pere/sami_parallel huggingface dataset:
Marine næringer / Næringer / Forsiden - Sametinget
Marijne jielemh / Jielemh / Saemiedigkie - Sametinget
Marine næringer
Marijne jielemh
Sametinget har sterkt prioritert arbeidet med å finne frem til løsninger som kan bidra til å sikre retten til fiske for befolkningen i de sjøsamiske områdene.
Saemiedigkie tjarki prijoriteradamme barkoem juktie raerieh gaavnedh mah maehtieh viehkiehtidh reaktam göölemasse gorredidh dejtie årroejidie mearoesaemien dajvine.
Den sjøsamiske kulturen er bygd på fjord- og kystfiske, både som levevei alene, men også i kombinasjon med andre næringer.
Mearoesaemien kultuvre lea fjovle- jïh mearoegaedtiegöölemasse bigkeme, dovne goh jielemegeajnoe oktegimsh, men aaj jeatjah jielemigujmie ektine.
Sametinget skal torsdag 14. januar gjennomføre politiske konsultasjoner med...
Saemiedigkie edtja duarstan tsïengelen 14.b. politihkeles rååresjimmieh tjïr...
Sametingsrådet bevilger 150 tusen kroner til Bivdi, sjøsamisk fangst- og fis...
Saemiedigkieraerie 150 tåvsenh kråvnah Bivdise dåårje, mearoesaemien bivteme...
Gjeldene urfolksrett bygger på forutsetningen om anerkjennelse av samenes historiske rettigheter til blant annet kyst- og fjordfiske i sine bosettingsområder.
Daaletje aalkoealmetjereakta våaroeminie åtna saemiej histovreles reaktah jååhkesjidh, gaskem jeatjah mearoegaedtie- jïh fjovlegöölememasse saemiej årromedajvine.
Sametinget har også hevdet prinsippet om at nærhet til naturressursene gir høstingsrett i et historisk og sedvaneperspektiv.
Saemiedigkie aaj jeahteme, lïhkesvoete eatnemevierhtide reeblemereaktam vadta aktene histovrijen perspektijvesne jïh provhkeperspektijvesne.
Nærhets- og avhengighetsprinsippet er innført som et førende prinsipp innenfor Sametingets satsing på marine næringer.
Lïhkesovete- jïh jearohksvoete-prinsihpem sjïehtesjamme goh akte stuvrije prinsihpe Saemiedigkien barkosne marijne jieliemidie.
sikre retten til fiske for befolkningen i de sjøsamiske områdene
göölemereaktam gorredidh almetjidie mearoesaemien dajvine
utvikle og øke sysselsettingen innenfor marine næringer
fasseldimmiem evtiedidh jïh lissiehtidh marijne jielemi sisnjeli
Gjennom årlige budsjetter har Sametinget satt av virkemidler til marine næringer.
Fïerhten-jaepien budsjedti tjïrrh dle Saemiedigkie tsavtshvierhtieh lyjkeme marijne jieliemidie.
Ved å gi støtte til investeringer i fartøyer, moderniseringer av lokale mottaksanlegg og bidra til produktutvikling innenfor marin næringsvirksomhet, kan en sterkere bidra til å opprettholde og styrke bærekraftige fiskerimiljøer i samiske kyst- og fjordsamfunn.
Gosse dåarjoem vadta skåårvemidie vïnhtsine, bueriedimmieh voenges dåastovesijjijste, jïh dorjeseevtiedimmine viehkiehtidh marijne jielemen sisnjelen, maahta buerebelaakan viehkiehtidh monnehke göölemebyjresh tjåadtjoehtidh jïh veaksahkåbpoe darjodh, saemien mearoegaedtie- jïh fjovlesiebriedahkine.
Rettigheter:
Reaktah:
Staten har en rettsplikt til å gi samene muligheter til å sikre og utvikle sin kultur.
Staaten akte reaktadiedte saemide nuepieh vedtedh altese kultuvrem gorredidh jïh evtiedidh.
Fisket i fjorder og kystfarvann, som et materielt kulturgrunnlag, er avgjørende for bo- og sysselsettingen i samiske lokalsamfunn langs kysten.
Gööleme fjovline jïh mearojne, goh akte materijelle kultuvrevåarome, lea vihkeles årrome- jïh fasseldimmien gaavhtan saemien voenges siebriedahkine mearoebealesne.
Sametinget har gjennom alle år arbeidet for en sterkere lokal forankring i forvaltningen av fiskeressursene.
Saemiedigkie lea gaajhki jaepiej tjïrrh barkeme guktie dïhte voenges reereme göölemevierhtijste veaksahkåbpoe sjædta.
Dette for å gi fiskerne større makt og innflytelse når bruken av ressursene avgjøres.
Dam lea dorjeme juktie göölijidie stuerebe faamoem jïh tsevtsemem vedtedh, gosse edtja vierhtieåtnoem nænnoestidh.
Regional forvaltning, med samisk deltakelse og medbestemmelse, vil være innenfor de folkerettslige minstestandarder og i samsvar med folkerettens regler om urfolk og minoriteter.
Regijovnale reereme, gusnie saemieh leah meatan jïh åadtjoeh meatan årrodh nænnoestidh, sæjhta dej almetjeriekteles unnemesstandardi sisnjeli årrodh, jïh almetjereaktan njoelkedassi mietie aalkoealmetji jïh unnebelåhkoej bïjre.
Utfordringen er, i tillegg til rettighetsperspektivet, gjennom målrettet virkemiddelbruk å skape bedre økonomiske rammebetingelser for flåtefornyelse, opprettholde mottakssiden for lokale råstoffleveranser og styrke nyrekruttering til fiskeryrket.
Haesteme lea, lissine reaktaperspektijvese, ulmiestuvreme tsavtshvierhtieåtnoen tjïrrh, buerebe ekonomeles mierietsiehkieh sjugniedidh orre vïnhtside, tjåadtjoehtidh dåastovesijjiem dejtie mah guelieh deallahtieh, jïh orre göölijh göölemebarkose skååffedh.
Medier / Kulturliv / Forsiden - Sametinget
Meedijah / Kultuvrejieleme / Saemiedigkie - Sametinget
De samiske mediers oppgaver er å informere den samiske befolkning og formidle kunnskaper, fakta og innsikt fra samfunnets store spennvidde.
Saemien meedijaj barkoeh lea dejtie saemien årroejidie bievnedh, jïh daajroeh, faaktah jïh goerkesem buektedh dej vijries aamhtesi bïjre siebriedahkesne.
Samiske medietilbud og samiske publikasjoner har en stor betydning for synliggjøring av samiske språk, som et ledd i språkutviklingen og språkopplæringen for hele den samiske befolkningen, og særlig blant barn og unge.
Saemien meedijafaalenassh jïh saemien tjaalegh leah joekoen vihkeles juktie saemien gïelide våajnoes darjodh, goh akte bielie gïeleevtiedimmesne jïh gïelelïerehtimmien gaavhtan gaajhkide saemien årroejidie, jïh joekoen maanide jïh noeride.
Gjennom dialog med lokale, regionale og sentrale myndigheter og andre aktører styrke rammevilkårene for samisk medieutvikling
Govlesadtemen tjïrrh voenges, regijovnaale jïh staateles åejvieladtjigujmie jïh jeatjah aktöörigujmie, mierietsiehkide saemien meedijaevtiedæmman nænnoestehtedh
Gjennom aktiv virkemiddelbruk bidra til å opprettholde og videreutvikle samiske medier
Eadtjohke viehkiedïrregeåtnoen tjïrrh viehkiehtidh saemien meedijah tjåadtjoehtidh jïh vijriesåbpoe evtiedidh
Bidra til en styrking av det samiske medietilbudet på alle samiske språk
Viehkiehtidh dam saemien meedijafaalenassem nænnoestehtedh gaajhkine saemien gïeline
Økonomiske virkemidler
Ekonomeles viehkievierhtieh
Målet med Sametingets virkemidler til medier er et mangfold av medier som synliggjør samisk språk, kultur og samfunnsliv.
Dïhte ulmie Saemiedigkien viehkiedïrregigujmie meedijidie lea gelliesåarhts meedijah mah saemien gïelem, kultuvrem jïh siebriedahkejieledem våajnoes darjoeh.
Delmålet er å bygge opp og utvikle samiske medier som bidrar til samfunnsengasjement.
Bielieulmie lea saemien meedijah bæjjese bigkedh jïh dejtie evtiedidh mah eadtjohkevoetem siebriedahkesne skreejrieh.
Sametinget gir direktetilskudd til 6 ulike medier i 2014: Samiske publikasjoner (5) og Julev Film AS.
Saemiedigkie ryöktesth dåarjoem vadta 6 ovmessie meedijidie 2014: Saemien bæjhkoehtimmieh (5) jïh JulevFilm AS.
Julev Film driver NuorajTV, som er et viktig medietilbud på internett for lulesamisk ungdom.
JulevFilm NuorajTV’em juhtieminie, mij akte vihkeles meedijafaalenasse gaskeviermesne julevsaemien noeride.
Direktetilskuddene til medier skal bidra til arenaer der samisk språk, kultur og samfunnsliv har en uavhengig stemme, og er identitetsskapende.
Dah ryöktesth dåarjoeh meedijidie edtjieh viehkiehtidh sijjieh sjugniedidh gusnie saemien gïele, kultuvre jïh siebriedahkejielede aktem jïjtjeraarehke gïelem utnieh, jïh identiteetem sjugniedieh.
Samiske medietilbud og samiske publikasjoner har en stor betydning for synliggjøring av samiske språk, som et ledd i språkutviklingen og språkopplæringen for hele den samiske befolkningen, og særlig blant barn og unge.
Saemien meedijafaalenassh jïh saemien plaerieh leah joekoen vihkeles juktie saemien gïelide våajnoes darjodh, goh akte bielie gïeleevtiedimmesne, jïh gïelelierehtimmien gaavhtan gaajhkide saemien årroejidie, jïh joekoen maanide jïh noeride.
Mener Listhaug enda kan rette opp skaden / Reindrift / Næringer / Forsiden - Sametinget
Veanhta Listhaug annje maahta skaaram davvodh / Båatsoe / Jielemh / Saemiedigkie - Sametinget
Mener Listhaug enda kan rette opp skaden
Veanhta Listhaug annje maahta skaaram davvodh
Sametingsråd Thomas Åhren opprettholder Sametingets kritikk mot prosessen med reintallsreduksjon.
Saemiedigkieraerie Thomas Åhrén tjåadtjohte Saemiedigkien laejhtemem prosessen vööste bovtselåhkoegiehpiedimmine.
Han mener mange reindriftsutøvere i Finnmark nå blir uskyldig rammet av flere regjeringers kollektive straffepolitikk.
Dïhte veanhta jïjnjh båatsoesaemieh Finnmaarhkesne daelie ovsåahtan åadtjoeh damtedh jienebi reerenassi kollektijve bysvehtspolitihkem.
- Sametinget ser behovet for reduksjon av reintallet i Finnmark, men vi mener at prosessen har sporet av.
-Saemiedigkie vuajna daerpies bovtselåhkoem giehpiedidh Finnmaarhkesne, men mijjieh vïenhtebe daate prosesse lea eevre båastoeh otnjegem vaalteme.
I 2007 fikk man en ny reindriftslov, med de beste intensjoner om økt selvstyre.
Jaepien 2007 akte orre båatsoeburrielaake bööti, dej bööremes aajkoejgujmie lissiehtamme jïjtjestuvremem bïjre.
Distriktene og siidaene skulle selv være aktive deltagere i fastsettelsen av et øvre reintall, og var godt i gang med dette arbeidet sammen med reindriftsstyret.
Doh båatsoesïjth edtjin jïjtje eadtjohkelaakan meatan årrodh gosse edtjin dam bijjemes bovtselåhkoem nænnoestidh, jïh lin hijvenlaakan daejnie barkojne nïerhkeme båatsoeburriejståvrojne ektine.
Departementet valgte heller å overkjøre reindrifta, og ødela prosessen, mener Åhren.
Departemeente buerebh veelji båatsoen aatsolen vuejedh jïh prosessem goerpedehti, Åhrén veanhta.
Åhren mener det er denne prosessen som førte til et kappløp der mange reineiere posisjonerte seg i forhold til hverandre.
Åhrén veanhta daate prosesse aktem gaahtjemem sjugniedi gusnie jïjnjh båatsoesaemieh jïjtjemse biejien sinsitnien vööste.
– Jeg mener det er viktig å påpeke at det var statens reindriftspolitikk som satte i gang kappløpet der mange har økt reintallene sine strategisk.
Manne vïenhtem vihkeles tjiertestidh ihke lij staaten båatsoepolitihke mij eelki daam gaahtjemem gusnie jïjnjh båatsoesaemieh leah bovtselåhkoem strategeleslaakan lissiehtamme.
Det kunne vært løst på en helt annen måte.
Staate lij maahteme daam tsiehkiem eevre jeatjahlaakan loetedh.
Nå lider alle under kollektive straffetiltak som staten gjennomfører for å bøte på egne feilvurderinger, slår Åhren fast.
Daelie gaajhkesh læjjadieh kollektijve bysvehtsråajvarimmiej gaavhtan mejtie staate tjïrrehte juktie jïjtse båastoeh vuarjasjimmieh davvodh, Åhrén vihteste.
Han mener reindriftspolitikken er på villspor når det ikke finnes ordninger som stimulerer til frivillig reduksjon.
Dïhte veanhta båatsoepolitihke lea tjaajanamme gosse öörnegh eah gååvnesh mah jïjtjevyljehke giehpiedimmiem skreejrieh.
– Politikkens verktøykasse bør være større enn pisk og trusler.
– Politihken dïrregeskaavtege byöroe stuerebe årrodh goh svaalije jïh aajhtoeh.
Nå vet vi ikke hvilke konsekvenser reduksjonen får for enkeltmennesker eller for reindrifta som helhet, slår Åhren fast.
Daelie ibie daejrieh mah konsekvensh giehpiedimmie åådtje oktegs almetjidie jallh abpe båatsose, Åhrén vihteste.
- En vellykket ressursforvaltning avhenger av at aktørene selv er med i prosesser.
-Akte læhkoes vierhtiereereme lea jearohke aktöörh jïjtje leah meatan prosessesne.
Det viktigste nå er å etablere stabile løsninger som gir en varig løsning på reintallsproblematikken.
Vihkielommes daelie lea stïeres vuekieh gaavnedh mah bovtselåhkoedåeriesmoeride nåhkehtieh.
Det er ikke for sent å se på hvordan man sammen med reindriftsnæringa kan finne tillitskapende metoder for reduksjon av reintallet, sier Åhren.
Ij leah fer seenhte vuejnedh guktie båatsojne ektine maahta jaehkemes vuekieh gaavnedh juktie bovtselåhkoem giehpiedidh, Åhrén jeahta.
Som reaksjon på landbruksminister Sylvi Listhaugs forslag om at man i fremtiden skal offentliggjøre reintallene til alle siidaandeler, har Åhren en advarsel.
Goh reaksjovne laanteburrieministere Sylvi Listhaugen raeriestæmman mij jeahta båetijen aejkien edtja bovtsetaalide gaajhkide sïjtelåhkojde bæjhkoehtidh, Åhrén aktem vaatnoem åtna.
- Å offentliggjøre hver reineiers reintall er ikke noe man uten videre bare kan gjøre.
-Ij saaht-laakan maehtieh bæjhkoehtidh man jïjnjh bovtsh fïereguhte båatsoesaemie åtna.
Dette er et klart brudd på samisk rettsoppfatning, og det er et grep som ikke kan gjøres uten grundige vurderinger av konsekvenser.
Daate tjïelkelaakan saemien reaktavuajnoen vööste stræjra jïh ij maehtieh naemhtie darjodh bielelen konsekvenside veelelaakan vuarjasjidh.
Jeg mener at det heller ikke trenger å være nødvendig, siden forvaltningen sitter på tallene uansett, og siden det på siidanivå er åpenhet om øvre reintall.
Manne vïenhtem ij leah darhkh daerpies gænnah, dan åvteste reereme gujht taalide læjhkan åtna, jïh dan åvteste fïerhtene sïjtesne bijjemes bovtselåhkoe damtoes.
Ved en slik vurdering vil vi fra Sametinget be om konsultasjoner med departementet, avslutter Åhren.
Aktene dagkeres vuarjasjimmesne sïjhtebe Saemiedigkien bieleste konsultasjovni bïjre birredh departemeentine, Åhrén minngemosth jeahta.
Mer i stipend til hver elev / Grunnskole og VGS / Opplæring / Forsiden - Sametinget
Stuerebe stipende fïerhten learoehkasse / Maadthskuvle jïh Jåa / Lïerehtimmie / Saemiedigkie - Sametinget
Mer i stipend til hver elev
Stuerebe stipende fïerhten learoehkasse
Sametinget har nå nye regler for tildeling av stipend til elever som har faget samisk i videregående skole.
Daelie Saemiedigkie orre njoelkedassh åtna stipendejoekedæmman learoehkidie mah faagem saemien jåarhkeskuvlesne utnieh.
Endringen vil blant annet føre til at det blir mer i stipend til hver elev, uttaler rådsmedlem Silje Karine Muotka.
Jarkelimmie sæjhta stuerebe stipendem vedtedh fïerhten learoehkasse, raerielïhtsege Silje Karine Muotka jeahta.
Det var under plenum i desember 2013 bred enighet om å øke den totale rammen for stipend fra 2,4 til 3 millioner.
Stoerretjåanghkosne goeven 2013 seamadin dam ållesth mieriem lissiehtidh stipendese 2,4 mill. kråvnaj raejeste 3 mill. kråvnaj raajan.
Endringen fører til at hver enkelt elev som søker, og får tildelt stipend i 2014, vil få en økning i forhold til det som ble gitt gjennomsnittlig forrige år.
Jarkelimmien mænngan fïerhte learohke mij åhtsa jïh stipendem åådtje jaepien 2014, sæjhta aktem lissiehtimmiem åadtjodh viertiestamme dejnie mij gaskemedtien vadtasovvi evteben jaepien.
En annen endring er at det blir mer forutsigbarhet i henhold til stipendets størrelse.
Akte jeatjah jarkelimmie lea stipenden stoeredahke lea åvtelhbodti daajroes sjïdteme.
De nye beregningsreglene gir dermed et klart bilde av hvor mye hver elev kan få i stipend, noe det var bred enighet omkring i Sametingets plenum.
Dah orre aerviedimmienjoelkedassh dan åvteste aktem tjïelke guvviem vedtieh man jïjnjem fïerhte learohke maahta stipendine åadtjodh, jïh man bïjre Saemiedigkien stoerretjåanghkoe seamadi.
Stipendenes størrelse er som følger:
Stipendi stoeredahkh leah naemhtie:
Det ytes kr 7 000 til elever som har samisk som førstespråk.
7000 kråvnah vadtasuvvieh learoehkidie mej saemien voestesgïeline.
Det ytes kr 5 000 til elever som har samisk som andrespråk.
5000 kråvnah vadtasuvvieh learoehkidie mej saemien mubpiengïeline.
Det ytes kr 2 500 til elever som har samisk som fremmedspråk.
2500 kråvnah vadtasuvvieh learoehkidie mej saemien ammesgïeline.
Ny søknadsfrist
Orre ohtsememierie
I det nye regelverket er også søknadsfristen utvidet, fra 15.01.14 til 30.03.14.
Dejnie orre njoelkedassine ohtsememierie aaj guhkiedamme, 15.01.14 raejeste 30.03.14 raajan.
- Vi ønsket å behandle de innkomne søknadene fortløpende.
- Mijjieh sïjhtimh ohtsemidie ahkedh gïetedidh.
Ved å utvide søknadsfristen får vi denne muligheten.
Gosse ohtsememieriem guhkiedibie dellie daam nuepiem åadtjobe.
Jeg har også tro på at denne endringen vil bli mottatt positivt hos de elevene som ønsker å søke stipend hos Sametinget, forklarer rådsmedlem Muotka.
Manne aaj vïenhtem dah learohkh mah sijhtieh stipendem ohtsedh Saemiedigkeste tuhtjieh daate jarkelimmie lea hijven, raerielïhtsege Muotka buerkeste.
Personer som mottar stipend, må være heltidselever ved et offentlig godkjent lærested i Norge, godkjent for utdanningsstøtte gjennom Statens lånekasse for utdanning.
Almetjh mah stipendem åadtjoeh, tjuerieh elliestïjjen learohkh årrodh aktene jååhkesjamme learoesijjesne Nöörjesne, jïh mij jååhkesjimmiem ööhpehtimmiedåarjose åtna Statens lånekasse for utdanningen tjïrrh.
Personer som er norske statsborgere, eller som har rett til å registrere seg som norsk statsborger og er tilknyttet et offentlig godkjent lærested i Sverige og Finland kan også søke om stipend.
Almetjh mah leah nöörjen staatenårrojh, jallh reaktam utnieh jïjtjemse tjaeledh goh nöörjen staatenårrojh, jïh leah ektiedamme akten jååhkesjamme learoesæjjan Sveerjesne jïh Såevmesne maehtieh aaj stipendem ohtsedh.
Disse elevene må sende inn tilleggsinformasjon fra faglærer om hvilket nivå opplæringen tilsvarer iht. Sametingets regelverk;
Dah learohkh tjuerieh lissiebïevnesem seedtedh faagelohkehtæjjeste mennie daltesisnie lïerehtimmie lea, viertiestamme Saemiedigkien njoelkedassigujmie;
samisk som førstespråk, andrespråk eller fremmedspråk.
saemien voestesgïeline, mubpiengïeline jallh ammesgïeline.
Stipendet gis til personer som tar samisk som førstespråk, andrespråk eller fremmedspråk.
Stipende vadtasåvva almetjidie mah saemien voestesgïeline, mubpiengïeline jallh ammesgïeline vaeltieh.
I Røyrvik 19. juni 2014 Røyrvik samfunnshus kl. 11.00
Raarvihken siebriedahkegåetesne ts 11.00
Ol - Johán Sikku, født 1958, bor i Östersund Nils Tonny Bransfjell, født 1963, bor i Brekkebygd Gustaf Jilker, født 1947, bor i Gäddede
Ol - Johán Sikku, reakasovveme 1958, Staaresne årroeminie Nils Tonny Bransfjell, reakasovveme 1963, Prahkesne årroeminie Gustaf Jillker, reakasovveme 1947, Tjeedtjegisnie årroeminie
Kokk Ann Sparrock, født 1978, bor i Valsjöbyn
Ann Sparrock, reakasovveme 1978, Valsjöbyesne årroeminie
Språkambassadører
Gïeleambasadøørh
Hilje Kristoffer Jåma, Røyrvik
Hilje Kristoffer Jåma, Raarvihkeste
Maja Søøfe Larsen, Snåsa Ina Theres Sparrok, Namsskogan
Maja Søøfe Larsen, Snåaseste Ina Theres Sparrok, Njååmesjen vuemoste
Råvarer sponset av Njallam rihpestibie
Beapmoeh åådtjeme Njallam rihpestibie
Foredrag av Ol- Johán Sikku, «Utvikling av samisk matkultur»
Buerkiestimmie Ol-Johán Sikku, ”Evtiedimmie saemien Beapmoe»
«Njallam rihpestibie» er et interregprosjekt om samisk mat.
«Njallam rïhpestibie» lea akte interregprosjeekte saemien beapmoen bïjre.
Et samarbeid mellom Slow food Sapmi og Røyrvik kommune som har pågått det siste året, og nå er de klar for å slippe sin bok om samisk mat, «Beapmoeh», under midtsommerseminaret.
Akte barkoe Slow Food Sápmin jïh Raarvihken tjïelten gaskem mij minngemes jaepien jåhteme, jïh daelie gærja «Beapmoeh» luajhtasåvva.
Miljø, areal og kulturvern
Byjrese, areale jïh kultuvrevarjelimmie
Ressursområder, naturmangfoldet, kulturminner og kulturlandskap utgjør en viktig del av det som gjerne kalles det materielle kulturgrunnlaget for samisk kultur.
Vierhtiedajvh, eatnemen gellievoete, kultuvremojhtesh jïh kultuvreeatneme leah akte vihkeles bielie destie mij maaje gohtjesåvva dïhte materijelle kultuvrevåarome saemien kultuvrese.
Dette er grunnlaget for samisk næringsutøvelse, bosetting, kulturutfoldelse og samfunnsutvikling.
Daate lea dïhte våarome saemien jieliemasse, årroemasse, kultuvreåtnose jïh siebriedahken evtiedæmman.
Forvaltningen av areal, natur og kulturarv er derfor viktig for å sikre grunnlaget for bevaring og utvikling av samiske kultur.
Reereme arealeste, eatnamistie jïh kultuvreaerpeste lea dannasinie vihkeles jis edtja våaromem gorredidh juktie saemien kultuvrem vaarjelidh jïh evtiedidh.
Sørsamisk
Sørsamisk
Naturmangfold
Eatnemegellievoete
Sametinget arbeider for
Saemien gåetievaarjelimmie
Å vektlegge et bærekraftig og langsiktig perspektiv i all disponering av arealer og ressurser i samiske områder.
Aktem monnehke jïh guhkies perspektijvem tjïertestidh gaajhkene åtnosne arealijste jïh vierhtijste saemien dajvine.
At kulturminner og kulturlandskap bevares og brukes som grunnlag for samisk identitet og kultur- og samfunnsutvikling.
Saemien kultuvremojhtesh jïh kultuvren eatneme gorresuvvieh jïh åtnasuvvieh goh våarome saemien identiteetese, jïh kultuvre-jïh siebriedahken evtiedæmman.
Kulturminner skal og forvaltes som et historisk kildemateriale.
Edtja kultuvremojhtesidie aaj reeredh goh akte histovrijen gaaltije.
At naturmangfoldet med dens biologiske, landskapsmessige og geologiske mangfold og økologiske prosesser tas vare på ved bærekraftig bruk og vern, også slik at den gir grunnlag for samisk kultur.
Eatnemem gellievoete, dejnie biologeles jïh geologeles gellievoetine eatnamisnie jïh ekologeles prosessigujmie, gorresuvvieh aktine monnehke åtnojne jïh vaarjelimmine, aaj naemhtie guktie våaromem vadta saemien kultuvrese.
Fakta om Miljø, areal og kulturvern
Bievnesh dan bïjre Byjrese, areale jïh kultuvrevarjelimmie
Sametinget arbeider som forvaltningsmyndighet etter kulturminneloven og plan- og bygningsloven.
Saemiedigkie reeremeåejvieladtjine barka kultuvremojhteselaaken jïh soejkesje- jïh bigkemelaaken mietie.
Sametinget mineralveileder
Saemiedigkien mineraalebïhkedæjja
Politisk sak: I juni 2010 vedtok Sametinget en mineralveileder for sikringen av hensynet til samiske kultur, næringsutøvelse og samfunnsliv ved planer om faktiske undersøkelser, prøveuttak og drift av mineralressurser i tradisjonelle samiske områder.
Politihken aamhtese: Ruffien 2010 dle Saemiedigkie aktem mineraalebïhkedæjjam nænnoesti juktie saemien kultuvrem, jieliemidie jïh siebriedahkejieledem gorredidh rïektes goerehtimmine, gosse pryövenassh vaeltedh jïh mineraalevierhtieh evtiedidh aerpievuekien saemien dajvine.
Mineralveilederen praktiseres i samhandlingen med mineralselskaper som vil undersøke og drifte på mineraler i samiske områder.
Mineraalebïhkedæjja åtnasåvva gosse mineraalesïeltigujmie laavenjostoe, mah sijhtieh goerehtidh jïh mineraalh evtiedidh saemien dajvine.
Mineralloven
Mineraalelaake
Stortinget vedtok ny minerallov i 2009 uten Sametingets samtykke, og da heller ikke til de aktiviteter lovforslaget søker å regulere.
Stoerredigkie aktem orre mineraalelaakem nænnoesti jaepien 2009, bielelen Saemiedigkie jååhkesjamme, jïh vaallah dejtie darjoemidie gænnah mejtie laakeraeriestimmie sæjhta stuvrehtidh.
Grunnen til dette var at Sametinget anså at loven ikke oppfyllte statens folkerettslige forpliktelser overfor samene.
Dïhte dan åvteste laake idtji staaten almetjeriekteles åeliedimmieh saemide voebnesjh.
Dette knytter seg både til sikring av naturressursene, deltaking i beslutningsprosessen og del av nytteverdi ved virksomhet.
Daate dovne gorredimmie vierhtijste, meatan årrodh sjæjsalimmieprosessesne, jïh bieliem åadtjodh darjomen nåhtoeaarvoste.
Sametinget har samtidig gitt uttrykk for at en: ”… ønsker en lovgiving som gir mulighet til utnyttelse av mineralressursene i tradisjonelle samiske områder.
Saemiedigkie lea seamma tïjjen tjïertestamme: ”aktem laakem sæjhta mij nuepiem vadta mineraalevierhtide nuhtedh aerpievuekien saemien dajvine.
Sametinget ønsker et lovverk som gir forutsigbarhet for alle parter og mulighet for sameksistens mellom tradisjonelle og nye næringer”.
Saemiedigkie aktem laakem sæjhta mij lea åvtelhbodti daajroes gaajhkide guejmide, jïh guktie aerpievuekien jïh orre jielemh maehtieh ektesne gïehtelidh”.
Arbeidet med ny minerallov har for Sametinget pågått i over 10 år.
Dïhte barkoe orre mineraalelaakine lea ryöhkeme bijjelen 10 jaepieh.
Forslag til minerallov har vært behandlet av Sametingets plenum i 1997, 1999, 2003, 2008 og 2009.
Saemiedigken stoerretjåanghkoe lea raeriestimmiem mineraalelaakese gïetedamme jaepiej 1997, 1999, 2003, 2008 jïh 2009.
Sametinget har uttalt seg til forslag i offentlige utredninger to ganger, til høringsforslag fra Regjeringen en gang og til lovforslag fra Regjeringen tre ganger.
Saemiedigkie lea lahtestimmine båateme raeriestimmide byögkeles salkehtimmine göökth, govlehtimmieraeriestæmman Reerenasseste ikth, jïh laakeraeriestæmman Reerenasseste gulmh.
I perioden januar 2007 og juni 2008 var det konsultasjoner mellom Nærings- og handelsdepartementet og Sametinget om ny minerallov.
Boelhken tsiengelen 2007 raejeste ruffien 2008 raajan dle lij konsultasjovnh Jieleme-jïh åesiestimmiedepartementen jïh Saemiedigkien gaskem, dan orre mineraalelaaken bïjre.
Konsultasjonene bar preg av manglende vilje til relle konsultasjoner for å finne løsnigner det kunnne være enighet om.
Dah konsultasjovnh vuesiehtin ij lij væljoe reelle konsultasjovnh tjïrrehtidh, juktie raerieh gaavnedh mej bïjre meehti siemes årrodh.
Sametinget oversendte rapport våren 2009 rapport om regjeringens minerallovforslag til ILO, FNs spesialrapportør for urfolk og FNs Ekpsertmekanisme for urfolks rettigheter.
Gïjren 2009 dle Saemiedigkie reektehtsem reerenassen mineraaleraeriestimmien bïjre ILO’se seedti, EN’i sjïerereektijasse aalkoealmetjidie, jïh EN’i Ekspertmekanismese aalkoealmetji reaktide.
Både ILOm og FNs spesialrapportør har bedt regjeringen om raskt å ta opp konsultasjonene med Sametinget med sikte på en lov som ivartar samiske rettihgeter i hele det samiske området.
Dovne ILO’n jïh EN’i sjïerereektijh leah reerenassem birreme konsultasjovnigujmie Saemiedigkine varki nïerhkedh, juktie aktem laakem åadtjodh mij saemien reaktide gorrede, abpe saemien dajvesne.
I tillegg til innledende bestemmelser i mineralloven er den i grove trekk bygget opp rundt fire hovedfaser i mineralaktiviteten.
Lissine dejtie voestes nænnoestimmide mineraalelaakesne dle dïhte åajvahkommes njieljie åejvieboelhki bïjre bæjjese bigkeme mineraaledarjoemisnie.
Disse knytter seg til 1) leting, 2) undersøkelsesrett og prioritet, 3) utvinningsrett og 4) driftskonsesjon.
Dah leah 1) ohtseme, 2) reakta goerehtidh jïh prijorieteete, 3) reakta mineraalide veedtjedh jïh 4) gïehteldimmiekonsesjovne.
Formålet med mineralloven er å fremme og sikre samfunnsmessig forsvarlig forvaltning og bruk av mineralressursene i samsvar med prinsippene om bærekraftig utvikling (§1).
Mineraalelaaken åssjele lea eadtjoestidh jïh gorredidh aktem eensi reeremem jïh åtnoem mineraalevierhtijste, mij lea hijven siebriedahkese, jïh lea prinsihpi mietie akten monnehke evtiedimmien bïjre (§1).
Loven har også egen bestemmelse om hensyn som skal ivaretas ved forvaltning av mineralressursene (§ 2).
Laaken aaj akte jïjtse nænnoestimmie dej krööhkemi bïjre mejtie edtja voebnesjidh reeremisnie mineraalevierhtijste (§2).
Bestemmelsen tydeliggjør hva loven skal være et virkemiddel for å oppnå, og hva som er de viktigste samfunnsoppgaver loven skal bidra til å løse.
Nænnoestimmie tjyölkehke dorje guktie laake edtja buektiehtidh tsavtshvierhtine årrodh, jïh mah laavenjassh mah leah dah vihkielommes siebriedahkelaavenjassh laake edtja viehkiehtidh loetedh.
§ 2 bokstav b viser til at det er en oppgave etter loven å ivareta naturgrunnlaget for samisk kultur, næringsutøvelse og samfunnsliv.
§ 2 bokstave b vuesehte akte laavenjasse laaken mietie eatnemevåaromem voebnesjidh saemien kultuvrese, jieliemidie jïh siebriedahkejieliedasse.
Loven har også en egen bestemmelse som fastsetter at loven skal anvendes i samsvar med folkerettens regler om urfolk og minoriteter (§ 6).
Laaken aaj akte jïjtse nænnoestimmie mij nænnoste laake edtja åtnasovvedh almetjereaktan njoelkedassi mietie, aalkoealmetji jïh unnebelåhkoej bïjre (§6).
Det siktes her særskilt til FNs konvensjon om sivile og politiske rettigheter av 1966 (SP) og ILO-Konvensjonen nr. 169 om urfolk og stammefolk i selvstendige stater (ILO 169), men også andre folkerettslige regler.
Daesnie sjïerelaakan ussjede EN’i konvensjovnem sivijle jïh politihkeles reaktaj bïjre jaepeste 1966 (SP), jïh ILO-konvensjovnem nr. 169 aalkoealmetji jïh tjiertealmetji bïjre jïjtjeraarehke staatine (ILO 169), men aaj jeatjah almetjeriekteles njoelkedassh.
Det vil i denne sammenhengen være relevant å nevne urfolkserklæringen vedtatt av FNs generalforsamling 13. September 2007.
Daennie ektiedimmesne sæjhta maereles årrodh aalkoealmetjebæjhkoehtimmiem neebnedh, mij lea nænnoestamme EN’i generalekrirreste skïereden 13. b. 2007.
En kortfattet gjennomgang av minerallovens sentrale bestemmelser for forvaltning og bruk av mineraler staten hevder eiendomsretten til vil være at:
Akte åenehks buerkiestimmie mineraalelaaken voernges nænnoestimmijste reeremen jïh åtnoen bïjre mineraalijste, mejtie staate veanhta satne lea aajhtere, sæjhta årrodh:
1. Leteretten i mineralloven er kvalitativt snevret inn i forhold til tidligere regelverk ved at leting ikke skal medføre skade.
1. Ohtsemereakta mineraalelaakesne lea kvalitatijvelaakan gaertjiedamme gosse aarebi njoelkedassigujmie vierteste, dannasinie ohtseme ij edtjh arhkedh.
Samtidig er leteretten utvidet kvantitativt ved at den nå også omfatter grunneiers mineraler.
Semma tïjjen dle ohtsemereakta væjranamme kvantitajivelaakan, juktie dïhte aaj dajveaajhteren mineraalide feerhmie.
Leting uten inngrep og skade kan utføres uten grunneiers og bruksrettshaveres samtykke(§§ 8 og 9).
Maahta ohtsedh bielelen bigkedh jïh arhkedh, bielelen dajveaajhteren jïh åtnoereakta-aajhteri jååahkesjimmiem. (§§ 8 jïh 9).
Leteren har imidlertid varslingsplikt (§10).
Ohtsije læjhkan aktem bieljelimmiediedtem åtna (§ 10).
2. Undersøkelsesretten for mineraler staten hevder eiendomsretten til krever tillatelse fra staten (§13).
2. Goerehtimmiereakta mineraalide, mej åvteste staate veanhta satne aajhterereaktam åtna, luhpiem staateste kreava (§13).
Undersøkelsesrett med best prioritet er også vilkår for å få utvinningsrett.
Goerehtimmiereakta bööremes prijoriteetine aaj akte krieveme jis edtja evtiedimmiereaktam åadtjodh.
Undersøker er pliktig til å varsle Direktoratet for mineralforvaltning, grunneier og bruker av grunnen tre uker før arbeid igangsettes (§18).
Goerehtæjja diedtem åtna Mineraalereeremen direktovratem, dajveaajhterem jïh dajven utnijem bieljelidh, golme våhkoej åvtelen barkojne nearhka (§18).
Undersøkelsesrettens innhold knytter seg til hva som er nødvendig for å vurdere om det forefinnes drivverdige mineraler (§19).
Goerehtimmiereaktan sisvege lea ektiedamme disse mij lea daerpies vuarjasjidh, juktie vuarjasjidh mejtie mineraalh gååvnesieh mejtie gåarede evtiedidh (§19).
Mens leteren kun kan foreta begrensede arbeider i overflaten, kan innehaver av undersøkelsesretten bore kjerneprøver og grave hull i bakken.
Mearan ohtsije ajve maahta såemies barkoeh bijjieskieresne darjodh, dle goerehtimmiereaktan aajhtere maahta kjernepryövenassh bovresjidh jïh raejkieh deavesne kroehkedh.
Videre omfatter undersøkelsesretten nødvendig tilgang til grunn for å foreta arbeider, herunder lagringsplass for nødvendig utstyr.
Vijriesåbpoe dle goerehtimmiereakta aaj luhpiem dajvese feerhmie barkoeh darjodh, dan nuelesne våarhkoesijjieh daerpies dalhketjidie.
Inngrepene skal likevel være begrensede og midlertidige og det kan ikke utføres slik at det kan medføre vesentlig skade.
Dah barkoeh edtjieh læjhkan smaave jïh annjebodts årrodh, jïh ij maehtieh dejtie tjïrrehtidh guktie stoerre skaarah dejstie sjædta.
3. Utvinningsretten til mineraler staten hevder eiendomsretten til gis etter søknad til den som har undersøkelsesrett med best prioritet og som kan sannsynliggjøre at det i undersøkelsesområdet finnes drivverdige forekomst (§ 29).
3. Evtiedimmiereakta mineraalide mej åvteste staate veanhta satne aajhterereaktam åtna, ohtsemen mietie vadtasåvva disse mij goerehtimmiereaktam bööremes prijoriteetine åtna, jïh mij maahta tjïelkestidh mineraalh goerehtimmiedajvesne gååvnesieh mejtie gåarede evtiedidh.
Innehaver av utvinningsretten har rett til å ta ut og nyttiggjøre seg mineraler staten hevder eiendomsretten til (§32).
Evtiedimmiereaktan aajhtere reaktam åtna veedtjedh jïh nåhtoem vaeltedh mineraalijste mej åvteste staate veanhta satne aajhterereaktam åtna (§32).
4. Driftskonsesjon fra Direktoratet for mineralforvaltning kreves for uttak av mineralforekomster på mer enn 10.000 m3 masse.
4. Gïehteldimmiekonsesjovne Mineraalereeremen direktovrateste lea daerpies jis edtja mineraalegaavnoeh evtiedidh mah leah stuerebe goh 10.000 m3.
Driftskonsesjon kan bare gis til den som har utvinningsrett.
Maahta ajve gïehteldimmiekonsesjovnem vedtedh disse mij evtiedimmiereaktam åtna.
Det kan settes vilkår for konsesjonen (§43).
Maahta krievemh nænnoestidh konsesjovnese (§43).
Lovens innledende bestemmelser har regler om ivaretakelse av samisk kultur (§2) og om at loven skal anvendes i samsvar med folkerettens regler om urfolk og minoriteter (§6).
Laaken voestes nænnoestimmieh njoelkedassh vaarjelimmien bïjre saemien kultuvreste utnieh (§2) jïh edtja laakem nåhtadidh almetjereaktan noelkedassi mietie, aalkoealmetji jïh unnebelåhkoej bïjre (§6).
Disse generelle bestemmelsene er ikke fulgt opp av konkrete regler som sikrer en slik oppfølging.
Ij leah dejtie sïejhme nænnoestimmide vihties njoelkedassh vadteme, mah aktem dagkeres vaaksjomem gorrede.
Dette gjelder i første rekke for tradisjonelle samiske områdene utenfor Finnmark.
Daate joekoen uvtemes dej aerpievuekien dajvi bïjre Finnmaarhken ålkolen.
Minerallovens § 17 har særskilte regler om saksbehandling og hensynstaking til berørte samiske interesser i Finnmark ved søknad om undersøkelsesrett (§17), utviningsrett (§30), driftskonsesjon (§43) og ekspropriasjon (§40) for mineraler staten hevder eiendomsretten til.
Mineraalelaaken § 17 sjïere njoelkedassh åtna aamhtesegïetedimmien bïjre, jïh maam edtja krööhkestidh gosse lea saemien iedtjeladtji bïjre Finnmaarhkesne, gosse goerehtimmiereaktan bïjre syökoe (§17), evtiedimmiereaktan bïjre (§ 30), gïehteldimmiekonsesjovnen bïjre (§34) jïh ekspropriasjovnen bïjre (§40) mineraalide, mejtie staate veanhta satne lea aajhtere.
Vurderings- og vektleggingsregelen for hensynet til samisk kultur i Finnmark gjelder også ved ekspropriasjon av grunneiers mineraler.
Dïhte njoelkedasse vuarjasjimmien bïjre, jïh misse edtja leavloem bïejedh gosse edtja saemien kultuvrem krööhkedh Finnmaarhkesne, aaj faamoem åtna ekspropriasjovnen bïjre dajveaajhteren mineraalijste.
§ 17 innebærer at i Finnmark:
§ 17 sæjhta jiehtedh Finnmaarhkesne dle:
må søker om undersøkelsesrett, utvinningsrett og driftskonsesjon framskaffe opplysninger om direkte berørte samiske interesse.
ohtsije tjuara bïevnesh skååffedh ryöktesth gïetedamme saemien iedtji bïjre, gosse lea goerehtimmiereaktan, evtiedimmiereaktan jïh gïehteldimmiekonsesjovnen bïjre.
må Direktoratet for mineralforvaltning i behandlingen av søknader både vurdere og legge vesentlig vekt på hensynet til samisk kultur, reindrift, næringsutøvelse og samfunnsliv.
Mineraalereeremen direktovrate tjuara, gosse ohtsemh gïetede, dovne vuarjasjidh jïh stuerebe leavloem bïejedh saemien kultuvrese, båatsose, jieliemidie jïh siebriedahkejieliedasse.
Søknader kan avslås om hensynet til samiske interesser taler i mot innvilgning.
Maahta ohtsemh nyöjhkedh jis vååjnoe goh ij dejtie saemien iedtjide krööhkh.
Innvilges søknad kan det settes vilkår for ivaretakelse av disse hensynene.
Jis ohtsemem jååhkesje maahta krievedh daejtie krööhkemidie gorredidh.
skal Direktoratet for mineralforvaltning ved behandling av søknad gi grunneieren, Sametinget, kommunene og det aktuelle områdestyret og distriktsstyret for reindriften anledning til å uttale seg.
Mineraalereeremen direktovrate edtja nuepiem vedtedh dajveaajhterasse, Saemiedægkan, tjïeltide jïh dan sjyöhtehke dajveståvrose jïh båatsoen sïjteståvrose lahtestimmine båetedh gosse ohtsemem gïetede.
skal søknaden avgjøres av departementet dersom Sametinget eller grunneieren går i mot at søknaden innvilges.
departemente edtja ohtsemem sjæsjsjalidh dastegh Saemiedigkie jallh dajveaajhtere nyöjhkoeh ohtsemem jååhkesjidh.
gis Sametinget og grunneier klageadgang hvis departementet innvilger søknaden.
Saemiedigkie jïh dajveaajhtere nuepiem åadtjoeh klååkedh jis departemente ohtsemem jååhkesje.
Klagen har da oppsettende virkning.
Dellie klååkeme dorje guktie tjuara vuertedh.
Lovens § 17 er begrenset til bare å gjelde i Finnmark.
Laaken § 17 faamoem åtna ajve Finnmaarhkesne.
Bestemmelsen er ikke tydelig på samenes rett til konsultasjoner med sikte på informert samtykke for tillatelse etter søknad om undersøkelsesrett, utvinningsrett og driftskonsesjon.
Nænnoestimmie ij tjïelkelaakan vuesehth saemieh reaktam utnieh rååresjidh jis edtja bievneme jååhkesjimmiem luhpiedæmman åadtjodh mænngan goerehtimmiereaktan, evtiedimmiereaktan jïh giehteldimmekonsesjovnen bïjre syökeme.
Minerallovens § 58 har en særskilt regel om at departementet etter forskrift kan fastsette en forhøyet grunneieravgift for utvinning av mineraler staten hevder eiendomsretten til på Finnmarkseiendommens grunn.
Mineraalelaaken § 58 aktem sïiere njolkedassem åtna gusnie tjåådtje departemente mieriedimmien mietie, maahta aktem jollebe dajveaajhteremaaksoem nænnoestidh, juktie mineraalh evtiedidh mej åvteste staate veanhta satne aajhterereaktam åtna Finnmaarhkeneeken dajvesne.
Bestemmelsen er fra Regjeringens side et forsøk på å imøtekomme kravene i ILO 169 artikkel 15 nr. 2 om urfolks rett til del av nytteverdien ved utvinning av mineraler staten hevder eiendomsretten til.
Nænnoestimmie lea Reerenassen bieleste pryövedh krievemidie mietedh ILO’n 15. artihkelisnie nr. 2, aalkoealmetji reaktaj bïjre, aktem bieliem nåhtoeaarvoste åadtjodh, gosse mineraalh evtede mej åvteste staate veanhta satne aajhterereaktam åtna.
Regjeringen har i lovens forskrift fastsatt den forhøyede grunneieravgiften til Finnmarkseiendommen til 0,25% av omsetningsverdien.
Reerenasse lea laaken mieriedimmesne dam jollebe dajveaajhteremaaksoem Finnmaarhkeneekese nænnoestamme 0,25 % åesiestimmieaarvoste.
Reinkalven Mavve blir født en kald og forblåst vårdag på en barflekk i fjellet.
Miesetje Mavve akten jueskies jïh bïegkes gïjrebiejjien vaerien bïevlesne sööhpedi.
Den er en nysgjerrig pjuskete nyfødt kalv som straks gir seg ut på eventyr.
Dïhte akte tjetskehke lårhvan slibnehke gie dalla vualka veartasjidh.
Den erfarne moren, simla, forsøker å veilede sin kalv men til tross for det havner lille Mavve i problemer.
Dïhte dååjrehtse ietnie, aaltoe, pryövoe measam bïhkedidh, mohte læjhkan onne Mavve dåeriesmoeride gyöntoe.
Mavve blir skremt av en ørn, ramler i en bekk og ender opp hos Sajvefolket.
Mavve aarhtseste boltoe, johkese gahtja jïh Saajvi gåajkoe gyöntoe.
Madeleine Renhuvud som har skrevet og illustrert boken har vokst opp I Mittådalen sameby.
Madeleine Renhuvud gie gærjam tjaaleme jïh guvviedamme lea Mihten sijtesne byjjenamme.
Reindriften har alltid vært en stor del av hennes liv og hun har hentet inspirasjon fra det miljøet.
Båatsoejieleme lea iktest stoerre åesie sov jielemisnie orreme jïh skreejrehtimmieh destie veedtjeme.
Madeleine arbeider nå som lærer i bilde, tekstil og sydsamisk og bor i Falun.
Daelie Madeleine lea ööhpehtæjja guvvie, tekstile jïh åarjelsaemiengïelesne jïh Falunisnie årroeminie.
Fortellingen ses fra en reinkalvs perspektiv hvor hendelser fra hverdagen blandes med eventyr fra gamle samiske fortellinger og sagn, dette blandet med fantasi og egen fri tolkning av disse beretningene.
Soptsese akten miesien perspektijveste gusnie deahpadimmie aarkebiejjeste lea heamturine båeries saemiej soptsesijstie jïh vaajesijstie, jïh daam pleenteme jïjtse nïekedassine jïh jïjtse dej soptsesh toelhkestamme.
For de barn som selv kan lese er boken en skatt.
Daate gærja lea skaehtie dah maanide mah jïjtje maehtieh lohkedh.
Boken har fantasifulle rene bilder og er en visuell opplevelse også for mindre barn som lytter da figurene er enkle og uttrykkene klare.
Gærjesne nïekeds tjïelke guvvieh jïh unnebe maanide aaj daate luste juktie dah guvvieh jïh gïele tjïelke leah.
Mobbing - vi må starte med oss selv / Arbeidet mot mobbing / Opplæring / Forsiden - Sametinget
Irhkeme - tjoerebe jïjtjenæjnene aelkedh / Håalemh jïh tjaalegh / Saemiedigkieraerie / Åårganisasjovnestruktuvre / Saemiedigkien bïjre / Saemiedigkie - Sametinget
Mobbing - vi må starte med oss selv
Irhkeme - tjoerebe jïjtjenæjnene aelkedh
Silje Karine Muotka, sametingsråd
Silje Karine Muotka, saemiedigkieraerie
Mobbing er et stort samfunnsproblem, også i samiske samfunn.
Irhkeme akte stoerre dåeriesmoere siebriedahkesne, aaj saemien siebriedahkine.
Personlig tror jeg et mulig tiltak er å rette oppmerksomheten mot oss selv.
Jïjtje vïenhtem akte råajvarimmie mejnie maahta aelkedh lea tsåatskelesvoetem jïjtjemh vööste stuvredh.
Oss voksne som rollemodeller.
Mijjieh geerve almetjh goh råållamaallh.
Å feie for egen dør kan være et virkningsfullt og langsiktig tiltak mot mobbing.
Jïjtse oksen uvte sööpedh maahta akte guhkies råajvarimmie årrodh irhkemen vööste mij hijven illedahkh vadta.
De aller fleste lærere, skoler og foreldre tar barns utvikling og læring på alvor.
Doh ellen jeanatjommes lohkehtæjjah, skuvlh jïh eejhtegh maanaj evtiedimmiem jïh lïerehtimmiem itjmieslaakan vaeltieh.
Derfor har de fleste elever det bra på skolen og i fritiden.
Dan åvteste dah jeanatjommes learohkh hijvenlaakan utnieh skuvlesne jïh eejehtallemisnie.
Likevel vet vi så inderlig vel at for mange elever ikke blir sett eller hørt, og at for mange utsettes for mobbing og krenkelser.
Læjhkan dle mijjieh dan veele daejrebe fer jïjnjh learohkh eah vuajnelgh jallh govlelgh, jïh fer jïjnjh learohkh irhkemem jïh narrahtimmiem dåårjoeh.
Undersøkelser viser at samiske barn har en høyere risiko for å bli utsatt for krenkende atferd.
Goerehtimmieh vuesiehtieh saemien maanah aktem stuerebe vaahram utnieh narrahtihks dåemiedimmiem dååjredh.
Mange av oss har kun korte stunder sammen som familie i hverdagen.
Gallesh mijjeste ajve åenehks bodth utnebe ektesne goh fuelhkie aarkebiejjien.
Det blir samtalen rundt middagsbordet og tiden vi har sammen i helger som gir rom for samtale.
Gosse buertiebealesne tjahkasjibie jïh gosse ektesne hïeljine dellie astebe soptsestidh.
Vi skylder barna å tenke godt gjennom hvilke tema som dominerer samtalen rundt middagsbordet.
Mijjen maanaj gaavhtan dle byörebe hijvenlaakan ussjedidh mej aamhtesi bïjre mijjieh åajvahkommes soptsestibie gosse buertiebealesne tjahkasjibie.
Samtalen kan handle om det vi har opplevd denne dagen.
Mijjieh dagke soptsestibie dan bïjre maam dååjreme daan biejjien.
Eller det kan handle om ting som for eksempel kommunevalget og om politikere, eller om våre nye naboer eller om verdenspolitikken.
Jallh maehtebe soptsestidh vuesiehtimmien gaavhtan tjïelteveeljemen jïh politihkeri bïjre, jallh mijjen orre kraannaj bïjre jallh veartenepolitihken bïjre.
Selv om vi kanskje ikke er bevisste på det, formidler vi verdier til våre barn.
Jalhts mijjieh ibie dam vïenhth, dellie mijjieh mijjen aarvoeh sertiestibie mijjen maanide.
Er det fremsnakking vi driver med, eller ikke?
Mijjieh hijvenligke soptsestibie jallh mij?
Barna speiler våre verdier, holdninger, fordommer og synspunkter mer enn vi som voksne er bevisste på.
Maanah mijjen aarvoeh, mïelh, vaanesovmh jïh vuajnoeh vuesiehtieh vielie goh mijjieh goh geerve almetjh vienhtieh.
Det er viktig å vite at vi voksne kan bidra sterkt til å redusere mobbing, krenkelser og trakassering bare ved å være bevisste på hvilke holdninger vi fremmer - for eksempel rundt middagsbordet.
Vihkeles daejredh mijjieh geerve almetjh maehtebe hijvenlaakan viehkiehtidh irhkemem, narrahtimmieh jïh daaresjimmiem giehpiedidh, jis ajve måjhtajibie mah mïelh mijjieh buektebe - vuesiehtimmien gaavhtan buertiebealesne.
"Hånden som rører vuggen, styrer verden" er det sagt.
"Gïete mij gïerhkemem suvtehte, veartenem stuvrie" lea jeahtasovveme.
Det må bety at vi voksne kan overføre verdier som fremmer respekt, likeverd, toleranse og aksept.
Daate tjuara jiehtedh mijjieh geerve almetjh maehtebe aarvoeh sertiestidh mah seahkarimmiem, seamma- aarvoem, goerkesadtemem jïh jååhkesjimmiem eevtjieh.
I skolen og barnehagen er alle voksne rollemodeller.
Skuvlesne jïh maanagiertesne gaajhkh geerve almetjh råållamaallh.
Ikke bare barnehagelæreren, assistenten eller læreren, men også vaktmesteren og reingjøringspersonalet, for ikke å snakke om helsesøstrene.
Ij ajve maanagïertelohkehtæjja, klahke jallh lohkehtæjjah, men aaj vaeptiemïestere jïh dah mah bissieh, jïh ij goh unnemes healsoesåjhterh.
I mange tilfeller fanger de opp elever som ikke har det så greit på skolen eller hjemme.
Gelliej veajkoej dah learohkh vuejnieh mah eah dan hijven skuvlesne jïh gåetesne utnieh.
Av ulike årsaker velger noen kommuner å nedprioritere helsesøstertilbudet eller reduserer eller endrer på tilstedeværelsen av andre voksenpersoner i skoler, barnehager og fritidstilbud.
Joekehts fåantoej gaavhtan dle såemies tjïelth veeljieh healsoesåjhterefaalenassem giehpiedidh, jallh giehpiedieh man gellie jïh man guhkiem doh geerve almetjh edtjieh skuvline, maanagiertine jïh eejhtallemefaalenassine årrodh.
Da skal man også være klar over at man reduserer antall potensielle rollemodeller og omsorgspersoner rundt utsatte barn.
Dellie byöroe aaj daejredh dellie råållamaallide jïh hoksealmetjidie giehpede dejtie maanide mah sjïere hoksem daarpesjieh.
Barn har ansvar for hvordan de oppfører seg mot hverandre.
Maanaj lea dïedte guktie dah sinsitnien vööste dåemiedieh.
Vi voksne har likevel ansvaret for å veilede barn og unge mennesker.
Mijjieh geerve almetjh læjhkan dïedtem utnebe maanide jïh noeride bïhkedidh.
Det betyr at vi ikke bare har ansvar for å korrigere uakseptabel atferd, men også å berømme dem når de viser toleranse og medmenneskelighet overfor hverandre.
Daate sæjhta jiehtedh mijjieh ibie ajve dïedtem utnieh vesties dåemiedimmiem staeriedidh maam, men aaj dejtie girmedh gosse goerkesadtemem jïh goerkesem mubpide almetjidie vuesiehtidh.
Uakseptabel og krenkende atferd på nett, mobiler og sosiale medier får ofte stor oppmerksomhet.
Vesties jïh narra-Stihke dåemiedimmie gedtesne, mobijlesne jïh sosijaale meedijinie daamtaj stoerre tsåatskelesvoetem åådtje.
Jeg mener vi også har ansvar for å veilede barn og unge i bruk av sosiale medier på en positiv og konstruktiv måte.
Manne vïenhtem mijjieh aaj dïedtem utnebe maanide jïh noeride bïhkedidh guktie edtja dejtie sosijaale meedijidie nuhtjedh hijven jïh sjiehteleslaakan.
Å gi uttrykk for at det er bra å inkludere andre og at det er positivt hvis de viser sosial samvittighet.
Soptsestidh ihke hijven mubpide meatan vaeltedh, jïh joekoen hijven jis baahkoe vaajmoem vuesiehtieh.
Sametinget har i flere år vært partner i arbeidet mot mobbing, gjennom det landsdekkende arbeidet til Manifest mot mobbing.
Saemiedigkie lea gellie jaepieh guejmine orreme barkosne irhkemen vööste, dan laantenvijries barkoen tjïrrh Manifeeste irhkemen vööste.
Årets kampanjeuke – Gjør en forskjell – starter i uke 40 bygger på arbeidet som er gjort tidligere.
Daan jaepien kampanjevåhkoe - Darjoeh joekehtsem - aalka våhkoen 40 - bigkie dan barkose mij lea aarebi dorjesovveme.
Kampanjen skal vise hvordan hver av oss kan gjøre en forskjell, for å skape vennskap, bidra til inkludering og forebygge mobbing.
Kampanje edtja vuesiehtidh guktie fïereguhte mijjeste maahta aktem joekehtsem darjodh, juktie vienevoetem sjugniedidh, feerhmeminie viehkiehtidh jïh irhkemem heerredidh.
Min oppfordring til både barn, unge og voksne: vær de beste rollemodeller.
Mov haesteme dovne maanide, noeride jïh geerve almetjidie: årrode dejtie bööremes råållamaallide.
Vær en du er stolt over.
Årrode aktem maam maahta girmedh.
Vær en venn.
Årrode voelpe.
Musikk
Musihke
Turnestøtten har åpen søknadsfrist.
Fealadimmiedåarjoen lea ræhpas ohtsememierie.
Utgivelser av musikk har søknadsfrist 01.06.2015.
Musihkebæjhkoehtimmiej ohtsememierie lea 01.06.2015.
Samisk musikk av god kvalitet som er lett tilgjengelig for et større publikum.
Saemien musihke hijven kvaliteeteste maam jienebh goltelæjjah åadtjoeh goltelidh
Krav til søknadens innhold og form
Krïevenassh ohtsemen sisvegasse jïh hammose:
Søknaden skal være utfylt på Sametingets søknadsskjema, og skal være datert og undertegnet.
Ohtseme edtja tjaalasovveme årrodh Saemiedigkien ohtsemegoeresne, jïh edtja daatovem jïh nommevæhtam utnedh.
Den som underskriver søknaden, må ha fullmakt til å forplikte foretaket/institusjonen.
Dïhte guhte ohtsemasse sov nommevæhtam beaja, tjuara luhpiem utnedh dïedtem bïejedh sïeltese/institusjovnese.
Søkeren plikter å gi Sametinget alle opplysninger som er nødvendige for å behandle søknaden, inkludert informasjon om eventuell annen offentlig støtte.
Ohtsije dïedtem åtna gaajhkh bïevnesh Saemiedægkan vedtedh mah leah daerpies juktie ohtsemem gïetedidh, aaj bïevnesh jeatjah byögkeles dåarjoen bïjre.
Skriftlig kontrakt mellom artist og arrangør må vedlegges søknaden.
Tjaaleldh latjkoe artisten jïh öörnedæjjan gaskem tjuara ohtsemen baalte bïejesovvedh.
Artistens krav til honorar skal fremgå av kontrakten.
Artisten honoraarekrïevenassh edtjieh latjkosne tjåadtjodh.
Det kan søkes om tilskudd til følgende tiltak:
Maahta dåarjoem ohtsedh daejtie råajvarimmide:
Turnèstøtte
Fealadimmiedåarjoe