pere/sami_parallel huggingface dataset:
bruke digitale verktøy til arbeid med egne tekster
digiale vierhtieh utnedh gosse tjaeledh
beskrive hvordan språk varierer etter situasjon, tid og sted
buerkiestidh guktie gïele jorkese tsiehkine, tïjjine jïh sijjine
fortelle om noen særtrekk ved samiske dialekter og sosiolekter
soptsestidh saemien smaareh-tjïerti jïh sosiolekti bïjre
beskrive likheter og forskjeller mellom samisk og andre språk og bruke grammatiske begrep
buerkiestidh mij dïhte joekehts jïh mij dïhte seamma saemien gïelen jïh mubpiej gïeli gaskem, gosse buerkeste galka grammatihken baakoeh utnedh
samtale om og uttrykke estetiske opplevelser ved kunst og duodji
soptsestidh kåansten jïh duedtien estetihke domtesi bïjre
gjøre rede for samisk litteratur og kjente forfattere i fortid og nåtid
buerkiestidh saemien tlidteraturem jïh soptsestidh magkerh åehpies tjaelijh dovletji lin jïh gieh daelie leah
Etter nivå 8
8. daltesen mænngan
vurdere hensiktsmessige strategier for å lære seg nye ord og uttrykk
vierhtiedidh guktie maahta buerebelaakan orre baakoeh lïeredh
mestre ulike muntlige framføringsformer
buektiehtidh njaalmeldh vuesiehtimmieh utnedh
bruke språket i ulike situasjoner i stadig større grad og ta i bruk nye ord og uttrykk
gïelem utnedh joekehts tsiehkine, jïh orre baaakoeh åtnose vaeltedh
innlede og lede en diskusjon
digkiedimmiem aelkiehtidh jïh reeredh
gjøre intervju og referere
gihtjedidh jïh reektedh
lese og presentere fra ulike fagtekster
lohkedh jïh joekehts faageteeksth åehpiedehtedh
skrive tekster og bruke ulike kilder og virkemidler
tjaeledh gusnie joekehts gaaltijh jïh vierhtieh utnedh
videreformidle informasjon fra ulike kilder og medier
bïevnesh vijriebasse buektedh gaaltijstie jïh medijste
bruke digitale verktøy til presentasjon og publisering av egne tekster
digitale vierhtieh utnedh gosse gelkieh jïjtsh teeksth vuesiehtidh
lese og kommentere et utvalg av tekster, tolke og reflektere over innhold, form, formål og tema*
lohkedh jïh lahtesidh naan teeksth, toelhkestidh jïh sisvegen, hammoen, ulmien jïh aamhtesen bïjre ussjedadtedh
gjøre rede for hvordan samisk språk forandrer seg ved internasjonalisering og påvirkning fra andre språk
buerkiestidh guktie gïele jorkese gosse ålkoelaanti gïelh saemien gïelem dijpieh
gjøre rede for hvordan nye termer oppstår eller blir laget
buerkiestidh guktie orre tearmh båetieh jïh guktie dejtie darjodh
samtale om arbeidsliv og yrker
barkoejieleme jïh barkoej bïjre soptsestidh
diskutere nyheter og aktuelle hendelser
saernieh jïh byögkeles soptsesh digkiedidh
utforske og gjøre rede for samiske fortellertradisjoner
gïehtjedidh jïh buerkiestidh guktie saemien soptsestimmievuekieh leah
kommunisere om sentrale hendelser i språkområdets historie*
soptsestidh gïeledajven histovrijen bïjre
gjøre rede for samisk litteraturhistorie*
buerkiestidh saemien lidteraturen bïjre
Etter nivå 9
9. daltesen mænngan
Mål for opplæringen er at elevene skal kunne
Lohkehtimmien ulmieh leah; learohkh gelkieh
ta initiativ til å begynne, avslutte og holde en samtale i gang og anvende ulike strategier slik at kommunikasjonen skal fungere
soptsestimmiem aelkedh, orrijidh jïh joekehts vuekieh utnedh guktie dïhte soptsestimmie buerie jåhta
diskutere, argumentere og gi uttrykk for egne oppfatninger og synspunkter
digkiedidh, dïejveldidh jïh jïjtsh våajnoeh jïh mïelh åvtese buektedh
beskrive og vurdere egen framgang i arbeidet med å lære samisk
bïhkedidh jïh vierhtiedidh guktie jïjtjh saemien lierieh
identifisere språklige likheter og forskjeller mellom samisk og norsk
tjuevtedh mij dïhte gïeleldh joekehts jïh seamma saemien jïh daaroen gaskem
gjøre rede for hvordan det muntlige språket avviker fra det skriftlige
buerkiestidh guktie dïhte njaalmeldh gïele tjaaleldh gïelen muhteste lea
lese, tolke og reflektere over innhold, form og formål i et utvalg av nyere tekster
lohkedh, toelhkestidh jïh ussjedadtedh guktie daaletji teeksti sisvege, hammoe jïh ulmieh leah
produsere og fremføre egne tekster
jïjtjh tjaeledh jïh teekstide åvtese buektedh
bruke ulike presentasjonsformer ved fremleggelse av eget arbeid
joekehtslaakan jïjtsh barkoem åehpiedehtedh
skrive skjønnlitterære og sakspregede tekster
heevehtslidtereturh jïh aamhteseprovsah tjaeledh
oversette tekster til samisk
jarkoestidh teeksth saemiengïelese
kommunisere via digitale medier
gaskesadtedh digitale medijaj tjïrrh
drøfte forhold som påvirker språkbruk over tid
rååresjidh mij dïhte gïeleåtnoem deadta
gjøre rede for det samiske språkets plass i den finskugriske språkfamilie
buerkiestidh gusnie saemiengïelen sijjie Såevmien-ugrijhken gïelefuelkesne
bruke medier i eget arbeid med språket
medijah utnedh gosse jïjtjh gïeline barkedh
diskutere nyheter og aktuelle hendelser i Sápmi/Sábme/Saepmie
saernieh jïh byögkeles soptsesh Saepmesne digkiedidh
drøfte unge menneskers levesett, omgangsformer, livssyn og verdier i dagens Sápmi/Sábme/Saepmie
rååresjidh guktie noere almetjh Saepmesne jielieh, guktie dåemiedieh jïh magkerh jielemevåajnoeh jïh aarvoeh utnieh
Etter nivå 10
10. daltesen mænngan
beherske et bredt ordforråd og uttrykke seg muntlig på en nyansert og situasjonstilpasset måte
buerie baakoelåhkoem utnedh guktie joekehtslaakan ovmessie tsiehkine soptsestidh
gjøre rede for hva som påvirker kommunikasjon og hvordan kunnskap om dette kan brukes i arbeid med språk og tekst
buerkiestidh mij gaskesadtemem dijpie jïh guktie maahtoem daen bïjre maahta utnedh gosse gïeline jïh teekstsigujmie barkedh
vurdere og bruke ulike lyttestrategier tilpasset formål og situasjon
vierhtiedidh jïh joekehtslaakan goltelidh mejtie ulmide jïh tsiehkide sjïehtedamme
gjøre rede for språklige likheter og forskjeller mellom samisk og norsk
buerkiestidh mij dïhte joekehts jïh seamma saemien jïh daaroen gaskem
strukturere språket til ulike behov
gïelem bigkedh joekehts daerpiesvoetide
referere fra taler og foredrag
håaloemijstie jïh ööhpehtimmijste reektedh
velge hensiktsmessige lesestrategier for å lese ulik type tekst
buerie lohkemevuekieh veeljedh gosse joekehts teeksth lohkedh
lese, drøfte og sammenligne eldre og nyere samiske tekster
lohkedh, rååresjidh jïh saemien dovletji teeksth daaletji teektsigujmie viertiestidh
presentere et skriftlig arbeid med utgangspunkt i litteraturfordypning
åehpiedehtedh tjaaleldh barkoem lidteraturen gïehtjedimmeste
vurdere eget skriftlig arbeid og egen utvikling i skriftlig kommunikasjon
vierhtiedidh jïjtjh tjaaleldh barkoem jïh evtiedimmiem tjaaleldh gaskesadtemisnie
bruke relevant terminologi for å beskrive språkets formverk og struktur
terminologijem utnedh gosse gïelen hammoem jïh struktuvrem buerkiestidh
bruke administrative begrep i kommunikasjon med offentlige institusjoner
reereme baakoeh utnedh gosse byjjes institusjovnigujmie gaskesadtedh
bruke et utvalg av digitale og andre hjelpemidler på en selvstendig måte
måedtie digitale jïh jeatjah viehkievierhtieh jïjtje utnedh
presentere og sammenligne et utvalg samisk litteratur med litteratur fra andre kulturer
åehpiedehtedh jïh saemien lidteraturh jeatjah kultuvri lidteraturigujmie viertiestidh
gjøre rede for hovedtrekk i samisk språkhistorie
buerkiestidh saemien gïelehistovrijen åejvieboelhkide
forklare hvordan språk og kulturer i dagens Sápmi/Sábme/Saepmie møtes og brytes, og hvordan eget språk og kultur utvikles og endres i samspill med andre
bïhkedidh guktie gïelh jïh kultuvrh Saepmesne gaavnedieh, jïh guktie jïjtsh gïele jïh kultuvre evtede jïh jorkese jeatjebigujmie
gjøre rede for hovedtrekk i samisk mediehistorie
buerkiestidh saemien medijahistovrijen åejvieboelhkide
diskutere hvordan ulike medier fungerer som informasjonskilder og hvordan de påvirker vår kulturforståelse
digkiedidh guktie joekehts medijah bïevnesegaaltijinie leah, jïh guktie dah mijjem dijpieh gosse jïjtjemh kultuvrem guarkedh
drøfte og presentere historiske og aktuelle hendelser i Sápmi/Sábme/Saepmie
rååresjidh jïh åehpiedehtedh byögkeles deahpadimmieh Saepmesne
Bestemmelser for sluttvurdering:
Nænnoestimmieh guktie faagem vierhtiedidh
Standpunktvurdering - samisk 2
Elliesvïhnesjimmieh - saemien 2
Elevene skal ha to standpunktkarakterer, én i samisk 2 skriftlig og én i samisk 2 muntlig.
Learohkh gelkieh göökte elliesvïhnesjimmieh åadtjodh, akte saemien 2 tjaaleldh jïh akte saemien 2 njaalmeldh.
Der faget går over flere år, er det bare standpunktvurdering fra det øverste nivået som eleven har i faget som framkommer på kompetansebevis eller vitnemål.
Desnie gusnie faage gellie jaepieh vaasa, barre dïhte elliesvïhnesjimmie faagen bijjemes daltesistie mij galka maahtaldahkevïhnesjimmesne jallh vïhnesjimmesne tjåadtjodh
Standpunktvurdering - samisk 3
Ellievïhnesjimmieh - saemien 3
Elevene skal ha to standpunktkarakterer, én i samisk 3 skriftlig og én i samisk 3 muntlig.
Learohkh gelkieh göökte elliesvïhnesjimmieh åadtjodh, akte saemien 3 tjaaleldh jïh akte saemien 3 njaalmeldh.
Der faget går over flere år, er det bare standpunktvurdering fra det øverste nivået som eleven har i faget som framkommer på kompetansebevis eller vitnemål.
Desnie gusnie faage gellie jaepieh vaasa, barre dïhte elliesvïhnesjimmie faagen bijjemes daltesistie mij galka maahtaldahkevïhnesjimmesne jallh vïhnesjimmesne tjåadtjodh.
Eksamen for elever - samisk 2
Eksamenh learoehkidie - saemien 2
Elevene kan trekkes ut til skriftlig eksamen i samisk 2. Skriftlig eksamen blir utarbeidet og sensurert sentralt.
Learohkh maehtieh aktem eksamenem saemien 2 åadtjodh. Tjaaleldh eksamenem jarngesne dorje jïh vierhtede.
Elevene kan også trekkes ut til muntlig eksamen i samisk 2. Muntlig eksamen blir utarbeidet og sensurert lokalt.
Learohkh aaj maehtieh njaalmeldh eksamenem saemien 2 åadtjodh. Njaalmeldh eksamenem byjreskisnie dorje jïh vierhtede.
Vg2 yrkesfaglige utdanningsprogram
Jå2 barkofaagi ööpehtimmieprogramme
Elever kan trekkes ut til skriftlig eksamen i samisk 2. Skriftlig eksamen blir utarbeidet og sensurert lokalt.
Learohkh maehtieh aktem eksamenem saemien 2 åadtjodh. Tjaaleldh eksamenem jarngesne dorje jïh vierhtede.
Vg3 studieforberedende utdanningsprogram
Jå3 studijeryöjredimmien ööpehtimmieprogramme
Vg3 påbygging til generell studiekompetanse
Lissiehtahke daamhts studijemaahtaldahkese
Eksamen for elever - samisk 3
Eksamenh learoehkidie - saemien 3
Elevene kan trekkes ut til muntlig eksamen i samisk 3. Muntlig eksamen blir utarbeidet og sensurert lokalt.
Learohkh maehtieh njaalmeldh eksamenem saemien 3 åadtjodh. Njaalmeldh eksamenem byjreskisnie dorje jïh vierhtede.
Elevene kan trekkes ut til skriftlig eksamen i samisk 3. Skriftlig eksamen blir utarbeidet og sensurert lokalt.
Learohkh maehtieh aktem eksamenem saemien 3 åadtjodh. Tjaaleldh eksamenem jarngesne dorje jïh vierhtede.
Elevene kan også trekkes ut til muntlig eksamen i samisk 3. Muntlig eksamen blir utarbeidet og sensurert lokalt.
Learohkh aaj maehtieh njaalmeldh eksamenem saemien 3 åadtjodh. Njaalmeldh eksamenem byjreskisnie dorje jïh vierhtede.
Elevene kan trekkes ut til skriftlig eksamen i samisk 3. Skriftlig eksamen blir utarbeidet og sensurert sentralt.
Learohkh maehtieh eksamenem saemien 3 åadtjodh. Tjaaleldh eksamenem jarngesne dorje jïh vierhtede.
Se gjeldende ordning for grunnskoleopplæring for voksne.
Vuartesjh guktie maadthskuvlelohkehtimmie geerve almetjidie öörnesovveme.
Privatister skal gå opp til skriftlig og muntlig eksamen i samisk 2 eller samisk 3. Skriftlig eksamen blir utarbeidet og sensurert lokalt.
Privatisth gelkieh dovne njaalmeldh jïh tjaaleldh eksamenh saemien 2 jïh saemien 3 åadtjodh. Tjaaleldh eksamenem jarngesne dorje jïh vierhtede.
Privatister skal gå opp til skriftlig og muntlig eksamen i samisk 2 eller samisk 3. Skriftlig eksamen blir utarbeidet og sensurert sentralt.
Privatisth gelkieh dovne njaalmeldh jïh tjaaleldh eksamenh saemien 2 jïh saemien 3 åadtjodh. Tjaaleldh eksamenem jarngesne dorje jïh vierhtede.
Eksamen for samisk 2 omfatter nivå 1-10.
Eksamene saemien 2 leah daltesidie 1 - 10.
Eksamen for samisk 3 på Vg3 omfatter nivå 1-7.
Eksamene saemien 3, Jå3 leah daltesidie 1 - 7.
De generelle bestemmelsene om vurdering er fastsatt i forskriften til opplæringsloven.
Dah daamts nænnoestimmieh guktie vierhtiedidh leah ööhpehtimmielaakesne tjaalasovveme.
Formål for faget
Faagen ulmie
Samene er ett folk selv om de bor i forskjellige land, og språket forener samene på tvers av riksgrensene.
Saemieh leah akte åålmege jalhts joekehts laantine årroeh jïh gïele åålmegidie raasti dåaresth ektede.
Samtidig er samisk et minoritetsspråk i Norge, Sverige, Finland og Russland og språksituasjonen og vilkårene for samisk språk er ikke lik i de ulike områdene i Sápmi/Sábme/Saepmie.
Seamma sïenten saemien gïele unnebelåhkoen gïele Nöörjesne, Sveerjesne, Såevmesne jïh Russlaantesne. Dïhte saemien gïeletsiehkie ij leah seamma laakan gaajhkene dajvine Saepmesne.
Opplæring i samisk språk skal bidra til at barn og unge kan innlemmes i samisk kultur og samfunnsliv, der kulturforståelse, kommunikasjon, danning og identitetsutvikling blir sentrale elementer i opplæringen.
Saemien maanah jïh noerh gelkieh ööhpehtimmien tjïrrh saemien kultuvrese jïh sïebredahkese tjaangedh. Kultuvrem lïeredh guarkedh, soptsestidh, identitetem nænnoestidh jïh evtiedidh leah daerpies boelhkh ööhpehtimmesne.
En opplæring som fremmer positive holdninger til det samiske språket, og som tar hensyn til det språk- og kulturmangfoldet som elevene erfarer, vil kunne gi elevene en flerspråklig og flerkulturell kompetanse og språklig selvtillit som grunnlag for aktiv samfunnsdeltakelse og livslang læring.
Ööhpehtimmie maam buerie åssjalommesh saemien gïelese reesie, galka joektehts learohki gïelh jïh kultuvrh vaarjelidh. Gosse nimhtie learoehkidie garmerdidh, dovne learohki gïelem jïh kultuvrem nænnoste, mij lea daerpies maahtaldahke gosse sïebredahkesne meatan årrodh jïh åadtjodh abpe jielemem lïeredh.
Gode kunnskaper i samisk språk gir valgmuligheter når det gjelder utdanning og arbeid.
Gosse buerie gïelemaahtoeh, jienebh nuepieh åtna gosse barkedh jïh lohkedh.
Faget samisk som førstespråk skal sammen med faget norsk legge grunnlaget for utvikling av elevenes tospråklighet, og bidra til at den enkelte elev får kunnskaper, motivasjon og trygghet til å bevare, styrke og utvikle språket både muntlig og skriftlig.
Faage saemien voestes gïeline galka faagine daaroen ektesne maadtojne årrodh gosse galka learohki guektiengïelevoetem evtiedidh jïh fïereguhtide learoehkidie skreejrehtidh vielie maahtoeh tjöönghkedh, ïedtjem jïh tjirkesvoetem åadtjodh guktie nimhtie buerebelaakan dovne njaalmeldh jïh tjaaleldh gïelem nænnoste, evtede jïh gorrede.
Elevene skal gis anledning til å erfare, skape, arbeide kreativt og utvikle sine estetiske sider gjennom aktivt bruk av språket.
Learohkh tjoeverieh åadtjodh gïelen tjïrrh dååjrehatalledh, darjodh, barkedh jïh evtiedidh guktie tjaebpieslaakan dåemiedidh.
Faget skal utvikle den enkelte elevs språk-og tekstkompetanse ut fra elevens evner og forutsetninger og stimulere til utvikling av gode læringsstrategier og evne til kritisk tenkning.
Faage galka fïere guhtem learohkem skreejrehtidh guktie buerebelaakan gïelem jïh teekstem evtede. Faage galka aaj skreejrehtidh buerielaakan lïeredh jïh laejhtedh.
I tillegg skal faget motivere til utvikling av lese-og skrivelyst og gode lese- og skrivevaner.
Faage galka aaj tjaelemem jïh lohkemem iedtjeldehtedh.
Gjennom møte med samisk litteratur og ulike samiske språk- og dialekter vil elevene kunne utvide sin forståelse for det språklige og kulturelle mangfoldet i samiske samfunn.
Saemien tjaalaldahkine jïh joekehts saemien gïele- jïh smaaregigujmie åahpenidh, gelkieh learohkh guarkedh man gellielaaketje saemien gïele jïh kultuvre leah saemien sïebredahkine.
For at elevene skal kunne utvikle sin samiske språkkompetanse på best mulig måte, er det viktig at elevene kan bruke forskjellige språklige arenaer.
Gosse galka learohki gïelemaahtaldahkem bueriedidh, daerpies learohkh åadtjoeh gïelem utnedh joekehts lehkine.
Faget samisk som førstespråk kan også være et redskapsfag til andre fag.
Saemien voestes gïeline daerpies viehkiefaage mubpide faagide.
Fagene samisk og norsk har mange felleselementer, og det er derfor viktig med et nært samarbeid mellom disse to fagene.
Saemien jih daaroen faagh jïjnjem ektesne utnieh, juktie daerpies dah faagh ektese-vyöki berkieh.
Samisk som førstespråk har kompetansemål etter 2., 4., 7. og 10. årstrinn i grunnskolen og i videregående skole etter Vg1, Vg2 og Vg3 i studieforberedende utdanningsprogram.
Saemien voestes gïele maahtaldahkeulmieh 2.,4.,7., jïh 10. jaepietsiehkine maadtskuvlesne åtna jïh jåarhkeskuvlesne, Jå1, Jå2 jïh Jå3 ööpehtimmieprogrammen mietie.
På yrkesfaglige utdanningsprogram vil summen av timene i samisk på Vg1 og Vg2 være mindre enn på Vg1 studieforberedende utdanningsprogram.
Ij leah barkofaagi ööpehtimmieprogrammen seamma jïjnjh tæjmoeh Jå1 jïh Jå2, goh ööpehtimmieprogrammen Jå1.
Kompetansemål merket med stjerne* på Vg1 vil ikke gjelde for elever på yrkesfaglige utdanningsprogram.
Dah maahtaldahkeulmieh mejtie naestine * mïerhkesjamme Jå1, eah leah duejtie learoehkidie mah barkofaagi learoem leah tjïrrehteminie.
Skriftlig kommunikasjon
Tjaaledh gaskesadteme
Tradisjonell kunnskap
Aerpien maahtoe
Språket i bruk
Gïelem utnedh
I hovedområdet muntlig kommunikasjon står det å kunne lytte og tale sentralt.
Åejvieboelhkesne njaalmeldh maahtoe dellie galka maehtedh goltelidh jïh soptsestidh.
Å snakke samisk betyr å kommunisere muntlig i aktiv deltakelse på mange og forskjellige arenaer.
Gosse saemiestidh galka dellie maehtedh mubpiejgujmie gelline jïh joekehts lehkine soptsestidh.
Dette utvikles gjennom lek, opplevelse, læring, fremførelse og samhandling med andre.
Stååkedimmien, deahpadimmien, learoen, vuesiehtimmien tjïrrh jïh jeatjebigujmie årrodh galka gïelem lïeredh.
Når man tar i bruk nye og forskjellige medier, øker det språklige repertoaret på tvers av fag og emner.
Gosse orre jïh joekehts medijah åtnalguvvieh, baakoelåhkoe faagi jïh aamhtesi gaskem buerebe sjædta.
I dette hovedområdet inngår også utvikling av kompetanse i tolking.
Daennie åejvieboelhkesne galka aaj lïeredh jarkoestidh.
I hovedområdet skriftlig kommunikasjon er lesing og skriving i fokus og det dreier seg om å forstå andres tekster og skriftlig kunne kommunisere med andre.
Åejvieboelhkesne tjaaleldh maahtoe, dellie galka maehtedh lohkedh jïh tjaeledh. Mubpiej teeksth gelkieh buektiehtidh guarkedh jïh dej gujmie barkedh.
Lesing og skriving er parallelle prosesser i den enkeltes læringsforløp.
Learohke galka dovne lïeredh lohkedh jïh tjaeledh.
Språkferdigheter og tekstforståelse utvikles gjennom lytting, lesing og skriving, og litteratur er en naturlig del av dette.
Gïelem maehtedh jïh teeksth guarkedh galka goltelimmien, lohkemen jïh tjaelemen tjïrrh lïeredh gusnie tjaalaldahke aaj meatan.
Hovedområdet omfatter arbeid med forskjellige tekster, skriftlige, billed- og lydtekster.
Daennie åejvieboelhkesne galka joekehts teeksth, tjaaleldh- guvvie-jïh tjoejenasshteekstigujmie barkedh.
Det dreier seg om opplevelse, kritisk evaluering, tekstanalyse og forming av egen tekst.
Galka dellie deahpadidh, vierhtiedidh, hammoehtidh jïh teekstem joekehtidh gosse lea tjaelieminie.
Litteratur gir felles opplevelser som man kan snakke om og granske, og samtidig få informasjon om språk og kulturer.
Lidteraturen bïjre maahta ektesne tjahkasjidh soptsestidh jïh gïehtjedidh, seamma sïenten bïevnesh gïeli jïh kultuvri bïjre åadtjodh.
I hovedområdet tradisjonell kunnskap legges det vekt på å utvikle språket knyttet til tradisjonell bruk av begreper og uttrykksmåter.
Åejvieboelhkesne aerpien maahtoe, dellie galka gïelem evtiedidh gosse barkeminie, guktie nimhtie baakoeh jïh dïejvesh åådtje lïeredh.
Overføring av tradisjonell kunnskap fra generasjon til generasjon er sentralt.
Aerpien maahtoem boelvijste boelvide sirtedh dellie jarnges.
Den samiske fortellertradisjonen, joik, sanger og salmer, diiddat/dijda og ordspråk er en del av den tradisjonelle kunnskapen.
Saemien soptsestimmievuekieh, vuelieh, laavlomh jïh saalmh, vuekieh, voeth jïh dïejvesh leah jarngesne.
Hovedområdet omfatter også hvilke funksjoner verdier som slektstilhørighet, birgejupmi/bierggim/bïerkenidh og læring gjennom aktiv deltakelse har hatt og har, og hvordan disse tilpasses og videreutvikles.
Vihkeles aarvoeh dennie åejvieboelhkesne aaj lïeredh laahkoestidh, guktie bïerkenidh jïh meatan årrodh jïh guktie dejtie sjïehtesjidh jïh evtiedidh.
I hovedområdet språket i bruk dreier det seg om å få kjennskap til hvordan språk fungerer mennesker imellom.
Åejvieboelhkesne gïelem utnedh, dellie galka båetedh daejredh guktie gïelem almetji gaskem utnedh.
Her inngår kunnskap om de samiske språkenes historie, form og struktur.
Daesnie galka åadtjodh daejredh saemien gïelen dovletjen, hammoen jïh struktuvren bïjre.
Språkkunnskapen utvikles ved bruk av språket, og språkkompetansen styrker forståelsen for hvordan man lærer språk.
Gïelemaahtoe evtede gosse saemeste, jïh gïelemaahtaldahkine buerebe guarka guktie gïelem lïeredh.
Timetall oppgitt i 60 minutters enheter
Man gellie tæjmoeh leah 60 minuhti mietie tjaalasovveme.
1.-7. årstrinn: 916 timer
1.-7. jaepietsiehkine: 916 tæjmoeh
Alternativ 1: 335 timer, gjelder for elever som ikke velger fremmedspråk/språklig fordypning
Molsehthlaakan 1: 335 tæjmoeh, learoehkidie guhth eah ammesgïelem veeljieh
Alternativ 2: 278 timer, gjelder for elever som velger fremmedspråk/språklig fordypning
Molsehthlaakan 2: 278 tæjmoeh, learoehkidie, guhth ammesgïelem veeljieh
I samisk som førstespråk forstås grunnleggende ferdigheter slik:
Learoesoejkesjisnie saemien voestes gïeline daah maahtaldahkeulmieh leah:
Å kunne uttrykke seg muntlig i samisk som førstespråk er å ha evnen til å lytte og tale og kunne vurdere elementene i en sammensatt talesituasjon som er en forutsetning for kommunikasjon med andre både når det gjelder sosialt samvær, arbeidsliv og deltakelse i offentlig liv.
Maehtedh saemien voestes gïeline soptsestidh, dellie galka goltelidh jïh soptsestidh jïh soptsestimmietsiehkiem vierhtiedidh gosse mubpiejgujmie soptsestidh. Dïhte lea maadtojne gosse mubpiejgujmie soptsestidh, dovne gosse almetjigujmie ektesne lea, barkosne jïh byjjes tsiehkine lea.
Å tale og lytte er grunnleggende menneskelige aktiviteter som i faget samisk som førstespråk blir videreutviklet gjennom systematisk opplæring i ulike muntlige sjangere og aktiviteter.
Goltelidh jïh soptsestidh leah almetji maadtoedarjomh, mejtie galka faagesne, saemien voestes gïeline, joekehts njaalmeldh sjaangeri jïh darjomi vieken evtiedidh.
Å kunne uttrykke seg skriftlig i samisk som førstespråk er et ansvarsområde i faget, fra den første skriveopplæringen til den videre skriveopplæringen gjennom 13 år.
Maehtedh saemien voestes gïeline tjaeledh, lea faagen dïedte voestes tjaeliemistie, tjaeliemasse 13 jaepiej tjïrrh.
Skriftligheten i samfunnet er økende, ikke minst gjennom utviklingen av digitale kommunikasjonsformer.
Maehtedh tjaeledh daerpies daaletje sïebredahkesne, sjïere daelie gosse jienebh digitale gaskesadtemevuekieh evtede.
Kravet til å mestre skriftlig framstilling på ulike områder har blitt større.
Daelie aaj krïebpesjimmie stuerebe sjïdteme edtja maehtedh joekehtslaakan tjaeledh.
Å kunne lese i samisk som førstespråk innebærer å utvikle avkodingsferdigheter og gradvis forbedre leseforståelsen.
Maehtedh saemien voestes gïeline lohkedh, dellie galka lohkememaahtojde evtiedidh jïh destie lohkemegoerkesimmiem buerebe darjodh.
Møte med tekster i ulike sjangere og med ulik vanskegrad vil bidra til å utvikle tekstkompetanse, og hensiktsmessige lesestrategier.
Aelhkies/geerve teeksth joekehts sjaangerine teekstemaahtaldahkem jïh lohkemevuekide evtede.
Leseforståelse er avhengig av kulturelle referanserammer, samtidig som lesingen utvikler kommunikative ferdigheter og kulturforståelse.
Guarkedh dam maam lohkeme, kultuvren vïedteldihkie lea, seamma sïenten lohkeme gaskesadteme maahtojde jïh kultuvregoerkesimmiem evtede.
Å kunne regne i samisk som førstespråk er sammen med språkkompetanse en forutsetning for begrepsutvikling, logisk resonnement og problemløsing.
Maehtedh saemien voestes gïeline ryöknedh, lea gïeliemaahtaldahken ektesne daerpies maahtoe gosse galka orre baakoeh lïeredh, logihken mietie jïermestalledh jïh dåeriesmoerh tjuevtedh.
De spesielle samiske måleenheter og regnemetoder er også en naturlig del av dette.
Dah sjïere saemien möölegh (vg vuepsie, gaatnoe, stæhkoe) jïh ryöknemevuekieh dellie jarngesne.
I tillegg krever regneferdighet og språkkompetanse forståelse for form, system og komposisjon.
Gosse galka ryöknemem jïh gïelem maehtedh, daerpies dellie guarkedh mij dïhte hammoe, struktuvre jïh komposisjovne lea.
Slik er grunnleggende regneferdigheter til hjelp for utvikling av faglig kompetanse i samisk.
Nimhtie dah ryöknememaahtoeh viehkine maahta årrodh gosse saemien gïelem evtiedidh.
Å kunne bruke digitale verktøy i samisk som førstespråk er nødvendig for å mestre nye tekstformer og uttrykk.
Maehtedh digitale viehkievierhtieh saemien voestes gïeline utnedh, dellie daerpies gosse galka buektiehtidh orre teekstehammoeh jïh dïejvesh darjodh.
Dette åpner for nye læringsarenaer og gir nye muligheter i lese- og skriveopplæringen, i produksjon, komponering og redigering av tekster.
Nimhtie maahta joekehtslaakan lïeredh jïh dïhte aaj orre nuepieh lohkeme/-tjaelemeööhpehtæmman vadta, gosse galka teeksth darjodh jïh jeatjahtehtedh.
I denne sammenheng er det viktig å utvikle evne til kritisk vurdering og bruk av kilder.
Dan åvteste vihkeles maehtedh vierhtiedidh jïh laejhtedh magkerh gaaltijh utnedh.
Digitale verktøy gir nye muligheter til å bruke tradisjonell samisk kunnskap og kan støtte og utvikle kommunikasjonsferdigheter og presentasjonsmåter.
Digitale vierhtieh orre nuepieh vedtieh gosse saemien aerpien maahtoeh åtnalgovvedh, juhkoe gaskesadtemem jïh vuesiehtimmiem dellie maahta dåarjoehtidh jïh evtiedidh.
Etter 2. årstrinn
2. jaepiejtsiehkien mænngan
Mål for opplæringen er at eleven skal kunne
Lohketimmien ulmieh leah; learohkh gelkieh
leke og eksperimentere med språket ved å bruke rim, regler, rytme, lyder og ord
gieline stååkedidh jïh voejhkelidh, rijmh, raajroeh, jievkehtimmieh, tjoejenassh, jïh baakoeh gïelesne utnedh
uttrykke og fortelle sammenhengende om egne følelser, opplevelser og meninger
soptsestidh jïjtsh domtesi, deahpadimmiej jïh våajnoej bïjre
samtale om bilder og tegneserier og selv fortelle med bilder
soptsestidh guvviej jïh guvvieraajroej bïjre jïh jïjtjh aaj jortehtidh
lytte, gi ros og stille spørsmål når andre forteller og leser
goltelidh, girmedh jïh mubpide gihtjedh gosse soptsestieh jïh luhkieh
gjenkjenne språklyder og skrive små og store bokstaver
gïelen vueliem lïerehtalledh jïh stoerre jïh smaave baakoeh tjaeledh
samtale om hva ord, setning, punktum og spørsmålstegn er
soptsestidh mij dïhte baakoe, raajese, tsiehkie jïh gihtjemevæhta
dele ord i stavelser
baakojde juekedh lïhtsi mietie
bruke bokstaver og eksperimentere med ord, i egen håndskrift og på tastatur
baakoeh utnedh jïh baakoejgujmie voejhkelidh dovne gïetine jïh tastaturine
fortelle om retningsprinsippet og samtale om skrivemåter andre steder i verden
bihkedasseotnjegen bïjre soptsestidh jïh aaj soptsestidh jeatjaj tjaelemevuekiej bïjre mah jeatjah lehkine veartanisne
lage dikt og fremføre dem
tjihtesh darjodh jïh åvtese buektedh
finne skjønnlitteratur og faktabøker på biblioteket til egen lesing
heevehtslidteraturh jïh saetniesgærjah gærjagåetesne ohtsedidh guktie åadtjodh lohkedh
Mål for opplæringen er at eleven skal kunne
Aerpien maahtoe Lohkehtimmien ulmieh leah;
samtale om person og handling i samiske eventyr og fortellinger
åålmegi jïh saemien vaajesi jïh soptsestimmiej bïjre soptsestidh
bruke slektskapsbenevninger for nær slekt og fortelle hva gáibmi/gájmme betyr
laahkoestidh jïh soptsestidh mij dïhte neebne lea
uttrykke seg gjennom dramatisering av sang, joik, regler og eventyr
laavloeh, vuelieh, baakoeraajroeh jih vaajesh draamine vuesiehtidh
samtale om hvordan nærmiljøet kan brukes ved læring av samiske ord og uttrykksmåter
soptsestidh guktie lïhkesvoeneste maahta orre saemien baakoeh jïh dïejvesh lïeredh
gjenkjenne noen dialektord i egen dialekt som er like eller forskjellige fra en annen dialekt
baakoeh jïjtsh smaaregistie aajhtsedh, mejtie leah seamma jallh joekehts mubpede smaaregijstie
Etter 4. årstrinn
4. jaepietsiehkiej mænngan
bruke ulike muntlige uttrykk alt etter situasjoner
joekehts njaalmeldh dïejvesh joekehtslaakan utnedh
framføre tekster
teeksth åvtese buektedh
samtale om hvordan språkbruk kan virke i positiv og negativ hensikt
soptsestidh guktie gïele maahta buerine jallh nåake aevhkine årrodh
lytte til, lese og framføre ulike skjønnlitterære tekster ut fra egen interesse og samtale om dem
jïjtjh heevehtslidteraturen teeksth ohtsedidh, dejtie goltelidh, lohkedh, soptsestidh jïh åvtese buektedh
lese aldersadekvate tekster med flyt, sammenheng og forståelse for innholdet i teksten
sjïehteles teeksth destie man båeries leah, hijvenlaakan lohkedh, guktie aaj teeksten aamhtesem guarka.
ordne tekster med overskift, innledning og avslutning
teeksth öörnedh gusnie biejjietjaalege, aalkoe jïh minngiebaakoe
skrive med sammenhengende og funksjonell håndskrift
ahkedh jïh maereles tjaeledh
gjenkjenne og bruke noen språklige virkemidler i egne tekster
naan vierhtiejgujmie åahpenidh jïh dejtie jïjtsh teekstine utnedh.
skrive fortellinger, dikt, brev og sakpreget tekst
soptsesh, tjihtesh, prievieh jïh aamhtese-provsa teeksth tjaeledh
finne stoff til egne skrive- og arbeidsoppgaver på biblioteket og Internett og skape, lagre og gjenhente tekster ved hjelp av digitale verktøy
aamhtesh jïjtsh tjaeliemasse gærjagåeteste, gaskeviermeste ohtsedidh jïh jïjtjh teekstide digitale vierhtiejgujmie darjodh jïh vöörhkedh.
Mål for opplæringen er at eleven skal kunne
Aerpien maahtoe Lohkehtimmien ulmieh leah learohkh gelkieh
samtale om navn fra dyreriket innenfor samiske næringer som reindrift, husdyrhold, fiske og fangst
soptsestidh juvri nommi bïjre mejtie leah saemien jielegine, vuesiehtæmman båatsosne, laanteburrie-, göölemisnie jïh vijremisnie
samtale om lokale samiske stedsnavn og deres betydning og sammenligne med norske og andre stedsnavn om slike finnes
soptsestidh lïhkes voeni sijjienommi bïjre, guktie dah leah jïh viertiestidh daaroen jïh jeatjah sijjienommigujmie jis gååvnesieh
bruke tradisjonelle fortellinger i eget arbeid
aerpien soptsesh jïjtsh barkosne utnedh
Mål for opplæringen er at eleven skal kunne
Lohkehtimmien ulmieh leah learohkh gelkieh
forklare og vise med eksempler hvordan ord kan avledes
buerkiestidh jïh vuesiehtidh guktie baakoeh seerkedh
beskrive språk og språkbruk, ordklasser og deres funksjon
buerkiestidh guktie gïele jïh guktie gïelem utnedh, baakoedåehkieh jïh guktie dah leah.
bruke de viktigste rettskrivningsreglene
dah vihkelommes tjaelemenjoelkedassh utnedh
samtale om hva flerspråklighet innebærer
soptsestidh mij dïhte gelliengïelevoete
Etter 7. årstrinn
7. jaepietsiehkiej mænngan
opptre i ulike språkroller gjennom rollespill og drama, opplesing, intervju og presentasjoner
draaman, lohkemen, gihtjedimmien jïh vuesiehtimmien tjïrrh joekehts dåemiedimmine årrodh
lede et møte
tjåanghkoem reeredh
lytte til andre, uttrykke og grunngi egne standpunkter og vise respekt for andres
mubpide goltelidh, jïjtse våajnoeh buektedh jïh buerkiestidh, mubpiej mïelh vuavkasjidh
presentere et fagstoff muntlig med eller uten hjelpemidler
saetnies aamhtesh åehpiedehtedh viehkievierhtine jallh namhtah
diskutere hvordan språk kan uttrykke og skape holdninger til enkeltindivider og grupper av mennesker
digkiedidh guktie gïele maahta almetji jïh åålmegi åssjalommesidie åvtese buektedh jïh darjodh
bruke samiske ord og uttrykk bevisst
vuerkesne saemien baakoeh jïh lahtesh utnedh
lese lengre skjønnlitterære tekster, barne-og ungdomslitteratur og sakprosatekster og uttrykke forståelse og leseopplevelser
heevehtslidteraturh, maana- jïh noeri lidteraturh jïh aamhteseprovsateeksth lohkedh, guarkedh jïh dååjrehtalledh
lese andre urfolks tradisjonelle fortellinger og sammenligne disse med samiske eventyr og fortellinger
mubpiej aalkoe-almetji lidteraturh lohkedh, jïh dejtie viertiestidh saemien vaajesi- jïh soptsesigujmie
bruke varierte lesestrategier for å lese ulike typer tekst i ulikt tempo
ovmessie lohkemestrategi utnedh joekehts teeksth joekehtslaakan lohkedh
utvikle egen tekst fra ide til produkt, og vurdere tekstens utvikling på grunnlag av respons
jïjtsh åssjalommesistie jïjtsh teekstem tjaeledh, dan mænngan teekstem mubpiejgujmie vierhtiedidh
presentere egne leseerfaringer fra skjønnlitteratur og fagbøker og bruke disse erfaringene som grunnlag for eget skriftlig arbeid
åehpiedehtedh jïjtsh lohkemedååjrehtallemh gosse leah heevehts-lidteraturh jïh faagegærjah lohkeme jïh dejtie nuhtjedh gosse jïjtje maam joem tjaeledh.
bruke kilder og oppslagsverk i arbeid med tekster
gaaltijh jïh bïhkedsgærjah utnedh gosse teeksth tjaelieminie
skrive sammenhengende med personlig og funksjonell håndskrift
ahkedh jïh jïjtjeste maereles tjaeledh
bruke digitale skriveverktøy i skriveprosesser og i produksjon av interaktive tekster
digitale tjaelemevierhtiejgujmie barkedh gosse interaktijve teeksth leah darjoeminie
benytte biblioteket, samiske oppslagsverk, samiske medier og digitale informasjonskanaler på en målrettet måte
ulmien mietie gærjagåetiem, saemien bïhkedsgærjah, saemien medijah jïh digitale bïevnesigaaltijh utnedh
bruke ord og begreper for vær og føre, og fortelle om merkedager og værtegn
baakoeh jïh lahtesh daelhkie jïh vearelden bïjre utnedh, jïh mïerhkebiejjiej jïh veareldevæhtaj bïjre soptsestidh
innhente informasjon i sitt eget lokalmiljø om diiddat/dijda og ordtak og om hvordan de brukes i hverdagen
bïevnesh, vuekieh jïh dïejvesh jïjtsh voengeste tjöönghkedh jïh soptsestidh guktie dejtie fïerhten biejjien utnedh
bruke ord og begreper knyttet til tradisjonelle arbeidsoppgaver og samtale om hva birgejupmi/bierggim/bïerkenidh er
baakoeh jïh lahtesh utnedh gosse barkeminie jïh soptsestidh mij dïhte ”bïerkenidh” lea.
gjøre rede for hvordan ordavledninger og sammensatte ord blir laget og hvordan tilpasse lånord
buerkiestidh guktie baakoeh seerkedh, guktie baakoeh ektiedidh jïh löönemebaakoeh sjïehtedidh
påvise hvordan språket forandrer seg i forhold til situasjon, tid og sted
vuesiehtidh guktie gïele jorkese joekehts tseahkan, tïjjese jïh sæjjan
skille mellom helsetning og leddsetning, og bruke ulike setningskonstruksjoner
joekehtidh mïj dïhte elliesraajese jïh lïhtseraajese, jïh joekehts raajesebægkoeh utnedh
strukturere tekst etter tidsrekkefølge og tema og skape sammenheng mellom setninger og avsnitt
teeksth boelhki jïh aamhtesi mietie bïejedh jïh ellies lohkemeboelhkem raajesijstie tjaeledh
gjøre rede for hvordan majoritetsspråkene har påvirket og fortsatt påvirker det samiske språket
buerkiestidh guktie jienebelåhkoen gïelh saemien gïelide deadteme jïh annje diedtieminie
beskrive egenarter i egen dialekt i forhold til skriftspråket
jïjtsh smaaregh buerkiestidh tjaaleldhgïelen muhteste
fortelle om språkområdene i Sápmi/Sábme/Saepmie
soptsestidh gïeledajvi bïjre Saepmesne
Etter 10. årstrinn
10. jaepietsiehkiej mænngan
Mål for opplæringen er at eleven skal kunne
Lohkehtimmien ulmie leah; learohkh gelkieh
fortelle om ulike kommunikasjonsformer og hvordan språklige og kulturelle variasjoner påvirker kommunikasjonen
soptsestidh joekehts gaskesadtemevuekiej bïjre jïh guktie gïele jïh kultuvre maehtieh gaskesadtemem dijpedh
drøfte og forklare flerspråklighet og flerkulturell tilhørighet
digkiedidh jïh buerkiestidh mij dïhte gelliengïelevoete jïh gellienlaaketje kultuvre
gjennomføre enkle foredrag, presentasjoner, tolkende opplesing, rollespill og dramatisering, tilpasset ulike mottakere
aelhkie aamhtesi bïjre håalodh, åehpiedehtedh, tjïelkestidh, lohkedh, dåemiedidh jïh draamam utnedh joekehts goltelæjjide
vurdere egne og andres muntlige fremføringer
jïjtsh jïh mubpiej vuesiehtimmieh vierhtiedidh
fortelle om bøker og forfattere ut fra egen interesse og argumentere for sitt bokvalg
gærjaj jïh tjaeliji bïjre soptsestidh, buerkiestidh man åvteste dejtie gærjide veeljeme lohkedh
lese og sammenligne samisk og andre urfolks litteratur
lohkedh saemien lidteraturh jïh dejtie jeatjah aalkoeåålmegi lidteraturine viertiestidh
vurdere virkemidler i reklame og underholdingsmedier og reflektere over hvilken påvirkning de har
magkerh vierhtieh reklamesne jïh saerniestimmiemedijine leah jïh jïermestalledh guktie dah almetjidie dijpieh
formidle egne leseerfaringer og leseopplevelser basert på tolkning og refleksjon
jïjtsh lohkemedååjrehtallemh åvtese buektedh, jïh buerkiestidh man åvteste nimhtie-numhtie tjïelkestamme jïh ussjedamme
gjenkjenne ulike språklige virkemidler og bruke dem i egne tekster
gïeleldh vierhtieh aajhtsedh jïh dejtie jïjtsh teekstine åtnose vaeltedh
planlegge og fullføre et skriftlig prosjekt fra ide til ferdig produkt og vurdere egen tekst og egen skriveutvikling ved hjelp av kunnskap om språk og tekst
soejkesjidh jïh galkedh prosjektem eajhneste ellies barkose jïh jïjtsh teekstem jïh tjaelemem vierhtiedidh maahtoejgujmie gïele jïh teeksti bïjre
uttrykke seg presist og med et variert og nyansert ordforråd i ulike typer tekster
tjïertestidh joekehts baakoejgujmie joekehts teekstine
bruke tekstbehandlingsverktøy til arkivering og systematisering av eget arbeid
teekstegïetedallemem åtnose vaeltedh gosse galka jïjtse barkoem vöörhkedh jïh öörnedh
bruke tekster hentet fra bibliotek, Internett og massemedier på en kritisk måte, drøfte tekstene og referere til benyttede kilder
teeksth utnedh, mejtie gærjagåeteste, gaskeviermeste jïh medijistie veedtjeme. Dejtie galka vierhtiedidh, laejhtedh jïh vuesiehtidh mij gaaltijidie åtneme
lese og skrive tekster i ulike sjangere, både skjønnlitterære- og sakspreget
lohkedh jïh tjaeledh teeksth mejnie joekehts sjaangerine, dovne heevehts-lidteraturh jïh aamhteseprovsa
gjøre rede for hovedperiodene i samisk litteraturhistorie og fortelle om forfattere og klassikere i samisk litteratur
åejvieboelhkide saemien tjaalaldahken-histovrijesne buerkiestidh jïh soptsestidh tjaeliji jïh klassihkeri bïjre mah saemien tjaalaldahkesne
presentere resultat av fordypning i et selvvalgt emne
aamhtesem åehpiedehtedh, maam lea jïjtje veeljeme eensigåbpoe goeredh
Mål for opplæringen er at eleven skal kunne
Aerpien maahtoe Lohkehtimmien ulmie leah;
sammenligne tradisjonelle samiske tekster med moderne tekster
learohkh gelkieh viertiestidh saemien teeksth daaletje teekstigujmie
bruke ord, begrep og uttrykksmåter som har tilknytning til natur
baakoeh, lahtesh utnedh mah eatnamasse vïedteldihkie
sammenligne samiske ordtak med norske ordtak
saemien dïejvesh daaroen dïejvesigujmie viertiestidh
beherske rettskriving og ortografi og vanlige tekstdelingsmetoder
reaktoetjaelemem jïh tjaelemevuekide jïh dejtie teekstejuekemevuekide maehtedh
forklare ordklasser, bøyningslære, ordavledninger og grunnprinsippene i setningslæren i arbeid med språk og tekster
baakoedåehkieh, syjjehtimmiem jïh baakoeseerkemem raajeselearosne buerkiestidh gosse gïeline jïh teekstigujmie barkeminie
drøfte hvordan språkrøkt og språkutvikling kan ivaretas
digkiedidh guktie gïelem maahta evtiedidh jïh hoksedh
identifisere de samiske språkene og fortelle om likheter og forskjeller mellom dem og fortelle om den finskugriske språkfamilie
saemien gïeligujmie åehpenidh, soptsestidh mij dïhte seamma jïh joekehts daej gïeli gaskem, jïh soptsestidh gïeli bïjre mah leah Såevmienugrijhken gïeledåehkeste
gjøre rede for rettigheter i forbindelse med samisk språk
buerkiestidh magkerh reaktah saemien gïelen leah
Etter Vg1 - studieforberedende utdanningsprogram
Jå1 - studijeryöjredimmien ööpehtimmieprogrammen mænngan
Etter Vg2 - yrkesfaglige utdanningsprogram
Jå2 - barkofaagi ööpehtimmieprogrammen mænngan
mestre ulike muntlige roller i gruppesamtaler, foredrag, dramatiseringer, presentasjoner og fremføringer som aktør og tilhører
buektiehtidh joekehts njaalmeldh dåemiedimmieh; dovne soptsestidh, vuesiehtidh, håalodh, åehpiedehtedh jïh åvtese buektedh gosse goltelæjjine jïh dorjehtæjjine leah
forklare hva som påvirker kommunikasjon, både faktorer som fremmer og hemmer kommunikasjon
buerkiestidh mij dïhte gaskesadtemem dijpie, dovne buerkiestidh magkerh faktorh mejtie gaskesadtemem evtede jïh deadta
bruke fagkunnskap fra programfag i faglig kommunikasjon
faagemaahtoeh utnedh programmefaagijste faagen gaskesadtemisnie
tolke fra norsk til samisk fra hverdagslige situasjoner
daaroengïeleste saemiengïelese aarkebeajjetje tsiehkijste jarkoestidh
diskutere begrepene morsmål, tospråklighet og funksjonell tospråklighet på grunnlag av egen språksituasjon og egne erfaringer og vurdere egne språkferdigheter i flere språk og i forskjellige språksammenhenger
digkiedidh jih vierhtiedidh mij dïhte ietniengïele, guektiengïelevoete jïh maereles guektiengïelevoete jïjtsh gïeletsiehkien muhteste jïh jïjtsh dååjrehtallemi muhteste jïh destie jïjtsh gïelemaahtojde vierhtiedidh gellie gïeline jïh joekehts gïeletsiehkine
diskutere språklige og estetiske virkemidler i litteratur, TV-serier og eventyr og sammenligne med hverandre
digkiedidh gïeleldh jïh estetihke vierhtieh mejtie leah tjaalaldahkesne, TV-raajrojne jïh vaajesinie åtnalgovveme jïh dejtie sinsitniem viertiestidh
lese tekster og samtale med andre om hva man har lest
teeksth lohkedh jïh mubpiejgujmie soptsestidh man bïjre leah lohkeme
beherske rettskrivningsreglene i arbeid med egne tekster
buektiehtidh reaktatjaelemenjoelkedassi mietie tjaeledh gosse jïjtsh teeksth tjaelieminie
mestre ulike skriverroller i skolens offenlighet og i samfunns- og arbeidsliv
buektiehtidh joekehts tjaaleldh dåemiedimmieh utnedh, skuvlesne, sïebredahkesne jïh barkosne
oversette egenproduserte tekster fra norsk til samisk
jïjtsh daaroen teeksth saemiengïelese jarkoestidh
skrive kreative tekster i ulike sjangere
teeksth joekehts sjaangerine tjaeledh
bruke digitale verktøy i systematisering og arkivering av tekster og presentasjon og publisering av eget arbeid
digitale viehkievierhtieh utnedh gosse galka jïjtsh teeksth jïh vuesiehtimmieh öörnedh jïh vöörhkedh
bruke et bredt spekter av språklige virkemidler i egen skriving, både i skjønnlitteratur og sakprosa*
gellie gïeleldh vierhtieh utnedh gosse tjaelieminie, dovne heevehts-tjaalaldahkine jïh aamhtese-provsateekstine*
lese og analysere et representativt utvalg av tekster, skjønnlitteratur og sakprosa, knyttet til perioden etter 1995 *
lohkedh jïh joekehtidh veeljeme teeksth, heevehts-lidteraturh jïh aamhteseprovsah mah leah 1995 mænngan tjaalasovveme*
gjøre rede for hvordan fortellinger, ordspråk, diiddat og nárrideapmi brukes i barneoppdragelsen
buerkiestidh guktie soptsesth, vaajesh, dïejvesh jïh nerrehtimmie åtnalgåvva gosse maanah bijjiedidh
gjøre rede for ulike eventyrvarianter og eksempler på spor av kulturutveksling i eventyrene
buerkiestidh joekehts heamturh jïh vuesiehtidh guktie heamturh låtneme kultuvri gaskem
forklare hvordan nye ord og termer i samisk utvikles og om bruk og tilpasning av lånord
buerkiestidh guktie orre saemien baakoeh jïh tearmh evtiedidh jïh guktie löönemebaakoeh utnedh jïh sjïehtedidh
bruke ord og uttrykk knyttet til tradisjonelt og moderne yrkesliv og foreslå og vurdere nye termer
orre baakoeh jïh smaaregh mah leah aerpien mietie jïh daaletje barkose viedteldihkie, jïh orre baakoeh vierhtiedidh
Etter Vg2 - studieforberedende utdanningsprogram
Jå2 - studijeryöjredimmien ööpehtimmieprogramme
bruke fagkunnskap fra egne programfag i foredrag og diskusjoner om skole, samfunn og arbeidsliv
faagemaahtoe utnedh jïjtsh programmefaagijste gosse galka skuvlen, barkoen jïh sïebredahken bïjre håalodh jïh digkiedidh
vurdere og gi tilbakemelding på egne og andres muntlige presentasjoner
vierhtiedidh jïh bååstede moenedh jïjtsh jïh mubpiej vuesiehtimmide
tolke saker som angår skolen fra norsk til samisk
aamhtesh skuvlen bïjre daaroengïeleste saemiengïelese jarkoestidh
analysere og gjøre rede for kommunikasjonsmåter og kommunikasjonsstrategier i samiske samfunn før og nå
joekehtidh jïh buerkiestidh gaskesadtemevuekiej jïh gaskesadtemebarkoevuekiej bïjre mah saemien daaletje jïh dej beeli sïebredahkine
sammenligne samiske og andre urfolks tekster og vurdere tekstenes betydning for kultur- og identitetsutvikling
saemien teeksth jeatjah aalkoeåålmegi teekstigujmie viertiestidh jïh vierhtiedidh guktie dah daerpies gosse kultuvrem- jïh identitetem evtiedidh
samtale om hovedperiodene i samisk litteraturhistorie og sammenligne med nordisk litteraturhistorie
saemien lidteraturehistovrijen åejvieboelhki bïjre soptsestidh, jïh dam noerhtelaanti lidteraturehistovrijinie viertiestidh
lese enkle tekster på de andre samiske språkene
aelhkies teeksth jeatjah saemien gïeline lohkedh
lese tekster skrevet i eldre ortografi og sammenligne med dagens ortografi
teeksth lohkedh mah leah båeries tjaelemevuekien mietie tjaalasovveme jïh dejtie viertiestidh daaletji tjaelemevuekine
analysere tekster i ulike sjangere for å kunne ta stilling til spørsmål tekstene tar opp og verdier de representerer
teeksth joekehtidh mah joekehts sjaangerine tjaalasovveme, jïh vuartasjidh magkerh gyhtjelassh jïh aarvoeh teekstine leah
velge passende sjanger, virkemidler og språkbruk ved produksjon av tekst
sjïehteles sjaangerem, vierhtieh jïh gïeleåtnoem veeljedh gosse teekstem tjaeledh
beskrive og vurdere egne lese-og skrivestrategier
jïjtsh lohkeme-jïh tjaelemebarkoevuekieh buerkiestidh jïh vierhtiedidh
lese og analysere et representativt utvalg av litteratur og tekster, skjønnlitteratur og sakprosa, knyttet til perioden før 1965
lohkedh jïh joekehtidh teeksth, heevehtslidteraturh jïh aamhteseprovsah mah leah 1965 åvteli tjaalasovveme
gjøre rede for joiketradisjonen og joikens status, verdi og situasjon før og nå
buerkiestidh vuelien daaletji jïh dovletji vuekiem, aarvoem jïh tsiehkiem
sammenligne samisk og norsk sang- og salmetradisjon
saemien laavlome-saalmevuekiem daaroen laavlome-saalmevuekine viertiestidh
gjøre rede for samisk språkhistorie
soptsestidh gïelehistovrijen bïjre
diskutere hvordan språkets status i samfunnet har påvirket samenes språkkunnskaper, tospråklighet og selvfølelse
digkiedidh guktie saemien gïeletsiehkie leah saemiej gïelemaahtojde, guektiengïelevoetem jïh jïjtjetjirkemem dijpeme
vurdere Samelovens språkregler og Sametingets opprettelse i forhold til språksituasjon og tospråklighet
vierhtiedidh guktie Saemielaaken gïelenjoelkedassh jïh Saemiedigkien tseegkeme leah gïeletsiehkiem jïh guektiengïelevoetem dijpeme
drøfte hvordan skole, samfunn og arbeidsliv kan støtte opp om tospråklighet
digkiedidh guktie skuvle, sïebredahke jih barkoe maehtieh guektiengïelevoetem dåarjoehtidh
bruke setningsanalyse og fagtermer i beskrivelse av språk
raajesejoekedimmiem jïh baakoetearmh utnedh gosse gïelem buerkiestidh
Etter Vg3 - studieforberedende utdanningsprogram
Jå3 - studijeryöjredimmien ööpehtimmieprogrammen mænngan
tolke og bruke kunnskap om tolking i praktiske tolkesituasjoner
jarkoestidh jïh maahtoeh utnedh jarkoestimmien bïjre gosse galka jarkoestidh
samtale om kommunikasjonsmåter i ulike kulturer
soptsestidh gaskesadtemevuekiej bïjre joekehts kultuvrine
sammenligne og vurdere samiske og andre urfolks fiktive tekster og sakstekster i en kulturell kontekst
viertiestidh jïh vierhtiedih saemien jïh jeatjah aalkoeåålmegi fiktijve teeksth jïh aamhteseteeksth kultuvren muhteste
gjennomføre og presentere en selvvalgt fordypningsoppgave med språklig, litterært eller annet samisk emne
åehpiedehtedh aamhtesem maam lea jïjtje veeljeme; gïelen, lidteraturen jallh jeatjah saemien aamhtesen bïjre
undersøke ideologier i tekster og vurdere kilder og media
ideologijem teekstine gïehtjedidh jïh vierhtiedidh magkerh gaaltijh jïh medija leah
oversette og tilpasse andres tekster fra norsk til samisk
jarkoestidh jïh sjïehtedidh jeatjebi teeksth daaroengïeleste saemien gïelese
skrive fagtekster etter vanlige normer for fagskriving
faageteeksth tjaeledh sïejhme faagetjaelemi mietie
skrive klart disponerte tekster med tydelig fokus og saklig argumentasjon
teeksth öörnedh, gusnie tjïelke ulmie lea jïh aamtesen mietie dïejveldamme
lese og analysere et representativt utvalg av litteratur og tekster, skjønnlitteratur og sakprosa, knyttet til perioden 1965 - 1995 og diskutere hvordan periodens samfunnsmessige og kulturelle trekk gjenspeiles i tekstene
lohkedh jïh joekehtehtedh naan lidteraturh jïh teeksth, heevehtslidteraturh jïh aamhteseprovsa mah leah 1965-1995 gaskem tjaalasovveme jïh dïejveldidh guktie dan tïjjen sïebredahke jïh kultuvre maahta teekstine vååjnedh
gjøre rede for samisk fortellertradisjon
buerkiestidh guktie saemien soptsestimmievuekie lea
fortelle eventyr ved å bruke elementer fra samisk fortellertradisjon
vaajesh soptsestidh, gusnie naan saemien soptsestimmievuekieh meatan
sammenligne samiske eventyr med andre urfolks eventyr og eventyr fra andre kulturer
viertiestidh saemien vaajesh aalkoeåålmegi jïh jeatjah kultuvri vaajesigujmie