pere/sami_parallel huggingface dataset:
Effektmåling av virkemiddelbruken er viktig også for å sikre gode prioriteringer av virkemidlene og for evt. å kunne gjøre korrigeringer underveis.
Effektemööleme tsavtshvierhtieåtnoste lea aaj vihkeles juktie hijven prijoriteradimmieh tsavtshvierhtijste hoksedh, jïh kanne aaj staeriedimmieh darjodh.
Mål- og resultatstyringen av virkemiddelbruken gjennom RUP gjennomføres slik: 1. Nasjonalt opplegg for effekt- og resultatmåling 2. Fylkeskommunens system for aktivitetsmåling 3. Eksterne evalueringer etter behov 4. Måloppnåelse av hovedmålet i RUP
Ulmie- jïh illedahkestuvreme tsavtshvierhtieåtnoste RES'en tjïrrh naemhtie dorjesåvva: 1. Nasjovnaale öörnege effekte- jïh illedahkemöölemasse 2. Fylhkentjïelten öörnege darjomemöölemasse 3. Byjngetje vuarjasjimmieh daerpiesvoeten mietie 4. Ulmiejakseme åejvieulmeste RES'sne
Opplegget for mål- og resultatstyring er beskrevet nærmere i vedlegg 2.
Öörnege ulmie- jïh illedahkestuvremasse lea veelebe buerkiestamme 2. lissietjaalegisnie.
8. VEDLEGG
8. LISSIETJAALEGH
VEDLEGG 1 REGIONALE PLANER OG STRATEGIER
1. LISSIETJAALEGE - REGIJOVNALE SOEJKESJH JÏH STRATEGIJH
Oversikt over de mest sentrale regionale planer og strategier som Regionalt utviklingsprogram skal medvirke til å oppfylle:
Dah vihkielommes regijovnale soejkesjh jïh strategijh mejtie Regijovnale evtiedimmieprogramme edtja viehkiehtidh illedh:
 Fylkesrådets politiske plattform "Nord-Trøndelag inn i framtida"
• Fylkesrådets politiske plattform "Nord-Trøndelag inn i framtida"
 Regional planstrategi for Nord-Trøndelag 2012-2016
• Regional planstrategi for Nord-Trøndelag 2012-2016
 Marin Strategiplan Trøndelag 2011-2014
• Marin Strategiplan Trøndelag 2011-2014
 Reiselivsstrategi for Trøndelag 2008-2020
• Reiselivsstrategi for Trøndelag 2008-2020
 Landbruksmelding for Trøndelag
• Landbruksmelding for Trøndelag
 Landbruksmelding for Trøndelag - status og oppfølging
• Landbruksmelding for Trøndelag - status og oppfølging
 Ungdomspolitisk plattform Nord-Trøndelag fylkeskommune 2012-2015
• Ungdomspolitisk plattform Nord-Trøndelag fylkeskommune 2012-2015
 Strategiplan for kulturnæringer Trøndelag 2009-2016
• Strategiplan for kulturnæringer Trøndelag 2009-2016
 FoU-strategi for Trøndelag
• FoU-strategi for Trøndelag
 Klima- og energiplan Nord-Trøndelag
• Klima- og energiplan Nord-Trøndelag
 Regionalt bygdeutviklingsprogram (vedtas desember 2012)
• Regionalt bygdeutviklingsprogram (vedtas desember 2012)
 Internasjonal strategi Trøndelag (vedtas desember 2012)
• Internasjonal strategi Trøndelag (vedtas desember 2012)
 Strategi for folkehelsearbeidet i Nord-Trøndelag 2011-2014
• Strategi for folkehelsearbeidet i Nord-Trøndelag 2011-2014
 Strategi for idrett og friluftsliv (2013-2016)
• Strategi for idrett og friluftsliv (2013-2016)
VEDLEGG 2 MÅL- OG RESULTATSTYRING I RUP 2013
2. LISSIETJAALEGE - ULMIE- JÏH ILLEDAHKESTUVREME RES'SNE 2013
Fylkeskommunens virkemidler er i stor grad tilretteleggende.
Fylhkentjïelten tsavtshvierhtieh leah uvtemes sjïehteladtije.
Effekt- og resultatmåling av denne type støtte er utfordrende, både fordi effektene gjerne kommer flere år etter prosjektavslutning, fordi tilretteleggende prosjekter kan være vanskelig å se målbare resultater av, og fordi effekter av innsats påvirkes av eksterne forhold (eksempelvis konjunkturutviklingen).
Effekte- jïh illedahkemööleme daagkaristie dåarjoste lea akte haesteme, dovne dan åvteste dah effekth maaje båetieh gellie jaepiej mænngan prosjekte orrijamme, dan åvteste maahta geerve årrodh mööleldihkie illedahkh sjïehteladtije prosjektijste vuejnedh, jïh dan åvteste barkoeeffekth tsevtseme sjidtieh byjngetje tsiehkijste (vuesiehtimmien gaavhtan konjunktuvreevtiedimmie).
Mål- og resultatstyring av virkemiddelbruken gjennom RUP er 4-delt: 1. Nasjonalt opplegg for effekt- og resultatmåling 2. Fylkeskommunens system for aktivitetsmåling 3. Eksterne evalueringer etter behov 4. Måloppnåelse av hovedmålet i RUP
Ulmie- jïh illedahkestuvreme tsavtshvierhtieåtnoste RES'en tjïrrh lea 4 bieline juakeme: 1. Nasjovnaale öörnegh effekte- jïh illedahkemöölemasse 2. Fylhkentjïelten öörnege darjomemöölemasse 3. Byjngetje vuarjasjimmieh daerpievoeten mietie 4. Ulmiejakseme åejvieulmeste RES'sne
1. Nasjonalt opplegg for effekt- og resultatmåling Fylkeskommunen har innarbeidet det nasjonale opplegget for effekt- og resultatmåling som er utviklet av KRD.
1. Effekte- jïh illedahkemööleme Fylhkentjïelte lea dam nasjovnaale öörnegem effekte- jïh illedahkemöölemasse sjïehtesjamme, maam TRD lea evtiedamme.
Det er koplet til sluttrapportering ifb. med utbetaling av tilskudd.
Dïhte lea galhkuvereektemasse aktannamme, gosse dåarjoem maaksa.
Prosjektene skal rapportere på måloppnåelse, de viktigste resultater og forventede effekter.
Prosjekth edtjieh reektedh mejtie ulmiem jakseme, dah vihkielommes illedahkh jïh veanhtadamme effekth.
I tillegg skal det rapporteres på hvorvidt prosjektene har bidratt til:
Lissine edtja reektedh mejtie prosjekte lea daam buektiehtamme:
 bedret lønnsomhet
• buerebe dïeneste
 bedret konkurranseevne
• bueriedamme gaahtjememaehtelesvoete
 opprettholde/videreutvikle eksisterende virksomhet, evt. nyetableringer
• tjåadtjoehtidh /vijriesåbpoe evtiedidh daaletje gïehtelimmieh, mejtie aaj orre tseegkemh
 økt innovasjon/innovasjonsevne  økt kompetanse
• lissiehtamme innovasjovne/innovasjovnemaehtelesvoeth
 økt tilgjengelighet
• lissiehtamme maahtoe
 større attraktivitet som bosted eller lokaliseringsvalg for bedrifter
• vielie fryöjstehke sjïdteme goh årromesijjie jallh sijjieh sïeltide
 økt attraktivitet som reisemål
• vielie fryöjstehke goh feelemeulmie
 styrking av regionale sentra
• nænnoestehteme regijovnale jarngijste
 stabilisering eller økning av befolkningen
• jaabnedimmie jallh lissiehtimmie årroejijstie
Opplegget følges opp i 2013, og vil etter hvert som prosjekter avsluttes gi økt kunnskap om effekter og resultater.
Öörneginie vijriesåbpoe barka 2013, jïh sæjhta, gosse prosjekth orrijieh, vielie daajroem vedtedh effekti jïh illedahki bïjre.
2. Fylkeskommunens system for aktivitetsmåling Fylkeskommunen har i flere år hatt et system for aktivitetsmåling.
2. Darjomemööleme Fylhkentjïelte lea gellie jaepieh aktem öörnegem åtneme juktie darjoemidie mööledh.
Systemet innebærer en måling av hvordan virkemidlene er brukt i forhold til programmets 3 innsatsområder, og et sett av 10 underliggende indikatorer, slik: De fleste prosjekter kjennetegnes ved flere indikatorer, slik at summen både i prosent og faktisk vil overgå 100 prosent.
Dellie möölie guktie tsavtshvierhtieh leah nåhtadamme viertiestamme programmen 3 barkoesuerkiejgujmie, jïh dej 10 vuelege indikatovrigujmie, naemhtie: Dah jeanatjommes prosjekth jienebh indikatovrh utnieh, guktie summe dovne prosentesne jïh rïektesisnie sæjhta bijjelen 100 prosenth årrodh.
Eksempelvis kan et reiselivsprosjekt både ha næringsutviklings-, internasjonaliserings- og attraktivitetsperspektiv. Det er satt følgende mål for virkemiddelbruken ift.
Vuesiehtimmien gaavhtan dle akte fealadasseprosjekte maahta utnedh dovne jielemeevtiedimmie-, gaskenasjovnaliseringe- jïh fryöjstehkevoeteperspektivem utnedh.
fordeling på indikatorene: INDIKATORER OG MÅL FOR VIRKEMIDDELBRUKEN I % Næringsutvikling 90% Likestilling 20% Kompetanseutvikling 50% Kultur 30% Innovasjon 40% Miljø 20% Internasjonalisering 20% Kommunikasjon/infrastruktur 20% Ungdom 20% Attraktivitet/livskvalitet 20%
Daah ulmieh leah bïejesovveme tsavtshvierhtieåtnose joekedimmien bïjre indikatovride: INDIKATOVRH JÏH ULMIEH TSAVTSHVIERHTIEÅTNOSE % Jielemeevtiedimmie 90% Mïrrestalleme 20% Maahtoeevtiedimmie 50% Kultuvre 30% Innovasjovne 40% Byjrese 20% Gaskenasjovnaliseringe 20% Kommunikasjovne/infrastruktuvre 20% Noerh 20% Fryöjstehkevoete/jieledekvaliteete 20%
Alle som forvalter virkemidler gjennom Regionalt utviklingsprogram skal rapportere til fylkeskommunen på disse 10 indikatorene for de prosjekter de innvilger.
Gaajhkesh mah tsavtshvierhtieh reerieh Regijovnale evtiedimmieprogrammen tjïrrh edtjieh fylhkentjïeltese reektedh daej 10 indikatovri bïjre, dejtie prosjektide dah dåarjoem vedtieh.
3. Eksterne evalueringer etter behov Ved behov gjennomføres eksterne evalueringer av deler av utviklingsinnsatsen.
3. Byjngetje vuarjasjimmieh daerpiesvoeten mietie Jis daerpies dle byjngetje vuarjasimmieh dorjesuvvieh bielijste evtiedimmiedåarjoste.
I 2011 ble eksempelvis virkemiddelbruken overfor innovasjonsselskapene og stedsutvikling evaluert.
Jaepien 2011 dle vuesiehtimmien gaavhtan tsavtshvierhtieåtnoem innovasjovnesïeltide jïh sijjieevtiedæmman vuarjasji.
4. Måloppnåelse av hovedmålet i RUP Oppnåelsen av hovedmålet Næringsvekst i Nord-Trøndelag vil bli målt med utgangspunkt i de 8 parametrene som beskriver hovedmålsettingen på side 6.
4. Ulmiejakseme åejvieulmeste RES'sne Sæjhta mööledh mejtie åejvieulmiem Næringsvekst i Nord-Trøndelag jakseme dej 8 parameeterigujmie mah åejvieulmiem buerkeste 6. sæjrosne.
Måleverktøy er bl.a. Telemarksforsknings årlige analyser som lages på oppdrag av Innovasjon Norge, SSB-statistikk og Norges Forskningsråds Indikatorrapport.
Möölemedïrrege lea g.j Telemarkforskningen fïerhten jaepien goerehtimmieh mah dorjesuvvieh stillemen mietie daejstie Innovasjovne Nöörje, SSB statistihke jïh Nöörjen Dotkemeraerien Indikatovrereektehtse.
Søker (lag,institusjon,forening,person):
Syøkije (laagh, institusjovnh, siebrieh, almetje):
Innvilget tilskudd sendes:
Dåarjegh mah leah nænnoestamme diekie sedtesåvva:
Antall medlemmer i laget:...
Man gellieh lïhtsegh laagesne:...
Antall medlemmer under 17 år:...
Man gellieh lïhtsegh nuerebe goh 17 jaepien båeries:...
Antall medlemmer bosatt i Røyrvik kommune:...
Man gellieh lïhtsegh Raarvihken tjïeltesne jielieminie:...
Laget/foreningen har følgende undergrupper:
Laage/ siebrie nueliedåehkieh åtna:
Beskriv lagets virksomhet i Røyrvik:
Tjïertesth laagen darjoem Raarvihkesne:
(Det er særlig viktig at lag lokalisert utenfor kommunen besvarer dette spørsmålet)
(Joekoen vihkeles laagh mah Raarvihken bæjngolen, daam gyhtjelassem vaestiehtieh)
Søker tilskudd til følgende:
Daase dåarjegh syökebe:
Kostnad:...
Åasa:...
Egenandel:...
Jijtjhmaaksoe:...
Annen stønad:...
Jeatjah dåarjegh:...
Søknadssum:...
Man jïjnjem syökh:...
Total søknadssum:...
Abpe ohtsemeåasa:...
Ved flere prosjekt og nærmere opplysninger og beskrivelse, bruk baksiden av arket!
Jis jïjnjebh prosjeekth jïh jïjnjebh bæjhkoehtimmieh/buerkiestimmieh åtnah, tjaelieh dellie dejtie mubpien bealan...
Søkes det tilskudd fra andre?
Syökh dåarjegh mubpijste?
Ja Nei 
Jaavoe  Ijje 
Hvis ja, oppgi hvorfra, hvorfor og søknadssum:
Jis jaavoe, tjaelieh gubpede, mannasinie jïh man jïjnje:
Fikk søkeren kommunal stønad sist år?
Mejtie dåarjegh tjïelteste dæjman åadtjoeji?
Hvis ja, gi en kort beskrivelse av hvordan midlene ble benyttet.
Jis jaavoe, tjaelesth åenehkslaakan guktie dåarjegidie nuhtjeme:
Lagets beholdning pr. 31.12.13:...
Laagen beetnehvierhtieh 31.12.13...
Vedlegg som skal følge med (kryss av i ):
Lissehth daej lissietjaalegegujmie (bïejh kroessem ):
Årsmelding for 2013...
Jaepiebïevnesh 2013...
Revidert regnskap fra 2013...
Beetneh-buerkiestimmie 2013...
Budsjett for 2013...
Budsjedte 2013...
Røyrvik,...
Raarvihke,...
Underskrift:...
Åavtoetjaaleldahke:...
Samarbeid og rettighetsavklaring / Reindrift / Næringer / Forsiden - Sametinget
Laavenjostoe jïh reaktatjïelkestimmie / Båatsoe / Jielemh / Saemiedigkie - Sametinget
Samarbeid og rettighetsavklaring
Laavenjostoe jïh reaktatjïelkestimmie
21. mars 2014 Arbeidsgruppa for norsk-svensk reinbeitekonvensjon leverer fredag 21.mars sitt forslag til endringer i norsk/svensk reinbeitekonvensjon til den norske landbruks- og matminister Sylvi Listhaug og Sveriges landsbygdsminister Eskil Erlandsson.
Barkoedåehkie nöörjen-sveerjen båatsoekonvensjovnese sov raeriestimmiem jarkelimmide nöörjen/sveerjen båatsoekonvensjovnese deellie bearjadahken, njoktjen 21.b. nöörjen laanteburrie- jïh beapmoeministerese Sylvi Listhaug jïh Sveerjen voeneministere Eskil Erlandsson.
Arbeidsgruppen består av representanter fra Sametingene i Norge og Sverige, Svenske samers riksforbund og Norske reindriftssamers landsforbund.
Barkoedåehkesne tjirkijh Saemiedigkijste Nöörjesne jïh Sveerjesne, Sveerjen saemiej rïjhkesiebreste jïh Nöörjen båatsoesaemiej rïjhkesiebreste.
Leder for arbeidsgruppen er Ellinor Marita Jåma fra Sametinget i Norge.
Barkoedåehkien åvtehke lea Ellinor Marita Jåma Nöörjen Saemiedigkeste.
Arbeidsgruppen har gjennom dialog med reinbeitedistrikter og samebyer utarbeidet et forslag til ny konvensjonstekst.
Barkoedåehkie lea rååresjimmiej tjïrrh sïjtigujmie nöörjen jïh sveerjen bielesne aktem raeriestimmiem dorjeme akten orre konvensjovneteekstese.
Arbeidsgruppen har store forventninger til at regjeringene vil legge arbeidsgruppens arbeid og forslag til grunn for en snarlig ratifisering av norsk-svensk reinbeitekonvensjon.
Barkoedåehkien lea stoerre veanhtadimmieh ihke reerenassh sijhtieh barkoedåehkien barkoem jïh raeriestimmiem våaroemasse bïejedh akten varke vihtiestæmman nöörjen-sveerjen båatsoekonvensjovneste.
Arbeidsgruppen har lagt tilngrunn at samarbeidsavtaler bør være hovedregel mellom distrikter og samebyer.
Barkoedåehkie lea våaroemasse bïejeme laavenjostoelatjkoeh byöroeh åejvienjoelkedassine årrodh nøørjen jïh sveerjen sïjti gaskem.
Uenighet søkes først løst gjennom forhandlinger og deretter gjennom eventuell mekling ved hjelp av Reinbeitenemnden.
Dastegh ovgeahpan dellie tjuara voestegh pryövedh rååresjidh jïh dan mænngan kanne liktedh viehkine Båatsoegåatomemoenehtsistie.
-Resultatløse forhandlinger løses ved at Reinbeitenemnden fastsetter beiteområder, beitetider og reintall.
-Edtja rååresjimmieh bielelen illedahkh loetedh viehkine Båatsoegåatomemoenehtsistie mij vihteste gusnie edtja gåatodh, gåessie edtja gåatodh jïh man gellie bovtsh edtja årrodh.
Klageorgan er Overprøvingsnemnden, som fatter endelig vedtak, forteller leder i arbeidsgruppen Ellinor Marita Jåma.
Laejhtemeåårgane lea Overprøvings-moenehtse mij dam minngemosth nænnoestimmiem vaalta, barkoedåehkien åvtehke Ellinor Marita Jåma soptseste.
Kartlegging og sikring av rettigheter til beite
Goerehtalleme jïh gorredimmie gåatomereaktijste
Nasjonal reindriftspolitikk har over år endret distriktenes og samebyenes beiteområder.
Nasjovnaale båatsoepolitihke lea jaepieh doekoe nøørjen jïh sveerjen sïjti gåatomedajvh jarkelamme.
Arbeidsgruppen ser det som avgjørende for framtidig grenseoverskridende reindrift at det gjennomføres en rettighetskartlegging for å få rettsgrunnlag avklart, slik at en i framtiden kan løse beitegrunnlag uten store konflikter.
Barkoedåehkie vuajna lea eevre daerpies dan båetijen aejkien raastendåaresth båatsoen gaavhtan, aktem reaktagoerehtallemem tjïrrehtidh juktie reaktavåaromem tjïelkestidh, guktie maahta gåatomevåaromem loetedh bielelen naan stoerre ovvaantoeh.
Enkelte utøvere har ikke opparbeidet sedvanerett til sine nye områder.
Såemies båatsoealmetjh eah leah provhkereaktam åådtjeme sijjen orre dajvide.
Dette er en viktig del av de utfordringer som over tid har preget den grenseoverskridende reindriften.
Daate akte vihkeles bielie dejstie haestiemijstie mah guhkiem orreme dennie raastendåaresth båatsosne.
-Den usikre situasjonen er skapt av nasjonal politikk og bør løses gjennom offentlig kartlegging og anerkjennelse av rettigheter til disse områdene, sier Jåma.
-Nasjovnaale politihke lea dam ovseekerevoetem sjugniedamme jïh byögkeles goerehtalleme jïh jååhkesjimmie reaktijste daejtie dajvide byöroe dam loetedh, Jåma jeahta.
Rovdyr truer reindriften
Juvrh akte aajhtoe båatsose
-Det er en stor rovdyrstamme i konvensjonsområdet i begge land.
-Akte stoerre juvretjïerte konvensjovnedajvesne gåabpaginie laantine.
Situasjonen er en trussel mot den økonomiske, økologiske og kulturelle bærekraften for reindriften i begge land.
Daelie dïhte akte aajhtoe båatsoen ekonomeles, ekonomeles jïh kultuvrelle monnehkevoeten vööste gåabpaginie laantine.
Rovdyrene truer livsgrunnlaget for mange, sier arbeidsgruppens leder Ellinor Marita Jåma.
Juvrh jieliemassem gellide håvhtadieh, barkoedåehkien åvtehke Ellinor Marita Jåma jeahta.
-Nasjonal rovdyrpolitikk må ta hensyn til konsekvensene for reindriften i konvensjonsområdet i begge land, sier jåma.
-Nasjovnaale juvrepolitihke tjuara konsekvenside båatsose konvensjovnedajvesne gåabpaginie laantine krööhkedh, Jåma jeahta.
Vern av reindriftens areal
Vaarjelimmie båatsoen dajvijste
Stadige arealinngrep skjer i beiteområder i begge land hvor konvensjonen gjelder.
Ahkedh goerpedahkh gåatomedajvine dorjesuvvieh gåabpaginie laantine gusnie konvensjovne lea faamosne.
Fra samisk hold oppleves dette som om beitearealene er uten rettslig og reell beskyttelse.
Saemien bieleste dle vååjnoe goh gåatomedajvh eah naan vaarjelimmiem utnieh laakine jïh rïektesisnie.
-Det vil være et paradoks om den grenseoverskridende reindriften sikres gjennom konvensjonen, for deretter å være truet av arealinngrep fra annet hold, sier Jåma.
-Sæjhta akte paradokse årrodh jis dïhte raastendåaresth båatsoe gorresåvva konvensjovnen tjïrrh, seamma tïjjen goh dïhte lea håvhtadamme arealegoerpedahkijste jeatjah bielijste, Jåma jeahta.
Videre oppfølging
Vijriesåbpoe barkoe
Sametingsråd Henrik Olsen takker arbeidsgruppen for arbeidet.
Saemiedigkieraerie Henrik Olsen barkoedåehkiem gæjhta barkoen åvteste.
Han takker også alle reinbeitedistrikter og samebyer som har bidratt i prosessen.
Dïhte aaj gaajhkide sïjtide nøørjen jïh sveerjen bielesne gæjhta mah leah meatan orreme prosessesne.
-Sametingsrådet forventer nå at regjeringene i Sverige og Norge følger opp forslagene fra arbeidsgruppen.
-Saemiedigkieraerie veanhtede doh reerenassh Sveerjesne jïh Nöörjesne barkoedåehkien raeriestimmiejgujmie vijriesåbpoe berkieh.
Det er viktig at vi får en konvensjon som ivaretar alle parters rettigheter og interesser på en god måte, sier sametingsråd Henrik Olsen.
Vihkeles mijjieh aktem konvensjovnem åadtjobe mij gaajhki guejmiej reaktah jïh ïedtjh hijvenlaakan gorredieh, saemiedigkieraerie Henrik Olsen jeahta.
Her er arbeidsgruppens forslag til endringer:
Daesnie barkoedåehkien raeriestimmie jarkelimmide:
Les mer om arbeidet: http://www.sametinget.no/Naeringer/Reindrift/Norsk-svensk-reinbeitekonvensjon
Lohkh vielie barkoen bïjre: http://www.sametinget.no/Naeringer/Reindrift/Norsk-svensk-reinbeitekonvensjon
For mer info:
Vielie bïevnesh:
Leder for arbeidsgruppen: Ellinor Marita Jåma, + 47 916 13 460
Barkoedåehkien åvtehke: Ellinor Marita Jåma, + 47 916 13 460
Sametingsråd Henrik Olsen, + 47 907 75 219
Saemiedigkieraerie Henrik Olsen, + 47 907 75 219
Samarbeidsavtale om samisk kunst underskrives i Oslo / Kunst- og kulturutøvelse / Kulturliv / Forsiden - Sametinget
Laavenjostoelatjkoe saemien kåansten bïjre jååhkesjamme sjædta Oslosne / Kåanste- jïh kultuvrebarkoe / Kultuvrejieleme / Saemiedigkie - Sametinget
Samarbeidsavtale om samisk kunst underskrives i Oslo
Laavenjostoelatjkoe saemien kåansten bïjre jååhkesjamme sjædta Oslosne
Sametinget og Samisk kunstnerråd underskriver en ny samarbeidsavtale torsdag 10.desember i Oslo.
Saemiedigkie jïh Saemien tjiehpiedæjjaraerie aktem orre laavenjostoelatjkoem jååhkesjieh duarstan goeven 10. Oslosne.
Partene har siden 2004 hatt gående en samarbeidsavtale, og den nye avtalen som nå er inngått gjelder i perioden 2016-2019.
Guejmieh leah 2004 raejeste aktem laavenjostoelatjkoem åtneme, jïh dïhte orre latjkoe maam daelie jååhkesjamme lea faamosne boelhken 2016-2019.
–Avtalen skal legge til rette for at vi har et mangfoldig og rikt samisk kulturliv fremover.
–Latjkoe edtja sjïehteladtedh ihke mijjieh aktem gellielaaketje jïh ræjhkoes saemien kultuvrejieledem utnebe åvtese.
Samisk kunst har betydelig potensial som basis for utvikling av det samiske samfunnet, og avtalen skal skape forutsigbarhet for det samiske kulturlivet, sier sametingsråd Henrik Olsen.
Saemien kåanste stoerre nuepiem åtna goh våarome juktie saemien siebriedahkem evtiedidh, jïh latjkoe edtja daajroem tïjjen bïjre åvtese sjugniedidh saemien kultuvrejieliedasse, saemiedigkieraerie Henrik Olsen jeahta.
-Kunstneravtalen er unik, og gir vår kunstnere stor innflytelse på utviklingen av framtiden for samisk litteratur, musikk, billedkunst og film, sier Olsen.
-Tjiehpiedæjjalatjkoe lea sjïere, jïh mijjen tjiehpiedæjjide stoerre faamoem vadta dan båetijen aejkien evtiedimmien bïjre saemien lidteratuvrese, musihkese, guvvietjeahpose jïh filmese, Olsen jeahta.
Det er sametingspresident Aili Keskitalo som underskriver avtalen for Sametinget.
Saemiedigkiepresidente Aili Keskitalo latjkoem jååhkesje Saemiedigkien åvteste.
Ada Jürgensen underskriver avtalen for Samisk kunstnerråd.
Ada Jürgensen latjkoem jååhkesje Saemien tjiehpiedæjjaraerien åvteste.
Avtalen blir underskrevet torsdag 10.desember kl. 11.00 på Scandic Victoria hotell i Oslo.
Latjkoe jååhkesjamme sjædta duarstan, goeven 10. b. ts. 11.00 Scandic Victoria hotellesne Oslosne.
Underskrivingen er åpen for alle.
Öörnedimmie lea ræhpas gaajhkesidie.
PRM: Unik dialogprosjekt i sørsamisk område - Sámediggi Sametinget
PRM: Sjïere govlesadtemeprosjekte åarjelsaemien dajvesne - Sámediggi Sametinget
PRM: Unik dialogprosjekt i sørsamisk område
PRM: Sjïere govlesadtemeprosjekte åarjelsaemien dajvesne
Felles politikk for fjellområdene gjennom gjensidig forståelse og dialog mellom kommunene og reindriftsnæringen.
Tjåenghkies politihke dejtie vaeriedajvide aktivyøki goerkesen jïh govlesadtemen tjïrrh dej tjïelti jïh båatsoen gaskem.
Det har vært utgagnspunktet for det unike prosjektet i sørsamisk område som avsluttes 1. september
Dïhte lea dam våaromem orreme dan sjïere prosjektese åarjelsaemien dajvesne mij skiereden 1. b. orrije.
Dialogprosjektet "Felles politikk for fjellområdene, bedre dialog mellom kommunene og reindriftsnæringen/- forvaltningen" er en samfinansiering mellom flere kommuner, fylkesmannen- og fylkeskommunen i Sør-Trøndelag, flere departementer og Sametinget.
Dïhte govlesadtemeprosjekte "Tjåenghkies politihke vaeriedajvide, buerebe govlesadteme tjïelti jïh båatsoen/reeremen gaskem" lea akte ektiemaaksoe gaskem jienebh tjïelth, fylhkenålmam- jïh fylhkentjïeltem Åarjel-Trøøndelaagesne, jienebh departementh jïh Saemiedigkiem.
Målet med prosjektet har vært å bedre den gjensidige forståelsen og dialogen med sikte på å skape grunnlag for en felles politikk for fjellområdene.
Prosjekten vuepsie lea orreme dam aktivyøki goerkesem jïh govlesadtemem bueriedidh, edtja aktem våaromem akten tjåenhgkies politihkese evtiedidh dejtie vaeriedajvide.
Blant annet har prosjektet samlet aktuelt faktagrunnlag på arealbruk, samt prøvd ut dialogkonferanse som metode for å oppnå en bedre dialog mellom de ulike interessene.
Prosjekte lea gaskem jeatjebem sjyøhtehke rïektesevåaromem tjøønghkeme arealeåtnoen bïjre, jïh aktem govlesadtemeråårestallemem pryøveme goh akte vuekie edtja aktem buerebe govlesadtemem buektiehtidh dej joekehts iedtjeladtjji gaskem.
Prosjektets geografiske virkeområde er del av Femund, hele Riast-Hylling og del av Essand reinbeitedistrikt i Selbu, Tydal, Røros og Holtålen kommuner.
Prosjekten geografijen vierhkiedajve lea bielie Femundeste, abpe Gåebrie jïh bielie Saanti sïjteste Saalbugen, Tydalen, Røørosen jïh Holtålen tjïeltine.
Stor overføringsverdi av dette prosjektet Sametinget mener at dette prosjektet er et skritt i riktig retning fordi det erkjenner at reindriftsinteressene ikke har hatt den grad av oppmerksomhet den skulle ha hatt i arealplanprosessene, og at dette søkes kompensert blant annet gjennom å legge til rette for dialog og gjensidig forståelse mellom de ulike arealbrukerne.
Stoerre sertiestimmieaarvoe daehtie prosjekteste Saemiedigkie veanhta daate prosjekte lea akte sille reaktoe haaran, ihke daate prosjekte bæjhkohte dah båatsoeiedtjeladtjh eah leah dam daerpies voerkelimmem åtneme maam edtjin utnedh dejnie arealesoejkesjebarkojne, jïh dam pryøvoe staeriedidh, gaskem jeatjebem sjïehteladtedh govlesadtemasse jïh aktivyøki goerkesasse dej joekehts arealeutniji gaskem.
Sametinget ser stor overføringsverdi av dette prosjektet til andre deler av landet der vi har samiske næringsinteresser.
Saemiedigkie vuajna aktem stoerre sertiestimmieaarvoem daehtie prosjekteste laanten jeatjah dajvide gusnie mijjieh saemien jielemeiedtjh utnebe.
Det er satt fokus på at kunnskapsnivået om samisk kultur, levesett og næringsliv må bedres blant beslutningstakere i aktuelle kommuner.
Fokusem lea biejeme daate maahtoe saemien kultuvren, jielemevuekien jïh jielemen bïjre tjuara buerebe sjïdtedh dej gaskem mah sjæjsjalimmiem vaeltieh dejnie sjyøhtehke tjïeltine.
Reindriftas utvikling er et samfunnsansvar, og det er viktig at deres behov blir belyst og inkludert på et tidlig nivå i planprosessene.
Båatsoen evtiedimmie lea akte diedte siebriedahkese, jïh vihkeles båatsoen daerpiesvoeth vååjnesasse båetieh jïh varki meatan sjïdtieh dejnie soejkesjeprosessine.
Sametinget mener at dialogprosjektet har kommet frem til grunnleggende fremgangsmåter gjennom at regionale myndigheter satser på å ta ansvar for å etablere årlige dialogkonferanser.
Samiedigkie veanhta govlesadtemeprosjekte lea vihties buektemevuekieh evtiedamme dej regijonale åejvieladtjigujmie mah sijhtieh diedtem vaeltedh govlesadtemeråårestallemh tseegkedh fïerhten jaepien.
Det er viktig å ta vare på, samt videreutvikle det grunnlaget for dialog som prosjektet har laget - for å sikre at alle parters behov og interesser i en arealplanprosess blir ivaretatt.
Vihkeles gorredidh, jïh vijriebasse evtiedidh dam våaromem govlesadtemasse maam prosjekte evtiedamme - edtja tjirkedh guktie gaajhki guejmiej daerpiesvoeth jïh iedtjh gorresuvvieh aktene arealeprosessesne.
Prosjektet ble etablert i mars 2006 og avsluttes 1. september i Trondheim med styringsgruppemøte samt pressekonferanse.
Prosjekte njoktjen 2006 tseegkesovvi jïh skiereden 1. b. Tråantesne orrije aktine stuvremedåehkietjåanghkojne jïh preesseråårestalleminie.
Sametinget undertegnet 11. februar 2005 en samarbeidsavtale for det sørsamiske området, hvor Nordland, Nord- og Sør-Trøndelag og Hedmark fylkeskommuner er med.
Saemiedigkie aktem laavenjostoelatjkoen nualan tjeeli goevten 11. b. 2005 dan åarjelsaemien dajvese, gusnie Nordlaante, Noerhte- jïh Åarjel-Trøøndelaage jïh Hedmaarhken fylhkentjïelth leah meatan.
Kontaktperson: rådgiver i Sametinget og representant i prosjektets styringsgruppe Brita Oskal Eira, tel.
Govlehtallemealmetje: raeriestæjja Saemiedigkesne jïh lihtsege prosjekten stuvremedåehkesne Brita Oskal Eira, tell.
78 47 41 84/ 996 90 174
78 47 41 84/ 996 90 174
Runebommeramme funnet i Røyrvik - Sámediggi Sametinget
Gievriesæjroem Raavrevijhkesne gaavneme - Sámediggi Sametinget
Runebommeramme funnet i Røyrvik
Gievriesæjroem Raavrevijhkesne gaavneme
Sommeren 2010 gjorde foreningen Luvlie Nåamesjen Dajve og Stiftelsen Saemien Sijte et funn av rammen til en Gievrie (en tromme/runebomme) i Røyrvik kommune.
Giesien 2010 dïhte siebrie Luvlie Nåamesjen Dajve jïh Stiftelsen Saemien Sijte aktem gievriesæjroem gaavnin Raavrevijhken tjïeltesne.
Siste gang et slikt funn ble gjort på norsk side er i midten av 90-tallet, da også i sørsamisk område.
Minngemes aejkien aktem dagkerem gaavnin nøørjen bielesne lij 90-låhkoen gaskoeh, dellie aaj åarjelsaemien dajvesne.
Gievrie Elin Kristina Jåma
Gievrie Elin Kristina Jåma
Gievrien ble brukt for å sette seg i transe og for å spå om fremtiden.
Gievriem nåhtadin ihke transese båetedh jïh båetijen aejkien bïjre mievriestidh.
Fenomenet ble sett på av den kristne misjonen som et av de fremste uttrykkene for den samiske førkristne religionen og mange ble tvangsinnsamlet og brent.
Dïhte kristeles misjovne vienhti dïhte lij akte dejstie vihkielommes darjomijstie dan åvtekristeles religijovnese, jïh jïjnjh dagkerh gievrieh tjøønghkin jïh båeltiejin.
Noen ville bevare sine gievrieh, som trolig ofte gikk i arv, og gjemte dem på spesielle steder i naturen.
Naaken sïjhti sijjen gievrieh vaarjelidh, mah seapan boelveste boelvese dåeriedin, jïh dejtie sjïere sijjine eatnamisnie vøørhkin.
- Selv om skinnet til giervien som er funnet i Røyrvik ikke er bevart, er dette funnet er unikt i og med at er det eneste funnet som er gjort av en gievrie i fjellområdene på norsk side.
- Jalhts gievrien skåerrie maam Raavrevijhkesne gaavneme, ij leah vaarjelamme, lea daate gaavnoe sjïere ihke daate lea badth dïhte aajnehke gievrie maam vaerine nøørjen bielesne gaavneme.
I tillegg til et antall rammer til gievrieh, lik funnet i Røyrvik, kjenner vi i dag kun til et 70-talls andre som er bevart med skinn.
Lissine såemies sæjrojde naan gievride, seamma goh Raavrevijhkesne gaavneme, daejrebe daan biejjien ajve ovrehte 70 jeatjah gievrieh mah leah skåerrine vaarjelamme.
Disse er plassert på forskjellige plasser rundt om i verden, forklarer arkeolog Dag Lantz fra Sametinget.
Dah leah daelie joekehts sijjine abpe veartenisnie, arkeologe Dag Lantz Saemiedigkeste buerkeste.
Kulturminneregistringer
Tjaalasovvemh kultuvremojhtesijstie
Funnet av gievrien ble gjort i sammenheng med registreringer av kulturminner i prosjektene Saemieh Saepmesne - I det samiska rummet og Registrering av automatisk freda kulturminner i Røyrvik kommune - Et samarbeid mellom samisk og norsk kulturminneforvaltning.
Gievriem gaavnin gosse kultuvremojhtesh tjaalasovvin dejnie prosjektine Saemieh Saepmesne jïh Registrering av automatisk freda kulturminner i Røyrvik kommune - Et samarbeid mellom samisk og norsk kulturminneforvaltning.
Saemieh Saepmesne - I det samiska rummet er et Interreg-prosjekt i samarbeid mellom Stiftelsen Saemien Sijte i Snåsa, Gaaltije i Östersund og Västerbottens museum i Umeå.
Saemieh Saepmesne lea akte Interreg-prosjekte laavenjostosne dejnie Stiftelsen Saemien Sijte Snåasesne, Gaaltije Staaresne jih Wästerbottens museum, Upmejisnie.
Registrering av automatisk freda kulturminner i Røyrvik kommune - Et samarbeid mellom samisk og norsk kulturminneforvaltning er et samarbeidsprosjekt mellom Stiftelsen Saemien Sijte, Luvlie Nåamesjen Dajve, Sametinget, Nord-Trøndelag fylkeskommune og Røyrvik kommune.
Registrering av automatisk freda kulturminner i Røyrvik kommune - Et samarbeid mellom samisk og norsk kulturminneforvaltning lea akte laavenjostoeprosjekte gaskem daejtie, Stiftelsen Saemien Sijte, Luvlie Nåamesjen Dajve, Saemiedigkie, Noerhte-Trøøndelagen fylhkentjïelte jih Raavrevijhken tjïelte.
Skal hentes ned
Edtja dam våålese veedtjedh
Gievrien er i dag angrepet av både gnagere og de vanlige nedbrytningsprosessene hvilket gjør at man ønsker å hente ned den til konservering.
Daan biejjien snjearah gievresne beejreme, jih aaj sïejhme smualkemeprosessh orreme, jïh dannasinie sæjhta dam våålese veedtjedh juktie dam vaarjelidh.
Luvlie Nåamesjen Dajve og Stiftelsen Saemien Sijte har derfor i samråd med Sametinget bestemt at den skal hentes ned fra fjellet under uke 43. Ved dette tilfellet kommer berørte institusjoner samt en konservator fra NTNU - vitenskapsmuseet å delta.
Luvlie Nåamesjen Dajve jïh Stiftelsen Saemien Sijte lea dannasinie akteraeresne Saemiedigkine moeneme dam vaereste veedtjedh våhkoen 43. Dellie dah neebneme institusjovnh jïh akte konservatovre NTNU- vitenskapmuseeste sïjhtieh meatan årrodh.
Gievrien kommer til å vises fram ved en presentasjon av resultatene av sommerens feltarbeid på kommunehuset i Røyrvik samme dag.
Sæjhta gievriem åehpiedehtedh gosse edtja vuesiehtidh maam daan giesien gaavneme dejnie barkojne ålkone dajvine. Dam sæjhta darjodh Raavrevijhken tjïeltegåetesne seamma biejjien.
Kontaktperson Sametinget: Dag Lantz.
Govlehtallije Saemiedigkie: Dag Lantz.
Tlf, 74 13 80 64.
Tell, 74 13 80 64.
Kontaktperson Saemie Sijte: Birgitta Fossum.
Govlehtallije Saemien Sijte: Birgitta Fossum.
Tlf, 74 13 80 02.
Tell, 74 13 80 02.
Samer og Inuitter enige om felles målsettinger i Nuuk / Artikler / Valgperiode 2009 - 2013 / Arkiv / Forsiden - Sametinget
Saemieh jïh inuihth sïemes tjåenghkies ulmiej bïjre Nuuk’sne / Tjaalegh / Veeljemeboelhken 2009 - 2013 / Våarhkoe / Saemiedigkie - Sametinget
Samer og Inuitter enige om felles målsettinger i Nuuk
Saemieh jïh inuihth sïemes tjåenghkies ulmiej bïjre Nuuk’sne
Samer og Inuitter ble enige om felles målsettinger frem mot FNs verdenskonferanse om urfolk i 2014 under deres felles møte i Nuuk, 23. – 24. oktober 2012.
Saemiej jïh inuihth seamadin tjåenghkies ulmiej bïjre EN’en veartenekonferansen vööste aalkoealmetji bïjre 2014, dejnie tjåenghkies tjåanghkosne Nuuk’sne rïhkeden 23. – 24. b. 2012.
Samene og Inuittene utgjør den Arktiske region i FN sammenheng.
Saemieh jïh inuihth leah dïhte Arktiske regijovne EN’en ektiedimmesne.
Samene var representert gjennom Samisk parlamentarisk råd og Samerådet, mens Inuittene var representert ved Grønlands selvstyre og Inuit Circumpolar Council (ICC).
Saemijste tjïrkijh böötin Saemien parlamentarihkeles raereste jïh Saemieraereste, mearan inuihtijste tjïrkijh Kruanalaanten jïjtjeståvroste jïh Inuit Circumpolar Council’ste (ICC) böötin.
President og leder av Samisk parlamentarisk råd, Egil Olli uttaler at han er svært tilfreds med det gode samarbeidet mellom inuittene og samene.
Presidente jïh Saemien parlamentarihkeles raerien åvtehke Egil Olli jeahta satne lea joekoen madtjeles dejnie hijven laavenjostojne inuihti jïh saemiej gaskem.
- Møtet ble gjennomført på en smidig måte og i en god atmosfære.
- Tjåanghkoem lyjhkedelaakan tjïrrehtin jïh hijven aajmosne.
Den felles arktiske erklæringen er utarbeidet i et nært samarbeid mellom samer og inuitter, og erklæringens innhold framhever tydelig viktigheten av urfolksrettighetene, slik disse er nedfelt i bl.a. FNs urfolkserklæring vedtatt i 2007, uttaler Egil Olli.
Dïhte tjåenghkies arktiske bæjhkoehtimmie lea evtiesovveme aktene lïhke laavenjostosne saemiej jïh inuihti gaskem, jïh bæjhkoehtimmien sisvege tjïelkelaakan vuesehte man vihkeles aalkoealmetji reaktah leah, naemhtie dah leah nænnoestamme g.j EN’en aalkoealmetjebæjhkoehtimmesne jaepien 2007, Egil Olli jeahta.
Samene og inuittene uttykker i erklæringen forventninger om hvilke tiltak og prioriteringer verdenskonferansen bør vedta for å sikre styrket gjennomføring av urfolks menneskerettigheter.
Saemieh jïh inuihth vuartoeh buektieh bæjhkoehtimmesne mah råajvarimmieh jïh prijoriteeth veartenekonferanse byöroe nænnoestidh jis edtja aktem nænnoesåboe tjïrrehtimmiem tjïrkedh aalkoealmetji almetjereaktijste.
- Vår felles posisjon er handlingsrettet og inneholder en rekke nytenkende forslag som urfolk over hele verden vil kunne dra nytte av dersom disse følges opp under verdenskonferansen.
- Mijjen tjåenghkies posisjovne lea dahkoej vööste stuvreme, jïh desnie orre ussjedamme raeriestimmieh mejstie aalkoealmetjh abpe veartenisnie sijhtieh aevhkiem utnedh, jis dejgujmie vijriesåbpoe barka veartenekonferansesne.
Jeg tror at vår felles erklæring er et godt innspill i prosessen mot verdenskonferansen om urfolk i 2014, utdyper Egil Olli videre.
Manne vïenhtem mijjen tjåenghkies bæjhkoehtimmie lea akte hijven raerie dennie barkosne veartenekonferansen vööste aalkoealmetji bïjre 2014, Egil Olli vihth tjïerteste.
Egil Olli påpeker avslutningsvis at Samisk parlamentarisk råd er svært fornøyd med den arktiske regions sluttdokument, som inneholder regionens prioriteringer mot verdenskonferansen.
Egil Olli minngedsgeatjan tjïerteste Saemien parlamentarihkeles raerie lea joekoen madtjeles dejnie arktiske dajven galhkuvetjaatseginie, gusnie dajven prijoriteeth veartenekonferansen vööste.
Erklæringen tar opp temaer som urfolks selvbestemmelsesrett; rett til land, vann, ressurser og tradisjonelle levemåter.
Bæjhkoehtimmie teemah bæjjese vaalta goh aalkoealmetji jïjtjenænnoestimmiereakta, reakta eatnamasse, tjaatsan, vierhtide jïh aerpievuekien jieledevuekide.
- Erklæringen fremmer forslag om en tilleggsprotokoll til FNs urfolkserklæring med sikte på å styrke gjennomføring av urfolks rett til selvbestemmelse og retten til land og naturressurser;
- Bæjhkoehtimmie raeriestimmieh akten lissieprotokollen bïjre buakta EN’en aalkoealmetjebæjhkoehtæmman, juktie tjïrrehtimmiem aalkoealmetjereaktijste nænnoestidh;
kultur, språk, utdannelse og helse;
kultuvre, gïele, ööhpehtimmie jïh healsoe;
urfolks grenseoverskridende rettigheter, samt forslag om tiltak for å styrke FNs arbeid med urfolksrettigheter, avslutter Olli.
aalkoealmetji raastendåaresth reaktah, jïh raeriestimmie råajvarimmiej bïjre juktie EN’en barkoem nænnoestidh aalkoealmetjereaktajgujmie, Olli minngemosth jeahta.
President og leder av Samisk parlamentarisk råd, Egil Olli.
Presidente jïh Saemien parlamentarihkeles raerien åvtehke, Egil Olli.
Tlf. 900 26 880
Tell. 900 26 880
Det første sameting ble åpnet av Hans Majestet Kong Olav V den 9. oktober 1989. 9. oktober 2014 markerte Sametinget sitt 25 års jubileum på et eget jubileumsseminar i forbindelse med Sametingets ordinære møter i komitéer og plenumsmøte 6. til 10. oktober 2014.
Majesteete Gånka Olav V dam voestes saemiedigkiem rïhpesti rïhkeden 9.b. 1989. Rïhkeden 9. b. 2014 Saemiedigkie sov 25 jaepien heevehtimmiem mïerhkesji aktine jïjtse heevehtimmieseminaarine gosse Saemiedigkie sov sïejhme tjåanghkoeh moenehtsinie jïh stoerretjåanghkosne utni rïhkeden 6.b. 2014.
Under følger taler holdt under markeringen, samt lenker til nyhetsklipp og kommentarer.
Nuelesne håalemh mïerhkesjimmeste, jïh svaalhtesh saernide jïh lahtestimmide.
Talene er publisert på de språk talerne har gjort dem tilgjengelig.
Håalemh leah bæjhkoehtamme dejnie gïeline håalijh mijjese dejtie deelleme.
Enkelte taler er derfor bare på norsk eller bare på samisk.
Dan åvteste såemies håalemh ajve nöörjen jallh ajve saemien gïelesne.
Se talene Du kan se alle innlegg på originalspråk på Sametingets web-tv.
Vuartesjh håalemidie Datne maahtah gaajhkh håalemh aalkoegïelesne daesnie vuejnedh, Sametingets Web-tv.
Stortingspresident Olemic Thommessens tale er også gjort tilgjengelig på NRK.
Stoerredigkiepresidente Olemic Thommessen håaleme aaj NRK:n nedtesæjrojne gååvnese.
Sametinget inviterer til duodjikonferanse 27. - 28. januar 2016 / Duodji / Næringer / Forsiden - Sametinget
Saemiedigkie duedtiekonferansese böörede tsïengelen 27. – 28. b. 2016 / Duedtie / Jielemh / Saemiedigkie - Sametinget
Sametinget inviterer til duodjikonferanse 27. - 28. januar 2016
Saemiedigkie duedtiekonferansese böörede tsïengelen 27. – 28. b. 2016
I forbindelse med Sametingets kommende duodjimelding inviteres næringsaktører og andre interesserte til konferanse i Karasjok 27.-28.januar.
Saemiedigkien båetije duedtiebïevnesen sjïekenisnie jielemeaktöörh jïh jeatjah ïedtjeladtjh bööresuvvieh konferansese Karasjohkesne tsïengelen 27. – 28.b.
Hvilke utfordringer duodjinæringa står ovenfor, og hva kan Sametinget bidra med, er noen av temaene som skal opp til diskusjon.
Mah haestemh duedtiejieleme åtna jïh mejnie Saemiedigkie maahta viehkiehtidh leah naaken dejstie aamhtesijstie mejtie edtja digkiedidh.
Konferansen har et allsidig og spennende program.
Konferansen akte gellielaaketje jïh gieltegs programme.
Blant annet vil organisasjonene Sámiid Duodji og Duojáriid ealáhussearvi bidra med innlegg om duodji som kulturbærer og næring, visjoner, utfordringer og målsettinger framover.
Gaskem jeatjah siebrieh Sámiid Duodji jïh Duojáriid ealáhussearvi sijhtieh håaledh duedtien bïjre goh kultuvreguedtije jïh jieleme, visjovni, haestemi jïh ulmiej bïjre åvtese.
Samerådet vil orientere om det fellessamiske arbeidet for styrking av duodji, mens Duodjeinstituhtta vil si noe om utviklingsvirksomhet innenfor duodji.
Saemieraerie sæjhta dan ektiesaemien barkoen bïjre bievnedh juktie duedtiem nænnoestehtedh, mearan Duodjeinstituhtta sæjhta maam akt jiehtedh evtiedimmiebarkoen bïjre duedtien sisnjelen.
Videre vil duodjiutøver Lilian Urheim belyse temaet Design og duodji, mens Jacob Adams vil holde et innlegg om rettsvern for duodji.
Vytnesjæjja Lilian Urheim sæjhta Hammoedimmien jïh duedtien bïjre soptsestidh mearan Jacob Adams sæjhta duedtien reaktavaarjelimmien bïjre håalodh.
For deltakere utenfor Finnmark, dekker Sametinget reise og opphold for inntil 10 personer begrenset opptil kr 5 000 per person.
Dejtie mah Finnmaarhken ålkoelistie båetieh Saemiedigkie maaksa fealadimmien jïh årromen åvteste 10 almetjidie gaertjiedamme bæjjese 5000 kråvnide fïerhten almetjen åvteste.
For utøvere bosatt i Finnmark dekker Sametinget lunsj og middag.
Vytnesjæjjide mah Finnmaarhkesne årroeh Saemiedigkie gaskebeapmoen jïh gaskebiejjien åvteste maaksa.
Mer informasjon og påmelding til konferansen finner du her.
Vielie bïevnesh jïh bïeljelimmie konferansese daesnie gaavnh.
Påmeldingsfrist: 23.12.2015
Bïeljelimmiemierie: 23.12.2015.
Rådgiver Vivi Pedersen, tlf. 78 47 40 13.
78 47 40 13
Sametinget klager på utslippstillatelsen til Nussir / Energi og mineraler / Miljø, areal og kulturvern / Forsiden - Sametinget
Saemiedigkie luejhtemeluhpiem laajhta Nussirese / Energije jïh mineraalh / Byjrese, areale jïh kultuvrevarjelimmie / Saemiedigkie - Sametinget
Sametinget klager på utslippstillatelsen til Nussir
Saemiedigkie luejhtemeluhpiem laajhta Nussirese
Sametinget har klaget på Miljødirektoratets vedtak som gir Nussir ASA utslippstillatelse til dumping av gruveavfall i Repparfjorden i Kvalsund kommune.
Saemiedigkie lea Byjresedirektovraaten nænnoestimmiem laajhteme mij Nussir ASA:se luejhtemeluhpiem vadta gruvabaatsehtsem luejhtedh Repparfjovlen sïjse Kvalsunden tjïeltesne.
I klagen ber vi om at Klima- og miljødepartementet omgjør vedtaket, og avslår Nussir ASAs søknad om tillatelse til gruvevirksomhet etter forurensingsloven i forekomstene Nussir og Gumpenjunni/Ulveryggen.
Laejhtiemisnie birrebe Klijma- jïh byrjesedepartemeente nænnoestimmiem jeatjahtahta, jïh Nussir ASA:n ohtsemem gruvagïehtelimmieluhpien bïjre nyöjhkoe deerjemelaaken mietie gaavnojne Nussir jïh Gumpenjunni/Ulveryggen.
Sametinget vil konsultere med Klima- og miljødepartementet om klagebehandlingen.
Saemiedigkie sæjhta Klijma- jïh byrjesedepartemeentine rååresjidh laejhtemegïetedimmien bïjre.
Sametinget mineralveileder / Energi og mineraler / Miljø, areal og kulturvern / Forsiden - Sametinget
Saemiedigkien mineraalebïhkedæjja / Energije jïh mineraalh / Byjrese, areale jïh kultuvrevarjelimmie / Saemiedigkie - Sametinget
I juni 2010 vedtok Sametinget en mineralveileder for sikringen av hensynet til samiske kultur, næringsutøvelse og samfunnsliv ved planer om faktiske undersøkelser, prøveuttak og drift av mineralressurser i tradisjonelle samiske områder.
Ruffien 2010 dle Saemiedigkie aktem mineraalebïhkedæjjam nænnoesti juktie saemien kultuvrem, jieliemidie jïh siebriedahkejieledem gorredidh rïektes goerehtimmine, gosse pryövenassh vaeltedh jïh mineraalevierhtieh evtiedidh aerpievuekien saemien dajvine.
På bakgrunn av Stortingets vedtak om ny mineralloven og Sametingets vedtak om ikke å kunne gi sitt samtykke til loven og de aktiviteter den regulerer vurderte Sametingsrådet i juni 2009 det slik at Sametinget vil stå overfor to alternative tilnærmingsmåter for ønskene om utvikling av en mineralindustri i samiske områder.
Våaroemisnie Stoerredigkien nænnoestimmeste orre mineraalelaaken bïjre, jïh Saemiedigkien nænnoestimmie mij jeahta ij maehtieh luhpiedimmiem vedtedh laakese jïh dejtie darjoemidie dïhte sjïehtesje, dle Saemiedigkieraerie ruffien 2009 vuarjasji Saemiedigkie sïjhti göökte joekehts raerieh utnedh vaajtelidie akten evtiedimmien bïjre aktede mineraaleindustrijeste saemien dajvine.
15.01.2012 Stortinget vedtok ny minerallov i 2009 uten Sametingets samtykke, og da heller ikke til de aktiviteter lovforslaget søker å regulere.
Stoerredigkie aktem orre mineraalelaakem nænnoesti jaepien 2009, bielelen Saemiedigkie jååhkesjamme, jïh vaallah dejtie darjoemidie gænnah mejtie laakeraeriestimmie sæjhta stuvrehtidh.
Sametinget møter helseminister / Helse / Helse og sosial / Forsiden - Sametinget
Saemiedigkie healsoeministerem gaavnesje / Healsoe / Healsoe jïh sosijaale / Saemiedigkie - Sametinget
Sametinget møter helseminister
Saemiedigkie healsoeministerem gaavnesje
Sametinget møter Helseminister Bent Høie idag, tirsdag 8.april.
Saemiedigkie healsoeministere Bent Høiem gaavnesje daan biejjien.
Tema for møtet er helse og omsorgstilbudet til samiske pasienter innenfor kommunehelsetjenesten, videreutvikling av Sanks, etablering av samisk helsepark og oppnevning av styrerepresentanter til regionale og underliggende helseforetak.
Tjåanghkoen aamhtese lea healsoe- jïh hoksefaalenasse saemien skïemtjijidie tjïeltehealsoedïenesjen sisnjelen, vijriesåbpoe evtiedimmie SANKS:ste, tseegkeme saemien healsoepaarhkeste jïh nammoehtimmie ståvroelïhtsegijstie regijovnaale jïh nueliegællan healsoesïeltide.
Disse tiltakene er veldig viktige for den samiske befolkning sier Sametingsråd Henrik Olsen
Daah råajvarimmieh leah joekoen vihkeles dejtie saemien årroejidie, saemiedigkieraerie Henrik Olsen jeahta.
Oppbygging av samiske tjenester og helseinstitusjoner
Tseegkeme saemien dïenesjijstie jïh healsoeinstitusjovnijste
Sametinget ønsker bedre tilrettelegging av helsetjenester, spesielt for den samiske befolkningen i sør- og lulesamisk område.
Saemiedigkie buerebe sjïdteladtemem healsoedïenesjijstie sæjhta, joekoen dejtie saemien årroejidie åarjel- jïh julevsaemien dajvesne.
Vi er bekymret for at kommunene ikke i tilstrekkelig grad er bevist samiske pasienters behov, sier Sametingsråd Henrik Olsen.
Mijjieh tjoeperdibie tjïelth eah nuekies daajroem utnieh saemien skïemtjiji daerpiesvoeti bïjre, saemiedigkieraerie Henrik Olsen jeahta.
-Ved modernisering av det lokale helsevesenet vil etablering av Distriktsmedisinsk senter være et skritt i riktig retning av å utvikle likeverdige tjenestetilbud til samiske pasienter i lulesamisk område, sier Olsen.
- Gosse dam voenges healsoesuerkiem orrestahta dellie tseegkeme Dajvemedisijnen jarngeste sæjhta akte sïlle reaktoe otnjegen vööste årrodh juktie seammavyörtegs dïenesjefaalenassh evtiedidh saemien skïemtjijidie julevsaemien dajvesne, Olsen jeahta.
-Også oppbygging av Samisk helsepark vil være viktig for oppbygging av et fullverdig samisk helsetilbud, og må sikres stabile økonomiske rammer og utviklingsmuligheter.
- Tseegkeme Saemien healsoepaarhkeste sæjhta aaj vihkeles årrodh juktie aktem ållesth saemien healsoefaalenassem bæjjese bigkedh, jïh tjuara tjåadtjoen ekonomeles mierieh jïh evtiedimmienuepieh utnedh.
Vi er avhengig av klare nasjonale føringer for å lyktes med dette sier Sametingsråd Henrik Olsen.
Mijjieh tjoerebe tjïelke nasjovnaale njoelkedassh utnedh jis edtjebe daejnie lyhkesidh, saemiedigkieraerie Henrik Olsen jeahta.
Samisk helse i framtiden
Saemien healsoe båetijen aejkien
I arbeidet med ny Nasjonal helse og sykehusplan er det viktig at Sametinget blir trukket med i en tidlig fase, slik at vi sørger for best mulig involvering av samiske pasienters behov og rettigheter sier Olsen.
Dennie barkosne aktine orre Nasjovnaale healsoe- jïh skïemtjegåetiesoejkesjinie lea vihkeles Saemiedigkie meatan vaaltasåvva aareh, guktie mijjieh aktem bööremeslaakan sjïehtesjimmiem hoksebe saemien skïemtjiji daerpiesvoetijste jïh reaktijste, Olsen jeahta.
Sametinget har fått mindre innflytelse i oppnevninger til de regionale og underliggende helseforetakene.
Saemiedigkie vaenebe faamoem åådtjeme gosse edtja nammoehtidh dejtie regijovnaale jïh nueliegællan healsoesïeltide.
Dette bidrar til å svekke innflytelse for å sikre likeverdige helse- og sosialtjenester til den samiske befolkningen.
Daate lea meatan faamoem måakoedidh juktie seammavyörtegs healsoe- jïh sosijaaledïenesjh gorredidh saemien årroejidie.
-Vi ber helseministeren å sikre at Sametinget utnevningsrett til helseforetakene, sier Sametingsråd Henrik Olsen tilslutt.
-Mijjieh birrebe healsoeministerem gorredidh Saemiedigkie nammoehtimmiereaktam åtna healsoesïeltide, saemiedigkieraerie Henrik Olsen minngemosth jeahta.
Sametinget ønsker innspill fra samiske kulturnæringsaktører / Artikler / Valgperiode 2009 - 2013 / Arkiv / Forsiden - Sametinget
Saemiedigkie raeriestimmieh sæjhta saemien kultuvrejielemeaktöörijste / Tjaalegh / Veeljemeboelhken 2009 - 2013 / Våarhkoe / Saemiedigkie - Sametinget
Sametinget ønsker innspill fra samiske kulturnæringsaktører
Saemiedigkie raeriestimmieh sæjhta saemien kultuvrejielemeaktöörijste
Kulturnæringer er et av landets mest spennende og rasktest voksende næringer.
Kultuvrejielemh lea akte dejstie laante murredsommes jïh verkemes sjïdtije jieliemistie.
Sametinget jobber nå med en strategi for å øke sysselsettingen i de samiske kulturnæringene.
Daelie Saemiedigkie aktine strategijine barka juktie fasseldimmiem lissiehtidh dejnie saemien kultuvrejielieminie.
Til dette arbeidet ønsker rådsmedlem Marianne Balto å invitere kulturnæringsaktørene til å komme med innspill til hva denne strategien bør inneholde.
Daan barkose raerielïhtsege Marianne Balto sæjhta kultuvrejielemeaktööride bööredidh raeriestimmiejgujmie båetedh man bïjre daate strategije byöroe sisveginie utnedh
Sametinget jobber i 2013 med en handlingsplan for samiske kulturnæringer.
Jaepien 2013 Saemiedigkie aktine dahkoesoejkesjinie saemien kultuvrejieliemidie barka.