidh jïjtse gïelem, jïjtse kultuvrem jïh jïjtse siebriedahkejieledem.»
Videre har Norge forpliktelser overfor samene blant annet gjennom: Sameloven, Finnmarkloven, Plan og bygningsloven, Kulturminneloven, Reindriftsloven, Opplæringsloven og Stedsnavnsloven.
Nöörje aaj åeliedimmieh saemiej åvteste åtna gaskem jeatjah daej laaki tjïrrh: Saemielaake, Finnmaarhkelaake, Soejkesje- jïh bigkemelaake, Kultuvremojhteselaake, Båatsoeburriejlaake, Ööhpehtimmielaake jïh Sijjienommelaake.
Sametinget 25 år
Saemiedigkie 25 jaepieh
Det første sameting ble åpnet av Hans Majestet Kong Olav V den 9. oktober 1989.
Majesteete Gånka Olav V dam voestes saemiedigkiem rïhpesti rïhkeden 9.b. 1989.
9. oktober 2014 markerte Sametinget sitt 25 års jubileum på et eget jubileumsseminar i forbindelse med Sametingets ordinære møter i komitéer og plenumsmøte 6. til 10. oktober 2014.
Rïhkeden 9.b. 2014 Saemiedigkie sov 25 jaepien heevehtimmiem mïerhkesji aktine jïjtse heevehtimmieseminaarine gosse Saemiedigkie sov sïejhme tjåanghkoeh moenehtsinie jïh stoerretjåanghkosne utni rïhkeden 6.b.- 10. b. 2014.
Historikk
Histovrije
På Nordkalotten har samene eksistert som et folk med eget språk, egne tradisjoner og næringstilpassninger lenge før etableringen av nasjonalstatene.
Noerhtekalottesne saemieh vyöseme goh akte åålmege, jïjtsh gïeline, jïjtsh aerpievuekiejgujmie jïh jielemesjïehtedimmiejgujmie guhkiem åvtelen dah nasjovnaalestaath tseegkesovvin.
Etter grensetrekkingen i 1751 ble samene ett folk med bosettingsområder i fire stater: Norge, Sverige, Finland og Russland.
Mænngan raaste bïejesovvi jaepien 1751, dle saemieh akte åålmege sjïdti årromedajvigujmie njieljine staatine: Nöörje, Sveerje, Såevmie jïh Russlaante.
Samenes tradisjonelle område strekker seg fra Kola-halvøya i nordøst til Engerdal i Sør-Norge og Idre i Sør-Sverige.
Saemiej aerpievuekien dajvh leah Kolanjaarken luvhtie noerhteluvlene, Engerdaelien gåajkoe Åarjel-Nöörjesne, jïh Eajran gåajkoe Åarjel-Sveerjesne.
Dette området kalles på samisk Sápmi.
Daan dajven saemien nomme lea Saepmie/Saemien eatneme.
Rettigheter"
Reaktah
”Som et viktig grunnlag for sin samepolitikk legger regjeringen til grunn at staten Norge opprinnelig er etablert på territoriet til to folk – samer og nordmenn – og at begge folkene har den samme rett og det samme krav på å kunne utvikle sin kultur og sitt språk.
"Goh akte vihkeles våarome sov politihkese dle reerenasse våaroemasse beaja staate Nöörje aalkovistie lea göökte åålmegi dajvesne tseegkesovveme – saemieh jïh nöörjen almetjh – jïh gåabpegh åålmegh dam seamma reaktam jïh seamma krievemem utnieh sov kultuvrem jïh sov gïelem evtiedidh.
Denne prinsipielle likeverdigheten er slått fast i Grunnlovens § 110A.”
Daate prinsihpeles seammavyörtegsvoete Maadthlaaken § 110A tjåådtje."
Konsultasjonsavtalen
Konsultasjovnelatjkoe
Som urfolk har samene rett til å bli konsultert i saker som kan få direkte betydning for dem.
Goh aalkoealmetjh dle saemieh reaktam utnieh råårestalleme sjïdtedh aamhtesinie mah maehtieh ryöktesth ulmiem dejtie åadtjodh.
Formålet med konsultasjonsavtalen er å oppnå enighet mellom statlige myndigheter og Sametinget når det overveies å innføre lover eller tiltak som kan påvirke samiske interesser.
Konsultasjovnelatjkoen åssjele lea sïemesvoetem buektiehtidh staaten åejvieladtji jïh Saemiedigkien gaskem gosse eajhnadåvva latjkoeh jallh råajvarimmieh sjïehtesjidh mah maehtieh saemien iedtjh tsevtsedh.
Sametinget har også mulighet til å ta opp egne saker.
Saemiedigkie aaj nuepiem åtna jïjtsh aamhtesh bæjjese vaeltedh.
Nasjonaldag og nasjonale symboler
Åålmegebiejjie jïh nasjovnaale symbovlh
Den 6.februar er offisiell flaggdag i Norge og markeres over hele landet som samenes nasjonaldag.
Goevten 6.b. lea byögkeles saevegebiejjie Nöörjesne jïh abpe laantesne heevehte dam biejjiem goh saemiej åålmegebiejjie.
Det er mange begivenheter og symboler knyttet til dagen.
Jïjnjh heannadimmieh jïh symbovlh leah ektiedamme daan beajjan.
Sametingsrådet markerer dagen med sin tilstedeværelse over hele landet.
Saemiedigkieraerie biejjiem heevehte juktie dah leah stïeresne gellene lehkesne laantesne.
Se nederst på siden for nyttige lenker til mer informasjon om nasjonaldagen.
Vuartesjh vöölemes sæjrosne juktie nuhteligs svaalhtesh gaavnedh åålmegebiejjien bïjre.
Barnehager / Opplæring / Forsiden - Sametinget
Maanagïerte / Lïerehtimmie / Saemiedigkie - Sametinget
Barnehager
Maanagïerte
Hovedmål for barnehagepolitikken i Sametinget er å skape gode oppvekstvilkår gjennom samisk barnehagetilbud.
Maanagïertepolitihken åejvieulmie Saemiedigkesne lea hijven byjjenimmietsiehkieh sjugniedidh saemien maanagïertefaalenassen tjïrrh.
Det samiske barnehagetilbudet er et åpent tilbud til alle barn og foreldre som måtte ønske det.
Saemien maanagïertefaalenasse lea akte gaahpoeh faalenasse gaajhkide maanide jïh eejhtegidie mah dam sijhtieh.
Samisk språk og kultur er viktig å vektlegge i et samisk barnehagetilbud.
Vihkeles saemien gïelem jïh kultuvrem åvtese lutnjedh aktene saemien maanagïertefaalenassesne.
Det handler om arv og tradisjoner, men samtidig og vedlikeholde, skape og fornye.
Daate lea aerpien jïh aerpievuekiej bïjre, men seamma tïjjen gorredidh, sjugniedidh jïh orrestidh.
Bevilgninger til prosjekter og utviklingsarbeid i barnehager i 2015
Saemien sisvege maanagïertelohkehtæjjaööhpehtimmesne
Forprosjekt for etablering av sørsamisk barnehage i Røros, samiske mattradi...
Gaajhkesh mah dam orre maanagïertelohkehtæjjaööhpehtimmiem aelkieh edtjieh s...
Les mer Vis alle saker
Vuesieh gaajkesh saakh
I følge Sametingsmelding om samisk barnehagetilbud skal Sametinget arbeide for:
Saemiedigkiebïevnesen mietie saemien maanagïertefaalenassen bïjre Saemiedigkie edtja hoksedh:
at innholdet i barnehagene fremmer utvikling, læring og danning
sisvege maanagïertine evtiedimmiem, lïerehtimmiem jïh skearkagimmiem eevtjie
at barn får styrket sin språkstimulering på nord-, lule- og sørsamisk
maanah lissiehtamme gïeleskreejremem åadtjoeh noerhte- julev jïh åarjelsaemien
at det utvikles språkbadmodeller i barnehagene
gïelebiesiemaallh maanagïertine evtiesuvvieh
at barnehagene har tilstrekkelig med samiskspråklige ansatte
maanagïerth nuekies saemiengïelen barkijh utnieh
at barnehagene har tilstrekkelig med pedagogisk materiell og leker
maanagïerth nuekies pedagogeles dalhketjh jïh stååkegaevnieh utnieh
at barn har sammenhengende progresjon i læringsinnholdet fra barnehage til skole
maanah iktemearan evtiedimmiem lïerehtimmiesisvegisnie utnieh maanagïerteste skuvlese
Sametinget legger følgende definisjon til grunn for hva et samisk barnehagetilbud er: Medsamisk barnehagetilbudmenes et tilbud der barnehagedriften bygger på samisk språk og kultur.
Saemiedigkie naemhtie tjïelkeste mij akte saemien maanagïertefaalenasse lea:Saemien maanagïertefaalenasseakte faalenasse gusnie maanagïerten barkoevåarome lea saemien gïele jïh kultuvre.
Barnehagen skal styrke barnas identitet som samer ved å fremme bruken av samisk språk og ved å formidle samisk kultur.
Maanagïerte edtja maanaj saemien identiteetem nænnoestehtedh viehkine saemien gïelem nuhtjedh jïh saemien kultuvren bïjre bievnedh.
Barnehagen ledes av samiskspråklige pedagogisk personalet.
Saemiengïelen pedagogeles barkijh maanagïertem stuvrieh.
Det samiske barnehagetilbudet kan deles inn i følgende kategorier: a) samiske barnehager og norske barnehager med samisk avdeling b) barnehager med tilbud om samisk språkopplæring.
Maahta saemien maanagïertefaalenassem daejnie såarhtine juekedh: a) saemien maanagïerth jïh nöörjen maanagïerth saemien goevtesinie b) maanagïerth faalenassine saemien gïelelïerehtimmien bïjre.
Sametinget legger til rette for samisk barnehagetilbud gjennom forvaltning av tilskudd til barnehagene.
Saemiedigkie saemien maanagïertefaalenassese sjïehteladta viehkine dåarjoem reeredh maanagïertide.
Barnehager som gir et samisk barnehagetilbud kan søke på de ulike tilskuddsordningene.
Maanagïerth mah aktem saemien maanagïertefaalenassem vedtieh maehtieh dej joekehts dåarjoeöörnegi bïjre syökedh.
Tilskuddsordningene er beskrevet i Sametingets budsjett.
Saemiedigkien budsjedtedejtie dåarjoeöörnegidie buerkeste.
For å støtte barnehagenes arbeid medRammeplan for barnehagens innhold og oppgaverer det utarbeidet en serie temahefter.
Juktie maanagïerten barkoem dåarjoehtidhMieriesoejkesjinie maanagïerten sisvegasse jïh laavenjassinejienebh teemagærjetjh leah dorjesovveme.
Temaheftene er ment som inspirasjon og grunnlag for refleksjon i arbeidet med ulike temaer knyttet til barnehagens innhold og oppgaver.
Teemagærjetjh edtjieh skraejrine årrodh jïh våaroeminie årrodh ussjedæmman gosse ovmessie teemajgujmie barka mah leah ektiedamme maanagïerten sisvegasse jïh laavenjasside.
Det er også utarbeidet enveileder for barnehager med samiske barn.
Aktebïhkedæjja maanagïertide saemien maanajgujmielea dorjesovveme.
Sametinget har flere samarbeidspartnere som jobber sammen med oss for å nå våre mål.
Saemiedigkien leah jienebh laavenjostoeguejmieh mah mijjine berkieh juktie mijjen ulmieh jaksedh.
Kunnskapsdepartementet
Maahtoedepartemente
Utdanningsdirektoratet
Ööhpehtimmiedirektovrate
Fylkesmannen
Fylhkenålma
Foreldreutvalget for barnehager
Maanagïerti eejhtegemoenehtse
Eksterne resursser:
Byjngetje vierhtieh:
Barnehageloven (Lovdata)
Maanagïertelaake (Lovdata)
Det samiske barnehagetilbudet er et åpent tilbud til alle barn og foreldre som måtte ønske det.
Saemien maanagïertefaalenasse akte gaahpoeh faalenasse gaajhkide maanide jïh eejhtegidie mah dam sijhtieh.
Barnevern / Helse og sosial / Forsiden - Sametinget
Maanavaarjelimmie / Healsoe jïh sosijaale / Saemiedigkie - Sametinget
Søk tilskudd Barnevern
Maanavaarjelimmie
Sametinget er opptatt av barns rettigheter og behov for ivaretakelse av samisk språk og kultur under barnevernets omsorg.
Saemiedigkie maanaj reaktah jïh daerpiesvoeth ååktoe gosse lea gorredimmien bïjre saemien gïeleste jïh kultuvreste, maanavaarjelimmien hoksen nuelesne.
Det er nasjonale myndigheter som har ansvaret for å legge sentrale føringer for å sørge for at samiske barn kan få ivaretatt sitt språk og sin kultur under barnevernets omsorg.
Nasjovnale åejvieladtjh diedtem utnieh voernges bihkedassh buektedh, ihke saemien maanah edtjieh sov gïelem jïh sov kultuvrem åadtjodh maanavaarjelimmien hoksen nuelesne.
Inngår samarbeidsavtale med Norsk fosterhjemsforening.
Laavenjostoelatjkoem dorje Nöörjen foestehïejmesiebrine.
Sametinget underskriver samarbeidsavtale med Norsk fosterhjemsforening.
Saemiedigkie laavenjostoelatjkoem dorje Nöörjen foestehïejmesiebrine.
Form...
Latjko...
Det er kommunen som har ansvaret for barnevernstjenesten.
Tjïelte diedtem åtna maanavaarjelimmiedïenesjen åvteste.
Barnevernstjenesten skal blant annet gi råd og veiledning til familier, foreta undersøkelser etter meldinger om forhold hos barn, treffe vedtak etter barnevernloven og forberede saker for behandling i fylkesnemnda.
Maanavaarjelimmiedïenesje edtja gaskem jeatjah raerieh jïh bïhkedimmiem vedtedh fuelhkide, goerehtimmieh darjodh mænngan bïevnesh åådtjeme tsiehkiej bïjre maanaj luvnie, nænnoestimmieh darjodh maanavaarjelimmie-laaken mietie. jïh aamhtesh soejkesjidh mejtie fylhkenmoenehtse edtja gïetedidh.
Staten ved Bufetat har ansvaret for fosterhjem, beredskapshjem og barnevernsinstitusjoner
Staate Bufetaten baaktoe lea tjåadtjoehtæjja foestegåetide, beredskapgåetide jïh maanavaarjelimmieinstitusjovnide.
Sametinget jobber for at:
Saemiedigkie sæjhta:
Samiske barn rettigheter og behov for ivaretakelse av samisk språk og kultur ivaretas under barnevernets omsorg
Saemien maanaj reaktah jïh daerpiesvoeth juktie saemien gïelem jïh kultuvrem gorredidh, maanavaarjelimmien hoksen nuelesne gorresåvva.
En økt kompetanse og kunnskap i og om samisk språk og kultur på alle nivå i barnevernstjenesten.
Vielie maahtoe jïh daajroe saemien gïelesne jïh saemien gïelen jïh kultuvren bïjre gaajhkine daltesinie maanavaarjelimmiedïenesjisnie.
Ansvaret for dette ligger på et overordnet nivå.
Tjåadtjoehtæjja dan åvteste lea aktene bijjemes daltesisnie.
Bedre soning for samiske innsatte
Buerebe sovnedimmie saemien faangkide
Sametingsråd Silje Karine Muotka tror samiske innsatte vil få en bedre soningshverdag etter at den nye tiltaksplanen for god og likeverdig soning kom på plass.
Saemiedigkieraerie Silje Karine Muotka veanhta dah saemieh mah faangkegåetine tjahkasjieh sijhtieh aktem buerebe sovnedimmiem åadtjodh mænngan goh dïhte orre råajvarimmiesoejkesje bööti akten hijven jïh seammavyörtegs sovnedimmien bïjre.
Tiltaksplanen sikrer at innsatte får informasjon på samisk og gjør det enklere å bruke samisk under soning.
Råajvarimmiesoejkesje gorrede dah faangkh hijven bïevnesh saemiengielesne åadtjoeh, jïh edtja aelhkebe sjïdtedh saemien nuhtjedh gosse faangkegåetesne tjahkesjeminie.
Flere tidligere innsatte har tatt kontakt med Sametinget og rapportert om dårlige forhold under soning.
Jienebh aarebi faangkh leah Saemiedigkine govlesadteme, jïh nåake sovnedimmien bïjre reekteme.
Blant annet at de ikke får snakke samisk under soningen.
Gaskem jeatjah dah eah åadtjoeh saemiestidh mearan sovnedeminie.
Mange oppfatter dermed soningen som tyngre.
Jeenjesh dan åvteste tuhtjieh sovnedimmie lievlebe sjædta.
Arbeidsgruppe opprettet
Barkoedåehkie tseegkesovveme
På oppdrag fra Justisdepartementet og Kriminalomsorgens sentrale forvaltning (KSF) har en arbeidsgruppe foretatt en gjennomgang av soningsforholdene for samiske innsatte og domfelte.
Stillemen mietie Justijsedepartemeenteste jïh Kriminaalehoksen byögkeles reeremistie (daaroen KSF) akte barkoedåehkie lea vuartasjamme guktie sovnedimmie lea dejtie saemien faangkide jïh dejtie mah dåapmoem åådtjeme.
Konkusjonen var meget klar;
Konklusjovne lij joekoen tjïelke;
samiske innsatte må få oppfylt sine rettigheter.
saemien faangkh tjuerieh sijjien reaktah åadtjodh.
Fokus på samisk språk og kultur
Fokuse saemien gïelese jïh kultuvrese
I etterkant av rapporten utarbeidet Sametinget i samarbeid med Kriminalomsorgen en tiltaksplan med sikte på å bedre situasjonen.
Reektehtsen mænngan Saemiedigkie aktene laavenjostosne Kriminaalehoksine aktem råajvarimmiesoejkesjem darjoeji juktie sovnedimmiem bueriedidh.
Les tiltaksplanen for samiske innsatte og domfelte: Tiltaksplan for god og likeverdig straffegjennomføring for samiske innsatte og domfelte.
Lohkh tiltaksplanen for samiske innsatte og domfelte (råajvarimmiesoejkesjem saemien faangkide jïh dejtie mah dåapmoem åådtjeme) (nöörjen)
I første omgang har kriminalomsorgen prioritert informasjon til innsatte før straffegjennomføring, informasjon til innsatte under straffegjennomføring og informasjon til de besøkende.
Aalkovisnie kriminaalehokse lea våaroehtamme bïevnesh faangkide åvtelen dah bysvehtsem tjirrehtieh, bïevnesh faangkide mearan bysvehtsem tjïrrehteminie jïh bïevnesh guesside.
Oversettelsene er lagt ut på nettsidene til Tromsø og Vadsø fengsel.
Dah jarkoestimmieh leah gåetiesæjrojne Tromsøen jïh Vadsøen faangkegåetine.
Likeverdige soningsforhold
seammavyörtegs sovnedimmienuepieh
Sametingsråd Silje KarineMuotkaer fornøyd med det gode samarbeidet med kriminalomsorgen region nord.
Saemiedigkieraerie Silje Karine Muotka lea madtjeles dejnie hijven laavenjostojne kriminaalehoksen regijovnine noerhte.
-Det er viktig at samiske innsatte ikke føler at de blir utsatt for en dobbel straff.
-Vihkeles saemien faangkh eah damth dah guektiengierts bysvehtsem åadtjoeh.
Tiltakene er med på å skape likeverdige soningsforhold, sier sametingsråd Silje Karine Muotka.
Dah råajvarimmieh viehkiehtieh seammavyörtegs sovnedimmievuekieh sjugniedidh, saemiedigkieraerie Silje Karine Muotka jeahta,
I Vadsø fengsel er det en utstilling i samarbeid med Varanger samiske museum, som synliggjør samisk historie og kultur på en god måte.
Vadsøen faangkegåetesne akte vuasahtalleme aktene laavenjostosne Varangeren saemien museuminie, mij saemien histovrijem jïh kultuvrem hijvenlaakan vuesehte.
-Dette er et godt eksempel på hvordan samisk språk og kultur kan synliggjøres også under soning, sier Muotka.
-Daate hijvenlaakan vuesehte guktie saemien gïele jïh kultuvre maehtieh våajnoes dorjesovvedh aaj sovnedimmesne, Muotka jeahta.
Ler mer om Kriminalomsorgen: http://www.kriminalomsorgen.no/
Lohkh vielie Kriminaalehoksen bïjre: http://www.kriminalomsorgen.no/
Bekymret for tilbudet til sørsamiske pasienter / Artikler / Valgperiode 2009 - 2013 / Arkiv / Forsiden - Sametinget
Tjoeperde faalenasseste åarjelsaemien skïemtjijidie / Tjaalegh / Veeljemeboelhken 2009 - 2013 / Våarhkoe / Saemiedigkie - Sametinget
Bekymret for tilbudet til sørsamiske pasienter
Tjoeperde faalenasseste åarjelsaemien skïemtjijidie
16. oktober 2012 Rådsmedlem Ellinor Marita Jåma er bekymret for tilbudet innen psykisk helsevern til pasienter i det sørsamiske området og ber Helse Nord ta inn over seg at de har et nasjonalt ansvar for alle samer i Norge, også i sørsamisk område.
Raerielïhtsege Ellinor Marita Jåma faalenasseste psykiske healsoevaarjelimmien sisnjelen tjoeperde skïemtjijidie åarjelsaemien dajvesne, jïh birrie Healsoe Noerhte måjhtelidh dah aktem nasjovnale dïedtem gaajhki saemiej åvteste Nöörjesne utnieh, aaj åarjelsaemien dajvesne.
- SANKS har bygd opp en unik språklig og kulturell kompetanse i samiske spørsmål, som også bør komme sørsamene til gode, påpeker rådsmedlem Jåma videre.
- SANKS aktem sjïere gïeleldh jïh kultuvrelle maahtoem bæjjese bigkeme saemien gyhtjelassi sisnjeli, mij aaj byöroe nåhtojne båetedh åarjelsaemide, raerieslïhtsege Jåma vihth tjïerteste.
I følge urfolksforpliktelsene har alle samer i Norge krav på et tilrettelagt helsetilbud med språk og kulturkompetanse.
Aalkoealmetji åeliedimmiej mietie dle gaajhkh saemieh Nöörjesne edtjieh sjïehteladteme healsoefaalenassem utnedh gïele- jïh kultuvremaahtojne.
Det er på dette grunnlag SANKS i sin tid ble opprettet.
Daennie våaroemisnie dle SANKS akten baelien tseegkesovvi.
- Sametingsrådet vil aldri akseptere et kvalitativt dårligere tilbud fra SANKS til sørsamiske pasienter.
- Saemiedigkieraerie ij gåessie gænnah sïjhth aktem nåakebe faalenassem SANKS’este jååhkesjidh åarjelsaemien skïemtjijidie.
Jeg vil ta denne saken opp med Regjeringen gjennom konsultasjoner, og ber Helse Nord bidra til en løsning hvor også sørsamiske pasienter får et behandlingstilbud gjennom SANKS, uttaler Ellinor Marita Jåma.
Manne sïjhtem daam aamhtesem bæjjese vaeltedh Reerenassinie rååresjimmiej tjïrrh, jïh bïrrem Healsoe Noerhtem viehkiehtidh raerieh gaavnedh guktie aaj åarjelsaemien skïemtjijh aktem båehtjierdimmiefaalenassem SANKS’en tjïrrh åadtjoeh, Ellinor Marita Jåma jeahta.
Rådsmedlem Ellinor Marita Jåma påpeker avslutningsvis at Helse Nord bør opptre som en støttespiller for SANKS i dette arbeidet, og se betydningen av et behandlingstilbud også til sørsamiske pasienter.
Minngemosth dle raerielïhtsege Ellinor Marita Jåma tjïerteste Healsoe Noerhte byöroe dåarjoehtæjjine årrodh SANKS’ese daennie barkosne, jïh vuejnedh man vihkeles akte båehtjierdimmiefaalenasse lea aaj åarjelsaemien skïemtjijidie.
Kontaktperson:
Govlehtallije:
Ber om styrket beredskap for dyrehelse i nord / Jordbruk / Næringer / Forsiden - Sametinget
Nænnoesåbpoe riejriesvoeten bïjre birrie kreekehealsose noerhtene / Jåartaburrie / Jielemh / Saemiedigkie - Sametinget
Ber om styrket beredskap for dyrehelse i nord
Nænnoesåbpoe riejriesvoeten bïjre birrie kreekehealsose noerhtene
Sametingsråd Silje Karine Muotka ønsker styrket dyrehelseberedskap i nord.
Saemiedigkieraerie Silje Karine Muotka nænnoesåbpoe kreekehealsoeriejriesvoetem sæjhta noerhtene.
Nå anmoder hun landbruksminister Sylvi Listhaug om bidrag til å styrke Veterinærinstituttets aktivitet i nord.
Daelie dïhte laanteburrieministere Sylvi Listhaugem dåarjoen bïjre maadta juktie Veterinærinstituhten darjomem noerhtene nænnoestehtedh.
– Regjeringens nordområdepolitikk og klimaendringer tilsier økt behov for beredskap rundt dyrehelse og mattrygghet i nord.
– Reerenassen noerhtedajvepolitihken jïh klijmajarkelimmiej gaavhtan leah daerpies lissiehtamme riejriesvoetine kreekehealsoen jïh beapmoejearsoesvoeten bïjre noerhtene.
Norges grenser mot Finland, Sverige og Russland i nord, og den økte grensetrafikken medfører ytterligere utfordringer, understreker Muotka.
Nöörjen raasth Såevmien, Sveerjen jïh Russlaanten vööste noerhtene, jïh dïhte lissiehtamme valkese raasti rastah stuerebe haestemh sjugnede, Muotka tjïerteste.
Muotka frykter at redusert kompetanse og kapasitet ved Veterinærinstituttets avdeling i Tromsø vil ramme Mattilsynets aktivitet i nord, som bruker av instituttets tjenester.
Muotka bælla giehpiedamme maahtoe jïh barkoefaamoe Veteninærinstituhten goevtesisnie Tromsøesne sæjhta nåake sjïdtedh Beapmoevaaksjomen darjoemasse noerhtene, goh utnije instituhten dïenesjijstie.
Hun frykter konsekvensen blir redusert mattrygghet.
Dïhte bælla konsekvense giehpiedamme beapmoejearsoesvoete sjædta.
Styret i Veterinærinstituttet besluttet i mars å legge ned avdelingen i Tromsø og redusere virksomheten i Harstad.
Njoktjen Veterinærinstituhten ståvroe sjæjsjali goevtesem orrijidh Tromsøesne jïh barkoem giehpiedidh Harstadesne.
– Veterinærinstituttet i Tromsø har opparbeidet viktig kompetanse knyttet til reindriften og det arktiske landbruket.
– Veterinærinstituhte Tromsøesne lea vihkeles maahtoem båatsoen jïh arktiske laanteburrien bïjre bæjjese bigkeme.
Spesielt i forhold til reindriften ser vi allerede at klimaendringene skaper utfordringer i form av nye plante- og insektsarter.
Joekoen båatsoen bïjre joe daelie vuejnebe doh klijmajarkelimmieh haestemh sjugniedieh orre sjædtoe- jïh åhtehtsh-aarhtigujmie.
Det er derfor av stor betydning for landsdelen at Veterinærinstituttets aktivitet styrkes.
Laantebielien gaavhtan dle dan åvteste joekoen vihkeles Veterinærinstituhten darjomh læssanieh.
Besøke Sametinget / Sametingsbygningen / Om Sametinget / Forsiden - Sametinget
Guessine mïnnedh Saemiedigkesne / Saemiedigkiegåetie / Saemiedigkien bïjre / Saemiedigkie - Sametinget
Besøke Sametinget Omvisning i Sametingsbygningen skjer daglig kl. 13.00. Omvisningsspråk er norsk, samisk og engelsk.
Vuesiehtimmie bïjre jarkan Saemiedigkiegåetesne lea biejjieladtje ts. 13.00. Vuesiehtimmie lea nöörjen, saemien jïh eengelsken gïelesne.
I sommersesongen (20.06 - 15.08) er det omvisning på følgende tidspunkt: 8.30, 9.30,10.30, 12.30, 13.30 og 14.30.
Giesege (20.05 – 15.08) lea vuesiehtimmie fïerhten tæjmoen ts. kl:8.30, 9.30, 10.30, 12.30, 13.30, 14.30.
Tilpasset tilbud for grupper
Sjïehtedamme faalenasse dåehkide
For skoleelever og -klasser i ungdomstrinnet og videregående skoler, organisasjoner, institusjoner og medier tilbys tilpasset omvisning, inkludert korte foredrag om Sametinget, samepolitikk eller andre relevante tema.
Learoehkidie jïh klaasside noeredaltesisnie jïh jåarhkeskuvlesne, siebride, institusjovnide jïh meedijidie faalehtibie sjïehtedamme vuesiehtimmiem, jïh dellie aaj ånnetji Saemiedigkien, saemiepolitihken jallh jeatjah sjyöhtehke teemaj bïjre soptsestibie.
Tilbudet tilpasses til enhver tid kapasiteten i administrasjonen og den politiske aktiviteten i bygningen.
Mijjieh faalenassem sjïehtedibie barkoefaamoen mietie reeremisnie jïh dej politihkeles darjomi mietie gåetesne.
Kontakt Kommunikasjonsavdelingen om du har særskilte behov.
Govlehtallh Govlesadtemegoevtesinie jis dov lea sjïere daerpiesvoeth.
Åpne møter Møtene i Sametingets plenum og komitéer er åpne for publikum.
Tjåanghkoeh Saemiedigkien stoerretjåanghkosne jïh moenehtsinie leah ræhpas almetjidie.
Plenum og komitéene har rundt fire møter i året hver.
Stoerretjåanghkoe jïh moenehtsh ovrehte njieljie tjåanghkoeh utnieh fïerhten jaepien.
Under møtene er Sametingets kantine også åpen for publikum.
Mearan tjåanghkoeh daesnie aaj Saemiedigkien beapmoesijjie ræhpas guesside.
Sametingets bibliotek
Saemiedigkien gærjagåetie
Sametingets bibliotek med lese- og studeplasser er åpent mellom 09.00 og 15.30, og kan benyttes av publikum.
Saemiedigkien gærjagåetie lohkeme- jïh goeremesijjiejgujmie lea ræhpas ts. 09.00 – 15.00, jïh guessieh maehtieh dejtie nuhtjedh.
Kontakt Sametinget
Govlehtallh Saemiedigkine
Mandag - fredag 08.00-15.30
Måanta - bearjadahke 08.00-15.30
Beste plakat mot mobbing verdt 10.000 kroner / Arbeidet mot mobbing / Opplæring / Forsiden - Sametinget
Bööremes plakaate irhkemen vööste man aarvoe 10 000 kråvnah / Manifeeste irhkemen vööste / Lïerehtimmie / Saemiedigkie - Sametinget
Beste plakat mot mobbing verdt 10.000 kroner
Bööremes plakaate irhkemen vööste man aarvoe 10 000 kråvnah
Ta til orde mot mobbing, og vinn 10.000 kroner!
Soptsesth irhkemen vööste jïh vitnh 10 000 kråvnah!
Sametinget gir 10.000 kroner til den skolen eller skoleklassen som lager den beste plakaten mot mobbing.
Saemiedigkie 10 000 kråvnah vadta dan skuvlese jallh skuvleklaassese mij dam bööremes plakaatem irhkemen vööste dorje.
Plakaten må sendes inn innen 24. oktober.
Plakaate tjuara mijjese seedtesovvedh rïhkeden/golken 24.
Plakaten vil bli brukt i Sametingets anti-mobbearbeid.
Plakaate sæjhta åtnasovvedh Saemiedigkien barkosne irhkemen vööste.
– Sametinget er partner i den nasjonale kampanjen Manifest mot mobbing og deltar i år for andre året på rad.
– Saemiedigkie lea guejmie dennie nasjovnaale kampanjesne Manifeeste irhkemen vööste, jïh daate lea mubpien jaepien Saemiedigkie lea meatan.
I år ønsker vi å utfordre samiske barn og ungdom til å bidra i kampanjen.
Daan jaepien sïjhtebe saemien maanide jïh noeride haestedh meatan årrodh kampanjesne.
Å si nei til mobbing må bli en del av oss, en del av hvem vi er, understreker sametingsråd Silje Karine Muotka.
Ijje irhkemasse jiehtedh tjuara akte bielie mijjeste sjïdtedh, akte bielie giejstie libie, saemiedigkieraerie Silje Karine Muotka tjïerteste.
Hun mener at det ikke er tilstrekkelig med kampanjer og prosjekter for å bekjempe mobbing og trakassering.
Dïhte veanhta ij leah nuekies kampanjigujmie jïh prosjektigujmie juktie irhkemem jïh trakasseradimmiem heerredidh.
Muotka understreker at anti-mobbearbeidet må gjenspeiles i hverdagen på skolene og på fritidsarenaer.
Muotka tjïerteste anti-irhkemebarkoe tjuara våajnoes årrodh aarkebiejjien skuvline jïh jeatjah lehkesne.
Derfor ønsker hun å engasjere barn og unge i årets kampanje.
Dan åvteste sæjhta maanide jïh noeride skreejrehtidh daan jaepien kampanjesne.
Vinneren av premien på 10.000 kroner går til den skoleklassen som innen 24. oktober lager den mest inspirerende plakaten.
Vitnije baalhkeste, mij lea 10.000 kråvnah, lea dïhte skuvleklaasse mij rïhkeden/golken 24. b. åvtelen dam eadtjajommes plakaatem dorje.
– Vinnerplakaten vil bli brukt i Sametingets arbeid mot mobbing nasjonalt og lokalt.
– Vitnjieplaakate sæjhta åtnasovvedh Saemiedigkien barkosne irhkemen vööste abpe laantesne jïh voengesne.
I år som tidligere år deltar vi i den nasjonale kampanjen Manifest mot mobbing, og vi ønsker egne aktiviteter på skoler med samiske elever.
Daan jaepien goh aarebi jaepiej libie meatan dennie nasjovnaale kampanjesne Manifeeste irhkemen vööste, jïh mijjieh jïjtsh darjomh sïjhtebe skuvline saemien learohkigujmie.
Vinnerplakaten vil bli et viktig markedsføringselement i den forbindelse, understreker Muotka.
Vitnijeplakaate sæjhta akte vihkeles biehkie sjïdtedh juktie kampanjem våajnoes darjodh, Muotka tjïerteste.
– Vi oppfordrer skoleklasser til å delta i dette arbeidet.
– Mijjieh skuvleklaassh haestebe meatan årrodh daennie barkosne.
Å arbeide mot mobbing er et viktig arbeid, og dette er en flott måte for skoleklasser å ta opp dette temaet.
Irhkemen vööste barkedh lea akte vihkeles barkoe, jïh daate akte hijven vuekie skuvleklaasside daam aamhtesem bæjjese vaeltedh.
Vi må jobbe mot mobbing hver dag, sier Ánná Káisá Partapuoli, leder for Sametingets ungdomspolitiske utvalg.
Tjoerebe irhkemen vööste barkedh fïerhten biejjien, Ánná Káisá Partapuoli jeahta, Saemiedigkien noerepolitihkeles moenehtsen åvtehke.
Manifest mot mobbing er et nasjonal innsats mot mobbing i perioden 2011-2014. Kampanjen er et samarbeid mellom Regjeringen, KS, Utdanningsforbundet, Skolenes landsforbund, Foreldreutvalget for grunnopplæringen og Foreldreutvalget for barnehager, som alle har undertegnet manifestet.
Manifeeste irhkemen vööste lea akte nasjovnaale barkoe irhkemen vööste boelhken 2011-2014. Kampanje akte laavenjostoe daej gaskem, Reerenasse, KS, Ööhpehtimmiesiebrie, Skuvli laantesiebrie, Eejhtegemoenehtse maadthlïerehtæmman jïh Eejhtegemoenehtse maanagiertide, mah gaajhkesh leah manifeetem jååhkesjamme.
De har alle forpliktet seg til å arbeide for et godt og inkluderende oppvekst- og læringsmiljø med nulltoleranse for mobbing.
Gaajhkh dovnesh lea dïedtem vaalteme juktie akten hijven jïh feerhmeles byjjenimmie- jïh lïerehtimmiebyjresen åvteste barkedh gusnie ij leah naan goerkesadteme irhkemasse.
Kontaktpersoner:
Govlehtallijh:
Inger Anne Pulk.
Inger Anne Pulk.
Tlf: 78 48 42 07 Anne Jannok Eira.
Tlf: 78 48 42 07 Anne Jannok Eira.
Tlf: 78 47 40 48
Tlf: 78 47 40 48
Bestill gratis lommeparlør, armbånd og buttons / Snakk samisk te' mæ / Språk / Forsiden - Sametinget
Åadtjoeh namhtah gïetebaantem, båaloem jïh baakoegærjetjem / Saemesth munnjien / Gïele / Saemiedigkie - Sametinget
Bestilingsskjema
Dongkemegoere
Velg produkt
Veeljh dorjesem
Navn og adresse
Nomme jïh adresse
Bekrefte bestilling
Nænnosth dongkemem
Takk for bestillingen!
Gæjhtoe Baakoegærjetje
Nordsamisk buttons
Noerhtesaemien båaloe
Nordsamisk armbånd liten størrelse
Noerhtesaemien gïetebaante stoeredahke onne
Nordsamisk armbånd stor størrelse
Noerhtesaemien gïetebaante stoeredahke stoerre
Sørsamisk buttons
Åarjelsaemien båaloe
Sørsamisk armbånd liten størrelse
Åarjelsaemien gïetebaante stoeredahke onne
Sørsamisk armbånd stor størrelse
Åarjelsaemien gïetebaante stoeredahke stoerre
Lulesamisk buttons
Julevsaemien båaloe
Lulesamisk armbånd liten størrelse
Julevsaemien gïetebaante stoeredahke onne
Lulesamisk armbånd stor størrelse
Julevsaemien gïetebaante stoeredahke stoerre
Dersom du ønsker mer enn ett eksemplar av valgt(e) produkt(er), fyll inn antall for hvert produkt her.
Dastegh datne sïjhth vielie goh aktem utnedh dehtie veeljeme dorjesistie/dejstie veeljeme dorjesijstie, dievhtieh man gellie daesnie.
Bevilger støtte til sørsamisk fagbok i duodji / Duodji / Næringer / Forsiden - Sametinget
Dåarjoem dåårje åarjelsaemien faagegærjese duedtien bïjre / Duedtie / Jielemh / Saemiedigkie - Sametinget
Bevilger støtte til sørsamisk fagbok i duodji
Dåarjoem dåårje åarjelsaemien faagegærjese duedtien bïjre
Sametingsrådet bevilger 225 tusen i støtte til en sørsamisk fagbok i duodji.
Saemiedigkieraerie 225 stoerretjuetie kråvnah dåarjojne dåårje akten åarjelsaemien faagegærjese duedtesne.
Sametingsråd Thomas Åhren sier at boken vil være med å styrke sørsamisk duodji og tradisjonell kunnskap.
Saemiedigkieraerie Thomas Åhrén jeahta gærja sæjhta viehkiehtidh åarjelsaemien duedtiem jïh aerpievuekien daajroem nænnoestehtedh.
Det er Sijti Jarnge i Hattfjelldal som planlegger å utgi en fagbok i sørsamisk duodji-terminologi.
Sijti Jarnge Aarbortesne dïhte mij soejkesjeminie faagegærjam bæjhkoehtidh åarjelsaemien duedtie-teermi bïjre.
Boken inneholder termer, illustrasjoner som beskriver ulike materialer, teknikker og ferdige produkter.
Gærjesne teermh, guvvieh mah ovmessie materijaalh buerkiestieh, vuekieh jïh gaervies dorjesh.
Terminologien skal også inngå i den sørsamisk digitale ordboka på nett - http://www.baakoe.org, som er et samarbeid mellom Universitetet i Tromsø og Sametinget.
Terminologije edtja aaj meatan årrodh dennie åarjelsaemien digitaale baakoegærjesne nedtesne – http://www.baakoe.org mij lea akte laavenjostoe Tromsøen universiteeten jïh Saemiedigkien gaskem.
Sametingsråd Thomas Åhren håper at fagboken vil være med å skape interesse for sørsamisk duodji spesielt blant unge.
Saemiedigkieraerie Thomas Åhrén gegkeste faagegærja sæjhta meatan årrodh ïedtjem sjugniedidh åarjelsaemien duedtien bïjre, joekoen noeri luvnie.
-Det er mange termer og uttrykk som ikke er i daglig bruk, og derfor er det viktig å samle disse i en bok med gode illustrasjoner, sier Åhren.
-Jïjnjh teermh jïh dïejvesh mah eah lea åtnosne aarkebiejjien, jïh dan åvteste vihkeles dejtie aktene gærjesne tjöönghkedh hijven guvviejgujmie, Åhrén jeahta. Vielie bïevnesh:
Mer info:
http://sijtijarnge.no/
Sametingsråd Thomas Åhren, +47 908 39 663
Saemiedigkieraerie Thomas Åhrén, +47 908 39 663
Bevilgninger til prosjekter og utviklingsarbeid i barnehager i 2015 / Barnehager / Opplæring / Forsiden - Sametinget
Dåarjoeh prosjektide jïh evtiedimmiebarkose maanagiertine 2015 / Maanagïerte / Lïerehtimmie / Saemiedigkie - Sametinget
Bevilgninger til prosjekter og utviklingsarbeid i barnehager i 2015
Dåarjoeh prosjektide jïh evtiedimmiebarkose maanagiertine 2015
Forprosjekt for etablering av sørsamisk barnehage i Røros, samiske mattradisjoner, språkutvikling og joik i barnehagen er noen prosjekter som har fått støtte fra sametingsrådet.
Åvteprosjekte juktie åarjelsaemien maanagïertem tseegkedh Röörosne, saemien beapmoe-aerpievuekieh, gïeleevtiedimmie jïh joejke maanagiertesne leah naaken dejstie prosjektijste mah dåarjoem åådtjeme saemiedigkieraereste.
-Det store mangfoldet i det samiske samfunnet gjør at de ulike barnehagene må legge til grunn den lokale kulturen for sin barnehage.
-Dan åvteste saemien siebriedahke dan gellielaaketje dellie doh ovmessie maanagïerth tjuerieh våaroemasse bïejedh dam voenges kultuvrem sov maanagiertesne.
Det finnes en rekke variasjoner i dagens barnehager for hvilket språktilbud det gis, og hvorvidt den lokale samiske kulturen kan legges til grunn i barnehagenes arbeid.
Gellie jeerehtsh gååvnesieh daan beajjetje maanagiertine magkeres gïelefaalenasse maanagïerte vadta, jïh mejtie dïhte voengen saemien kultuvre maahta våaroemasse bïejesovvedh maanagïerten barkosne.
Prosjektsøknadene viser mangfoldet og lokale behov i barnehagene, sier sametingsråd Silje Karine Muotka.
Prosjekteohtsemh gellievoetem jïh voenges daerpiesvoeth maanagiertine vuesiehtieh, saemiedigkieraerie Silje Karine Muotka jeahta.
Sametinget har bevilget tilskudd til seks prosjekter.
Saemiedigkie lea govhte prosjekth dåårjeme.
Árran mánájgárdde er bevilget midler på 150 000 til et prosjektet som har som mål å å styrke barnas muntlige språkutvikling.
Árran mánájgárdde lea 150 000 kråvnah åådtjeme akten prosjektese man ulmie lea maanaj njaalmeldh gïeleevtiedimmiem nænnoestehtedh.
Dette gjennom at barnehagen har en giellatjiehppe på toppen av ordinær bemanning.
Dam edtja darjodh viehkine aktede gïeletjiehpiedæjjeste mij lissine båata dejtie sïejhme barkijidie.
Ástávuona sámi mánáidgárdi er bevilget midler på 150 000 kroner til et prosjekt som har som mål å øke samisk språkinnlæring hos barna, samt implemenntere språkbadsmetodikken i hele barnehagen.
Ástávuona sámi mánáidgárdi lea 150 000 kråvnah åådtjeme akten prosjektese man ulmie lea saemien gïelelïerehtimmiem maanaj luvnie lissiehtidh, jïh gïelebiesiemetodihkem abpe maanagïertesne sjïehtesjidh.
Aajege samisk språk – og kompetansesenter har fått midler til et forprosjekt for etablering av sørsamisk barnehage i Røros, og er bevilget 110 000 kroner.
Aajege saemien gïele- jïh maahtoejarnge lea vierhtieh åådtjeme akten åvteprosjektese juktie åarjelsaemien maanagïertem tseegkedh Röörosne, jïh 110 000 kråvnah åådtjeme.