pere/sami_parallel huggingface dataset:
For intervju eller spørsmål, kontakt sametingsråd Mikkel Eskil Mikkelsen, tlf. +47 917 42 161.
Jis dov leah gihtjehtimmie jallh gyhtjelassh, gaskesadth saemiedigkieraeriem Mikkel Eskil Mikkelsen, tlf. +47 917 42 161.
Sametingspresident Vibeke Larsen er glad for at Stortingets kontroll- og konstitusjonskomité vil arrangere en åpen høring om en sannhetskommisjon om fornorskningen.
Saemiedigkiepresidente Vibeke Larsen lea madtjeles ihke Stoerredigkien gïehtjedimmie- jïh konstitusjovnemoenehtse sæjhta ræhpas govlehtimmiem öörnedidh saetniesvoetekommisjovnen bïjre daaroedehtemen bïjre.
Stortingets kontroll og konstitusjonskomité besluttet tirsdag 25. april 2017 å holde en åpen høring vedrørende en sannhetskommisjon for den samiske og kvenske befolkningen i Norge.
Stoerredigkien gïehtjedimmie- jïh konstitusjovnemoenehtse sjæjsjali dæjstan voerhtjen 25.b. 2017 aktem ræhpas govlehtimmiem hööltedh akten saetniesvoetekommisjovnen bïjre saemien jïh kveenen årroejidie Nöörjesne.
– Sametinget har krevd at det igangsettes en sannhetskommisjon som dokumenterer konsekvensene av den lange assimileringspolitikken fra staten, som har satt dype spor i den samiske befolkningen.
– Saemiedigkie lea krïeveme akte barkoe saetniesvoetekommisjovnine nearhka mij konsekvenside vuesehte dehtie guhkies assimileradimmiepolitihkeste staaten bieleste, mij gïengeles gïejh saemien årroji luvnie laahpeme.
Det handler om å få et avklart forhold til en nær nasjonal historie, som medførte undertrykking og overgrep mot den samiske folkegruppen.
Tjuara aktem tjïelkestamme tsiehkiem akten lïhke nasjonaale histovrijen bïjre åadtjodh, man åvteste dïedtelgimmie jïh daaresjimmie dorjesovvin saemien åålmegen vööste.
En åpen høring vil kunne belyse hvorfor det er nødvendig med en slik granskning og jeg er glad for at komiteen er enig, sier sametingspresident Vibeke Larsen.
Akte ræhpas govlehtimmie sæjhta våajnoes darjodh man åvteste daerpies dagkarinie goerehtimmine, jïh manne madtjeles ihke moenehtse lea sïemes, saemiedigkiepresidente Vibeke Larsen jeahta.
Debatt om fornorskningsgranskning i Stortinget
Digkiedimmie daaroedehtemekraanskomen bïjre Stoerredigkesne
Kontroll- og konstitusjonskomiteen har besluttet å holde en åpen høring, der aktuelle organisasjoner og institusjoner kan melde sin interesse for å uttale seg.
Gïehtjedimmie- jïh konstitusjovnemoenehtse lea sjæjsjalamme aktem ræhpas govlehtimmiem hööltedh, gåabph sjyöhtehke årganisasjovnh jïh institusjovnh maehtieh sijjen ïedtjem bïeljelidh lahtestidh.
Komiteen vil i tilegg avgi sin innstilling til saken og det blir debatt i Stortingets plenum om en sannhetskommisjon før 21. juni i år, bekrefter komitésekretær Thomas Dam overfor Sametinget.
Moenehtse sæjhta lissine sov raeriestimmine båetedh aamhtesasse jïh digkiedimmie sjædta Stoerredigkien stoerretjåanghkosne akten saetniesvoetekommisjovnen bïjre åvtelen ruffien 21.b. daan jaepien, moenehtsen tjaelije Thomas Dam vihteste Saemiedægkan.
Bakgrunnen for beslutningen er representantforslag 8:30 S (2016-2017) fra stortingsrepresentantene Kirsti Bergstø og Torgeir Knag Fylkesnes, som har foreslått at Stortinget nedsetter en granskingskommisjon, som skal være en sannhetskommisjon for fornorskningspolitikk og urett begått mot det samiske og kvenske folk i Norge.
Våarome sjæjsjalæmman lea tjirkijeraeriestimmie 8:30 S (2016-2017) stoerredigkietjirkijijstie Kirsti Bergstø jïh Torgeir Knag Fylkesnes, mah leah raeriestamme Stoerredigkie aktem kraanskomekommisjovnem nammohte, mij edtja saetniesvoetekommisjovnine årrodh daaroedehtemepolitihkese jïh ovreaktese maam saemien jïh kveenen åålmegi vööste Nöörjesne dorjeme.
– Jeg er enig med forslagsstillerne som påpeker at det er Stortinget, som bærer ansvar på vegne av Norge, som bør ta initiativ til en slik granskningskommisjon.
– Manne sïemes dejgujmie mah raeriestimmiem buakteme mah tjïertestieh Stoerredigkie dïhte mij dïedtem guadta Nöörjen åvteste, mij byöroe skraejriem vaeltedh dagkeres kraanskomekommisjovnese.
Det handler om å ta ansvar for den delen av norsk historie som innebar undertrykking av samene og kvenene.
Dah tjuerieh dïedtem vaeltedh dan bielien åvteste nöörjen histovrijistie mij lij dïedtelgimmien bïjre saemijste jïh kveenijste.
Da vil også også best finne svar på hvordan man kan reparere sår fra fortiden, sier sametingspresident Vibeke Larsen.
Dellie sïjhtebe aaj vaestiedassem gaavnedh guktie maahta saejride dejpelistie davvodh, saemiedigkiepresidente Vibeke Larsen jeahta.
Fylkestingene i Troms, Nordland, Nord-Trøndelag og Sør-Trøndelag har nå avgitt støtteuttalelser til Sametinget vedrørende en igangsettelse av en sannhetskommisjon.
Fylhkendigkieh Tromsesne, Nordlaantesne, Noerhte-Trööndelagesne jïh Åarjel-Trööndelagesne leah daelieh dåarjoelahtestimmieh vadteme Saemiedægkan nïerhkemen bïjre saetniesvoetekommisjovneste.
Samisk kirkeråd har også avgitt sin støtte til etableringen av en slik kommisjon.
Saemien gærhkoeraerie lea aaj dåarjoem vadteme juktie dagkeres kommisjovnem tseegkedh.
– Det vitner om en bred politisk støtte til vårt krav om en granskningskommisjon, noe som jeg håper at også Stortinget tar innover seg nå i prosessen videre, avslutter Vibeke Larsen.
– Daate aktem gamte politihkeles dåarjoem vuesehte mijjen krïevenassese akten kraanskomekommisjovnen bïjre, naakede maam manne gegkestem aaj Stoerredigkie måjhtele daennie prosessesne guhkiebasse, Vibeke Larsen minngemosth jeahta.
Les hele representantforslaget her.
Lohkh abpe tjirkijeraeriestimmiem daesnie.
PRM: Balto blir politisk rådgiver for sametingsrådet
PRM: Balto saemiedigkieraerien politihkeles raeriestæjja sjædta
Sametingspresident Aili Keskitalo har i dag oppnevnt Anne Toril Eriksen Balto (40) fra Senterpartiet som ny politisk rådgiver.
Saemiedigkiepresidente Aili Keskitalo lea nammoehtamme Anne Toril Eriksen Baltom (40) nammoehtamme goh orre politihkeles raeriestæjja daan biejjien.
Det var Senterpartiets sametingsgruppe som anbefalte presidenten å oppnevne Balto som politisk rådgiver til Sametingsrådet for perioden 2017-2021.
Gaskoehkrirrien saemiedigkiedåehkie presidentem juvnehti Baltom nammoehtidh goh Saemiedigkieraerien politihkeles raeriestæjja boelhkese 2017 - 2021.
Balto ble etter årets sametingsvalg Senterpartiets 1. vara i Ávjovári valgkrets og vil bli Senterpartiets stemme i det nye rådet.
Balto Gaskoehkrirrien 1. sæjjasadtjine sjïdti Ávjovári veeljemegievlesne daan jaepien saemiedigkieveeljemisnie jih sæjtha Gaskoehkrirrien gïele sjïdtedh dennie orre raeresne.
Anne Toril Eriksen Balto har lang og bred politisk erfaring i Senterpartiet og ble som 34 åring den første kvinnelige ordfører i Karasjok kommune.
Anne Toril Eriksen Balto guhkies jïh gamte dååjrehtimmiem åtna Gaskoehkrirresne jïh lij dïhte voestes nyjsenæjja mij tjïelten åejvine sjïdti Karasjohken tjïeltesne, ajve 34 jaepien båeries.
Hun er i dag også valgt inn på Fylkestinget i Finnmark.
Dïhte aaj veeljesovveme Fylhkendægkan Finnmarhkesne daelie.
– Jeg ser fram til å samarbeide med Anne Toril, og er sikker på at hun kommer til å gi viktige bidrag til arbeidet i sametingsrådet denne perioden, sier sametingspresident Aili Keskitalo.
– Manne aavodem Anne Toriline barkedh, jïh daajram dïhte sæjhta vihkeles dåarjoem vedtedh barkose saemiedigkieraeresne daan boelhken, saemiedigkieraerie Aili Keskitalo jeahta.
Balto vil tiltre i stillingen rett etter nyttår.
Balto sæjhta barkoem aelkedh orrejaepien aalkoelisnie.
Hun er utdannet revisor og har flere tilleggsstudier innenfor økonomistyring, organisasjon og ledelse.
Dïhte ööhpehtimmiem åtna goh revisjovne jïh jienebh lissiestudijh åtna ekonomijestuvremen, årganisasjovnen jïh stuvremen sisnjelen.
I dag jobber hun som autorisert finansiell rådgiver i Sparebank 1 Nord-Norge samtidig som hun er i sluttfasen på å fullføre masterstudie ved det Arktiske Universitet i Tromsø i Økonomistyring og strategisk ledelse.
Daelie autoriseradamme finansielle raeriestæjjinbe barka Sparebankesne 1 Nord-Norge, seamma tïjjen goh maasterestudijumem galhkeminie Arktiske Universiteetesne Tromsøesne, Ekonomijestuvreme jïh strategeles stuvremisnie.
I Senterpartiet har Balto vært både lokallagsleder, nestleder i Finnmark Senterparti, vara til Senterpartiets sentralstyre og verv for senterkvinnene i Finnmark.
Gaskoehkrirresne, sæjjasadtje Gaskoehkrirrien sentraaleståvrose jih tjirkijebarkoeh åtneme gaskoehnyjsenæjjide Finnmaarhkesne.
Balto har også sittet i Senterpartiets samepolitiske råd.
Baltoe aaj Gaskoehkrirrien saemiepolitihkeles raeresne orreme.
For intervju kan Anne Toril Balto kontaktes på mobil: 41310027
Jis gihtjehtjimmieh gaskesadth Anne Toril Balto, mobijle 41310027
PRM: Barneapplikasjonen “10/20 bágo” lanseres
PRM: Bæjhkoehtimmie maanaapplikasjovneste «10/20 bágo»
Tirsdag 22. oktober kl. 11:30 er det lansering av barneapplikasjonen “10/20 bágo” i City Scene i Alta.
Dæjstan, golken 22. b., ts. 11.30, lea bæjhkoehtimmie appeste “ 10/20 bágo” Altan City Scenesne.
Sametinget har i forbindelse med samisk språkuke utviklet en applikasjon som først og fremst er rettet mot barnehagebarn og grunnskoleelever.
Gïelevåhkoen sjïekenisnie Saemiedigkie lea applikasjovnem evtiedamme mij uvtemes lea ussjedamme maanagïertemaanide jïh maadthskuvlen learoehkidie.
Målet med appen er å lære alle barnehagebarn og grunnskoleelever 10/20 ord på de samiske språkene.
Ulmie appine lea gaajhkide maanagïertemaanide jïh maadthskuvlen learoehkidie 10/20 baakoeh saemien gïeline lïeredh.
– Synliggjøring av samiske språk handler også om kunnskapsformidling.
– Saemien gïelh våajnoes darjodh lea aaj daajroem buektedh.
Vi ønsker at samfunnet skal få økt kunnskap og forståelse for samiske språk, kultur og samfunnsliv.
Mijjieh sïjhtebe siebriedahke edtja lissiehtamme daajroem jïh goerkesem åadtjodh saemien gïeli, kultuvren jïh siebriedahken bïjre.
Vi tror at hvis alle landets barn får bli kjent med samisk språk, vil det bidra til å styrke språkenes status og gi økt forståelse for språklige forskjeller, sier sametingsråd Silje Karine Muotka.
Mijjieh vïenhtebe jis gaajhkh laanten maanah åadtjoeh saemien gïeline åahpenidh, dellie dïhte sæjhta viehkiehtidh gïeli statusem nænnoestidh jïh lissiehtamme goerkesem gïeleldh joekehtsi bïjre vedtedh, saemiedigkieraerie Silje Karine Muotka jeahta.
Ordene i appen er både på lule-, sør- og nordsamisk og inneholder også lydfiler.
Baakoeh appesne leah dovne julev, åarjel- jïh noerhtesaemien gïelesne jïh desnie desnie aaj tjoejefijlh.
I appen kan man i tillegg lære ukedager, tall, farger og to barnesanger.
Appesne maahta lissine våhkoebiejjieh, taalh, klaerieh jïh göökte maanalaavlomh lïeredh.
For spørsmål eller intervju, kontakt sametingsråd Silje Karine Muotka, mob. +47 984 87 576, silje.karine.muotka@samediggi.no.
Jis gihtjehtimmiem sïjhth gaskesadth Silje Karine Muotka, mob. +47 984 87 576, silje.karine.muotka@samediggi.no
PRM: Ber om raskere avklaring om rovdyrfelling
PRM: Verkebe vaestiedassen bïjre birrie juvrevuetjemen bïjre
Sametinget er ikke tilfreds med myndighetenes behandling av fellingstillatelser på rovdyr.
Saemiedigkie ij leah madtjeles åejvieladtji gïetedimmine juvrevuetjemeluhpiedimmmiste.
Sametingsråd Berit Marie Eira ber myndighetene om å agere raskt.
Saemiedigkieraerie Berit Marie Eira åejvieladtjide birrie varke vaestiedidh.
Sametinget registrerer at det også i år har vært store kalvetap forvoldt av ørn.
Saemiedigkie vïhtesjadta daan jaepien aaj stoerre teehpemh orreme aarhtsi gaavhtan.
Sametingsråd Berit Marie Eira sier at det er for vanskelig å få fellingstillatelse på ørn.
Saemiedigkieraerie Berit Mari Eira jeahta fer geerve luhpiedimmiem åadtjodh aarhtsem vuetjedh.
– Jeg føler at Miljødepartementet ikke tar ørneskadene alvorlig, sier Eira.
–Manne damtem Byjresedepartemente ij aarhtseskaaride itjmieslaakan vaeltieh, Eira jeahta.
Et forsøksprosjekt om ørneskader i Troms er ikke satt i gang slik Stortinget har forutsatt.
Akte pryöveprosjekte aarhtseskaaraj bïjre Romsesne ij leah aalkeme guktie Stoerredigkie lea tsihkestahteme.
Prosjektet skulle omfatte både sauenæringen og reindriftsnæringen.
Prosjekte edtji dovne sïrvejielemem jïh båatsoem feerhmedh.
Problemene med rovdyr øker fra år til år, og nå gjør også bjørn skade i reinflokker.
Dåeriesmoerh juvrigujmie læssanieh jaepeste jaapan, jïh daelie aaj bïerne skaarah dorje krievvine.
Denne uken har to bjørner herjet i en reinflokk i Kautokeino og forårsaket store skader, ifølge reindriftsutøverne i området.
Daan våhkoen göökte bïernh stoerre skaarah dorjeme aktene krievvesne Guovdageaidnusne, båatsoesaemiej mietie dajvesne.
I dette tilfellet skjedde skaden dessuten utenfor bjørneområdet.
Daan aejkien skaara lissien dorjesovvi bïernedajven ålkolen.
Sametingsråd Berit Marie Eira mener at saksbehandlingstiden på å få tillatelse til å felle bjørn er for lang.
Saemiedigkieraerie Berit Marie Eira veanhta aamhtesegïetedimmietïjje bïernevuetjemeluhpiedimmien bïjre lea fer guhkie.
– Det er viktig å få fellingstillatelse i slike saker så fort som mulig for å forhindre større katastrofer.
–Vihkeles vuetjemeluhpiedimmiem dagkerh aamhtesinie åadtjodh dan varke gåarede olles stuerebh skaarah dorjesovvh.
Sametinget forventer at rovviltmyndighetene tar ut skadedyr straks skaden er skjedd.
Saemiedigkie veanhtede juvreåejvieladtjh luhpiedimmiem vedtieh skaarajuvrh vuetjedh dan varke skaara lea dorjesovveme.
Dette må også gjelde skader som skjer i sauenæringe, sier Eira.
Seammalaakan dej skaaraj bïjre mah sjugniehtuvvieh sïrvejieliemisnie, Eira jeahta.
Tar mer hensyn til rovdyr enn beitedyr
Juvrh vielie krööhkestieh goh gåatomekreekh
Sametingsråden sier videre at Sametinget ikke er fornøyd med at Troms og Finnmark er pålagt å ha seks ynglinger av bjørn.
Saemiedigkieraerie aaj jeahta Saemiedigkie ij leah madtjeles juktie Romsa jïh Finnmaarhke leah stilleme govhte tjovkedåehkieh bïerneste utnedh.
– I og med at dette bestandsmålet ikke er nådd så må alle søknader om lisensfelling avgjøres av Miljødirektoratet.
–Dan åvteste ij leah daam veahkam jakseme dellie Byjresedepartemeente tjuara gaajhkh ohtsemh vuetjemen bïjre sjæjsjalidh.
Det forsinker saksbehandlingstida, som igjen rammer både reindriften og sauenæringen, sier Eira.
Destie aamhtesegïetedimmietïjje guhkebe sjædta, mij dovne båatsoem jïh sïrvejïelemem akten nåake tseahkan beaja, Eira jeahta.
Sametingsråden mener at miljømyndighetene tar mer hensyn til rovdyrene enn beitedyrene, og påpeker at det ikke er i samsvar med Stortingets vedtak om at det skal være både beitedyr og rovdyr i Norge.
Saemiedigkieraerie veanhta byjreseåejvieladtjh juvride vielie krööhkestieh goh gåatomekreekide, jïh tjïerteste daate ij leah akteraeresne Stoerredigkien nænnoestimmine mij jeahta dovne gåatomekreekh jïh juvrh edtjieh Nöörjesne årrodh.
– I 2015 opplevde vi store tap i saueholdet forårsaket av bjørn, spesielt i Øst-Finnmark.
–Jaepien 2015 mijjieh stoerre teehpemh utnimh mejtie bïerne lij dorjeme, joekoen Luvlie-Finnmaarhkesne.
Det ble da ikke gitt tillatelse til å ta ut bjørn.
Dellie idtji luhpie vadtasovvh bïernem vuetjedh.
Det er enda et eksempel på at miljømyndighetene tar større hensyn til rovdyr enn til beitedyr, avslutter Eira.
Daate aaj vuesehte byjreseåejvieladtjh juvride vielie krööhkestieh goh gåatomekreekide, Eira minngemosth jeahta.
For intervju, kontakt sametingsråd Berit Marie Eira, mob. 913 28 626
Jis gihtjehtimmiem sïjhth, gaskesadth saemiedigkieraeriem, Berit Marie Eira, mob. 913 28 626
PRM: – Den økonomiske utviklingen i Nord-Norge må også komme den samiske befolkningen til gode
PRM: – Ekonomeles evtiedimmie Noerhte-Nöörjesne tjuara aaj aevhkine sjïdtedh saemien årroejidie
Sametingspresident Aili Keskitalo deltok fredag på toppmøte om næringsutvikling og kompetanse i nord, som statsminister Erna Solberg hadde invitert til.
Saemiedigkiepresidente Aili Keskitalo lij meatan aktene njuenehketjåanghkosne bearjadahken jielemeevtiedimmien jïh maahtoen bïjre noerhtene, mïsse staateministere Erna Solberg lij bööredamme.
– Tallene viser at det går godt i nord, men vi vet at arbeidsplassutviklingen ikke er like god i tradisjonelle samiske bosettingsområder, sier Keskitalo.
– Taalh vuesiehtieh hijvenlaakan gåarede noerhtene, men mijjieh daejrebe barkoesijjieevtiedimmie ij leah seamma hijven dejnie aerpievuekien saemien årromedajvine.
Keskitalo vil at den økonomiske utviklingen i Nord-Norge også skal komme den samiske befolkningen til gode, spesielt i samiske tradisjonelle bosettingsområder.
Manne sïjhtem dïhte ekonomeles evtiedimmie Noerhte-Nöörjesne aaj edtja aevhkine sjïdtedh dejtie saemien årroejidie, joekoen saemien aerpievuekien årromedajvine.
– Dette mener jeg er et verdispørsmål, at samiske områder har samme utvikling som resten av landet, sier sametingspresident Aili Keskitalo.
Mov mïelen mietie daate akte aarvoegyhtjelasse: saemien dajvh dam seamma evtiedimmiem utnieh goh dennie jeatjah laantesne, saemiedigkiepresidente Aili Keskitalo jeahta.
Keskitalo påpeker at samer er tradisjonelt svært dyktige til å omstille seg, og mener at de tradisjonelle samiske næringene må istandsettes til å møte fremtiden på linje med andre næringer.
Keskitalo tjïerteste saemieh aerpievuekien mietie leah joekoen væjkele jïjtjemse jeatjahtehtedh, jïh meala doh aerpievuekien saemien jielemh tjuerieh viehkiem åadtjodh båetijem aejkiem dåastodh seammalaakan goh jeatjah jielemh.
– Det er viktig å få formalkompetanse innen de tradisjonelle næringene, som for eksempel reindrifta, og også ny kompetanse til å ta i bruk ny teknologi og nye næringsveier, for eksempel til matproduksjon, matforedling og opplevelser knyttet til mat.
– Vihkeles formaalemaahtoem åadtjodh dej aerpievuekien jielemi sisnjeli, vuesiehtimmien båatsoe, jïh aaj orre maahtoem åadtjodh juktie orre teknologijem jïh orre jielemegeajnoeh åtnose vaeltedh, vuesiehtimmien gaavhtan beapmoedorjemassese, beapmoeevtiedæmman jïh dååjresidie mah leah ektiedamme beapmose.
Samisk område er sterk på primærnæringer og det produseres mye mat som kan utvikles enda mer.
Saemien dajvesne nænnoes aalkoejielemh jïh jïjnje beapmoe dorjesåvva mij maahta enn vielie evtiesovvedh.
Keskitalo viser også til at det er en oppblomstring innen reiselivet og kreative næringer.
Keskitalo aaj vuesehte dan bïehtsegæmman fealadassen jïh sjugniedihks jielemi sisnjeli.
Høyt utdannede betalingsvillige turister ønsker å oppleve autentisk samisk kultur, men spørsmålet er hvordan man skal selge samisk kultur uten å ødelegge den.
Turisth jolle ööhpehtimmine mah leah vyljehke maeksedh sijhtieh tjïelke saemien kultuvrem dååjredh, men gyhtjelasse lea guktie edtja saemien kultuvrem doekedh bielelen dam biejstedh.
– Vi trenger utdannelse og bevisstgjøring innenfor urfolksturisme.
– Mijjieh ööhpehtimmiem jïh voerkelimmiem daarpesjibie aalkoealmetjeturismen sisnjelen.
Jeg tar til orde for utvikling av etiske retningslinjer, merkevareordning/sertifisering av bedrifter og utdanningsløp innen dette.
Manne sïjhtem raeriestidh etihkeles njoelkedassh evtiedidh, mïerhkevaaroeöörnegem/sertifiseradimmiem sïeltijste jïh ööhpehtimmiefaalenassh daan sisnjelen.
Vi trenger et større nasjonalt program for dette.
Mijjieh aktem stuerebe nasjovnale programmem dïsse daarpesjibie.
Dette vil både utvikle samisk kultur og gi internasjonal konkurransekraft, tror Keskitalo.
Daate sæjhta dovne saemien kultuvrem evtiedidh jïh gaskenasjovnale gaahtjemefaamoem vedtedh, Keskitalo veanhta.
For spørsmål eller intervju, kontakt sametingspresident Aili Keskitalo, +47 971 29 305
Govlehtallije, saemiedigkiepresidente Aili Keskitalo, +47 971 29 305
PRM: Det første samiske reindriftslovutvalget er oppnevnt
PRM: Voestes saemien båatsoelaakemoenehtse nammoehtamme
– Vi er stolte over at det aller første samiske lovutvalget nå er oppnevnt, sier sametingspresident Aili Keskitalo og leder for NRL Ellinor Marita Jåma.
– Mijjieh garmeres juktie dïhte ellen voestes saemien laakemoenehtse lea nammoehtamme daelie, saemiedigkiepresidente Aili Keskitalo jïh NBR:n åvtehke Ellinor Marita Jåma jiehtieh.
Sametinget og Norske Reindriftssamers Landsforbund (NRL) har oppnevnt et lovutvalg som skal gjennomgå reindriftsloven.
Saemiedigkie jïh Nöörjen Båatsoesaemiej Rijhkesiebrie (NBR) leah aktem laakemoenehtsem nammoehtamme mij edtja båatsoelaakem gïehtjedidh.
Sametinget og NRL er enige om mandatet for utvalget.
Saemiedigkie jïh NBR leah sïemes moenehtsen mandaaten bïjre.
– Utvalget skal se på interne forhold i reindrifta, og kan foreslå ytterligere endringer som sikrer prosesser som er forankret og har legitimitet i reindrifta.
– Moenehtse edtja dejtie sisnjelds tsiehkide båatsosne vuartasjidh, jïh maahta vielie jarkelimmieh raeriestidh mah prosessh gorredieh mah leah vïedteldahkesne jïh legitimiteetem utnieh båatsosne.
Utvalget skal også se på skillet mellom privatrettslig styring og offentligrettslig forvaltning, samt vurdere siidaandelens stilling.
Moenehtse edtja aaj raastem vuartasjidh privaaterïekteles stuvremen jïh byögkelesrïekteles reeremen gaskem, jïh sïjtebielien sijjiem vuarjasjidh.
Utvalget skal foreslå endringer som vil styrke arealvernet i reindriften, og se på lovbestemmelser knyttet opp mot reintall, sier sametingspresident Keskitalo.
Moenehtse edtja jarkelimmieh raeriestidh mah sijhtieh areaalevaarjelimmiem nænnoestehtedh båatsosne, jïh laakenænnoestimmieh vuartasjidh mah leah bovtsetaalen bïjre, saemiedigkiepresidente Keskitalo jeahta.
– Det er viktig å se på loven sammenhengende og med vekt på næringens erfaringer med en reindriftslov som ikke holder folkerettslig nivå.
– Vihkeles laakese iktemierien vuartasjidh jïh leavloem bïejedh jielemen dååjrehtimmide aktine båatsoelaakine mij ij aktem almetjerïekteles njieptjiem utnieh.
Å få helt konkrete anbefalinger på hvordan loven bør endres gjør det lettere å arbeide aktivt opp mot Stortinget omkring de nødvendige lovendringsprosessene, sier NRL-leder Ellinor Marita Jåma.
Gosse eevre tjïelke juvnehtimmieh åadtjodh guktie laake byöroe jorkesidh, dellie sæjhta aaj aelhkebelaakan Stoerredigkien vööste barkedh dej daerpies laakejarkelimmieprosessi bïjre, NBR:n åvtehke Ellinor Marita Jåma jeahta.
Sametingsråd Silje Karine Muotka peker på at Landbruks- og matdepartementet (LMD) beklageligvis har lagt opp til en usammenhengende lovprosess der reindriftsloven skal revideres delvis og oppstykket med paragraf for paragraf.
Saemiedigkieraerie Silje Karine Muotka tjïerteste Laanteburrie- jïh beapmoedepartemeente (LBD) gaatesjen leah akten laakeproseessem sjïehteladteme gusnie sæjhta båatsoelaakem revideradidh såemiesmearan jïh ajve bieline, jïh ajve paragraafeste paragraafese.
– Sametinget har invitert sentrale myndigheter til å nedsette et lovutvalg, men LMD ønsker tydeligvis å fortsatt endre loven i en oppstykket prosess.
– Saemiedigkie lea staateles åejvieladtjh bööredamme aktem laakemoenehtsem tseegkedh, men vååjnoe goh LBD annje sæjhta laakem jarkelidh aktene juakeme prosessesne.
Det er derfor vi nå oppnevner det aller første samiske lovutvalget, sier Muotka, som mener det er helt riktig at det skjer på feltet reindrift.
Dan åvteste mijjieh daelie dam ellen voestes saemien laakemoenehtsem nammoehtibie, Muotka jeahta jïh altese mïelen mietie tuhtjie eevre reaktoe daate dorjesåvva båatsoesuerkesne.
– Reindrifta er en klar urfolksnæring, og samiske perspektiver og synspunkter må ivaretas for å sikre oppslutning fra det samiske folket og reindrifta.
– Båatsoe akte tjïelke aalkoealmetjejieleme, jïh saemien perspektijvh jïh vuajnoeh tjuerieh gorresovvedh juktie dåarjoehtimmiem åadtjodh saemijste jïh båatsoste.
Utvalget som skal jobbe med den helhetlige gjennomgangen av reindriftsloven består av følgende personer:
Moenehtsisnie, mij edtja dejnie ållesth gïehtjedimmine båatsoelaakeste barkedh, daah almetjh:
Ragnhild Marit Sara - leder av utvalget, jurist Kirsti Strøm Bull, professor, dr.juris Samuel John N. Anti, reineier Nils Per Jåma, reineier Ellen Inga Turi, forsknings- og utdanningsdirektør, dr.philos Nils Mikkelsen Utsi, advokat, sametingsrepresentant og reineier Anna Ravna Gaup, reineier Mattias Åhren, professor, dr. juris Ellen Sara Sparrok, reineier
Ragnhild Marit Sara - moenehtsen åvtehke, juriste Kirsti Strøm Bull, professovre, dr.juris Samuel John N. Anti, båatsoesaemie Nils P Joma, båatsoesaemie Ellen Inga Turi, dr.philos dotkeme- jïh ööhpehtimmiedirektööre, dr. philos. Nils Mikkelsen Utsi, advokaate, saemiedigkietjirkije jïh båatsoesaemie Anna Ravna Gaup, båatsoesaemie Mattias Åhren, professovre, dr. juris Ellen Sara Sparrok, båatsoesaemie
– Vi er også svært stolte av at det er en dyktig samisk kvinnelig jurist;
– Mijjieh aaj garmeres juktie aktem væjkeles saemien juristem mij lea nyjsenæjja, åvtehkinie utnebe laakemoenehtsisnie;
Ragnhild Marit Sara som leder lovutvalget, sier sametingspresident Aili Keskitalo og leder for NRL Ellinor Marita Jåma.
gidtjh Ragnhild Marit Sara, saemiedigkiepresidente Keskitalo jïh NBR:n åvtehke Ellinor Marita Jåma jiehtieh.
Den 29. november vil Sametinget invitere til et fagseminar i Alta med utgangspunkt i ulike problemstillinger som selvbestemmelse og eksisterende utfordringer knyttet til reindriftsloven.
Gålkoen 29.b. Saemiedigkie sæjhta akten faageseminaarese Altesne bööredidh gusnie teema sjædta ovmessie gyhtjelassh goh jïjtjenænnoestimmie, jïh daaletje haestemh ektiedamme båatsoelaakese.
– Vi kommer tilbake til invitasjon til seminaret, men der vil utvalgets leder holde en kort innledning.
– Mijjieh bååstede båetebe bööredæmman seminaarese, men desnie moenehtsen åvtehke sæjhta aktem åenehks aalkoehåalemem utnedh.
Dette blir omfattende arbeid, men skal reindriftens interesser bli ivaretatt i de fremtidige lovendringene, må vi gjennom denne prosessen, avslutter Muotka, og sier at Sametinget vil holde sekretariatet for utvalget som skal arbeide innenfor en ramme på to år.
Daate akte stoerre jïh vijries barkoe sjædta, men jis båatsoen ïedtjh edtjieh gorresovvedh båetijen aejkien laakejarkelimmine, tjoerebe daam prosessen tjïrrh, Muotka minngemosth jeahta mij lissehte Saemiedigkie sæjhta tjaelemesijjine årrodh moenehtsasse mij edtja göökte jaepieh daejnie barkedh.
PRM: Duodjeinstituhtta støtter opp om Sametingets mål om å styrke samisk kultur, identitet og kulturarv
PRM: Saemiedigkien ulmiem dåårje nænnoestehtemen bïjre saemien kultuvreste, identiteeteste jïh kultuvreaerpeste
Evalueringen av Duodjeinstituhtta konstaterer at instituttet i liten grad støtter opp under Sametingets mål om duodji som næring, men viser at instituttet har en stor betydning som kulturbærer og forvalter av immateriell kulturarv.
Evalueradimmie Duodjeinstituhtteste vuesehte institituhte lea akte joekoen vihkeles kultuvreguedtije jïh reerije immaterijelle kultuvreaerpeste.
Høsten 2018 ble Telemarksforskning engasjert av Sametinget til å evaluere Duodjeinstituhtta, som er et overordnet utviklings- og kompetansesenter for duodji i hele Sápmi.
Tjaktjen 2018 Telemarksforskning barkoem åadtjoeji Saemiedigkeste Duodjeinstituhttam evalueradidh.
Evalueringen har sett på i hvilken grad Duodjeinstituhtta bidrar til å oppnå Sametingets mål med duodji, i hvilken grad veilederordningen ved Duodjeinstituhtta bidrar til Sametingets mål med duodji, og rapporten foreslår tiltak for ytterligere måloppnåelse.
Evalueradimmie lea vuartasjamme mennie mieresne Duodjeinstituhtta viehkehte Saemiedigkien ulmiem duedtine jaksedh, mennie mieresne bïhkedimmieöörnege Duodjeinstituhttesne viehkehte Saemiedigkien ulmiem duedtine jaksedh, jïh råajvarimmieh raeriestidh juktie vielie ulmieh jaksedh.
Sametingets mål for duodji er at man skal ha flere næringsaktører, økt profesjonalitet og økt inntjening og lønnsomhet.
Saemiedigkien ulmie duadtan lea jienebh jielemeaktöörh dåårrehtidh, lissiehtamme profesjonaliteete jïh lissiehtamme dïeneste.
Duodjeinstituhttas virksomhet dreier seg først og fremst rundt duodji som kultur og håndverk.
Duedtieinstituhttan barkoe lea uvtemes duedtien bïjre goh kultuvre jïh vætnoe.
Rapporten konstaterer at instituttet i liten grad støtter opp under Sametingets mål om duodji som næring og at instituttet ikke fullt ut klarer å oppfylle sitt mandat om å være et utviklings- og kompetansesenter for duodji som næring, kultur og håndverk.
Reektehtse vihteste instituhte ajve såemiesmearan Saemiedigkien ulmiem duedtien bïjre goh jieleme dåarjohte, jïh instituhte ij ellieslaakan buektehth sov mandaatem illedh akten evtiedimmie- jïh maahtoejarngen bïjre duadtan goh jieleme, kultuvre jïh vætnoe.
Rollen som Duodjeinstituhtta har og de oppgavene som de utfører som kulturbærer og forvalter av immateriell kulturarv, har imidlertid stor betydning.
Råålla maam Duodjeinstituhtta åtna jïh dah laavenjassh dah darjoeh goh kultuvreguedtije jïh reerije immaterijelle kultuvreaerpeste, læjhkan stoerre ulmiem utnieh.
Her bidrar de til Sametingets mål om å styrke samisk kultur, identitet og kulturarv.
Daesnie dah viehkiehtieh Saemiedigkien ulmiem jaksedh nænnoestehtemen bïjre saemien kultuvreste, identiteeteste jïh kultuvreaerpeste.
– Duodjeinstituhtta har en viktig rolle som kulturbærer og forvalter av tradisjonell kunnskap, sier sametingsråd Berit Marie E. Eira.
–Duodjeinstituhtta aktem vihkeles råållam åtna goh kultuvreguedtije jïh reerije aerpievuekien daajroste, saemiedigkieraerie Berit Marie E. Eira.
Rapporten anbefaler at Duodjeinstituhtta videreføres, men med et smalere mandat.
Reektehtse juvnehte Duodjeinstituhtta jåarhka, men aktine gaertjiesåbpoe mandaatine.
Enten som et kompetansesenter for duodji som immateriell kulturarv, eller som et kompetansesenter for design, produkt- og markedsutvikling.
Goh akte maahtoejarnge duadtan goh immaterijelle kultuvreaerpie, jallh goh maahtoejarnge hammoedæmman/designe, dorjese- jïh maarhkedeevtiedæmman.
– Rapporten skisserer flere ulike alternativ for videreutvikling av Duodjeinstituhtta, sier Eira.
–Reektehtse jienebh ovmessie alternatijvh buakta juktie Duodjeinstituhttam guhkiebasse evtiedidh, Eira jeahta.
Hun understreker at Sametinget ikke har tatt stilling til noen av standpunktene.
Dïhte tjïerteste Saemiedigkie ij leah naaken daejstie vuajnojste digkiedamme annje.
Først skal rapporten fremlegges fredag 15.03 i Alta, blant annet sammen med Duodjeinstituhtta og duodjiorganisasjonene.
Voestegh edtja reektehtsem åehpiedehtedh bearjadahken 15.03 Altesne, gaskem jeatjah Duodjeinstituhttine jïh duedtiesiebriejgujmie ektine.
Rapporten er offentlig.
Reektehtse byögkeles.
– Vi inviterer alle som har interesse av duodji til å fremme sine innspill til Sametinget så snart som mulig, avslutter sametingsråd Berit Marie E. Eira.
–Mijjieh bööredibie gaajhkh duedtieïedtjeladtjh sijjen lahtestimmieh Saemiedægkan buektedh dan varke gåarede, saemiedigkieraerie Berit Marie E. Eira minngemosth jeahta.
For spørsmål eller intervju, kontakt sametingsråd Berit Marie E. Eira, mob. 913 28 626
Gyhtjelassh jallh gihtjehtimmie, gaskesadth saemiedigkieraeriem Berit Marie E. Eira, mob. 913 28 626, berit.marie.eira@samediggi.no
PRM: – En stor eksponeringsmulighet for samisk litteratur
PRM: – Stoerre vuesiehtimmienuepie saemien lidteratuvrese
Norge skal i år være hovedland under den viktigste bokmessen i verden, Frankfurter Buchmesse.
Daan jaepien Nöörje edtja åejvielaantine årrodh veartenen vihkielommes gærjameessesne, Frankfurter Buchmesse.
Også samiske bøker og forfattere er representert der.
Aaj saemien gærjah jïh tjaelijh leah stïeresne desnie.
– Dette gir en stor eksponeringsmulighet for samisk litteratur som jeg er svært glad for, sier sametingsråd Henrik Olsen, som skal delta på bokmessen.
– Daate stoerre vuesiehtimmienuepiem vadta saemien lidteratuvrese mejnie sjuesjedem, saemiedigkieraerie Henrik Olsen jeahta, mij edtja meatan årrodh gærjameessesne.
Sametingsrådet har også støttet den samiske deltakelsen.
Saemiedigkieraerie aaj beetnehvierhtieh dåårjeme ihke saemieh leah stïeresne desnie.
Bokmessen i Frankfurt, som arrangeres i oktober, er verdens viktigste møteplass for internasjonal bokbransje.
Gærjameesse Frankfurtesne, mij öörnesåvva golken, lea veartenen vihkielommes gaavnedimmiesijjie gaskenasjonaale gærjasuarkan.
Den samler mer enn 300.000 besøkende fra over 100 land, 7000 forlag og 10.000 journalister.
Desnie vielie goh 300.000 guessieh minnieh bijjelen 100 laantijste, 7000 bertemijstie jïh 10.000 journalisth.
I 2019 er Norge tildelt rollen som gjesteland for bokmessen i Frankfurt, noe som betyr at Norge får presentere sin litteratur og kultur under bokmessen.
Jaepien 2019 Nöörje råållam guessielaantine åådtjeme gærjameessese Frankfurtesne, jïh daate sæjhta jiehtedh Nöörje åådtje sov lidteratuvrem jïh kultuvrem åehpiedehtedh gærjameessesne.
I den forbindelse er det en egen gjestepaviljong der inviterte forfattere fra Norge skal få plass til å synliggjøre sitt forfatterskap.
Dan gaavhtan akte jïjtse guessiepaviljonge gusnie bööredamme tjaelijh Nöörjeste edtjieh åadtjodh sijjen tjaelijebarkoem våajnoes darjodh.
Sámi lágádus- ja aviisasearvi/Samisk forlegger- og avisforening (SÁLAS) og Sámi Girječálliid Searvi - Samisk forfatterforening (SGS) deltar for å synliggjøre samisk litteratur og samiske forfattere.
Sámi lágádus- ja aviisasearvi / Saemien berteme- jïh plaeriesiebrie (SÁLAS) jïh Sámi Girječálliid Searvi/ Saemien Tjaelijesiebrie (SGS) leah meatan juktie saemien lidteratuvrem jïh saemien tjaelijh våajnoes darjodh.
Gir støtte til deltakelse
Dåarjoem vadta juktie meatan årrodh
Mange samiske forfattere er invitert til gjestepaviljongen, og SGS har fått forespørsler om å delta på andre arrangementer i forbindelse med bokmessen.
Gellie saemien tjaelijh leah bööresovveme guessiepaviljongese jïh SGS lea gyhtjelassh åådtjeme meatan årrodh jeatjah öörnedimmine gærjameessesne.
Sametingsrådet har bevilget 166 000 kroner i støtte til SGS for deltakelse i bokmessen.
Saemiedigkieraerie lea 166 000 kråvnah dåarjojne dåårjeme SGS:se juktie meatan årrodh gærjameessesne.
– Det er viktig for samiske forfattere å kunne delta på en så stor internasjonal litteraturarena, spesielt nå i år når Norge er gjesteland.
– Saemien tjaeliji gaavhtan lea vihkeles stïeresne årrodh aktene dan stoerre gaskenasjonaale lidteratuvre-areenesne, joekoen daan jaepien gosse Nöörje lea guessielaante.
Dette gir en stor mulighet for formidling av samiske forfattere og samisk litteratur, sier sametingsråd Henrik Olsen.
Daate stoerre nuepiem vadta saemien tjaeliji jïh saemien lidteratuvren bïjre bievnedh, saemiedigkieraerie Henrik Olsen jeahta.
Sametingsråd Henrik Olsen er på bokmessen 13. - 17. oktober og deltar blant annet på åpningsseremonien tirsdag 15. oktober.
Saemiedigkieraerie Henrik Olsen lea gærjameessesne golken 13.- 17. b. jïh edtja gaskem jeatjah stïeresne årrodh rïhpestimmieseremonijesne dæjstan, golken 15. b.
– Unik anledning til å synliggjøre samisk litteratur
– Sjïere nuepie saemien lidteratuvrem våajnoes darjodh
Sametingsrådet har også gitt støtte til den samiske forlegger- og avisforeningen (SÁLAS) på 200 000 kr. SÁLAS har i samarbeid med NORLA, som organiserer Norges deltakelse i Frankfurt 2019, sikret at også samiske bøker og forfattere er representert.
Saemiedigkieraerie aaj dåarjoem vadteme saemien berteme- jïh plaerieseabran (SÁLAS) 200 000 kråvnajgujmie. SÁLAS lea laavenjostosne siebrine NORLA, mij öörnede Nöörje lea meatan Frankfurtesne 2019, hokseme aaj saemien gærjah jïh tjaelijh leah meatan desnie.
I forbindelse med bokmessen skal det oversettes et antall samiske bøker til engelsk i såkalte prøveoversettelser for å synliggjøre samisk litteratur for et globalt publikum.
Gærjameessen sjïekenisnie edtja såemies saemien gærjah eengelske gïelese jarkoestidh goh pryövejarkoestimmieh juktie saemien lidteratuvrem våajnoes darjodh lohkijidie abpe veartenisnie.
– Samisk litteratur er en del av den norske litteraturarven.
– Saemien lidteratuvre lea bielie dehtie nöörjen lidteratuvreaerpeste.
Dette gir en unik anledning til å formidle og synliggjøre den samiske litteraturen og samfunnsdebatten for hele verden, sier sametingsråd Henrik Olsen.
Daate sjïere nuepiem vadta saemien lidteratuvren jïh siebriedahkedigkiedimmien bïjre bievnedh jïh dam abpe veartenasse vuesiehtidh, saemiedigkieraerie Henrik Olsen jeahta.
Det er også gitt støtte på 23 000 kr til et samisk forlag som ikke er tilknyttet SÁLAS, Susanne Hætta, for å reise ned.
23 000 kråvnah aaj dåarjojne vadtasovveme akten saemien bertemasse mij ij leah ektiedamme SÁLAS:asse, Susanne Hætta, juktie våålese Frankfurtesne mïnnedh.
Olsen synes det er viktig for samiske forlag å kunne delta med nødvendig tyngde på en så stor internasjonal litteraturarena.
Olsen tuhtjie vihkeles saemien bertemh åadtjoeh meatan årrodh daerpies leavlojne, dagkeres dan stoerre gaskenasjonaale lidteratuvre-areenesne.
– Dette gir en stor eksponeringsmulighet for samisk litteratur og det er jeg svært glad for, sier sametingsråden.
– Daate stoerre vuesiehtimmienuepiem saemien lidteratuvrese vadta jïh dejnie manne tjarke sjuesjedem, saemiedigkieraerie jeahta.
Støtte til visning av teaterstykke
Dåarjoe vuesiehtæmman teaterestuhtjeste
Samisk litteratur og kultur vil være synlig under hele bokmessen i flere former.
Saemien lidteratuvre jïh kultuvre sijhtieh våajnoes årrodh abpe gærjameessesne gellielaakan.
Sametingsrådet har også støttet Beaivváš samiske nasjonalteater med 150 000 kroner.
Saemiedigkieraerie aaj Beaivváš saemien nasjonaaleteaterem dåårjeme 150 000 kråvnajgujmie.
De skal reise til bokmessen med stykket om Johan Turi, og skal ha flere forestillinger i løpet av uken.
Dah edtjieh gærjameessesne mïnnedh stuhtjine Johan Turin bïjre, jïh edtja teaterestuhtjem gellien aejkien vuesiehtidh dan våhkoen.
– Det er et passende stykke å reise ned med, i og med at Johan Turi regnes som den første samiske forfatteren med boka “Muitalus sámiid birra”, som kom i 1910.
– Daate sjiehteles stuhtje meatan vaeltedh, dan åvteste Johan Turi voestes saemien tjaeliejinie ryöknesåvva gærjine“Muitalus sámiid birra”, mij bööti 1910.
Jeg gleder meg til å få med meg dette i Frankfurt.
Manne aavodem dam Frankfurtesne vuejnedh.
Det blir spennende å reise til Frankfurt for å følge våre dyktige kunst- og kulturutøvere og se hvordan dette kan være et løft for formidling av samisk litteratur til et større marked, avslutter sametingsråd Henrik Olsen.
Gieltege sjædta Frankfurtesne mïnnedh juktie mijjen væjkele tjeahpoe- jïh kultuvrebarkijh fulkedh jïh vuejnedh guktie daate maahta saemien lidteratuvrem lutnjedh akten stuerebe maarhkedese, saemiedigkieraerie Henrik Olsen minngemosth jeahta.
For intervju eller spørsmål, kontakt sametingsråd Henrik Olsen, telefon: +47 907 75 219 og/eller henrik.olsen@samediggi.no
Jis dov leah gihtjehtimmie jallh gyhtjelassh, gaskesadth Henrik Olsen, tellefovne: +47 907 75 219 jïh/jallh henrik.olsen@samediggi.no
PRM: Enige om Kunstneravtale 2020
PRM: Sïemes Tjiehpiedæjjalatjkoen 2020 bïjre
Sametinget og Samisk kunstnerråd er blitt enige om en kunstneravtale gjeldende for 2020.
Saemiedigkie jïh Saemien tjiehpiedæjjaraerie leah tjiehpiedæjjalatjkoen bïjre seamadamme mij lea faamosne 2020.
– Samisk kunst og samiske kunstnere er viktige bidragsytere til synliggjøring og utvikling av det samiske samfunnet, og jeg er glad og stolt over at samisk kunst har markert seg på en meget positiv måte, både lokalt, nasjonalt og også internasjonalt de siste årene, sier sametingsråd Henrik Olsen.
– Saemien tjeahpoe jïh saemien tjiehpiedæjjah leah vihkeles dåarjoehtæjjah juktie saemien siebriedahkem våajnoes darjodh jïh dam evtiedidh, jïh manne aavone jïh garmeres saemien tjeahpoe lea jïjtjemse joekoen hijvenlaakan åehpiedahteme, dovne voenges, nasjonaale jïh gaskenasjonaale sijjesne dej minngemes jaepiej, saemiedigkieraerie Henrik Olsen jeahta.
Kunstneravtalen har en ramme på kr. 8 570 000, som er en økning på 220 000 kroner.
Tjiehpiedæjjalatjkoen mierie lea 8.570.000 kråvnah, mij lea akte lissiehtimmie 220 000 kråvnine.
Det er avsatt midler til drift av Samisk kunstnerråd og de seks kunstnerorganisasjonene som er tilknyttet kunstnerrådet. Det er også avsatt midler til kunstfond og visningsvederlag.
Vierhtieh lyjkesovveme gïehtelæmman Saemien tjiehpiedæjjaraereste jïh doh govhte tjiehpiedæjjasiebrijste, mah leah ektiedamme tjiehpiedæjjaraaran, tjeaphpoefoentese jïh vuesiehtimmiemaaksose.
Partene er også i avtalen enige om å prioritere og sette av mer midler til kunstnerstipendene.
Guejmieh aaj latjkosne seamadamme prioriteradidh jïh vielie vierhtieh tjiehpiedæjjastipendide læjkodh.
Partene er videre enige om å videreutvikle samarbeidet, og er i gang med arbeidet med å få på plass en ny 4-årig samarbeidsavtale.
Guejmieh aaj sïemes laavenjostoem guhkiebasse evtiedidh, jïh leah aalkeme akten orre 4-jaepien laavenjostoelatjkoen bïjre barkedh.
– Samarbeidsavtalen mellom Sametinget og Samisk kunstnerråd gir våre kunstnere stor innflytelse på utviklingen innenfor samisk kunstliv, og er med på å legge til rette for å gi samisk kunst og samiske kunstnere gode rammevilkår, sier sametingsråd Henrik Olsen.
– Laavenjostoelatjkoe Saemiedigkien jïh Saemien tjiehpiedæjjaraerien gaskem mijjen tjiehpiedæjjide stoerre tsevtsemefaamoem vadta juktie saemien tjeahpoejieledem evtiedidh, jïh viehkehte sjïehteladtedh guktie saemien tjeahpoe jïh saemien tjiehpiedæjjah hijven mieriekrïevenassh åadtjoeh, saemiedigkieraerie Henrik Olsen jeahta.
For spørsmål eller intervju, kontakt sametingsråd Henrik Olsen, +47 907 75 219
Jis dov leah gyhtjelassh jallh gihtjehtimmiem sïjhth, gaskesadth saemiedigkieraeriem Henrik Olsen, +47 907 75 219
PRM: Enighet om konsultasjonslov
PRM: Sïemesvoete konsultasjovnelaaken bïjre
Sametinget og regjeringen har kommet til enighet om lovregler for konsultasjoner i et nytt kapittel i sameloven.
Saemiedigkie jïh reerenasse leah seamadamme laakenjoelkedassi bïjre konsultasjovnide aktene orre kapihtelisnie saemielaakesne.
Lovforslaget viderefører i stor grad konsultasjonsprosedyrene som ble fastsatt i 2005 og er en oppfølging av forslag fra Samerettsutvalget, som var på høring til våren 2009.
Laakeraeriestimmie jeenjemasth konsultasjovneprosedyride fulkie mij vihtiestamme sjïdti 2005 jïh lea akte guhkiebasse barkoe raeriestimmeste Saemiereaktamoenehtsistie, mij lij govlehtimmesne gïjrese 2009.
- Vi har nå fått etablert en større klarhet i hvordan et av de viktigste verktøyene i samepolitikken skal brukes.
- Daelie libie tjïelkebe goerkesem åådtjeme guktie akte dejstie vihkielommes dïrregijstie saemiepolitihkesne edtja åtnasovvedh.
Konsultasjonsreglene sikrer at Sametinget og andre direkte berørte samiske interesser deltar for å oppnå enighet om beslutninger som er av betydning for oss.
Konsultasjovnenjoelkedassh gorredieh Saemiedigkie jïh jeatjah ryöktesth saemien ïedtjeladtjh mej bïjre lea, leah meatan juktie sïemesvoetem åadtjodh sjæjsjalimmiej bïjre mah leah vihkeles mijjese.
Reglene er viktig for at både Sametinget og andre samiske interesser kan være med å utforme og bestemme framtidens betingelser for samisk språk, kultur, næringer og samfunnsliv, sier sametingspresident Aili Keskitalo.
Njoelkedassh leah vihkeles ihke dovne Saemiedigkie jïh jeatjah saemien ïedtjeladtjh maehtieh meatan årrodh hammoedidh jïh nænnoestidh guktie båetijen aejkien krïevenassh edtjieh årrodh saemien gïelese, kultuvrese, jieliemidie jïh siebriedahkejieliedasse, saemiedigkiepresidente Aili Keskitalo jeahta.
Konsultasjonsplikten for kommuner og fylkeskommuner blir forankret i loven slik at det gis rom for ulike måter å ivareta konsultasjonsplikten på, utifra erkjennelsen av at det er stor variasjon mellom kommuner i størrelse, kompetanse og deltakelsesformer fra samiske interesser.
Tjïelti jïh fylhkentjïelti konsultasjovnedïedte vïedteldihkie sjædta laakesne naemhtie guktie sijjie vadtasåvva konsultasjovnedïedtem joekehtslaakan gorredidh, dejnie daajrojne dan stoerre joekehtsen bïjre tjïelti gaskem gosse lea stoeredahken jïh maahtoen bïjre jïh guktie saemien ïedtjeladtjh leah meatan.
- Med lovfestingen av kommunenes og fylkeskommunenes konsultasjonsplikt styrkes også grunnlaget for samarbeid mellom samiske interesser, kommuner og fylkeskommuner.
- Gosse tjïelti jïh fylhkentjïelti konsultasjovnedïedte vïedteldihkie sjædta laakine, dellie aaj våarome nænnoesåbpoe sjædta akten laavenjostose gaskem saemien ïedtjeladtjh, tjïelth jïh fylhkentjïelth.
Loven legger opp til at denne konsultasjonsplikten kan ivaretas på ulike måter og jeg ser derfor fram til gode prosesser om dette til beste for en lokal, regional og samisk samfunnsutvikling, sier Keskitalo.
Laake sjïehteladta ihke daate konsultasjovnedïedte maahta joekehtslaakan gorresovvedh jïh manne dan åvteste hijven prosesside dan bïjre aavodem dan buaratjommesasse akten voenges, regijovnaale jïh saemien siebriedahkeevtiedimmien gaavhtan, Keskitalo jeahta.
Sametingsrådet legger nå frem forslaget for Sametingets plenum for samtykkebehandling, før regjeringen fremmer proposisjonen til Stortinget.
Daelie saemiedigkieraerie raeriestimmiem Saemiedigkien stoerretjåanghkose buakta juktie jååhkesjimmiem gïetedidh, åvtelen reerenasse proposisjovnem buakta Stoerredægkan.
For intervju, kontakt sametingspresident Aili Keskitalo, tlf. 971 29 305
Vielie bïevnesh, gaskesadth saemiedigkiepresidentem Aili Keskitalo, tlf. 971 29 305
PRM: Et særlig krevende budsjettarbeid
PRM: Joekoen krïevije budsjedtebarkoe
Sametingsrådet har utarbeidet forslag til budsjett for 2020.
Saemiedigkieraerie lea raeriestimmiem budsjedtese 2020 dorjeme.
Sametingsråd Henrik Olsen er skuffet over at de kun har hatt mandat til å gjennomføre kutt.
Saemiedigkieraerie Henrik Olsen lea håjnan ihke dej lij ajve mandaate giehpiedidh.
– I år har regjeringen bestemt hvor det skal satses, mens det har vært opp til Sametinget hvor i det samiske samfunnet det skal kuttes, sier sametingsråd Henrik Olsen.
– Daan jaepien reerenasse lea nænnoestamme mennie suerkine mijjieh edtjebe barkedh, mearan Saemiedigkie lea åådtjeme nænnoestidh gusnie mijjieh edtjebe giehpiedidh saemien siebriedahkesne, saemiedigkieraerie Henrik Olsen jeahta.
– Årets budsjettarbeid har vært særlig krevende, da vi har hatt en stor realnedgang i rammen fra staten.
– Daan jaepien budsjedtebarkoe lea joekoen krïevije orreme, dan åvteste mijjieh libie stoerre realgiehpiedimmiem mieresne staateste åådtjeme.
Rekken av gode initiativ og formål som burde vært tilgodesett i budsjettet, spesielt innenfor kulturfeltet, klarer vi dessverre ikke å løse i 2020 budsjettet, da vi har en realnedgang på 12 millioner kroner, sier Olsen.
Doh gellie hijven skraejrieh jïh åssjelh mah lin byöreme dåarjoem åadtjodh budsjedtesne, joekoen kultuvresuerkien sisnjelen, ibie buektehth loetedh 2020-budsjedtesne, dan åvteste mijjen realgiehpiedimmie lea 12 millijovnh kråvnah, Olsen jeahta.
Sametingets økning i regjeringens forslag til statsbudsjettet var øremerkede midler hvor bruken av midlene må konsulteres med departementet.
Saemiedigkien lissiehtimmie reerenassen raeriestimmesne staatebudsjedtese lij vierhtieh mah edtjin åtnasovvedh vihties åssjelidie jïh mej bïjre Saemiedigkie tjuara departemeentine rååresjidh.
Sametinget har fått bevilget 13 millioner kroner til oppfølgning av Hjertespråket og 1 million kroner til Sametingets arbeid til mobbing.
Saemiedigkie lea 13 000 000 kråvnah åådtjeme juktie Vaajmoegïeline guhkiebasse barkedh jïh 1 000 000 kråvnah Saemiedigkien barkose irhkeminie.
Dette er tiltak som Sametinget vil prioritere i årets budsjett.
Daate lea råajvarimmieh mejtie Saemiedigkie sæjhta prioriteradidh daan jaepien budsjedtesne.
– Sametingsrådet følger opp regjeringens øremerkede midler til styrking av de samiske språkene.
– Saemiedigkieraerie reerenassen sjïere mïerhkeme vierhtieh bæjjese fulkieh, mah edtjieh saemien gïelh nænnoestidh.
Vi avsetter 13 millioner kroner til oppfølgning av Språkløftet, noe som vil bety en styrking av språkarbeidet på en rekke områder, sier Olsen.
Mijjieh 13 millijovnh kråvnah læjkobe juktie Gïelelutnjemem bæjjese fulkedh, mij sæjhta gïelebarkoem gelline suerkine nænnoestidh, Olsen jeahta.
Sametinget får i forslag til statsbudsjett for 2020 en lønnsvekst på 0,3 prosent.
Raeriestimmesne staatebudsjedtese 2020 Saemiedigkie 0,3 % baalhkalissiehtimmiem åådtje.
For resten av statsbudsjettet legges det til grunn en lønnsvekst på 3 prosent.
Dejtie jeatjah bielide staatebudsjedteste 3 % baalhkalissiehtimmie våaroemasse bïejesåvva.
Sametinget bevilger to tredjedeler av sitt budsjett som tilskudd til samiske institusjoner, samiske samfunn og befolkningen i samiske områder.
Saemiedigkieraerie göökte gåalmahtassh sov budsjedteste dåarjojne dåårje saemien intstitusjovnide, saemien siebriedahkide jïh årroejidie saemien dajvine.
Denne andelen er ikke prisjustert i statsbudsjettet.
Daate låhkoe ij leah åasasjïehtedamme staatebudsjedtesne.
Dette gir store konsekvenser for det samiske samfunnet når institusjoner som samiske barnehager, språksentre, samiske museer og teatre ikke får opprettholde dagens drift og heller skal nedbygges.
Daate stoerre konsekvensh saemien siebriedahkese vadta gosse institusjovnh goh saemien maanagïerth, gïelejarngh, saemien museumh jïh teaterh eah åadtjoeh sijjen daan beajjetje gïehtelimmiem tjåadtjoehtidh jïh buerebh edtjieh giehpiedidh.