pere/sami_parallel huggingface dataset:
 Vi er ett folk i fire land: Russland, Finland, Sverige og Norge.
 mijjieh akte åålmege njieljie laantine, Russlaante, Såevmie, Sveerje jïh Nöörje
 I alle fire land har den samiske kulturen, fra statlig hold, blitt utsatt for kolonialisering, aktiv utrydding, aktiv assimilering og aktiv undertrykking.
 gaajhkine njieljie laantine saemien kultuvre lea staaten bieleste, kolonialiseradimmiem, eadtjohke nåhkehtimmiem, eadtjohke assimileradimmem jïh eadtjohke dïedtelgimmiem dååjreme.
 Vi har mistet mye, og klokken er «ett minutt på tolv» for enda mer av vår kulturelle arv.
 Mijjieh jïjnjem dasseme jïh daelie varke fer seenhte enn jieniebasse mijjen kultuvrelle aerpeste
 Vi har en arv som vi vil ta med oss og videreutvikle inn i vår tid og inn i framtiden.
 Akte aerpie maam sïjhtebe meatan vaeltedh jïh guhkiebasse evtiedidh mijjen tïjjen sïjse jïh båetijen aejkien sïjse
Vi har felles samisk kulturarv i våre fire land – vi må arbeide sammen.
Mijjen akte ektie saemien kultuvreaerpie mijjen njieljie laantine – tjoerebe ektesne barkedh
Vi må ha ressurspersoner som kan iverksette:
Tjoerebe vierhtiealmetjh utnedh mah maehtieh daejnie nïerhkedh:
 handling i praksis – innsamling, kartlegging, oversikt over tradisjonsbærere innen samiske immaterielle kulturuttrykk
 Maam akt praktihkeles darjodh – sïjse tjöönghkedh, goerehtalledh, bijjieguvviem åadtjodh dejstie aerpievuekien guedtiejijstie dej saemien immaterijelle kultuvrevuekiej sisnjeli
 samhandling med teatrene, pionerene innen samisk scenekunst og alle øvrige
 Ektiedahkoe teaterigujmie, pionerigujmie saemien scenetjeahpoen sisnjelen jïh gaajhki mubpiejgujmie
 i første ledd: personer som er praktisk rettet i forhold til arbeidet – altså scenekunstnere, dansere, musikere i samhandling med tradisjonsbærere
 Voestes raajrosne; almetjh mah praktihkeles berkieh – amma scenetjiehpiedæjjah, daanhtsojh, musihkerh ektiedahkosne aerpievuekien guedtijigujmie
 rask handling
 Varke dahkoe
 samarbeid med akademia Hvem kan best følge opp det videre arbeidet:
 Laavenjostoe akademijine Gïeh maehtieh bööremeslaakan dam guhkiebasse barkoem bæjjese fulkedh:
I Norge er det Norsk kulturråd og Sametinget som best kan føre arbeidet videre, som kan arbeide oppover i nasjonale og internasjonale systemer og samtidig nå inn til ulike grupper og institusjoner. Grasrota, den enkelte kunstner, teatrene, Samisk Kunstnerråd / Sámi Daiddaraddi, skoler, høgskoler, universitet, museer, nasjonal og internasjonal forvaltning i hele Sápmi og nasjonalstatene må involveres i samarbeid.
Nöörjesne; Nöörjen Kultuvreraerie jïh Saemiedigkie, mah maehtieh nasjonaale jïh gaskenasjonaale systeemine bæjjese barkedh jïh seamma tïjjen: Sïejhme almetjh, fïerhte tjiehpiedæjja, teaterh, Saemien Tjiehpiedæjjaraerie, skuvlh, jïlleskuvlh, universiteeth, museumh, nasjonaale jïh gaskenasjonaale reeremh abpe Saepmesne jïh nasjonaalestaath tjuerieh meatan vaaltasovvedh laavenjostosne.
3.9.3 Forventninger til Norge og Sametinget
3.9.3 Veanhtadimmieh Nöörjese jïh Saemiedægkan
Første generasjon skapende og utøvende scenekunstnere i Sápmi er nå i 60–70-årene.
Voestes boelve sjugneden jïh darjoje scenetjiehpiedæjjah Saepmesne lea daelie 60 - 70 jaepien båeries.
De besitter mye erfaring, kunnskap og historie i sitt arbeid med immaterielle kunstformer og utvikling av samisk scenekunst.
Dej leah jïjnje dååjrehtimmie, daajroe jïh histovrije sijjen barkosne immaterijelle tjeahpoehammoejgujmie, jïh evtiedimmie saemien scenetjeahposte.
Hvem tar vare på, samler og utvikler denne kunnskapen og erfaringen til beste for og til utvikling av samisk scenekunst, hvem har det overordnede ansvaret?
Gïeh vaarjelieh, tjöönghkieh jïh evtiedieh daam daajroem jïh dååjrehtimmiem dan buaratjommesasse jïh evtiedæmman saemien scenetjeahposte, gïeh dam bijjemes dïedtem utnieh?
En ting er forsking innen de etablerte universitet og høgskoler, en annen er den kunstfaglige og praktiske scenekunstutviklingen.
Akte bielie lea dotkeme dej tseegkeme universiteeti jïh jïlleskuvli sisnjeli, akte mubpie bielie lea dïhte tjeahpoefaageles jïh praktihkeles scenetjeahpoeevtiedimmie.
Det må arbeides med forskning og utvikling både av praktikere, skuespillere, dansere, musikere og akademia.
Tjuara dotkeminie jïh evtiedimmine barkedh dovne praktihkerijstie: dorjehtæjjah, daanhtsojh, musihkerh jïh akademija.
Det må være arenaer for dette arbeidet, teatrene har mer enn nok med å produsere innenfor de økonomiske rammer de har, og innenfor sine oppdrag.
Tjuara sijjieh gååvnesidh daan barkose, teateri lea nuekie barkoe produseradidh sijjen ekonomeles mieriej sisnjeli, jïh sijjen stillemi sisnjeli.
Teatrenes oppdrag kan utvides til også ta ansvar for ovenstående, men jeg ser for meg egne «scenekunstlaboratorier» med nær tilknytning til både akademia og det praktiske teatret med sine skapere og utøvere.
Teateri stilleme maahta væjranidh guktie dah aaj dïedtem vaeltieh dan åvteste mij lea bijjielisnie neebneme, men manne mov uvte vuajnam sjïere ”scenetjeahpoe-laboratovrijh” aktine lïhke ektiedimmine dovne akademijese jïh dan praktihkeles teaterasse sov sjugniedæjjajgujmie jïh dorjehtæjjajgujmie.
Her viser jeg til hva et annet langtidskolonialisert land, India, blant annet har gjort: De opprettet Sanget Natak Akadmi (http://www.sangeetnatak.gov.in/) (…)
Daesnie vuesehtem maam akte jeatjah laante, Indije, mij guhkiem kolonialiseradamme orreme, lea dorjeme, gidtjh akademijem tseegkeme man nomme Sanget Naak Akademi. (http://www.sangeetnatak.gov.in/)
3.9.4. Handling
3.9.4. Dahkoe
* Et teaterbygg som kan være et kraftsenter for utvikling av samisk scenekunst.
* Akte teateregåetie maahta faamoejarngine årrodh juktie saemien scenetjeahpoem evtiedidh.
* Forsterket økonomi til teatrenes utvikling av scenekunst og formidling. De samiske teatrene er små, med liten basisfinansiering.
* Nænnoesåbpoe ekonomije teateri evtiedæmman scenetjeahposte jïh beagkoehtæmman Doh saemien teaterh leah smaave, aktine onne betniefinansieradimmine.
Samiske teatre må i større grad få konsentrere seg om det kunstneriske utviklingsarbeidet med forestillinger og formidlingen av disse.
Saemien teaterh tjuerieh åadtjodh stuerebe fokusem utnedh tjiehpeles evtiedimmiebarkose, goh teaterevuesiehtimmieh jïh beagkoehtimmie dejstie.
Man skal søke eksterne samarbeidspartnere og midler, men det går en forholdsvis for stor del av de faste ressursene til dette arbeidet, og statistikken viser ikke noe om de tilskudd og samarbeid teatrene ikke fikk.
Edtja byjngetje laavenjostoeguejmieh jïh vierhtieh syökedh, men akte fer stoerre bielie dejstie ihkuve vierhtijste daan barkose jåhta, jïh statistihke ij maam gænnah vuesehth dej dåarjoej jïh laavenjostoej bïjre mejtie teaterh IDTJIN åadtjoeh.
* I tillegg:
* Lissine:
Planer for og økonomi til: 1. Overordnede rednings- og verneplaner av vår immaterielle kulturarv på pansamisk nivå 2. Innsamlinger på grasrotnivå fra realkompetansen – tradisjonsbærerne 3. Innsamlinger på kunstner- og forskernivå 4. Tilgjengelighet til innsamlet materiale 5. Tilgjengelighet til forskningsmateriale 6. Utviklingsmidler for skapende og utøvende kunstnere, som ikke nødvendigvis må munne ut i en forestilling, men en tilgjengelighet for andre kunstnere (for eksempel nettbasert, visuelt eller tekst) – scenekunstlaboratorier.
Soejkesjh jïh ekonomije daejtie: 1. Bijjemes beerkeme- jïh vaarjelimmiesoejkesjh mijjen immaterijelle kultuvreaerpeste abpesaemien daltesisnie 2. Sïjsetjöönghkemh sïejhme almetji realmaahtoste – aerpievuekien guedtijh 3. Sïjsetjöönghkemh tjiehpiedæjja- jïh dotkijedaltesisnie 4. Gåarede vuejnedh dam mij lea sïjse tjöönghkesovveme 5. Dotkemematerijaalem åehpies darjodh 6. Evtiedimmievierhtieh sjugneden jïh darjoje tjiehpiedæjjide, mah eah tjoerh ulmine utnedh aktem taeterevuesiehtimmiem men maam jeatjah tjiehpiedæjjah maehtieh vuejnedh (v.. g nedtesne, våajnoes jallh teekste) Scenetjeahpoelaboratovrijh.
7. Samhandlingsarenaer fysisk og på nett 8. Verksteder for praktisk utforsking: pansamisk og internasjonalt – scenekunstlaboratorier 9. Økonomi som åpner for visjoner og ikke er så detaljstyrt i premisser for bruk at den låser for det frie visjonære arbeidet.
7. Ektiedahkoesijjieh, fysiske jïh nedtesne 8. Vierhkiesijjieh praktihkeles dotkemasse; abpesaemien jïh gaskenasjonaale - scenetjeahpoelaboratorivjh 9. Ekonomije mij visjovnh luhpede, jïh ij leah dan stuvreme åtnoen bïjre guktie dam frijje visjonære barkoem steegkie.
10. Forskning på det arbeidet som er gjort fra starten og til nå av samiske scenekunstnere
10. Dotkeme dan barkose mij lea dorjeme aalkoen raejeste daan raajan saemien scenetjiehpiedæjjijste
3.9.4.1 Det samiske perspektiv og tankesett
3.9.4.1 Saemien perspektijve jïh vuajnoe
«Skal vi nå tenke og analysere på norsk vis igjen», kom som et hjertesukk fra en scenekunstner da de fikk beskjed om at de skulle ha norsk instruktør.
”Edtjebe daelie vihth ussjedidh jïh analyseradidh nöörjenlaaketje” –vaajmoesjoehkenasse aktede scenetjiehpiedæjjeste gosse dah bïevnesem åadtjoejin dah edtjin nöörjen bïhkedæjjam utnedh.
Å dele scenekunst inn i «båsene» sanger, skuespiller, danser er en vestlig form som ble utviklet i renessansen.
Scenetjeahpoem juekedh «burhtji» sïjse laavloje, dorjehtæjja, daanhtsoje lea akte jalletje hammoe mij evtiesovvi renessansesne.
Antikken og senere renessansen regnes som nåtidens vestlige teaters «vugge».
Antihke jïh mænngan renessanse ryöknesuvvieh goh daaletje jalletje teateren ”aalkoe”.
Det samiske perspektivet og det helhetlige tankesettet må med i grunnmodellen i det videre arbeidet.
Saemien perspektijve jïh ellies vuajnoe tjuerieh meatan årrodh maadthmaallesne dennie guhkiebasse barkosne.
Nasjonal og internasjonal kunnskap om og forståelse av at samisk kultur i alle former og tankesett også er den enkelte nasjons kulturarv og med dette verdens kulturarv i dag og i framtiden.
Nasjonaale jïh gaskenasjonaale daajroe jïh goerkese saemien kultuvren bïjre gaajhkine hammojne jïh vuajnojne leah aaj fïereguhten nasjovnen kultuvreaerpie jïh dan åvteste veartenen kultuvreaerpie daelie jïh båetijen aejkien.
Hva hadde Tråante 2017-markeringen vært uten kunstnere og kunstnerinstitusjonene?
Mij Tråante 2017-heevehtimmie orreme bielelen tjiehpiedæjjah jïh tjiehpiedæjjainstitusjovnh?
Noen møter og taler.
Såemies tjåanghkoeh jïh håalemh
400.000 til unge fiskere / Marine næringer / Næringer / Forsiden - Sametinget
Dåarjoe noere göölijidie / Marijne jielemh / Jielemh / Saemiedigkie - Sametinget
400.000 til unge fiskere
Dåarjoe noere göölijidie
Sametingsrådet har bevilget 400.000 kroner til unge etablerere i fiskerinæringen.
Saemiedigkieraerie lea 400.000 kråvnah dåårjeme noere tseegkijidie göölemisnie.
Fisker Magnus Olsen fra Kvænangen og Stjernøy Kystfiske AS er tildelt 200.000 kroner hver.
Göölije Magnus Olsen Kvænangeste jïh Stjernøy Kystfiske AS leah fïereguhte 200.000 kråvnah åådtjeme.
- Det er gledelig at nordnorsk ungdom ser for seg en yrkeskarriere som fiskere.
- Sjollehke noerhtenöörjen noerh ïedtjem utnieh göölijinie sjïdtedh.
De siste års utvikling har gjort fiskeryrket svært kapitalkrevende, spesielt for unge i oppstartsfasen.
Dej minngemes jaepiej evtiedimmie lea dorjeme guktie göölijebarkoe jïjnjem kapitaalem daarpesje, joekoen doh noerh mah edtjieh aelkedh.
Vi håper tilskudd fra på sikt skal bedre rekrutteringen i næringen, sier Silje Karine Muotka.
Mijjieh gegkiestibie dåarjoe edtja skreejrehtidh jienebh noerh gööleminie nierhkieh, Silje Karine Muotka jeahta.
Sametingsrådet har i denne omgang bevilget midler til fartøyinvesteringer.
Saemiedigkieraerie lea daan aejkien vierhtieh dåårjeme vïnhtseåestiemasse.
Muotka understreker at Sametingsrådet ønsker å styrke hele næringens infrastruktur, og påpeker at aktører i næringen også kan søke tilskudd til mottaksanlegg og serviceanlegg for lokale kyst- og fjordfiskere.
Muotka tjïerteste Saemiedigkieraerie sæjhta abpe jieleden infrastruktuvrem nænnoestehtedh, jïh tjïerteste aktöörh göölemisnie aaj maehtieh dåarjoem ohtsedh tseegkeldahkide mah gueliem dåastoeh jïh hoksehtimmiem vedtieh voenges mearoe- jïh fjovlegöölijidie.
– Vårt mål er å styrke fiskerinæringen i kystsamfunnene, og da er det avgjørende for oss å sikre nyrekruttering til yrket.
– Mijjen ulmie lea göölemejielemem nænnoestehtedh mearoegaedtien siebriedahkine, jïh dellie eevre vihkeles mijjese orre göölijh barkose dåårrehtidh.
Men det er krevende for unge etablerere å sikre finansiering til både fartøy og kvoter.
Men dejtie noere tseegkijidie lea krïevije dovne skïhph jïh kvotah finansieradidh.
4 Fysiske inngrep i samiske reinbeiteområder: Beregning av påvirkningssoner
4 Fysiske skilkemedahkoeh saemien båatsoedajvine: Aerviedimmie tsevtsemedajvijste
Erik Engelien, seniorrådgiver, Statistisk sentralbyrå (SSB) og Iulie Aslaksen, forsker, Statistisk sentralbyrå (SSB)
Erik Engelien, seniorraeriestæjja, Statistisk sentralbyrå (SSB) jïh Julie Aslaksen, dotkije, Statistisk sentralbyrå (SSB)
Sammendrag Inngrep i reinbeiteområder har økt betydelig de siste tiårene.
Iktedimmie Skilkemedahkoeh båatsoedajvine leah tjarke læssanamme dej minngemes luhkiejaepiej.
Denne studien gir tall for påvirkning av reinbeite fra bygninger og infrastruktur, for reinbeiteområdene og fordelt på årstidsbeiter og flyttlei.
Daate goerehtimmie taalh vadta guktie gåetieh jïh infrastruktuvre båatsoedajvi gåatomem tsevtsieh jïh leah joekedamme jaepieboelhki gåatomelaantide jïh juhtemegeajnojde.
Metoden innebærer å beregne en påvirkningssone rundt bebyggelse og infrastruktur, basert på kunnskap om hvor store områder rundt et fysisk inngrep som reinen unngår, dvs. hvordan den reduserer bruken av områdene.
Vuekie sæjhta jiehtedh aktem tsevtsemedajvem gåetiej jïh infrastruktuvren bïjre aerviedidh, dan daajroen mietie man stoerre dajvi bïjre bovtse reava akten fysiske skilkemen bïjre, daate sæjhta jiehtedh bovtse åtnoem dajvijste giehpede.
Forskning viser at området der reinen blir påvirket, kan ha forskjellig størrelse for forskjellige typer inngrep i naturen, som bygninger, veier, høyspentledninger, vannkraftanlegg, vindturbiner, gruver, m.m. Beregningene kan tolkes som sum-virkning (kumulativ effekt) av alle typer fysiske påvirkninger.
Dotkeme vuesehte dajve gusnie bovtse tsavtseme sjædta maahta joekehts stoeredahkem utnedh dejtie ovmessie såarhts skilkemedahkojde eatnamisnie, goh gåetieh, geajnoeh, høyspentledningh, tjaetsiefaamoevierhkieh, bïegketurbijnh, gruvah jïh vielie. Maahta aerviedimmide toelhkestidh goh dïhte ållesth illedahke (kumulatijve effekte) gaajhke såarhts fysiske tsevtsiemijstie.
Påvirkning fra turisme inngår ikke i datagrunnlaget for denne studien.
Tsevtseme turismeste ij leah meatan daatavåaroemisnie daan goerehtæmman.
Resultatene viser hvor stor prosentandel av reinbeite som er påvirket av alle typer inngrep, og beregningen er gjennomført for forskjellige avstander til inngrep, regnet i luftlinje.
Illedahkh vuesiehtieh man stoerre prosentelåhkoe gåatoemistie mij lea tsavtseme gaajhkesåarhts skilkemedahkojste, jïh aerviedimmie lea tjïrrehtamme joekehts gåhkaldahkigujmie skilkemedahkose, ryöknedamme elmien tjïrrh.
Innenfor en sone på 5 kilometer fra bygninger og infrastruktur, slik det er avgrenset her, er om lag 89 prosent av alt årstidsbeite og flyttlei påvirket av inngrep.
Akten 5 kilomeeterh guhkies dajven sisnjelen gåetijste jïh infrastruktuvreste, guktie lea daesnie gaertjiedamme, medtie 89 prosenth abpe jaepieboelhkegåatoemistie jïh juhtemegeajnojste leah tsavtseme skilkemedahkojste.
Selv om beregningene synliggjør at beiteområder, særlig vårbeite, blir påvirket så langt unna som 5 kilometer fra inngrep, innebærer ikke dette at området er ødelagt som reinbeite og kan tas i bruk til andre formål.
Jalhts aerviedimmieh sån maehtieh vuesiehtidh gåatomedajvh, joekoen gïjregåatome, tsavtseme sjædta dan gåhkese goh 5 kilomeeterh skilkemedahkoste, ij badth sïjhth jiehtedh dajve lea beajsteme goh gåatome jïh maahta åtnose vaeltedh jeatjah åssjelidie.
Studien av påvirkning av årstidsbeite er kombinert med data fra Miljødirektoratet for endring i inngrepsfrie naturområder (INON) fra 1988 til 2013.
Goerehtimmie tsevtsiemistie jaepieboelhkegåatoemistie lea aktanamme daatajgujmie Byjresedirektoraateste jarkelimmien bïjre skilkemefrijje eatnemedajvine (INON) jaepien 1988 raejeste 2013 raajan.
I denne perioden ble andelen inngrepsfrie årstidsbeiter redusert med om lag et halvt til halvannet prosentpoeng.
Daan boelhken låhkoe skilkemefrijje jaepieboelhkegåatoemistie geahpani medtie bielie – bieliemubpie prosentepoengine.
Metoden for å beregne påvirkning av årstidsbeite kan være nyttig for arealplanlegging og konsekvensutredninger (KU) av planlagt utbygging i reinbeiteområder.
Vuekie juktie tsevtsemem jaepieboelhkegåatoemistie aerviedidh maahta nuhteligs årrodh areaalesoejkesjimmesne jïh konsekvensesalkehtimmine (KS) dennie soejkesjamme bigkemisnie båatsoedajvine.
Veileder for KU for reindrift peker på behovet for en helhetlig vurdering av reindriftens tradisjonelle bruk av området som blir berørt, inklusive reindriftens kritiske faktorer og samvirke mellom dem, og at KU skal redegjøre for de samlede effektene av inngrep (kumulativ effekt).
KS:n bïhkedæjja båatsose tjïerteste daerpies aktine ellies vuarjasjimmine båatsoen aerpievuekien dajveåtnoste man bïjre lea, aaj båatsoen laejhtehks faktovrh jïh ektiedimmie dej gaskem, jïh KS edtja dejtie tjåenghkies effektide skilkemedahkojste tjïelkestidh (kumulatijve effekte).
Tall for arealpåvirkning, sammen med reindriftens tradisjonelle kunnskap om beiteområdene, bør anvendes som del av kunnskapsgrunnlaget for å sikre reindriftens arealer, en grunnleggende forutsetning for å opprettholde reindriften og følge opp Norges nasjonale og internasjonale forpliktelser til å sikre det materielle grunnlaget for samisk kultur.
Taalh areaaletsevtiemasse, båatsoen aerpievuekien daajrojne ektine gåatomedajvi bïjre, byöroe åtnasovvedh goh bielie daajroevåaroemistie juktie båatsoen areaalh gorredidh, akte vihkeles krïevenasse juktie båatsoem tjåadtjoehtidh jïh Nöörjen nasjonaale jïh gaskenasjonaale åeliedimmieh bæjjese fulkedh juktie saemien kultuvren materijelle våaromem gorredidh.
Figur 4.1. Reinbeiteområder i samisk reindrift
Figuvre 4.1. Båatsoedajvh saemien båatsosne
4.1. Innledning
4.1. Aalkoe
4.1.1 Bakgrunn
4.1.1 Våarome
Reinbeiteområdene hvor det drives samisk reindrift, omfatter om lag 40 prosent av Norges landareal fra Finnmark i nord til Engerdal i Hedmark i sør.
Båatsoedajvh gusnie saemien båatsojne gïehtele leah medtie 40 prosenth Nöörjen laanteareaaleste, Finnmaarhken luvhtie noerhtene Engerdalen gåajkoe Hedmaarhkesne åarjene.
Det samiske reinbeiteområdet er inndelt i seks regioner: Nuorta-Finnmárku/Øst-Finnmark, Oarje-Finnmárku/VestFinnmark, Romsa/Tromsa/Troms, Nordlánda/Nordlaanden/Nordland, NoerhteTrøndelagen/Nord-Trøndelag, Sør-Trøndelag og Hedmark, se figur x.1. I Trollheimen, som er utenfor det administrativt fastsatte samiske reinbeiteområdet, er det samisk reindrift på konsesjon (avtaleområde, vist i figur x.1).
Saemien båatsoedajvh leah juakeme govhte regijovnine: Luvlie-Finnmaarhke, Jillie-Finnmaarhke, Romsa, Nordlaante, Noerhte-Trööndelage, Åarjel-Trööndelage jïh Hedmaarhke, vuartesjh figuvrem x.1. Trollheimesne, mij lea dan reereles vihtiestamme saemien båatsoedajven ålkolen, saemien båatsoe lea konsesjovnen mietie (latjkoedajve, vuesiehtamme figuvresne x.1).
Datagrunnlaget for denne studien inkluderte ikke Trollheimen, og de videre beregningene omfatter de seks reinbeiteregionene.
Daatavåarome daan goerehtæmman idtji Trollheimen meatan vaeltieh, jïh doh guhkiebasse aerviedimmieh dejtie govhte båatsoeregijovnide feerhmieh.
I tillegg til samisk reindrift er det tamreinlag i fjellområder i Sør-Norge, basert på særskilt tillatelse gjennom reindriftsloven.
Lissine dan saemien båatsose dellie aaj båatsoesiebrieh vaerine Åarjel-Nöörjesne, akten sjïere luhpien mietie båatsoelaaken tjïrrh.
I Norge er det om lag 213 000 tamrein i vårflokk (Landbruksdirektoratet 2018).
Nöörjesne ovrehte 213 000 låemties bovtsh gïjrekrievvesne (Laanteburriedirektoraate 2018).
Reinbeiteregionene er delt inn i 72 sommer- og helårs reinbeitedistrikter, samt 10 reinbeitedistrikter som brukes til høst- og vinterbeiter for norsk reindrift og/eller beiter for svensk reindrift.
Båatsoeregijovnh leah juakeme 72 giesie- jïh elliesjaepien båatsoesïjtine, jïh 10 båatsoesïjth mah åtnasuvvieh tjaktje- jïh daelviegåatoemidie nöörjen båatsose, jïh/jallh gåatoemidie sveerjen båatsose.
Innen hvert reinbeitedistrikt samarbeider grupper av reineiere i drifts
Fïerhten båatsoesïjten sisnjelen dåehkieh båatsoeburrijste sïjtine laavenjostoeh.
4.1.1.1 Reindrift er det materielle grunnlaget for samisk kultur
4.1.1.1 Båatsoe lea materijelle våarome saemien kultuvrese
Reindrift er den kulturbærende næringen for samisk kultur og samfunnsliv.
Båatsoe lea dïhte kultuvreguedtije jieleme saemien kultuvrese jïh siebriedahkejieliedasse.
Reindrift er en ressursutnyttelse som bygger på reinens tilpasning til nordlige fjell- og utmarksområder.
Båatsoe akte vierhtienuhteme mij lea bovtsese sjïehtedamme vaerie- jïh miehtjiedajvine noerhtene.
Reineierne følger reinen gjennom årstidene, med flytting av reinflokkene mellom ulike årstidsbeiter.
Båatsoeburrieh bovtsem dåeriedieh jaepieboelhki tjïrrh, jïh krievviejgujmie juhtieh ovmessie jaepieboelhkegåatomi gaskem.
Reinens naturlige forflytting og den nomadiske driftsformen er grunnlaget for langsiktig fornybar ressursutnyttelse i disse områdene og for reindriftskulturen.
Bovtsen iemie baalkerdimmie jïh juhtijealmetji gïehtelimsvuekie leah våarome akten guhkies orrestimmeles vierhtienuhtemasse daejnie dajvine jïh båatsoekultuvrese.
Reindriften er basert på tradisjonell kunnskap, overlevert mellom generasjonene, om samspillet i naturen og bruk av beiteområdene.
Båatsoe aerpievuekien daajroem våaroeminie åtna, mij lea sertiestamme boelveste boelvese, ektiespïelen bïjre eatnamisnie jïh åtnoen bïjre gåatomedajvijste.
Reindriften er regulert av reindriftsloven av 15. juni 2007 nr. 40. Betydningen av arealene omtales i lovens formålsparagraf: «Reindriften skal bevares som et viktig grunnlag for samisk kultur og samfunnsliv.
Båatsoe lea reguleradamme båatsoelaakeste ruffien 15. biejjeste 2007 nr. 40. Man vihkeles areaalh leah, lea ållermaahteme laaken åssjeleparagraafesne: ”Edtja båatsoem gorredidh goh akte vihkeles våarome saemien kultuvrese jïh siebriedahkejieliedasse.
Loven skal bidra til sikring av reindriftsarealene i det samiske reinbeiteområdet som reindriftens viktigste ressursgrunnlag.
Laake edtja viehkiehtidh båatsoeareaalide gorredidh saemien gåatomedajvesne goh båatsoen vihkielommes vierhtievåarome.
Ansvaret for sikring av arealene påhviler både innehavere av reindriftsretten, øvrige rettighetshavere og myndighetene.
Dovne aajhterh båatsoereakteste, jeatjah reakta-aajhterh jïh åejvieladtjh dïedtem utnieh areaalide gorredidh.
» Grunnloven § 108 forplikter statlige, regionale og kommunale myndigheter til å ivareta hensynet til samisk kultur, næringsutøvelse og samfunnsliv.
” Maadthlaaken § 108 dïedtem vadta staateles, regijonaale jïh tjïelten åejvieladtjide saemien kultuvrem, jielemeåtnoem jïh siebriedahkejieledem krööhkestidh
4.1.1.2 Reindrift er en arealavhengig næring
4.1.1.2 Båatsoe akte jieleme mij areaalh daarpesje
Reindriften er avhengig av store og sammenhengende områder.
Båatsoe stoerre jïh iktemierien dajvh daarpesje.
Inngrep i reinbeiteområdene har økt betydelig de siste tiårene.
Skilkemedahkoeh båatsoedajvine leah tjarke læssanamme dej minngemes luhkiejaepiej.
Mange studier peker på at arealtap er den største trusselen mot reindriften (Danell 2005, Pape og Loeffler 2012).
Gellie goerehtimmieh vuesiehtieh areaaleteehpeme lea dïhte stööremes aajhtoe båatsoen vööste (Danell 2005, Pape jïh Loeffler 2012).
Det grønne skiftet, med behov for fornybar energi som vannkraft og vindkraft, og gruvedrift for å dekke behov for metaller, medfører inngrep med store konsekvenser for reinbeite.
Kruana jarkelimmie, gusnie daerpies orrestimmeles energijine goh tjaetsiefaamoe jïh bïegkefaamoe, jïh gruvagïehtelimmie juktie daerpiesvoetem gaptjedh metallide, skilkemedahkoeh vedtieh stoerre konsekvensigujmie bovtsen gåatoemasse.
I tillegg kan rovvilt begrense bruk av gjenværende arealer, og klimaendring påvirker reindriften i økende grad.
Lissine juvrh maehtieh åtnoem gaertjiedidh dejstie aajmene areaalijste, jïh klijmajarkelimmie båatsoem jiene jienebem tsavtsa.
Milde vintre med regn og påfølgende frost kan i perioder gjøre store deler av beitet utilgjengelig under is.
Lïemkeds daelvieh ebrine jïh dan mænngan galmadahke, maehtieh stoerre bielieh gåatoemistie jïengen nualan bïejedh såemies boelhkine.
Dette reduserer fleksibiliteten i reindriftsnæringen.
Daate fleksibiliteetem båatsosne giehpede.
Det er behov for reservebeiter, dvs. områder som ikke benyttes årvisst, men som reinen er avhengig av når for eksempel tilfrysing av beite etter mildvær gjør at standard-beitene ikke kan brukes.
Daerpies lissie gåatoeminie, daate sæjhta jiehtedh dajvh mah eah åtnasovvh fïerhten jaepien, men mejtie bovtse daarpesje gosse v.g gåatome galma lïemkedahken mænngan, jïh sïejhme gåatomedajvh eah maehtieh åtnasovvedh.
4.1.2 Utbygging og konsekvenser for reinbeite
4.1.2 Bigkeme jïh konsekvensh båatsose
Rein reagerer negativt på forstyrrelser og vil ofte ikke benytte selv gode beiteområder fordi forstyrrelsene er for store.
Bovtse nåakelaakan reagerede sturremidie jïh sæjhta daamtaj ij hijven gåatomedajvh nuhtjedh dan åvteste sturremh leah fer stoerre.
Selv om tamrein er et semi-domestisert eller halvtamt dyr, lever de fritt i naturen og kan reagere som villrein på forstyrrelser.
Jalhts låemties bovtsh lea akte semidomestiseradamme jallh bielielåemties kreeke, dah frijjelaakan eatnamisnie jielieh jïh maehtieh reageradidh goh gedtieh gosse sturremh.
Simler, reinkalver og reinokser kan reagere ulikt på forstyrrelser, og simler er spesielt sårbare i forbindelse med kalvingen om våren.
Joekehts såarhts bovtsh joekehtslaakan reageradieh sturremidie, jïh aaltoeh leah joekoen prååsehke suehpiedahkesne gïjrege.
4.1.2.1 Direkte, indirekte og kumulative effekter
4.1.2.1 Ryöktesth, ovryöktesth jïh kumulatijve effekth
Konsekvensene for reindriften av inngrep og forstyrrende aktivitet, som vannkraftanlegg, kraftlinjer, vindkraftanlegg, gruver, veier, hyttebygging og bruk av hytter, kan deles i tre typer (Vistnes, Nellemann og Bull 2004, UNEP 2001): direkte, indirekte og kumulative effekter. Direkte effekter av inngrep og forstyrrende aktivitet omfatter permanente tap av beiteland og stengsler i reinens trekk- eller flyttleier.
Konsekvensh båatsose skilkemedahkojste jïh darjoemijstie mah sturrieh, goh tjaetsiefaamoetseegkeldahkh, faamoelinjah, bïegkefaamoetseegkeldahkh, gruvah, geajnoeh, hæhtjoebigkeme jïh åtnoe hæhtjojste, maehtieh golme såarhts konsekvensine juakasovvedh (Vistnes, Nellemann jïh Bull 2004, UNEP 2001): ryöktesth, ovryöktesth jïh kumulatijve effekth: Ryöktesth effekth skilkemedahkojste jïh darjoemijstie mah sturrieh, leah ihkuve teehpemh gåatomelaanteste jïh geerestahkh bovtsen baalkerdimmie- jallh juhtemegeajnojne.
Indirekte effekter innebærer at reinflokkene reduserer bruken av beiteområder nær inngrep og forstyrrelser, og at trekk og flytting på tvers av inngrep blir hindret, noe som også fører til merarbeid for reineiere.
Ovryöktesh effekth sæjhta jiehtedh krievvieh åtnoem gåatomedajvijste giehpiedieh mah leah skilkemedahkoej jïh sturremi lïhke, jïh baalkerdimmie jïh juhteme skilkemedahkoej dåaresth hööptesuvvieh, mestie vielie barkoe båatsoeburride sjædta.
Kumulative effekter er totaleffekten av nye inngrep og eksisterende inngrep.
Kumulatijve effekth leah ållesth effekte orre skilkemedahkojste jïh skilkemedahkojste mah joe gååvnesieh.
I tillegg til selve inngrepet kan støy, økt trafikk og motorisert ferdsel knyttet til inngrep i reinbeiteland medføre at reinen unngår eller reduserer bruken av beiteområder.
Lissine jïjtjehke skilkemedahkose, bovtse maahta gåatomedajvh rïevedh jallh åtnoem gåatomedajvijste giehpiedidh stujmien, lissiehtamme valkesen jïh motovrefealadimmien gaavhtan mah leah skilkemedahkose ektiedamme båatsoen gåatomelaantesne.
Dette kan føre til at viktige arealer blir utnyttet i mindre grad eller går ut av bruk.
Dellie illedahke maahta sjïdtedh vihkeles areaalh eah dan jïjnjem åtnasovvh jallh eah gåessie gih vielie åtnasovvh.
Oppstykking (fragmentering) av reinbeiteland er en av de alvorligste truslene mot reindriftens arealgrunnlag.
Gåatomedajvh bieline juekedh (fragmenteradimmie) lea akte dejstie itjmiesommes aajhtojste båatsoen areaalevåaromen vööste.
Inngrep i reinbeiteland forstyrrer derfor langt større områder enn dem som fysisk blir utbygd av bygninger og infrastruktur.
Skilkemedahkoeh gåatomelaantesne dan åvteste sagke stuerebh dajvh sturrieh goh dah mah fysiskelaakan gåetijste jïh infrastruktuvreste bigkesuvvieh.
Inngrep kan medføre overbelastning på gjenværende beiteområder, overbeite på enkelte områder, svekkelse av reinenes kondisjon, økt tap til rovdyr og reduserte slaktevekter, dvs. forhold som alt i alt og på lang sikt kan svekke grunnlaget for reindriftens framtid (Vistnes, Nellemann og Bull 2004).
Skilkemedahkoej gaavhtan maahta dejtie aajmene gåatomedajvide fer jïjnjem nuhtjedh, fer jïjnjem gåatodh såemies dajvine, bovtse maahta nåakebe kondisjovnem åadtjodh, maahta stuerebe teehpemh juvride sjïdtedh jïh giehpiedamme leekedimsvæktoeh sjïdtedh, dsj. tsiehkieh mah tjåanghkan jallh guhkiebasse maehtieh våaromem giehpiedidh båatsoen båetijen aajkan (Vistnes, Nellemann jïh Bull 2004).
4.1.2.2 Påvirkning på reinens atferd
4.1.2.2 Tsevtseme bovtsen dåemiedæmman
Reinen kan redusere bruken av beiteområder i flere kilometers avstand fra fysiske inngrep og ferdsel.
Bovtse maahta åtnoem gåatomedajveste giehpiedidh gellie kilomeeterh fysiske skilkemedahkojste jïh fealadimmeste.
Særlig gjelder dette simler med kalv.
Joekoen aaltoeh miesiejgujmie dam darjoeh.
Basert på en gjennomgang av forskningsresultater oppsummerte Vistnes og Nellemann (2007) at rein og caribou reduserte bruken av områder innen 5 kilometer fra infrastruktur og menneskelig aktivitet med fra 50 til 95 prosent, avhengig av type forstyrrelse, type landskap, årstid og flokkens sammensetning på kjønn og alder.
Mænngan dotkemeilledahkh goerehtamme, Vistnes jïh Nellemann (2007) iktedigan bovtse jïh caribou åtnoem dajvijste giehpiedin 5 kilomeeterh infrastruktuvreste, jïh almetji darjoemijstie 50 prosenth raejeste 95 prosenth raajan, jearohke mehtie såarhts sturremistie, magkeres eatneme lea, jaepieboelhke jïh krievvien aaltere jïh tjoele.
Vistnes og Nellemann (2007) pekte på at lokale studier av atferden til rein som var direkte utsatt for påvirkning fra menneskelig aktivitet, ofte fant få og kortvarige effekter, mens regionale landskaps-økologiske studier av større reinbeiteområder ofte fant større effekter.
Vistnes jïh Nellemann (2007) vuesiehtin voenges goerehtimmieh bovtsen dåemiedimmeste mij lij ryöktesth tsavtseme almetji darjoemijstie, daamtaj vaenie jïh åenehks effekth gaavnin, mearan regijonaale eatneme-ekologeles goerehtimmieh stuerebe gåatomedajvijste daamtaj stuerebe effekth gaavnin.
Seinere studier, som Skarin og Åhman (2014) og Skarin og Alam (2017), framhever at lokale studier av enkeltdyrs atferd gir utfyllende kunnskap, men vil isolert sett i betydelig grad undervurdere effekten for hele området, med redusert bruk av beiteområder på regionalt nivå.
Minngebe goerehtimmieh, goh Skarin jïh Åhman (2014) jïh Skarin jïh Alam (2017), tjïertestieh voenges goerehtimmieh aktegskreeki dåemiedimmeste elliesåbpoe daajroem vedtieh, men sijhtieh oktegimse effektem abpe dajveste fer nåakelaakan vuarjasjidh, giehpiedamme åtnojne gåatomedajvijste regijonaale daltesisnie.
Skarin og Åhman (2014) peker på at tamrein ikke er spesielt tam, og at den ekstensive beiteformen over store områder innebærer at det ikke er stor forskjell mellom tamrein og villrein på hvordan de reagerer på inngrep og forstyrrelser.
Skarin jïh Åhman (2014) tjïertestieh låemties bovtse ij leah sjïere låemtie, jïh dïhte ekstensijve gåatomevuekie stoerre dajvine sæjhta jiehtedh ij lea stoerre joekehtse låemties bovtsen jïh gedtien gaskem guktie dah skilkemedahkoej jïh sturremi vööste reageradieh.
Studier av hvordan villrein og caribou påvirkes, kan derfor i stor grad overføres til tamrein.
Goerehtimmieh guktie gedtieh jïh caribou tsavtseme sjidtieh maehtieh dan åvteste jeenjemasth låemties bovtside sertedh.
I perioder av året, spesielt under kalving og brunst, er det svært viktig at det er ro i reinens omgivelser.
Såemies boelhkh jaepesne, joekoen suehpiedahkesne jïh skïeredahkesne lea joekoen vihkeles raeffie bovtsi bïjre.
Rundt hyttefelt er det observert påvirkningssoner på 4 til 10 kilometer, avhengig av størrelsen på hyttefeltet (Vistnes og Nellemann 2001).
Hæhtjoedajvi bïjre lea vïhtesjamme tsevtsemedajvh mah leah 4 – 10 kilomeeterh, jearohke hæhtjoedajven stoeredahkeste (Vistnes jïh Nellemann 2001).
Lie, Vistnes og Nellemann (2006) observerte påvirkningssoner på 0,5 til 1 kilometer for enkeltstående hytter og 2 til 2,5 kilometer for hytteområder med mer enn 10–20 hytter.
Lie, Vistnes jïh Nellemann (2006) tsevtsemedajvh vïhtesjin 0,5 – 1 kilomeeterisnie hæhtjojde mah oktegh tjåadtjoejin jïh 2 – 2,5 kilomeeterh hæhtjoedajvide jieniebinie goh 10-20 hæhtjoeh.
En studie av Skarin og Åhman (2014) gjennomgår en rekke undersøkelser av lokale og regionale effekter.
Akte goerehtimmie maam Skarin jïh Åhman (2014) lægan dorjeme, gellie goerehtimmieh voenges jïh regijonaale effektijste gïehtjede.
Det er stor forskjell på hvordan rein påvirkes av ulike typer inngrep.
Stoerre joekehtse guktie bovtse tsavtseme sjædta joekehts såarhts skilkemedahkojste.
Hyttefelt har noen av de største påvirkningssonene.
Hæhtjoedajvh naakenh dejstie stööremes tsevtsemesovnijste utnieh.
Det har vært observert påvirkningssoner på opptil 15 kilometer for turistanlegg, 15 kilometer for vindkraftanlegg og så mye som 30 km for tur-stier.
Lea tsevtsemedajvh vïhtesjamme mah leah raajan 15 kilomeeterh turistetseegkeldahkijste, 15 kilomeeterh bïegkefaamoetseegkeldahkeste, jïh dan jïjnje goh km tuvrebaalkide.
En studie viste at aktiviteten i et skianlegg påvirket rein i en avstand på 8 til 12 kilometer fra anlegget, men etter tiltak for å redusere forstyrrelsen ble påvirkningssonen redusert til 4 kilometer (Helle et al. 2012).
Akte goerehtimmie vuesiehti darjomh aktene tjoejkemetseegkeldahkesne bovtsem tsevtsin 8-12 kilomeeterh tseegkeldahkeste, men mænngan råajvarimmieh tjïrrehtamme juktie sturremem giehpiedidh, tsevtsemedajve geahpani jïh 4 kilomeeterh sjïdti (Helle et al. 2012).
Sandström ofl. (2012) har utviklet bruk av analyseverktøyet Ren-GIS for å dokumentere hvordan reinen beveger seg i terrenget og unngår områder som er påvirket av utbygging og forstyrrelser.
Sandström jïh jienebh (2012) lea åtnoem evtiedamme anslyjsedïrregistie RenGIS juktie vihtiestidh guktie bovtse eatnamisnie baalkerde jïh dajvh reava mah leah tsavtseme bigkemistie jïh sturremijstie.
Strand mfl. (2017) har gjennomgått en rekke nordiske studier av hvordan vindkraftutbygging kan påvirke reinens atferd.
Strand jïh jienebh (2017) leah gellie noerhtelaanti goerehtimmieh gïehtjedamme guktie bigkeme bïegkefaamoste maahta bovtsen dåemiedimmiem tsevtsedh.
Studiene viser store forskjeller, avhengig av type påvirkning, type beiteområde, hvor utbygd området er fra før, og aktiviteten i området.
Goerehtimmie stoerre joekehtsh vuesehte, jearohke mehtie såarhts tsevtsiemistie, magkeres gåatomedajve, man jïjnje dajve lea bigkesovveme aarebi jïh darjome dajvesne.
Veier vil være til hinder for reinens naturlige bevegelse i landskapet, med unntak av veier i områder som allerede har mye infrastruktur, eller veier som har svært lite trafikk.
Geajnoeh sijhtieh heaptojne årrodh guktie bovtse iemielaakan eatnamisnie baalkerde, bielelen geajnoeh dejnie dajvine mah joe jïjnjem infrastruktuvrem utnieh, jallh geajnoeh mah joekoen vaenie valkesem utnieh.
Effektene av kraftledninger er uklare.
Effekth faamoeledningijstie leah mujvies.
Studier av vindkraftanlegg i Norge og Sverige har funnet at reinen har redusert bruken av områdene innenfor en sone på 3 til 5 kilometer fra anlegget.
Goerehtimmieh giehpiedamme åtnoem dajvijste åtna mah leah 3-5 kilomeeterh guhkies dajven sisnjelen tseegkeldahkeste.
Det er behov for langsiktige studier av samlet effekt av vindkraftanlegg og samlet belastning innen reinbeiteområdet, og det pekes på at studiene bør integrere reindriftens tradisjonelle kunnskap.
Daerpies guhkies goerehtimmiejgujmie bïegkefaamoetseegkeldahken tjåenghkies effekteste jïh dehtie tjåenghkies leavloste gåatomedajven sisnjelen, jïh gusnie tjïerteste goerehtimmieh byöroeh båatsoen aerpievuekien daajroem meatan vaeltedh.
En studie av Skarin mfl. (2018) viste at i områder med vindkraftanlegg søkte reinen til områder der vindkraftanlegget var skjult av terrenget, istedenfor til områder der de var synlige.
Akte goerehtimmie maam Skarin jïh jienebh leah dorjeme (2018) vuesiehti dajvine bïegkefaamoetseegkeldahkigujmie bovtse dajvi gåajkoe baalkerdi gusnie bïegkefaamoetseegkeldahke lij tjïekeme eatnamistie, sijjeste dajvi gåajkoe gusnie lin våajnoes.
I en avstand på 5 kilometer fra vindkraftanlegg var det en økning på 79 prosent i bruken av området der vindkraftanlegget ikke var synlig.
Aktene 5 kilomeeterh guhkies gåhkaldahkesne bïegkefaamoetseegkeldahkeste lij akte lissiehtimmie 79 prosentigujmie dajveåtnosne gusnie bïegkefaamoetseegkeldahke ij lij våajnoes.
Undersøkelsen viste også at reinen ble sterkere påvirket i driftsfasen enn i anleggsfasen, og lyden fra vindturbinene ser ut til å ha forstyrret reinen mer enn menneskelig aktivitet i anleggsfasen.
Goerehtimmie aaj vuesiehti bovtse tjerkebe tsavtseme sjïdti gïehtelimsboelhken goh tseegkemeboelhken, jïh vååjnoe goh tjoeje bïegketurbinijste bovtsem vielie hearaldahta goh almetji darjomh tseegkemeboelhken.
4.2. Datagrunnlag
4.2. Daatavåarome
4.2.1 Reinbeiteinformasjon som er benyttet i studien
4.2.1 Båatsoebïevnesh mah leah åtnasovveme goerehtimmesne
4.2.1.1 Reinbeiteområder (Landbruksdirektoratet via geonorge.no)
4.2.1.1 Båatsoedajvh (Laanteburriedirektoraate geonorge.no:n baaktoe)
Datasettet avgrenser de seks regionale reinbeiteområdene som til sammen utgjør det samiske reinbeiteområdet.
Daatavåarhkoe doh govhte regijonaale båatsoedajvh gaertjede mah tjåanghkan leah saemien båatsoedajve.
Retten til å utøve reindrift innenfor disse områdene er eksklusiv for den samiske befolkningen.
Reaktah bovtsigujmie gïehtelidh daej dajvi sisnjeli lea sjïere saemien årroejidie.
Denne samiske særretten gjelder ikke utenfor disse områdene, hvor det kreves særskilt tillatelse for å utøve reindrift på egne og leide arealer.
Daate saemien sjïerereakta ij leah faamosne daej dajvi ålkoli, gusnie sjïere luhpie daerpies juktie bovtsigujmie gïehtelidh jïjtse jallh leejjeme areaaline.
Årstidsbeite utenfor de administrativt fastsatte reinbeiteområdene, dvs. samisk reindrift i Trollheimen og tamreinlag i fjellområder i Sør-Norge, er ikke tatt med i denne studien.
Jaepieboelhkegåatome dej reereles vihtiestamme båatsoedajvi ålkoli, dsj. saemien båatsoe Trollheimesne jïh båatsoesiebrine vaerine Åarjel-Nöörjesne eah leah meatan vaaltasovveme daennie goerehtimmesne.
Data over inndelingen av reinbeiteområder og de ulike årstidsbeitene er hentet fra Landbruksdirektoratet via geonorge.no.
Daatah mah vuesiehtieh guktie bovtsen gåatomedajvh leah juakeme jïh dej ovmessie jaepieboelhkegåatomi bijjeli leah veedtjeme Laanteburriedirektoraateste nedtesijjien tjïrrh geonorge.no.
De beskriver datasettene slik: «Reindriftens arealbruk er tilpasset skiftende naturgitte forhold og også samfunnsmessige endringer.
Dah daatavåarhkoem numhtie buerkiestieh: ”Båatsoen areaaleåtnoe lea tsiehkiej mietie eatnamisnie sjïehtedamme jïh aaj siebriedahkeligke jarkelimmiej mietie.
Det lar seg derfor ikke gjøre å kartfeste alle sider ved arealbruken på en eksakt måte.
Dan åvteste ij gåaredh kaarhtese bïejedh gaajhkh bielieh areaaleåtnoen bïjre eevre veelelaakan.
Reindriftskart er en illustrasjon av hvordan reinbeitedistriktene normalt og i hovedsak bruker områdene, og en slik illustrasjon må suppleres med reindriftsutøverens mer detaljerte kunnskap.
Båatsoekaarhth leah illustrasjovne guktie båatsoesïjth iemielaakan jïh åajvahkommes dajvide nuhtjieh, jïh tjuara dagkeres illustrasjovnem lissiehtidh båatsoeburriej veelebe maahtojne.
Kartene er utarbeidet som et samarbeid mellom Landbruksdirektoratet, Fylkesmannen og det enkelte reinbeitedistrikt.»
Kaarhth leah dorjesovveme goh akte laavenjostoe Laanteburriedirektoraaten, Fylhkenålman jïh fïereguhten båatsoesïjten gaskem.”
Årstidsbeiter (sesongbeiter)
Jaepieboelhkegåatomh
Statistikkene for arealbruk og påvirket areal er presentert for type årstidsbeite og reinbeiteområder.
Statistihkh areaaleåtnose jïh tsavtseme areaalese leah åehpiedahteme jaepieboelhkegåatomesåarhten jïh båatsoesïjti mietie.
Den sesongmessige arealbruken er delt inn i fem årstider, som igjen er delt inn i to kategorier etter funksjon og beite-intensitet, dvs. følgende ti årstidsbeiter:
Areaaleåtnoe jaepieboelhki mietie lea vïjhte jaepieboelhkine juakeme, mah vihth lea juakeme göökte kategoriji sïjse funksjovnen jïh gåatomeåtnoen mietie, dsj. daah minngebe luhkie jaepieboelhkegåatomh:
1 – Vårbeite I. Kalvingsland og tidlig vårbeiteland, de deler av vårområdet som beites tidligst og hvor hoveddelen av simleflokken oppholder seg i kalvings- og pregningsperioden.
1 – Gïjregåatome I. Suehpedslaante jïh aareh gïjrelaante, doh bielieh gïjredajveste gusnie aaremes gååte jïh gusnie åejviebielie miesiehkistie lea suehpeds- jïh pregningsboelhken.
Reserve-kalvingsland er inkludert.
Reserve-suehpedslaante aaj meatan.
2 – Vårbeite II. Oksebeiteland og øvrig vårbeiteland, der okserein og fjorårskalver oppholder seg i kalvingstida.
2 – Gïjregåatomelaante II. Gåatomelaante sarvide jïh jeatjah gïjrelaante, gusnie sarvah jïh tjormh hööllestieh suehpeden.
Hit kan også kalver med simler trekke seinere på våren.
Daesnie aaj miesieh aaltoejgujmie maehtieh rahtjedh mænngan gïjrege.
3 – Sommerbeite I. Høysommerland, som regel over skoggrensa, og luftingsland, vindutsatte høyder eller høydedrag som ikke blir snøfrie i løpet av sommeren, der reinen oppholder seg midtsommers og får dekket sitt behov for beite, ro og avkjøling og minst mulig insektplage.
3 – Giesiegåatome I. Giesielaante gaskoeh giesien, åajvahkommes boelteraedtien bijjelen, jïh luftingslaante, jalladahkh gusnie jïjnje beagka jallh jalladahkh gusnie ij lopme sjalkoeh giesege, gusnie bovtse lea gaskoeh giesien jïh sov daerpies gåatomem, raeffiem jïh galmes sijjieh åådtje jïh dan vaenie åhtehtsh goh gåarede.
4 – Sommerbeite II. Lavereliggende sommerland, mindre sentrale og/eller mindre intensivt brukte områder.
4 – Giesielaante II. Vualadahkh giesege, dajvh mah eah leah dan vihkeles jïh /jallh dajvh mah eah dan jïjnje åtnasovvh.
5 – Høstbeite I. Paringsland (brunstland), de deler av høstområdet der oksereinen samler simleflokken til paring under brunsten, fra slutten av september til midten av november.
5 – Tjaktjegåatome I. Laante rïhkedahken, doh bielieh tjaktjedajveste gusnie sarvah aaltojde tjööngkieh rïhkedahkese skïeredahken, skïereden minngiegietjien raejeste gaskoeh gålkoen raajan.
6 – Høstbeite II. Tidlig høstland, områder der reinen bygger seg opp etter insektplagen og flokken sprer seg på leting etter sopp.
6 –Tjaktjegåatome II. Aareh tjaktjelaante, dajvh gusnie bovtse starnegåata åhtoesuhtiehtimmien mænngan jïh krievvie goebperde jïh bårrene.
7 – Høstvinterbeite I. Intensivt brukte områder, som ofte pakkes til med snø og blir utilgjengelige for reinen utover vinteren.
7 – Tjaktjedaelviegåatome I. Dajvh mah jïjnjem åtnasuvvieh, mah daamtaj jïjnjem lopmem åadtjoeh jïh bovtse ij gåatomem jaksh daelvie doekoe.
8 – Høstvinterbeite II. Mindre intensivt brukte områder for samme periode som Høstvinterbeite I. 9 – Vinterbeite I. Seinvinterland, intensivt brukte områder som normalt er mest sikre mot store snømengder og nedising på midt- og senvinteren.
8 – Tjaktjedaelviegåatome II. Dajvh mah eah dan jïjnje åtnasovvh seamma boelhken goh Tjaktjedaelviegåatome I. 9 – Daelviegåatome I. Seenhte daelvielaante, dajvh mah jïjnje åtnasuvvieh jïh mah iemielaakan eah dan jïjnjem lopmem åadtjoeh jïh gåatome ij galmh gaskoeh jïh seenhte daelvege.
10 – Vinterbeite II. Tidlig benyttede og ofte lavereliggende vinterbeiter, som regel mindre intensivt brukt.
10 –Daelviegåatome II. Aareh åtnasovveme jïh daamtaj daelviegåatomh vualadahkesne, åajvahkommes dajvh mah eah dan jïjnje åtnasovvh.
4.2.1.3 Årstidsflytting og flyttlei
4.2.1.3 Jaepieboelhkejuhteme jïh juhtemegeajnoe
Reinen er avhengig av å kunne flytte mellom ulike årstidsbeiter og ha fri passasje til de ulike delene av hvert enkelt årstidsbeite.
Bovtsese daerpies juhtedh dej ovmessie jaepieboelhkegåatomi gaskem, jïh maehtedh frijjelaakan vaesedh dejtie ovmessie bielide fïereguhtede jaepieboelhkegåatoemistie.
Årstidsbeitene kan befinne seg langt fra hverandre, og det er derfor behov for flyttleier.
Maahta stoerre gåhkaldahkh årrodh jaepieboelhkegåatomi gaskem jïh dan åvteste daerpies juhtemegeajnoejgujmie.
Slike leier følger villreinens eldgamle spor bestemt av topografi, sjøer og vassdrag, og inngrep i disse kan få alvorlige konsekvenser.
Daagkerh juhtemegeajnoeh gedtien dïpmebaaletje gïejh dåeriedieh, mah leah nænnoestamme topografijeste, jaevrijste jïh tjaetsieåerijste, jïh skilkemedahkoeh daejnie dajvine maehtieh itjmies konsekvensh åadtjodh.
Datasettet beskriver lengre flyttleier eller traséer i terrenget der reinen enten drives eller trekker selv mellom årstidsbeitene.
Daatavåarhkoe guhkebe juhtemegeajnoeh jallh laajroeh eatnamisnie buerkeste gusnie bovtsem vuejehte jallh dïhte jïjtje rahtja jaepieboelhkegåatomi gaskem.
Reindriftslovens § 22 fastslår retten til fritt og uhindret å drive og forflytte rein og nedlegger forbud mot stenging av flyttlei.
Båatsoelaaken § 22 reaktam vihteste frijje jïh bielelen heaptoeh bovtsem vuejiehtidh jïh sertiestidh, jïh nyöjhkoe juhtemegeajnoeh steegkedh.
Bredden på flyttleier vil variere, blant annet etter terrenget og snøforholdene samt størrelsen på flokken.
Juhtemegeajnoej gamtoe sæjhta jeerehtidh, gaskem jeatjah eatnemen jïh lopmetsiehkiej mietie, jïh krievvien stoeredahken mietie.
Beitelommer og overnattingsbeite er markert som utvidelser av flyttleia.
Gåatomelåammah jïh jïjjedimmiegåatome leah mïerhkesjamme goh vijriedimmieh juhtemegeajnoste.
Høst-flyttingen foregår som oftest mer spredt og over adskillig lenger tid enn vår-flyttingen.
Tjaktjejuhteme lea daamtajommes vielie bårrode jïh sagke guhkebem vaasa goh gïjrejuhteme.
Derfor er ofte høstleia bredere.
Dan åvteste tjaktjen juhtemegeajnoe gemtebe.
I store deler av Finnmark er det til dels lange flyttinger fra sommerbeiter ved kysten og øyene til vinterbeiter i innlandet.
Stoerre bieline Finnmaarhkeste lea såemiesmearan guhkies juhtemh giesiegåatomelaanteste duvvene jïh såålijste daelviegåatomelaantese sislaantesne.
Det samme flyttemønsteret finner en i Nordland, der de fleste har vinterbeite ved kysten.
Seamma juhtememöönstere Nordlaantesne gaavna gusnie doh jeanatjommesh daelviegåatomem duvvene utnieh.
I Troms er reindriften ofte basert på helårsbeite på øyer.
Romsesne båatsoe daamtaj gåatomem åtna sååline abpe jaepien.
I Trøndelag og Hedmark er det ofte kortere avstand mellom sommerbeiter og vinterbeiter.
Trööndelagesne jïh Hedmaarhkesne daamtaj åenebe gåhkaldahke giesiegåatomelaanten jïh daelviegåatomelaanten gaskem.
4.2.2 Påvirket areal: Beregning av areal etter avstand fra bebyggelse og infrastruktur
4.2.2 Tsavtseme areaale: Aerviedimmie areaaleste gåhkaldahken mietie gåetijste jïh infrastruktuvreste
Denne studien viser hvor stor andel av reinbeitet som er påvirket av bygninger og infrastruktur, fordelt på de ulike reinbeiteområdene i Norge.
Daate goerehtimmie vuesehte man stoerre låhkoe bovtsegåatoemistie mij lea tsavtseme gåetijste jïh infrastruktuvreste, joekedamme dejtie ovmessie båatsoedajvide Nöörjesne.
Det er benyttet data over bygninger og infrastruktur slik dette er kartlagt og tilgjengelig i nasjonalt tilgjengelige databaser.
Daatah leah åtnasovveme gåetiej jïh infrastruktuvren bijjeli guktie daate lea goerehtalleme jïh gååvnese nasjonaale daatabaasine.
Følgende data og datakilder er benyttet i beregning av areal etter avstand fra bebyggelse og infrastruktur:
Daah minngebe daatah jïh daatagaaltijh leah åtnasovveme aerviedimmesne areaaleste gåhkaldahken mietie gåetijste jïh infrastruktuvreste:
• Bygninger: Matrikkelen (Kartverket og kommunene)
• Gåetieh: Matrihkele (Kaarhtevierhkie jïh tjïelth)
• Veger: Nasjonal vegdatabank (NVDB)
• Geajnoeh: Nasjonaale geajnoedaatabaanghke (daaroen NVDB)
• Høgspentlinjer: Norges vassdrags- og energidirektorat (NVE) og supplert med data fra Felles kartdatabase (FKB)
• Høgspentlinjah: Nöörjen tjaetsie jïh energijedirektoraate (daaroen NVE) jïh lissiehtamme daatajgujmie Ektie kaarhtedaatabaaseste (daaroen FKB)
• Rørgate og damkant: FKB
• Rööjregaatoe jïh deepmesjimmieraedtie: FKB