pere/sami_parallel huggingface dataset:
Det er videre bevilget midler til mindre prosjekter som går på at det skal jobbes med fremming av den lokale samiske kulturen i lule- og sørsamiske områder.
Vierhtieh aaj vadtasovveme unnebe prosjektide mah edtjieh dam saemien voenges kultuvrem eevtjedh julev- jïh åarjelsaemien dajvine.
Snåsa montessori barnehage er bevilget til to mindre prosjekter.
Snåasen montessorimaanagïerte lea dåarjoem åådtjeme göökte prosjektide.
Prosjektet samisk mat i Snåsa montessori barnehage har som formål å lære om samiske mattradisjoner og å utvikle samisk språk knyttet til denne tradisjonen.
Prosjekte saemien beapmoe Snåasen montessorimaanagïertesne edtja ulmine utnedh saemien beapmoe-aerpievuekiej bïjre lïeredh jïh saemien gïelem lïeredh daan aerpievuekien sisnjelen.
Med prosjektet joik i barnehagen ønsker de bidra til at barn blir mer kjent med sørsamisk musikktradisjon og sørsamisk språk ved bruk av joik/vuelie.
Prosjektine joejke maanagïertesne dah sijhtieh viehkiehtidh guktie maanah vielie åahpenieh åarjelsaemien musihkeaerpievuekiejgujmie jïh åarjelsaemien gïeline viehkine joejkeste/vueleste.
Holtet barnehage er bevilget 32 000 kroner til gjennomføring av prosjektet tradisjonell låvddagoahte som språkarena, som har som formål å skape en arena for samisk språk og kultur i barnehagen.
Holtet maanagïerte lea 32 000 kråvnah åådtjeme juktie prosjektem aerpievuekien låavthgåetie gïelesijjine tjïrrehtidh, man ulmie lea aktem sijjiem sjugniedidh saemien gïelese jïh kultuvrese maanagïertesne.
Bevilgninger til pedagogisk materiell og leker
Dåarjoeh pedagogeles materijellese jïh stååkegaevnide
Målet med tilskuddsordningen er at det utvikles pedagogisk materiell og leker til bruk i barnehager med samisk barnehagetilbud.
Dåarjoeöörnegen ulmie lea pedagogeles materijellem jïh stååkegaevnieh evtiedidh mah åtnasuvvieh maanagiertine saemien maanagïertefaalenassine.
Tilskuddsmottakere for denne tilskuddsordning er forlag og fagmiljøer i samarbeid med barnehager.
Dåarjoedåastojh daan dåarjoeöörnegasse leah bertemh jïh faagebyjresh maanagïertigujmie ektine.
Prosjekter som prioriteres er språkstimulerende materiell, som trykte spill og puslespill og applikasjoner som er egnet for barn i alderen 0-3år.
Prosjekth mah våaroehtamme sjidtieh leah gïeleskreejrije materijelle, goh trygkeme spïelh jïh nossemespïelh jïh applikasjovnh mah leah sjiehteles maanide aaltarisnie 0-3 jaepieh.
Søknadssummen var over 5,8 millioner og det er bevilget i overkant av 3 millioner til utvikling av språkstimuleringsmateriell.
Ohtsemesumme lij bijjelen 5,8 millijovnh kråvnah jïh daelie dåårjeme ånnetji vielie goh 3 millijovnh juktie gïeleskreejremematerijellem evtiedidh.
Midlene er fordelt på fire prosjekter:
Vierhtieh leah joekedamme njieljie prosjektide:
ČálliidLágádus as: Puslespill- tall og farger for de minste på nord-,lule- og sørsamisk
ČálliidLágádus as: Nossemespïele - taalh jïh klaerieh dejtie unnemesidie noerhte-, julev- jïh åarjelsaemien
Intempo AS: Bravoleken oversatt og tilpasset samisk språk – forenklet applikasjon for smarttelefoner på nord-,lule –og sørsamisk
Intempo AS: Bravo-stååkedimmie jarkoestamme jïh sjïehtedamme saemien gïelese - aelhkiehtamme applikasjovne smarttellefovnide noerhte-, julev - jïh åarjel
GROM as: Troll i ord – samisk eventyreske på nord-,lule- og sørsamisk
GROM as: Troll i ord – saemien heamtureaeskie noerhte-, julev- jïh åarjelsaemien
-De store variasjonene i barnas språkkompetanse gir utfordringer i å tilrettelegge for språkstimulering.
-Dej stoerre jeerehtsi gaavhtan maanaj gïelemaahtosne dellie akte haesteme sjædta gïeleskreejremasse sjïehteladtedh.
Barnehagene må derfor bygge tilbudet ut fra barnas språklige utvikling og bakgrunn.
Maanagïerth tjuerieh dan åvteste faalenassem evtiedidh maanaj gïeleevtiedimmien jïh maadtoen mietie.
Det er avgjørende at pedagogisk materiell og leker er lett tilgjengelig i barnehagene.
Eevre vihkeles pedagogeles materijelle jïh stååkegaevnieh gååvnesieh maanagiertine aelhkieslaakan.
Dette for å skape grunnlag for barns lek og aktiviteter, og også for organisering av ulike læringssituasjoner, sier sametingsråd Silje Karine Muotka.
Daate lea vihkeles juktie våaromem bïejedh maanaj stååkedimmide jïh darjoemidie, jïh aaj öörnedimmien gaavhtan ovmessie lïerehtimmietsiehkide, saemiedigkieraerie Silje Karine Muotka jeahta.
- Pedagogisk materiell og leker skal bidra til at de ansatte og barna sammen tar i bruk samisk som lekespråk, lærespråk og velger å bruke samisk når de er sammen med andre samiskspråklige, sier Muotka
-Pedagogeles materijelle jïh stååkegaevnieh edtjieh viehkiehtidh guktie barkijh jïh maanah ektesne saemien nuhtjieh goh stååkedimmiegïele, lïerehtimmiegïele jïh veeljieh saemien nuhtjedh gosse jeatjah saemiengïelen almetjigujmie ektine, Muotka jeahta.
Tilskudd til samiske barnehager og barnehager med samisk avdeling til barnehager
Dåarjoe saemien maanagïertide jïh maanagïertide saemien goevtesinie
Det er tildelt 6 604 700 i tilskudd over ordningen tilskudd til samiske barnehager og barnehager med samisk avdeling til barnehager.
Öörnegen bijjelen 6 604 700 kråvnah leah dåarjojne vadtasovveme saemien maanagïertide jïh maanagïertide saemien goevtesinie maanagïertide.
Tilskuddene er beregnet etter antall samiske avdelinger i barnehagen og antall samiskspråklige ansatte i avdelingene (begrenset oppad til to samiskspråklige ansatte pr. avdeling).
Dåarjoe lea aerviedamme mestie man gellie saemien goevtesh leah maanagïertesne jïh man gellie saemiengïelen barkijh goevtesinie (gaertjiedamme bæjjese göökte saemiengïelen barkijidie fïerhtene goevtesisnie).
Det er tildelt tilskudd til både private og kommunale samiske barnehager.
Dåarjoe lea vadtasovveme dovne privaate jïh tjïelten saemien maanagïertide.
Alta kommune: kr 650 000 er fordelt til 3 barnehager.
Altan tjïelte: 650 000 kråvnah leah joekedamme 3 maanagïertide
Kautokeino kommune: kr 2 156 000 er fordelt til 7 barnehager
Guovdageaidnun tjïelte: 2 156 000 kr leah joekedamme 7 maanagïertide
Karasjok kommune: 968 700 er fordelt til 3 barnehager
Karasjohken tjïelte: 968 700 kr leah joekedamme 3 maanagïertide
Nesseby kommune: kr 520 000 er tildelt en barnehage
Nesseby tjïelte: 520 000 kr leah vadteme akten maanagiertese
Porsanger kommune: kr 390 000 er fordelt til 3 barnehager
Porsangeren tjïelte: 390 000 kr leah joekedamme 3 maanagïertide
Tana kommune: kr 520 000 er fordelt 3 barnehager
Deatnun tjïelte: 520 000 kr leah joekedamme 3 maanagïertide
Lavangen kommune: kr 130 000 er tildelt til en barnehage
Lavangen tjïelte: 130 000 kr leah vadteme akten maanagïertese
Målselv kommune: kr 130 000 er tildelt til en barnehage
Målselv tjïelte: 130 000 kr leah vadteme akten maanagïertese
Nordreisa kommune: kr 130 000 er tildelt til en barnehage
Nordreisa tjïelte: 130 000 kr vadteme akten maanagïertese
Evenes kommune: kr 260 000 er tildelt til en barnehage
Evenes tjïelte: 260 000 kr leah vadteme akten maanagiertese
Tromsø kommune: kr 390 000 er tildelt til to barnehager
Tromsø tjïelte 390 000 kr lea vadteme göökte maanagïertide
Oslo kommune: kr 260 000 er tildelt til en barnehage
Oslo tjïelte: 260 000 kr lea vadteme akten maanagïertese
Bevilgninger til samisk kulturminnevern / Kulturminner / Miljø, areal og kulturvern / Forsiden - Sametinget
Dåarjoeh saemien kultuvremojhtesevaarjelæmman / Kultuvremojhtesh / Byjrese, areale jïh kultuvrevarjelimmie / Saemiedigkie - Sametinget
Bevilgninger til samisk kulturminnevern
Dåarjoeh saemien kultuvremojhtesevaarjelæmman
Formidling av samisk krigshistorie, kartlegging av samiske kulturspor i furutrær og istandsetting av stabbur i de tre nordligste fylkene.
Vuesiehtimmie saemien dåaroehistovrijistie, goerehtalleme saemien kultuvregïejeste bietsine jïh dåvvome buvrijste dejnie golme noerhtemes fylhkine.
Sametingsrådet har bevilget 2, 7 millioner til ulike kulturminneprosjekter.
Saemiedigkieraerie lea 2,7 millijovnh dåårjeme ovmessie kultuvremojhteseprosjektide.
Prosjektene spenner fra registreringer av kulturminner i terrenget, tilrettelegging av kulturstier, immaterielle kulturminner, krigshistorie og til istandsetting av fredete bygninger.
Prosjekth leah gaajhki bïjre, goh kultuvremojhtesh eatnamisnie, sjïehteladteme kultuvrebaalkijste, immaterijelle kultuvremojhtesh, dåaroehistovrije jïh bueriedimmie vaarjelamme gåetijste.
Dessuten har Sametinget fordelt to millioner i tilskuddsmidler til søknader til bygningsvern.
Baaltele dle reereme göökte millijovnh dåarjoevierhtine joekedamme ohtsemidie gåetievaarjelæmman.
Dette er midler som ledsager Sametingets flerårige prosjekt ”Identifisering og registrering av samiske bygninger”, og som bevilges gjennom Riksantikvaren.
Daate lea vierhtieh mah Saemiedigkien prosjektem "Damtijimmie jïh vïhtesjadteme saemien gåetijste" dåeriedieh, jïh maam Rïjhkeantikvaare dåårje.
Som eksempler på kulturminneregistreringsprosjekter er Saemien Sijte’s kulturminneregistrering ved området Kalvvatnan i Grane, Bindal og Namskogan kommuner og Senter for nordlige folk sin registrering og formidling av samiske kulturminner på Årøya i Lyngen.
Goh vuesiehtimmieh kultuvremojhteseprosjektide leah Saemien Sïjten kultuvremojhtesevïhtesjadteme Gaejsienjaevrien dajvesne Gaalan, Bindalen jïh Namsskogan tjïeltine, jïh Noerhtealmetji jarngen vïhtesjadteme jïh vuesiehtimmie saemien kultuvremojhtesijstie Årøyesne Lyngesne.
I tillegg til Árrans flerårige prosjekt om dokumentasjon og formidling av krigsminner i Nord-Salten, ble det også bevilget midler til Aajege samisk språk- og kompetansesenter for å dokumentere historie og minner knyttet til andre verdenskrig i Rørosområdet.
Lissine Árranan prosjekte mij gellie jaepieh jåhta vihtiestimmien jïh vuesiehtimmien bïjre dåaroemojhtesijstie Noerhte-Saltenisnie, dåarjoe aaj vadtasovvi Aajege saemien gïele- jïh maahtoejarngese juktie histovrijem jïh mojhtesh vihtiestidh mah leah ektiedamme mubpien veartenedåarose Röörosendajvesne.
-Dette er et interessant prosjekt, og meg bekjent har ingen sett på den samiske dimensjonen ved krigshistoria i disse områdene tidligere, sier Sametingsråd Thomas Åhren.
-Daate akte gieltegs prosjekte, jïh guktie manne daajram dellie ij guhte gænnah dam saemien bieliem vuartasjamme dåaroehistovrijisnie daejnie dajvine aarebi, saemiedigkieraerie Thomas Åhrén jeahta.
Det mange som ser verdien av å tilrettelegge kulturstier, og Kvikne utmarksråd i Sør-Trøndelag har fått midler til kultursti i Forollhogna.
Jeenjesh aarvoem vuejnieh kultuvrebaalkah sjïehteladtedh, jïh Kvikne miehtjieraerie Åarjel-Trööndelagesne lea vierhtieh åådtjeme akten kultuvrebaalkese Forolhognesne.
Et større kulturstiprosjekt er Spildra grendelag i Kvænangen kommune sin tilrettelegging av kulturminner på Spildra, som fikk tildelt 400 000 kroner.
Akte stuerebe kultuvrebaalkaprosjekte lea Spildra grendelaagen prosjekte Kvænangen tjïeltesne mij edtja kultuvremojhtesh sjïehteladtedh Spildrasne, mij 400 000 kråvnah åadtjoeji.
Videre ble det også gitt midler til Tana og Varanger museumssiida til skjøtsel og sikring i Skoltebyen, til Nasjonalparkstyret Øvre Pasvik til kartlegging av samiske kulturspor i furutrær, samt til Kvalsund kommune til minnetavle over den samiske læreren og forfatteren Anders Larsen.
Vierhtieh aaj vadtasovvin Deatnun jïh Varangeren museumesïjtese juktie Skoltestaaresne dåvvodh jïh gorredidh, Nasjonalpaarhkeståvrose Øvre Pasvik juktie goerehtalledh saemien kultuvregïejh bietsine, jïh Kvalsunden tjïeltese akten mojhtesetaavlese dan saemien lohkehtæjjese jïh tjaeliejasse Anders Larsen.
Larsen var lærer i mange samiske områder i Troms og Finnmark.
Larsen lij lohkehtæjja gelline saemien dajvine Tromsesne jïh Finnmaarhkesne.
Like før han døde i 1949 sendte han et manuskript til Just Qvigstad, som oversatte det til norsk og publiserte det med tittelen ”Om sjøsamene”.
Ånnetji åvtelen sealadi jaepien 1949 aktem manuskriptem seedti Just Qvigstadese, mij dam nöörjengielese jarkoesti jïh dam bæjhkoehti nommine / "Mearoesaemiej bïjre"
Eldre samiske bygninger
Båarasåbpoe saemien gåetieh
Av bygningsvernprosjekter ble det blant annet bevilget midler til private eiere av automatisk fredete bygninger, og det ble gitt til istandsetting av flere stabbur i de tre nordligste fylkene, til fredete våningshus, fjøsbygninger, jordkjellere.
Dej gåetievaarjelimmieprosjekti gaskem mah dåarjoem åadtjoejin lin privaate aajhterh jïjtsistie vaarjelamme gåetijste, vierhtieh vadtasovvin buvrieh dåvvodh dejnie golme noerhtemes fylhkine, vaarjelamme årromegåetide, fievside, jåartatjeallaridie.
Det ble også bevilget midler til Nord-Troms Museum for kompetansekurs i skjelterbygging, en svært gammel byggeteknologi i Norge og som synes å ha vært spesielt utbredt i samiske områder.
Dåarjoe aaj vadtasovvi Noerhte-Tromsen Museumasse akten maahtoekuvsjese skjelter-bigkemisnie, akte gaajh båeries bigkemevuekie Nöörjesne maam joekoen jïjnjem nuhtjeme saemien dajvine.
Tilskuddene til kulturminnevern er gitt både til samiske institusjoner, lag og foreninger, privatpersoner, eiere av fredete bygninger, samt enkelte andre private eller offentlige aktører.
Dåarjoe kultuvremojhtesevaarjelæmman lea vadtasovveme dovne saemien institusjovnide, tjïertide jïh siebride, privaate almetjidie, aajhteridie vaarjelamme gåetijste, jïh såemies jeatjah privaate jallh byögkeles aktööride.
Sametingsråd Thomas Åhren sier at samiske kulturminner er spor etter vår bruk og tilstedeværelse i samiske områder.
Saemiedigkieraerie Thomas Åhrén jeahta saemien kultuvremojhtesh leah gïejh mijjen åtnoste jïh baeleste saemien dajvine.
For Sametinget er det viktig å verne, bevare og formidle vår kulturarv til kommende genereasjoner.
Saemiedigkieraerien gaavhtan lea vihkeles vaarjelidh, gorredidh jïh vuesiehtidh mijjen kultuvreaerpiem båetije boelvide.
For mer informasjon om prosjektene: Lars Børge Myklevold, 784 74 000
Vielie bïevnesh prosjekti bïjre: Lars Børge Myklevold, 784 74 000
For intervjuer: Sametingsråd Thomas Åhren, 908 39 663
Gihtjehtimmieh: Saemiedigkieraerie Thomas Åhrén, 908 39 663
Les mer om samiske kulturminner:
Lohkh vielie saemien kultuvremojhtesi bïjre:
Les mer om samisk bygningsvern:
Lohkh vielie saemien gåetievaarjelimmien bïjre:
Bevilgninger til samiske formål
Dåarjoeh saemien aamhtesidie
Regjeringen foreslår å bevilge totalt 843 millioner kroner til samiske formål for 2012, en økning på rundt 17 millioner kroner.
Reerenasse raereste ållesth 843 millijovnh kråvnah dåarjodh saemien aamhtesidie jaepien 2012, akte lissiehtasse ovrehte 17 millijovnh kråvnine.
Sametinget vil i 2012 forvalte bevilgninger fra ulike departementer på om lag 371 millioner kroner, en økning på cirka 11 millioner kroner fra 2011.
Jaepien 2012 dle Saemiedigkie sæjhta dåarjoeh reeredh ovmessie departementijste ovrehte 371 millijovnh kråvnine, akte lissiehtasse medtie 11 millijovnh kråvnine jaepien 2011 raejeste.
- Regjeringen har de siste tre årene sørget for en økning på til sammen 23 millioner kroner til samisk språk over Fornyings-, administrasjons- og kirkedepartementets budsjett.
- Reerenasse lea dej minngemes golme jaepiej aktem lissiehtassem hokseme ållesth 23 millijovnh kråvnine saemien gïelide Orrestehteme-, reereme- jïh gærhkoedepartemen budsjedten bijjelen.
Av økningen til Sametinget siden 2008 har 12 millioner kroner vært begrunnet med Sametingets viktige rolle i arbeidet med samiske språk.
Dehtie lissiehtasseste Saemiedægkan mænngan 2008, dle 12 millijovnh kråvnah buerkiestamme dejnie Saemiedigkien vihkeles råålline juktie saemien gïeligujmie barkedh.
Jeg er tilfreds med at Sametinget tilføres ytterligere 1 million kroner til dette arbeidet for 2012, sier statsråd Rigmor Aasrud.
Manne madtjeles ihke Saemiedigkie 1 milljovnh kråvnah vielie åådtje jaepien 2012, staateraerije Rigmor Aasrud jeahta.
Regjeringen har i sitt budsjettforslag for 2012 foreslått en bevilgning på 5,246 millioner kroner til Divvun-prosjektet, 1 million kroner til Sametingets arbeid med informasjon overfor samisk ungdom og arbeid med samiske språk og 9,446 millioner kroner til tilskuddsordningen for styrking av samisk språk.
Reerenasse lea sov budsjedteraeriestimmesne jaapan 2012, aktem dåarjoem raeriestamme 5,246 millijovnh kråvnine Divvun-prosjektese, 1 millijovnh kråvnah Saemiedigkien barkose juktie saemien noerh bievnedh jïh saemien gïeligujmie barkedh, jïh 9,446 millijovnh kråvnah dan dåarjoeøørnegasse juktie saemien gïelh nænnoestidh.
Divvun har blant annet utviklet stavekontroll og korrekturprogram for nord-, lule- og sørsamisk og digitale pedagogiske verktøy.
Divvun gaskem jeatjah staavadimmiegïehtjedimmiem jïh staeriedimmieprogrammem evtiedamme noerhte-, julev-jïh åarjelsaemien, jïh digitaale pedagogijen dïrregh.
Moderne språkteknologi er en forutsetning for at samiske språk skal kunne overleve som bruksspråk i dagens samfunn.
Daaj baaletje gïeleteknologije akte krieveme jis saemien gïelh edtjieh maehtedh åtnoegïeline jieledh guhkiebasse daan beajjetje siebriedahkesne.
2012 er det første året med full drift av Divvun ved Universitetet i Tromsø.
Jaepien 2012 dïhte voestes jaepie gosse ellies tijjen Divvunine barka Romsen Universiteetesne.
For 2012 foreslås det bevilgninger på 233,650 millioner kroner til Sametinget over Fornyings-, administrasjons- og kirkedepartementets budsjett.
Jaapan 2012 dle raereste 233,650 millijovnh kråvnah dåarjojne Saemiedægkan, Orrestehteme-, reereme- jih gærhkoedepartementen budsjedten bijjelen.
I tillegg kommer den årlige avkastningen fra Samefolkets fond.
Lissine dïhte fierhten jaepien dïeneste båata Saemiealmetji foenteste.
Over Kulturdepartementets budsjett foreslås det bevilget 70,4 millioner kroner til Sametinget til kulturformål for 2012, en økning på 3 millioner kroner fra 2011.
Kultuvredepartementen budsjedten bijjelen dle raereste 70,4 millijovnh kråvnah Saemiedægkan dåarjodh, mah edtjieh kultuvreaamhtesidie årrodh jaepien 2012, akte lissiehtasse 3 millijovnh kråvnine jaepien 2011 raejeste.
Bevilgningen til Sametinget til kulturformål er dermed økt med over 38 millioner kroner siden 2005.
Dïhte dåarjoe Saemiedægkan mij edtja kultuvreaamhtesidie årrodh lea læssanamme bijjelen 38 millijovnh kråvnajgujmie mænngan 2005.
Det er også foreslått et tilskudd til samiske aviser på 23,4 millioner kroner.
Aaj raeriestamme aktem dåarjoem saemien plaeride 23,4 millijovnh kråvnine.
Tilskuddet går til produksjon av samiske aviser og til produksjon av avissider på lulesamisk og sørsamisk.
Dåarjoe dorjemassese saemien plaeride jåhta, jïh dorjemassese julevsaemien jïh åarjelsaemien plaeriesæjrojde.
Siden 2005 er støtten til samiske aviser økt med over 10 millioner kroner.
Mænngan 2005 dle dïhte dåarjoe saemien plaeride læssanamme bijjelen 10 millijovnh kråvnajgujmie.
Bibliotek og kulturbussen i Nord-Troms / Bokbusser / Vi anbefaler / Bibliotek / Forsiden - Sametinget
Gærjagåetie- jïh kultuvrebusse Noerhte-Tromsesne / Saemien gærjabussh / Mijjieh juvnehtibie / Gærjagåetie / Saemiedigkie - Sametinget
Bibliotek og kulturbussen i Nord-Troms
Gærjagåetie- jïh kultuvrebusse Noerhte-Tromsesne
Bibliotek / Forsiden - Sametinget
Gærjagåetie / Saemiedigkie - Sametinget
Sametinget skal styrke samenes politiske stilling og fremme samenes interesser i Norge, samt jobbe for å legge forholdene til rette for at samene kan sikre og utvikle sitt språk, sin kultur og sitt samfunnsliv.
Saemiedigkie edtja saemiej politihkeles sijjiem veaksahbåbpoe darjodh jïh saemiej iedtjh skreejredh Nöörjesne jïh sjïehteladtedh guktie saemieh maehtieh sov gïelem, sov kultuvrem jïh sov siebriedahkejieledem gorredidh jïh evtiedidh.
Valg og manntall
Saemiedigkien bïjre
Stipend og tilskudd
Stipendh jïh dåarjoeh
Web-tv
Web-tv
Logg inn BIBSYS
Tjaangh BIBSYS
Bibsys
Bibsys
Om biblioteket
Gærjagåetien bïjre
Sametingets bibliotek har Norges største samling av bøker og annet materiell på samisk språk og o...
Saemiedigkien gærjagåetie dam stööremes våarhkoem gærjijste jïh jeatjah materijelleste saemien gï...
Historikk//
Histovrije//
Ansatte//
Barkijh//
Kontakt
Govlehtallh
Tjenester
Dïenesjh
For å reservere eller låne fra Sametingets bibliotek må du være registrert som låner ved bibliote...
Jis edtja dongkedh jallh löönedh Saemiedigkien gærjagåeteste tjoerh tjaalasovveme löönijinie årro...
Bli låner// Slik fornyer du dine lån//
Naemhtie datne dov löönemem orresth//
Min side/Hvordan lage passord// Bokpakke utlån
Mov sæjroe/Guktie tjeakoesbaakoem darjodh//
Samlinger
Våarhkoeh
Sametingets bibliotek har både åpne og lukkede samlinger.
Saemiedigkien gærjagåetien dovne ræhpas jïh steegkeldh våarhkoeh.
Vi har et stort magasin i kjelleren og...
Mijjen akte stoerre magasijne t...
Spesialsamlinger//
Sjïerevåarhkoeh//
Aviser og tidsskrifter//
Plaerieh jïh boelhkeplaerieh//
Databaser
Daatabaash
Søk på forfatterstudium
Saemien tjaelijelearoe tseegkesåvva
Samiske lesere ønsker flere bøker på samisk som engasjerer unge.
Saemien lohkijh jienebh gærjah saemiengïelesne sijhtieh mejstie noerh eadtjalduvvieh.
Derfor setter Sametinget, Samisk forfatterforening (SGS) og Samisk kunstnerråd (SDR) igang et forfatterstudie som skal rekruttere unge forfattere som skriver på samisk.
Dan åvteste Saemiedigkie, Saemien tjaelijesiebreste (SGS), jïh Saemien tjiehpiedæjjaraerie (SDR) aktem tjaelijelearoem nierhkieh mij edtja noere tjaelijh dåårrehtidh mah saemiengïelesne tjaelieh.
Vi anbefaler
Mijjieh juvnehtibie
Samisk bibliografi
Saemien bibliografije
Norsk samisk bibliografi Svensk samisk bibliografi Finsk samisk bibliografi
Nöörjen saemien bibliografije Sveerjen saemien bibliografije Såevmien saemien bibliografije
Norsk samisk bibliografi
Nöörjen saemien bibliografije
Svensk samisk bibliografi
Sveerjen saemien bibliografije
Finsk samisk bibliografi
Såevmien saemien bibliografije
Bokbusser
Saemien gærjabussh
Bokbussen Tana/Nesseby Bibliotek og kulturbussen i Nord-Troms Bokbussen Karasjok, Utsjok og Porsanger Bok- og kulturbussen i Sør-Troms Lulesamisk bokbuss Sørsamisk bok- og kultrbuss Den samnordiske bokbussen
Gærjagåetiebusse Deatnu/ Unjárga Gærjagåetie- jïh kultuvrebusse Noerhte-Tromsesne Gærjabusse Kárásjohka/Utsjok/Porsanger Gærja- jïh kultuvrebusse Tromsesne Julevsaemien gærjabusse Åarjelsaemien gærjabusse/Gærjah Ektienoerhtelaanti gærjabusse
Bokbussen Tana/Nesseby
Gærjagåetiebusse Deatnu/ Unjárga
Bokbussen Karasjok, Utsjok og Porsanger
Gærjabusse Kárásjohka/Utsjok/Porsanger
Bok- og kulturbussen i Sør-Troms
Gærja- jïh kultuvrebusse Tromsesne
Lulesamisk bokbuss
Julevsaemien gærjabusse
Sørsamisk bok- og kultrbuss
Åarjelsaemien gærjabusse/Gærjah
Den samnordiske bokbussen
Ektienoerhtelaanti gærjabusse
Blogger
Blogga
Samisk bibliotektjeneste
Saemien gærjagåetiedïenesje
Bjørn Olav Megard skal lede Same- og minoritetspolitisk avdeling
Bjørn Olav Megard edtja Saemie-jïh unnebelåhkoepolitihkeles goevtesem stuvredh
I statsråd i dag ble avdelingsdirektør Bjørn Olav Megard utnevnt som ny ekspedisjonssjef i Fornyings-, administrasjons- og kirkedepartementet.
Staateraeresne daan biejjien dle goevtesedirektööre Bjørn Olav Megardem nammoehti goh orre ekspedisjovnen åvtehke Orrestehteme,-reereme- jïh gærhkoedepartementesne.
Megard overtar som leder for Same- og minoritetspolitisk avdeling etter Petter Drefvelin som har gått av med pensjon.
Megard åvtehkinie sjædta Saemie-jïh unnebelåhkoepolitihkeles goevtesisnie mænngan goh Petter Drefvelin lea pensjovnistine sjïdteme.
Bjørn Olav Megard(40)er utdannet cand.polit. med hovedfag i sosialantropologi fra Universitetet i Oslo.
Bjørn Olav Megard (40) lea ööhpehtamme goh cand.polit, åejviefaagine sosijaleantropologijesne Oslon Universiteteste.
Han avla i 2009 mastereksamen i Public Administration ved Harvard University.
Jaepien 2009 maastereeksamenem veelti faagesne Public Administration, Harvard University’sne.
Megard har erfaring som rådgiver i Kommunal- og regionaldepartementet og politisk rådgiver for KrFs storingsgruppe.
Megard dååjrehtimmiem åtna goh raeriestæjja Tjïelte-jïh regijovnaledepartementesne jïh politihkeles raeriestæjja KrF’en stoerredigkiedåahkan.
Fra 2004 har Megard vært avdelingsdirektør i same- og minoritetspolitisk avdeling.
Jaepien 2004 raejeste dle Megard goevtesedirektöörine orreme saemie-jïh unnebelåhkoepolitihkeles goevtesisnie.
Same- og minoritetspolitisk avdeling er ansvarlig for samordningen og utviklingen av regjeringens politikk i forhold til samene og de nasjonale minoritetene (rom, romani, kvener, jøder og skogfinner).
Saemie-jïh unnebelåhkoepolitihkeles goevtese dïedtem åtna reerenassen poltihkem iktedidh jïh evtiedidh mah leah saemiej jïh dej nasjovnale unnebelåhkoej bïjre (rovme, romanije, kveenh, juvdelassjh jïh skåajjefinnh).
Avdelingen har en bred kontaktflate mot andre departementer og offentlige myndigheter på ulike nivåer, blant annet for å sikre at de samepolitiske og minoritetspolitiske målene blir ivaretatt når politikk og tiltak utformes og iverksettes.
Goevtesen akte gamte ektiedimmie jeatjah departementi jïh byøgkeles åejvieladtji vøøste ovmessie daltesinie, juktie gorredidh dah saemiepolitihkeles jïh unnebelåhkoepolitihkeles ulmieh gorresuvvieh gosse edtja politihkem jïh råajvarimmieh hammoedidh jïh dejtie aalka.
Bli med å skape sammen med barn og unge fra hele verden / Áltá 2013 / Internasjonalt arbeid / Forsiden - Sametinget
Årroeh meatan sjugnedh maanaj-jih noerigujmie ektine abpe veartenistie / Áltá 2013 / Gaskenasjovnaale barkoe / Saemiedigkie - Sametinget
Bli med å skape sammen med barn og unge fra hele verden
Årroeh meatan sjugnedh maanaj-jih noerigujmie ektine abpe veartenistie
Barn og unge i de syv urfolkregioner inviteres til å sende inn et bilde av sin drømmehytte.
Maanah jïh noerh dejnie tjïjhtje aalkoealmetjeregijovnine bööresuvvieh aktem guvviem seedtedh sijjen nïekedshæhtjoste.
Fellesverket vises i juni under konferansen Áltá 2013 i arktis.
Dïhte tjåenghkies vierhkie vååjnoe aalkoealmetje-konferansesne Arktisesne: ÁLTÁ 2013 ruffien.
800 besøkende fra hele verden kommer nordover for å delta i "Global Preparatory Indigenous Peoples’ Conference on the World Conference on Indigenous Peoples"
800 guessieh abpe veartenistie noerhtese båetieh juktie meatan årrodh “Gaskenasjovnaale ryöjreden aalkoealmetjekonferansesne veartenekonferansese aalkoealmetji bïjre”
Bakgrunn
Våarome
800 barn og ungdom fra Finnmark og Frankrike har allerede sendt inn bilder til kunst prosjektet som tidligere har vært i Frankrike i regi av kunstnerne Josée Coquelin og Laila Kolostyák.
800 maanah jïh noerh Finnmarhkeste jïh Frankrijhkeste joe guvvieh seedteme kåansteprosjektese mij aarebi Frankrijhkesne orreme, öörneme tjiehpiedæjjijste Josée Coquelin jïh Laila Kolostyák.
Prosjektet videreføres nå ved å invitere inn barn og unge fra hele verden.
Daelie prosjekte jåarhka jïh maanah jïh noerh abpe veartenistie bööresuvvieh.
Innsendte bilder vil bli satt sammen til en felles installasjon som ønsker urfolkskonferansens delegater velkommen.
Dah seedteme guvvieh sijhtieh tjåanghkan bïejesovvedh akten tjåenghkies vearhkan mij aalkoealmetjekonferansen saadthalmetjidie buerie båeteme vaajtele.
Tema
Teemah
Vi har alle behov for beskyttelse, trygghet, aksept og felleskap.
Gaajhkh mijjieh vaarjelimmiem, jearsoesvoetem, jååhkesjimmiem jïh ektievoetem daarpesjibie
Et ly dekker våre grunnleggende behov.
Akte suaja mijjen vihkielommes daerpiesvoeth vaarjele
Et foreløpig skjul for dårlig vær.
Akte åvtelhbodti faasoe nåake vearolden vööste
En konstruksjon fra vår barndom.
Akte tseegkeldahke mijjen maanabaeleste
Laget av tilgjengelige materialer.
Dorjeme iebnijste mah gååvnesieh
I alle klima.
Gaajhkine klijmine
I alle omgivelser.
Gaajhkine byjreskinie
Vår første idé av et hjem.
Mijjen voestes åssjaldahke aktede gåeteste
Hytta får oss til å drømme.
Hæhtjoe baaja mijjem nïekedidh
Barn og unge i alle aldre inviteres til å skape sine bilder rundt tema.
Maanah jïh noerh gaajhkine aalterinie bööresuvvieh sijjen guvvieh teemaj bïjre sjugniedidh
Fritt valg av materiale og teknikk.
Åadtjoeh jïjtje materijalh jïh teknihkem veeljedh.
Alle bilder må ha størrelse 15 cm x 15 cm. Frist for innsendelse er 26. april 2013
Gaajhkh guvvieh tjuerieh stoeredahkesne 15 cm x 15 cm årrodh Seedtememierie lea voerhtjen 26.b. 2013
Blogger / Vi anbefaler / Bibliotek / Forsiden - Sametinget
Blogga / Mijjieh juvnehtibie / Gærjagåetie / Saemiedigkie - Sametinget
Dette nettstedet er opprettet av Troms fylkesbibliotek som en informasjonstjeneste som skal gjøre det lettere for bibliotek i Troms å orientere seg i og holde seg oppdatert på nye utgivelser om samer og samiske forhold, og samisk litteratur, musikk og film.
Tromsen fylhkengærjagåetie lea daam nedtesijjiem tseegkeme goh akte bïevnesedïenesje mij edtja gærjagåetide Tromsesne viehkiehtidh vaaksjoehtidh jïh orre saernieh åadtjodh orre bæjhkoehtimmiej bïjre saemiej jïh saemien tsiehkiej, saemien lidteratuvren, musihken jïh filmi bïjre.
Les mer
Lohkh jienebb
Bok- og kulturbussen i Sør-Troms / Bokbusser / Vi anbefaler / Bibliotek / Forsiden - Sametinget
Gærja- jïh kultuvrebusse Tromsesne / Saemien gærjabussh / Mijjieh juvnehtibie / Gærjagåetie / Saemiedigkie - Sametinget
Bokbussen Karasjok, Utsjok og Porsanger / Bokbusser / Vi anbefaler / Bibliotek / Forsiden - Sametinget
Gærjabusse Kárásjohka/Utsjok/Porsanger / Saemien gærjabussh / Mijjieh juvnehtibie / Gærjagåetie / Saemiedigkie - Sametinget
Bred satsning på samisk språk / Artikler / Valgperiode 2009 - 2013 / Arkiv / Forsiden - Sametinget
Vijries råajvarimmie saemien gïelide / Tjaalegh / Veeljemeboelhken 2009 - 2013 / Våarhkoe / Saemiedigkie - Sametinget
Bred satsning på samisk språk
Vijries råajvarimmie saemien gïelide
Sametingsrådet har behandlet språksøknader for 2012. Det komm inn søknader for nærmere 16 millioner kr, mens budsjettrammen var på ca 9 mill. - Sametingsrådet er svært fornøyd med at så mange har søkt om midler til ulike språkprosjekter, og dette viser et stort engasjement rundt styrking og utvikling av de samiske språkene, uttaler sametingsråd Ellinor Marita Jåma.
Saemiedigkieraerie lea gïeleohtsemh gïetedamme 2012:n åvteste. Ohtsemh båateme medtie 16 milljobnh kr åvteste, læjhkan dïhte budsjettemïerie orreme medtie 9 mill. – Saemiedigkieraerie lea joekoen madtjeles goh daan soe jeenjesh leah dåarjoem ohtseme ovmessie gïeleprosjektide, jïh dïhte stoerre eadtjohkevoetem vuesehte saemiengïelide nænnoestidh jïh evtiedidh, saemiedigkieraerie Ellinor Marita Jåma jeahta.
- Siden søknadsmassen var så stor, har det vært en tøff jobb å prioritere blant mange gode søknader.
- Lij geerve barkoe veeljedh daejstie buerie ohtsemijistie, dan dïehre goh daan soe jeenh ohtsemh.
Sametingsrådet har sett det som viktig å prioritere tiltak som bidrar til aktiv bruk av de samiske språkene, og tiltak som spesielt kommer barn og unge til gode, utdyper sametingsråd Jåma videre.
Saemiedigkieraerien mielen mietie vihkeles råajvarimmieh veeljedh mah darjoeh juktie saemiengïelide utnedh, jïh råajvarimmieh mah leah hijven maanide jïh noeride, saemiedigkieraerie Jåma vijrebe buerkeste.
Fokus på sørsamisk språk og lulesamisk språk
Åarjelsaemien jïh julevsaemien jarngesne
Sametingsråd Ellinor Marita Jåma synes det er svært gledelig at det kom inn søknader om midler til språkarbeid fra de fleste områder i Sapmi.
Saemiedigkieraerie Ellinor Marita Jåma tuhtjie dihte luste goh jeenh ohtsemh båateme gïelebarkoen gaavhtan jeenemes lehkijste Saepmeste.
- Sametingsrådet har fokus på sørsamisk språk og lulesamisk språk. Det er derfor gledelig at stadig flere søknader kommer fra sørsamisk og lulesamisk område, uttaler rådsmedlem Jåma.
- Goh saemiedigkieraerie åarjelsaemien jïh julevsaemien vihkeles åtna dillie sjollehke govledh jeenebh ohtsemh båetieh åarjelsaemien jïh julevsaemien dajveste, raerielihtsege Jåma jeahta.
Bruk av ny teknologi for å fremme og styrke samisk språk
Orre teknolåågijem utnedh juktie saemien gïelide evtiediedh jïh nænnoestidh
I år at det er gitt tilskudd til flere prosjekter som skal utvikle apps (applikasjoner) for alle 3 samiske språk som kan brukes på mobiltelefoner og nettbrett.
Daan jaepien dåarjoem vadteme jeenh prosjektide mah gelkieh apps:h (applikasjovnh)evtiedidh gaajhkide 3 saemien gïelide mejtie utnedh mobijletelefovnine jïh nedtepreejrine.
Med applikasjonene på mobilen og lesebrettet kan man lære seg nye ord og teste seg selv i samisk språk.
Gåessie applikasjovnh utnedh mobijline jïh nedtepreejrine dle maahta orre baakoeh lïeredh jïh jïjtse maahtoem gïehtjedidh saemien gïeli muhteste.
- Sametingsrådet ser viktigheten av å ta i bruk ny teknologi for å styrke og bevare de samiske språkene.
- Saemiedigkieraerie vuajna dïhte joekoen vihkeles årre teknolåågijem utnedh guktie saemien gïelide nænnoestidh jïh tjirkedh.
Applikasjoner som brukes til språkopplæring har vist seg å være populære verktøy.
Applikasjovnh mejtie utnedh gïeleööhpehtimmien muhteste leah dïrregh mah leah aelhkie utnedh.
At det nå skal utvikles applikasjoner for samiske språk er noe vi gledelig støtter, sier sametingsråd Ellinor Marita Jåma.
Daelie goh galka applikasjovnh evtiedidh saemien gïelide dle mijjieh daam dåarjobe hævvi, saemiedigkieraerie Ellinor Marita Jåma jeahta.
Det er også gitt støtte til å utvikle lydordliste-applikasjoner, disse er på norsk og sørsamisk, norsk og lulesamisk og norsk og nordsamisk.
Libie aaj dåarjoem vadteme tjoejebaakoelæsoe-applikasjovh evtiedidh, dah leah daaroen jïh åarjelsaemien, daaroen jïh julevsaemien jïh daaroen jïh noerhtesaemien.
Ordlistene skal lages for mobiltelefon og nettbrett, og de er tilpasset flere grupper.
Galka baakoelæstoeh darjodh mobijletelefovnen jïh nedtepreejren åvteste, jïh daejtie sjiehtjesjidh ovmessie dåehkide.
Disse vil være til hjelp for de som vil lære seg samisk.
Dah leah aevhkie daejtie mah sïjhtieh saemien lïeredh.
Ordlistene innholder ord og betydningen av ord.
Baakoelæstoej baakoeh jïh baakoej sisvege.
Kan også brukes til hjelp for rettskrivning på alle 3 samiske språk.
Maahta aaj daejtie viehkine utnedh staaran tjaeledh gaajhkine 3 saemien gïeline.
Språkarenaer og språkleire
Gïelarenah jïh gïelebiesie
I år som i fjor er det søkt om midler til nybegynnerkurs i samisk, videregående kurs, språkbad og språkleir som er tilpasset både unge og voksne.
Daen jaepien lea dåarjoem ohtseme saemien alkoekuvsjide, jåarkhkekuvsjide, gïelelaavkose jïh gïelebeasan metjie sjiehtesjamme dovne noeride jïh geerve almetjidie.
Det har også blitt tildelt midler til ulike søknader som har som mål å fremme de samiske språkene på flere og nye språkarenaer.
Lea aaj dåarjoem vadteme ovmessie ohtsemidie mah gelkieh saemien gïelide evtiedidh jeenh jïh orre gïelearenine.
- Språkarenaer er en viktig del av arbeidet med å styrke og utvikle de samiske språkene.
- Gïelarenah leah vihkeles stuhtje barkoste saemien gïelide evtiedidh jïh nænnoestdih.
Barn, unge og voksne har behov for arenaer hvor språket høres, og brukes, særlig gjelder dette i områder hvor språket har stått svakt.
Maanah, noereh jïh geerve almetjh arenah daarpesjieh gusnie gïele govloe, jïh utnesåvva, dïhte joekoen vihkeles dajvine gåessie gïele hiejjies tsiehkesne orreme.
Sametinget har hatt språkbad og språkleir som prioriterte områder innenfor språk og det er gledelig å se at stadig flere søker om støtte til denne typen leire.
Saemiedigkie gïelelavkoeh jïh gïelebiesieh åtna vihkeles gïelen gaavhtan jïh sjollehke vuejnedh ahte jiene-jienebe dåarjoem ohtsieh dagkeres biesiem utnedh.
Denne typen tiltak har vist seg å gi god effekt og Sametingsrådet er derfor svært fornøyd med økningen av søknader, uttaler sametingsråd Ellinor Marita Jåma avslutningsvis.
Dagkeres råajvarimmieh hijvenlaakan juhtien jïh Saemiedigkieraerie dannasinie fejjene gåessie ohtsemh læssanamme, saemiedigkieraerie Ellinor Marita Jåma jeahta.
Kontaktperson:
Govlehtallijh:
Plan-, drift- og eiendomsavdelingen
Med hilsen / Jijnjh heelsegh
Alle lag og organisasjoner i Røyrvik kommune
Gaajhkh laagide jïh organisasjovnide Raarvihken tjïeltesne.
Vår ref: L.nr. Arkiv: Deres ref: Dato: 14/57-26-TST 1165/15 16.01.2015
Mijjen vues: L.nr. Våarhkoe: Dijjen vues: Biejjie: 14/57-26-TST 1165/15 141 16.01.2015
Røyrvik kommune arbeider med å utarbeide en samfunnsdel i kommuneplanen og ønsker at så mange som mulig av innbyggere og organisasjoner kommer med innspill i prosessen.
Raarvihken tjïelte gïehtele aktem siebriedahkedajvem/åesiem dennie tjïelte soejkesjisnie öörnedh, jïh vaajtele gallesh voenen almetjistie jïh organisasjovnh sijhtieh båetedh goltelidh jïh dijjen vuajnoeh jiehtedh.
Kommunestyre har vedtatt visjon: «- ei levende fjellbygd», og fokusområder for planen.
Tjïelten ståvroe lea nænnoestamme: “ aktem jielijes voengem” jïh jeatjah vihkeles tsiehkieh soejkesjisnie nænnoestamme.
Fokusområde er de områdene som er viktig for kommunen og Kommunestyre ønsker innspill på hva innbyggere og organisasjoner legger i de fokusområdene som er vedtatt.
Dah tsiehkieh mah jarngesne lea vihkeles tsiehkieh tjïeltesne jïh tjïelten ståvroe vaajtele voenen almetjh jïh organisasjovnh sijhtieh båetedh jiehtedh guktie dej vuajnoeh dejtie nænnoestimmide maam tjïelte nænnoestamme.
Fokusområder: 1. Kultur, livskvalitet og trivsel 2. Næring og arbeidsplasser 3. Oppvekst 4. Infrastruktur 5. Helse og sikkerhet.
Dah tsiehkieh mah leah jarngesne: 1. Kultuvre, veasome jïh tryjjeme 2. Jieleme jïh barkoesijjieh 3. Byjjenimmie 4. Infra-tseegkeme5. Healsoe jïh sikkerhete
Invitasjon ligger vedlagt.
Bøøreme lea lissine njimkehtamme.
Frist for å komme med innspill til planen er 6.februar.
Minngemes biejjien lahtestidh lea soejkesjen mietie Goevten 6 b.
Innspillene sendes til Røyrvik kommune, 7898 Limingen eller til
Seedth lahtestimmide Raarvihken tjïeltese, 7898 Lyjmede jallh
Med hilsen
Jïjnjh heelsegh
Kommunestyre- og fylkestingsvalget 2015
Tjïelteståvroe- jïh fylhkendigkieveeljeme 2015
Ved valget velger vi representanter til kommunestyret og fylkestinget.
Veeljemisnie lïhtsegh tjïelteståvrose jïh fylhkendægkan veeljebe.
Kommunestyret er kommunens øverste organ.
Tjïelteståvroe lea tjïelten bijjemes åårgane.
Her blir det tatt beslutninger i lokale saker som barnehager, barnevern, plan- og arealspørsmål, grunnskole, helse- og omsorgstjenester, kulturtiltak og renovasjon.
Daesnie sjæjsjalimmieh vaaltasuvvieh voenges aamhtesinie goh maanagïerth, maanavaarjelimmie, soejkesje- jïh areaalegyhtjelassh, maadthskuvle, healsoe- jïh hoksedïenesjh, kultuvreråajvarimmieh jïh sjïekedimmie.
Fylkestinget er fylkeskommunens øverste organ.
Fylhkendigkie lea fylhkendigkien bijjemes åårgane.
Fylkestinget tar beslutninger om blant annet videregående opplæring, fylkesveier med tilhørende fergestrekninger, lokal kollektivtransport og kulturtiltak.
Fylhkendigkie sjæjsjele gaskem jeatjah jåarhkeööhpehtimmien bïjre, fylhkengeajnoeh jïh dej feerjalaajroeh, voenges ektieskovhte jïh kultuvreråajvarimmieh.
I Oslo er det kommunestyrevalg og valg til bydelsutvalg, men ikke fylkestingsvalg.
Oslosne lea tjïelteståvroeveeljeme jïh veeljeme staarebieliemoenehtsidie, bene ij fylhkendigkieveeljeme.
I 20 kommuner kan 16- og 17-åringene stemme ved kommunestyrevalget.
20 tjïeltine maehtieh 16- jïh 17-jaepieh noerh steemmadidh tjïelteståvroeveeljemisnie.
Dette gjelder for kommunene Austevoll, Eid, Gausdal, Hamar, Horten, Hå, Klæbu, Kautokeino, Kristiansund, Lillesand, Luster, Mandal, Marker, Målselv, Namdalseid, Oppegård, Porsgrunn, Stavanger, Tysfjord og Vadsø.
Dïhte tjïeltine Austevoll, Eid, Gausdal, Hamar, Horten, Hå, Klæbu, Guovdageajnoe, Kristiansund, Lillesand, Luster, Mandal, Marker, Målselv, Namdalseid, Oppegård, Porsgrunn, Stavanger, Divtasvuodna jïh Vadsø.
Det er de lokale sakene som påvirker hverdagen din mest.
Dah voenges aamhtesh dah, mah dov aarkebiejjiem jeenjemes tsevtsieh.
Når du stemmer, er du med og bestemmer hvem som skal representere deg og dine interesser i kommunestyret og fylkestinget.
Gosse steemmedh, dle datne meatan moenh gie edtja dov sijjeste årrodh jïh dov ïedtjh vuesiehtidh tjïelteståvrosne jïh fylhkendigkesne.
I denne brosjyren får du informasjon om hvordan du går fram.
Daennie tjaalegisnie datne bïevnesh åadtjodh guktie edtjh dåemiedidh.
Valgdagen er mandag 14. september 2015
Veeljemebiejjie måanta skïereden 14.b. 2015
Mange kommuner holder også valg søndag 13. september. Kommunen informerer om det er valg en eller to dager.
Gelline tjïeltine aaj veeljeme aejlegen skïereden 13.b. Tjïelte beavna mejtie lea veeljeme akte jallh göökte biejjieh.
Husk legitimasjon når du stemmer!
Mujhtieh legitimasjovnem gosse datne steemmedh!
Valgloven krever at en velger som er ukjent for stemmemottaker skal legitimere seg.
Veeljemelaake kreava akte veeljije, guhte lea ovnohkens steemmedåastoejasse, edtja jïjtjemse legitimeradidh.
Legitimasjon kan for eksempel være pass, førerkort eller bankkort med bilde, men du kan også bruke annen type legitimasjon.
Legitimasjovne maahta vuesiehtimmien gaavhtan årrodh paasse, vuejemeleahpa jallh baanghkekåarhte guvvine, men maahtah aaj jeatjah såarhts legitimasjovnem nåhtadidh.
Kravet til legitimasjon er at den inneholder velgerens navn, fødselsdato og bilde.
Legitimasjovne tjuara veeljijen nommem, reakedsbiejjiem jïh guvviem utnedh.
Hvis du oppholder deg på en institusjon som sykehjem, sykehus eller fengsel, kan du få en ansatt ved institusjonen til å bekrefte din identitet.
Jis datne aktene institusjovnesne årroeh, goh skïemtjegåetie jallh faangkegåetie, maahtah aktem barkijem birredh dov identiteetem jååhkesjidh.
Alle velgere får tilsendt valgkort
Gaajhkh veeljijh veeljemekåarhtem åadtjoeh
På forsiden av valgkortet finner du informasjon om hvilket valglokale du er registrert ved og lokalets åpningstid på valgdagen.
Veeljemekåarhten åvtesæjrosne bïevnesh gaavnh gusnie jïh gåessie datne maahtah steemmadidh veeljemebiejjien.
Du trenger ikke valgkortet for å stemme, men det sparer deg for tid.
Ih veeljemekåarhtem daarpesjh gosse edtjh steemmadidh, men dellie verkebe jåhta.
Valgkortet gjelder ikke som legitimasjon.
Ij gåaredh veeljemekåarhtem legitimasjovnine nåhtadidh.
Hvem kan stemme?
Gie maahta steemmadidh?
• Norske statsborgere som har fylt 18 år innen utgangen av 2015 og som er, eller har vært, registrert bosatt i Norge.
• Nöörjen staatenårrojh mah 18 jaepieh illeme eannan 2015 nåhkeme jïh leah, jallh vïhtesjamme orreme goh årroje Nöörjesne.
• Statsborgere i andre nordiske land som har fylt 18 år innen utgangen av 2015, og som har vært registrert bosatt i Norge senest 30. juni 2015.
• Staatenårrojh jeatjah noerhtelaantine mah 18 jaepieh illeme eannan 2015 nåhkeme, jïh mah leah vïhtesjamme orreme goh årroje Nöörjesne, minngemes biejjien ruffien 30.b. 2015.
• Øvrige utenlandske statsborgere som har fylt 18 år innen utgangen av 2015, og som har vært registrert bosatt i Norge sammenhengende de tre siste årene før valgdagen.
• Jeatjah ålkoelaanten staatenårrojh mah 18 jaepieh illeme eannan 2015 nåhkeme, jïh mah leah vïhtesjamme orreme goh årroje Nöörjesne iktemearan dej golme minngemes jaepiej, veeljemebiejjien åvtelen.
• I 20 kommuner kan de som har fylt 16 år innen utgangen av 2015 stemme ved kommunestyrevalget.
• Dejnie 20 tjïeltine maehtieh dah mah 16 jaepieh illeme eannan 2015 nåhkeme steemmadidh tjïelteståvroeveeljemisnie.
De må oppfylle bosettingsvilkårene som nevnt over.
Dah tjuerieh orremetsiehkide, mah dan bijjelen neebneme, dievhtedh.
Når og hvor kan du stemme? På valgdagen må du stemme i kommunen du er registrert bosatt i per 30. juni 2015.
Gåessie jïh gusnie maahtah steemmadidh? Veeljemebiejjien tjoerh steemmadidh dennie tjïeltesne gusnie datne leah vïhtesjamme årroejinie ruffien 30.b. 2015.
Du kan stemme i hvilket som helst valglokale i kommunen.
Datne maahtah steemmadidh saaht mennie steemmemegåetesne tjïeltesne.
Forhåndsstemme kan du gjøre fra 1. juli til og med 11. september i hvilken som helst kommune.
Åvtelhbodti steemmadidh maahtah darjodh snjaltjen 1.b. raejeste skïereden 11.b. raajan, saaht mennie tjïeltesne.
Se illustrasjoner på neste side som viser hvordan du stemmer i hjemkommunen din.
Vuartesjh illustrasjovnide båetije sæjrosne mah vuesiehtieh guktie dov hïejmetjïeltesne steemmedh.
Hvis du stemmer utenfor egen kommune, blir fremgangsmåten litt annerledes.
Jis datne dov jïjtse tjïelten ålkolen steemmedh, dellie ånnetji jeatjhlaakan sjædta.
Da får du utdelt en stemmeseddel som er påført de registrerte politiske partienes navn, uten kandidatnavn.
Aktem steemmeleahpam åadtjoeh gusnie dah tjaalasovveme politihkeles krirriej nommh, bielelen kandidaati nommh.
Du må da krysse av for eller skrive på hvilket parti/gruppe du vil stemme på.
Dellie tjoerh kroessem bïejedh jallh tjaeledh man krærran/dåahkan datne sïjhth steemmadidh.
Du kan også selv skaffe stemmeseddel fra din kommune og bruke den hvis du ønsker å gi personstemmer til kandidater.
Datne maahtah aaj jïjtje steemmeleahpam dov tjïelteste skååffedh jïh dam nåhtadidh jis sïjhth persovnesteemmh kandidaatide vedtedh.
Det samme gjelder hvis du stemmer utenfor fylket ditt ved fylkestingsvalget.
Seammalaakan aaj, jis datne dov fylhken ålkolen steemmedh fylhkendigkieveeljemisnie.
Stemmer du utenfor egen kommune, skal du få en valgfunksjonær til å stemple stemmesedlene før du legger dem ned i en stemmeseddelkonvolutt.
Jis dov jïjtse tjïelten ålkolen steemmedh, tjuara veeljemebarkije steemmeleahpide steempeldidh åvtelen datne dejtie steemmeleahpaskuahpese bïejedh.
Denne konvolutten og valgkortet blir så lagt ned i en omslagskonvolutt, som deretter legges i valgurnen.
Dam skuahpam jïh veeljemekåarhtem akten stuerebe skuahpan sïjse beaja, mij dan mænngan veeljemegeegken sïjse bïejesåvva.
Stemmen blir sendt til din hjemkommune for opptelling.
Dov steemme seedtesåvva dov hïejmetjïelten gåajkoe ryöknemasse.
Er du syk eller ufør, kan du søke kommunen om å få forhåndsstemme hjemme.
Jis skïemtjije jallh svïhtjemeheaptoes, maahtah tjïeltem ohtsedh mejtie åadtjoeh gåetesne åvtelhbodti steemmadidh.
Kommunen informerer om søknadsfrist.
Tjïelte ohtsememieriem beavna.
Kommunen informerer om hvor valglokalene er og åpningstider.
Tjïelte beavna gåessie jïh gusnie datne maahtah steemmadidh.
Fra august kan du også finne ditt valglokale på mobiltelefonen:
Mïetsken raejeste maahtah aaj dov veeljemesijjiem mobijletelefovnesne gaavnedh:
Hvordan stemmer du i din hjemkommune?
Guktie dov hïejmetjïeltesne steemmedh?
1) Ta stemmesedlene du vil bruke: en for kommunestyrevalget og en for fylkestingsvalget.
1) Vaeltieh dah steemmeleahpah datne sïjhth nåhtadidh: aktem tjïelteståvroeveeljemasse jïh aktem fylhkendigkieveeljemasse.
2) Gjør eventuelle endringer på stemmesedlene (se veiledning neste side).
2) Jis sïjhth jarkelidh dle dam steemmeleahpine darjoeh (vuartesjh bïhkedimmiem mubpene bielesne).
3) Brett hver av stemmesedlene med partinavnet inn og feltet for stempling ut – da kan ingen se hva du stemmer.
3) Mårhtjoeh fïereguhte steemmeleahpam krirrienommine sisbielesne, jïh steempelesijjiem ålkoebieliesne – dellie ij guhte maehtieh vuejnedh maam datne steemmadih.
Det skal ikke brukes konvolutt eller annet omslag rundt stemmesedlene.
Ih edtjh prievieskuhpam jallh jeatjah skuahpam steemmeleahpaj bïjre utnedh.
4) Gå til en valgfunksjonær og få et stempel på utsiden av stemmesedlene.
4) Vaedtsieh akten veeljemebarkijasse jïh åadtjoeh aktem steempelem steemmeleahpan ålkoebielesne.
Begge stemmesedlene må ha stempel for å bli godkjent!
Gåabpegh steemmeleahpah tjuerieh steempelem utnedh jis dah edtjieh jååhkesjamme sjïdtedh!
5) Legg de stemplede stemmesedlene i valgurnen.
5) Bïejh dejtie steempeldamme steemmeleahpide veeljemegeegken sïjse.
Hvordan endrer du på stemmeseddelen?
Guktie jarkelimmieh steemmeleahpesne darjoeh?
Dersom du ønsker å påvirke hvilke kandidater som blir valgt, må du gi personstemme til disse kandidatene.
Jis datne sïjhth meatan årrodh tsevtsedh mah kandidaath mah veeljesuvvieh, tjoerh persovnesteemmem dejtie kandidaatide vedtedh.
Det er opp til deg om du vil endre på stemmeseddelen ved å gi personstemme.
Datne dïhte mij tjuara moenedh mejtie sæjhta steemmeleahpam jarkelidh, jïh persovnesteemmem vedtedh.
Ikke vær redd for å gjøre endringer.
Aellieh bïllh jarkelimmieh darjodh.
Fremgangsmåten står også på stemmeseddelen.
Guktie edtjh darjodh steemmeleahpesne tjåådtje.
Stemmen din blir ikke forkastet selv om du gjør feil!
Dov steemme ij hiejhtesovvh jalhts datne båajhtode darjoeh!
Slik gir du personstemme:
Naemhtie persovnesteemmem vadtah:
Ved kommunestyrevalget: 1) Sett et kryss i ruten ved navnet til kandidatene du vil stemme på.
Tjïelteståvroeveeljemisnie: 1) Bïejh kroessem ruvtesne nommen lïhke dejtie kandidaatide mejtie sïjhth steemmadidh.
Du kan gi personstemme til så mange kandidater du vil.
Datne maahtah persovnesteemmem vedtedh dan gellie kandidaatide datne sïjhth
Hvem blir valgt?
Gïeh veeljesuvvieh?
Først finner valgstyret ut hvor mange representanter de forskjellige partiene eller gruppene får i kommunestyret eller fylkestinget.
Voestegh veeljemeståvroe gaavnehte man gellie tjirkijh dah ovmessie krirrieh jallh dåehkieh åadtjoeh tjïelteståvrosne jallh fylhkendigkesne.
Deretter teller valgstyret opp personstemmene for å finne ut hvilke kandidater som blir valgt fra hvert parti eller gruppe.
Dan mænngan veeljemeståvroe persovnesteemmide ryöknoe juktie gaavnehtidh mah kandidaath mah veeljesuvvieh fïerhtede krirreste jallh dåehkeste.
Du finner mer informasjon på www.valg.no
Datne vielie bïevnesh gaavnh daesnie www.valg.no