pere/sami_parallel huggingface dataset:
Det er ikke oppnådd enighet om forslaget der departementet ønsker å innføre obligatorisk elektronisk merking.
Eah leah seamadamme raeriestimmien bïjre gusnie departemeente sæjhta obligatovreles elektrovneles mïerhkesjimmiem sjïehtesjidh.
Sametinget mener at den tradisjonelle merkingen er en sentral del av den kulturelle bærekraften i reindrifta, og at reinmerket og det tradisjonelle merkesystemet er en type kunnskap som må ivaretas og styrkes for fremtiden.
Saemiedigkie veanhta dïhte aerpievuekien mïerhkesjimmie lea akte vihkeles bielie dehtie kultuvrelle monnehkevoeteste båatsosne, jïh mïerhke jïh dïhte aerpievuekien mïerhkesjimmievuekie leah akte såarhts daajroe maam tjuara gorredidh jïh nænnoestehtedh båetijen aajkan.
Sametingsrådet mener at tradisjonell merking må være hovedregelen i reindriftsloven, og vil følge opp saken i Stortinge, samt videre i en eventuell instruksutforming.
Saemiedigkieraerie veanhta aerpievuekien mïerhkesjimmie tjuara åejvienjoelkedassine årrodh båatsoelaakesne, jïh sæjhta aamhtesem bæjjese fulkedh Stoerredigkesne, jïh dagke aaj aktene bïhkedassehammoedimmesne.
– Vi registrerer at LMD vil innføre et obligatorisk dobbel-merkesystem, som innebærer merarbeid og mulige merkostnader for næringen.
– Mijjieh vïhtesjadtebe LBD sæjhta aktem obligatovreles guektiengïerth mïerhkesysteemem sjïehtesjidh, mestie vieliebarkoe jïh seapan vieliemaaksoeh jieliemasse sjædta.
Vårt mål er å ivareta og å styrke den tradisjonelle merkingen, samt unngå at kostnadene ved denne tilleggsmerkingen belastes næringen, sier Muotka.
Mijjen ulmie lea dam aerpievuekien mïerhkesjimmiem gorredidh jïh nænnoestehtedh, jïh uvtedh maaksoeh daejnie lissiemïerhkesjimmine båatsose bïejesuvvieh Muotka jeahta.
For mer informasjon eller intervju, kontakt sametingsråd Silje Karine Muotka, tlf: 98487576
Jis vielie bïevnesh jallh gihtjehtimmiem sïjhth, gaskesadth saemiedigkieraeriem Silje Karine Muotka, tlf: 98487576
PRM: Reindriftsstyret må endres
PRM: Båatsoeståvroe tjuara jeatjahtovvedh
Sametinget mener reindriftspolitikken må være i tråd med folkeretten.
Saemiedigkie meala båatsoepolitihke tjuara almetjereaktan mietie årrodh.
Sametinget krever styrket innflytelse i reindriftsstyret, og vil endre reindriftsstyret slik at samisk medbestemmelse er ivaretatt.
Saemiedigkie nænnoesåbpoe tsevtsemefaamoem båatsoeståvrosne kreava, jïh sæjhta båatsoeståvroem jeatjahtehtedh guktie saemien meatannænnoestimmie gorresåvva.
Samtidig øker Sametinget egen innsats i reindriftssaker.
Seamma tïjjen Saemiedigkien jïjtse barkoe læssene båatsoeaamhtesinie.
– Vi mener at det må tas grep for å sikre at vi kommer nærmere målet om en reindriftspolitikk som holder folkerettslig standard og som reindriftsnæringen selv har en stor grad av tillit til, sier Muotka.
–Mijjieh mïelebe mij akt tjuara dorjesovvedh juktie gorredidh mijjieh lïhkebe ulmiem båetebe akten båatsoepolitihken bïjre mij lea almetjerïekteles standaarden mietie, jïh maam båatsoejieleme jïjtje maahta leajhtadidh, Muotka jeahta.
Derfor vil ikke sametingsrådet oppnevne medlemmer til reindriftsstyret før styret også kan ledes av en av de sametingsoppnevnte styremedlemmene.
Dan åvteste saemiedigkieraerie ij sïjhth lïhtsegh båatsoeståvrose nammoehtidh åvtelen ståvroe aaj maahta stuvresovvedh aktede dejstie ståvroelïhtsegijstie mejtie saemiedigkie nammohte.
Videre er det et krav at de medlemmer som Sametinget oppnevner til styret, skal kunne arbeide i tråd med de overordnede målene for Sametingets reindriftspolitikk.
Aaj akte krïevemasse dah lïhtsegh mejtie Saemiedigkie ståvrose nammohte, edtjieh maehtedh dej bijjemes ulmiej mietie barkedh Saemiedigkien båatsoepolitihkese.
– Sametinget mener at reindrifta er ei urfolksnæring, og det er derfor helt sentralt at dette kommer til uttrykk i reindriftsstyret som er det siste organet innen reindriftsforvaltningen hvor både Sametinget og sentrale myndigheter oppnevner medlemmer, sier Muotka.
–Saemiedigkie meala båatsoe lea akte aalkoealmetjejieleme, jïh dan åvteste eevre vihkeles daate vååjnesasse båata båatsoeståvrosne mij lea dïhte minngemes årgaane båatsoereeremen sisnjelen, mïsse dovne Saemiedigkie jïh staateles åejvieladtjh lïhtsegh nammoehtieh, Muotka jeahta.
Styrking av reindrifta
Nænnoestehteme båatsoste
I 2012 ble forvaltningsstrukturen i reindriftsnæringen endret, med blant annet nedlegging av områdestyrene.
Jaepien 2012 reeremestruktuvre båatsosne jorkesi, gosse gaskem jeatjah dajveståvroeh våålese bïejesovvin.
Landbruks- og matdepartementet har gjentatte ganger etterprøvd og opphevet vedtak i reindriftsstyret om øvre reintall, samt instruert reindriftsstyret til å fatte vedtak om reduksjonsplaner.
Laanteburrie- jïh beapmoedepartemeente lea gellien aejkien gïehtjedamme jïh heajhteme nænnoestimmieh bijjemes bovtsetaalen bïjre båatsoeståvrosne, jïh aaj bïhkedamme båatsoeståvroem nænnoestimmieh darjodh giehpiedimmiesoejkesji bïjre.
Disse beslutninger er tatt uten at Sametinget og næringen er blitt informert eller konsultert.
Daah sjæjsjalimmieh leah vaaltasovveme bielelen Saemiedigkie jïh båatsoejieleme leah bïevnesh dan bïjre åådtjeme jallh rååresjamme sjïdteme.
- Vi imøtekommer en prosess for å styrke samisk innflytelse i reindriftsstyret, og avventer oppnevning av nye styremedlemmer til både sammensetningen av styret og funksjon er i tråd med våre forventninger, sier sametingsråd Silje Karine Muotka.
- Mijjieh aktem prosessem veanhtadibie juktie saemien tsevtsemefaamoem båatsoeståvrosne nænnoestehtedh, jïh vuertieminie orre ståvroelïhtsegh nammoehtidh goske dovne ståvroe jïh funksjovne lea mijjen veanhtadimmiej mietie, saemiedigkieraerie Silje Karine Muotka jeahta.
Hun sier at hun ikke ser noen grunn til å oppnevne medlemmer hvis Sametinget ikke har noen reell innflytelse, og at styremedlemmene dermed kan utøve en selvstendig rolle med mandat fra Sametinget.
Dïhte jeahta satne ij naan fåantoem vuejnieh lïhtsegh nammoehtidh jis Saemiedigkie ij naan tjïelke tsevtsemefaamoem utnieh, jïh ståvroelïhtsegh dan gaavhtan maehtieh aktem jïjtjeraarehke råållam utnedh mandaatine Saemiedigkeste.
Sametingsråden sier at målet ikke er å svekke samisk medbestemmelse i næringen, men heller styrke næringen – noe man også gjør gjennom å styrke Sametingets innsats på reindriftssaker.
Saemiedigkieraerie jeahta ulmie ij leah saemien meatannænnoestimmiem giehpiedidh jieliemisnie, men buerebh jielemem nænnoestehtedh – naakede mij aaj dorjesåvva viehkine Saemiedigkien barkoem nænnoestehtedh båatsoeaamhtesisnie.
I denne prosessen er det videre helt nødvendig å avklare reindriftsstyrets funksjon, mandat og sammensetning.
Daennie prosessesne lea aaj eevre daerpies tjïelkestidh båatsoeståvroen funksjovnem, mandaatem jïh gïeh edtjieh meatan årrodh ståvrosne.
- Allerede ved første budsjett har posisjonsgruppa satt av midler til en ekstra fagstilling på reindriftsfeltet, en halv million kroner til bistand til gjennomgang av reindriftsloven, og mer til søkerbasert tilskudd, sier Muotka fornøyd.
- Joe dennie voestes budsjedtesne posisjovnedåehkie lea vierhtieh lyjkeme akten lissie faagebarkijasse båatsoesuerkesne, aktem bielie millijovnem kråvnah goh viehkie juktie båatsoelaakem gïehtjedidh, jïh vielie vierhtieh ohtsemebaseradamme dåarjojde, Muotka madtjeles jeahta.
Sametinget har styrket rettighetsstøtteordningen, som er en viktig ordning for næringen, der de siste års søknader for over 7 millioner kroner viser et stort behov for økning.
Saemiedigkie lea reaktadåarjoeöörnegem nænnoestahteme, mij lea akte vihkeles öörnege jieliemasse, gusnie dej minngemes jaepiej ohtsemh bijjelen 7 millijovnh kråvnaj åvteste, aktem stoerre daerpiesvoetem vuesiehtieh lissiehtimmien bïjre.
Posisjonen har også nedsatt et internt primærnæringsutvalg, som vil gjennomgå situasjonen for primærnæringene og komme med anbefalinger til ny og endret politisk innsats på feltet.
Posisjovne aaj aktem sisnjelds aalkoejielememoenehtsem nammoehtamme, mij sæjhta tsiehkiem aalkoejieliemidie gïehtjedidh jïh juvnehtimmiejgujmie båetedh akten orre jïh jarkelamme politihkeles barkose daennie suerkesne.
- Samlet sett har vi vurdert at dette vil reindriftsnæringen komme styrket ut av.
- Tjåenghkies vuajneme mijjieh libie vuarjasjamme båatsoe sæjhta veaksahkåbpoe sijjiem åadtjodh daehtie barkoste.
Sametinget styrker arbeidet både med økte ressurser og midler, samtidig som vi setter større politisk kraft og krav ovenfor myndighetene.
Saemiedigkie barkoem nænnoestahta dovne lissiehtamme vierhtiejgujmie jïh beetnegigujmie, seamma tïjjen goh stuerebe politihkeles faamoem jïh krïevenassh åejvieladtjide bïejebe.
Muotka forsikrer om at Sametinget vil stå skulder ved skulder ved næringen i de utfordringer de står ovenfor.
Muotka tjirkie Saemiedigkie sæjhta loevtsæjresne tjåadtjodh jielieminie dejnie haestieminie dah utnieh.
For mer informasjon, kontakt sametingsråd Silje Karine Muotka, telefon 984 87 576
Jis vielie bïevnesh sïjhth, gaskesadth saemiedigkieraeriem Silje Karine Muotka, tellefovne 984 87 576
PRM: Sametinget har oppnevnt medlemmer til reindriftsstyret
PRM: Saemiedigkie lea lïhtsegh båatsoeståvrose nammoehtamme
Sametinget og Landbruks- og matdepartementet er enige om å se på den fremtidige oppnevningen av reindriftsstyret for å styrke den samiske medbestemmelsen.
Saemiedigkie jïh Laanteburrie- jïh beapmoedepartemeente leah seamadamme båetijen aejkien nammoehtimmiem båatsoeståvroste vuartasjidh juktie saemien meatannænnoestimmiem nænnoestehtedh.
Sametingsrådet har nå oppnevnt medlemmer til reindriftsstyret for 2019-2023.
Daelie Saemiedigkieraerie lïhtsegh båatsoeståvrose 2019-2023 nammoehtamme.
– Reindriftsstyret har en viktig funksjon og behandler mange saker som berører reindrifta.
– Båatsoeståvroe aktem vihkeles funksjovnem åtna jïh gellie aamhtesh gïetede mah leah båatsoen bïjre.
Derfor er vi svært glade for at vi er kommet til enighet om å arbeide for å styrke reindriftskompetansen i styret.
Dan åvteste leam joekoen geerjene mijjieh seamadamme barkedh båatsoen maahtoem ståvrosne nænnoestehtedh.
Sametingsrådet har i sin oppnevning av tre medlemmer og varamedlemmer fulgt forslagene som blant annet er fremmet fra Norske Reindriftsamers Landsforbund (NRL) tidligere i denne perioden, sier sametingsråd Silje Karine Muotka.
Saemiedigkieraerie lea sov nammoehtimmesne golme lïhtsegijstie jïh sæjjasadtjijste raeriestimmide fulkeme mejtie gaskem jeatjah Nöörjen Båatsoesaemiej Rijhkesiebrie (NBR) lea buakteme aarebi daan boelhken, saemiedigkieraerie Silje Karine Muotka jeahta.
Sametingsrådet har oppnevnt følgende ordinære medlemmer til reindriftsstyret for perioden 2019 - 2023:
Saemiedigkieraerie lea daejtie lïhtsegidie båatsoeståvrose nammoehtamme boelhken 2019-2023.
Inge Even Danielsen
Inge Even Danielsen
Inger Marie Gaup Eira
Inger Marie Gaup Eira
Leif Anders Somby
Leif Anders Somby
Varamedlemmer er:
Sæjjasadtjh:
Bjørn Thomas Åhren
Bjørn Thomas Åhren
Inger Marit Eira Åhren
Inger Marit Eira Åhren
Anders Somby jr
Anders Somby jr
Enighet om styrket medbestemmelse
Sïemes nænnoesåbpoe meatannænnoestimmien bïjre
Sametinget vedtok i 2016 i behandlingen av meldingen om reindrift at Sametinget ikke ville oppnevne medlemmer til reindriftsstyret slik styret har fungert frem til i dag.
Saemiedigkie nænnoesti gïetedimmesne bïevnesijstie båatsoen bïjre 2016, Saemiedigkie idtji sïjhth lïhtsegh nammoehtidh båatsoeståvrose guktie ståvroe lea jåhteme daan mearan.
Sametinget og Landbruks- og matdepartementet har gjennom konsultasjoner kommet til enighet om å styrke samisk medbestemmelse og reindriftsfaglig kompetanse i oppnevningen av reindriftsstyret fremover.
Saemiedigkie jïh Laanteburrie- jïh beapmoedepartemeente leah rååresjimmiej tjïrrh seamadamme saemien meatannænnoestimmiem jïh båatsoefaageles maahtoem nænnoestehtedh gosse edtja båatsoeståvroem nammoehtidh åvtese.
Sametingsrådet har i tillegg aktivt spilt inn forslag på navn til mulige lederkandidater for reindriftsstyret.
Saemiedigkieraerie lea lissine nommh raeriestamme åvtehkekandidaatide båatsoeståvrose.
Med dagens ordning i reindriftslovens §71 skal Sametinget oppnevne tre medlemmer mens staten oppnevner fire medlemmer.
Daan beajjetje öörnegen mietie båatsoelaakesne § 71, Saemiedigkie edtja golme lïhtsegh nammoehtidh mearan staate njieljie lïhtsegh nammohte.
Styreleder velges blant statens medlemmer.
Ståvroeåvtehke veeljesåvva staaten lïhtsegi gaskem.
- Vi ser frem til en fortsatt god og konstruktiv dialog med Landbruks- og matdepartementet om videre prosess i statens oppnevnelse av styreleder og øvrige styremedlemmer, sier Muotka.
- Mijjieh aavoedibie akten annje hijven jïh konstruktijve dialogese Laanteburrie- jïh beapmoedepartemeentine dan guhkiebasse prosessen bïjre staaten nammoehtimmesne ståvroeåvtehkistie jïh jeatjah ståvroelïhtsegijstie, Muotka jeahta.
Foreslått lovendring ble ikke fremmet for Stortinget
Raeriestamme laakejarkelimmie ¨idjti Stoerredægkan bïejesovvh
I begynnelsen av februar 2019 la departementet forslag på lovendring ut på høring, som blant annet også inneholdt forslag om endring av paragraf 71 om oppnevning av reindriftsstyret.
Goevten 2019 aalkoelisnie departemeente raeriestimmiem laakejarkelimmien bïjre govlehtæmman bïeji, mij gaskem jeatjah raeriestimmiem utni jarkelimmien bïjre paragraafeste 71 nammoehtimmien bïjre båatsoeståvroste.
Der foreslo departementet å endre loven slik at Sametinget ikke lenger skulle oppnevne medlemmer til styre, men kunne.
Desnie departemeente raeriesti laakem jarkelidh, guktie Saemiedigkie idtji vielie edtjh lïhtsegh ståvrose nammoehtidh, men meehti.
Dette forslaget ble trukket, og ble ikke fremmet til behandling i Stortinget.
Daate raeriestimmie bååstede geasalgovvi, jïh idtji gïetedæmman bïejesovvh Stoerredigkesne.
Stortingets næringskomite behandler nå proposisjonen om endringene i reindriftsloven.
Stoerredigkien jielememoenehtse daelie proposisjovnem jarkelimmiej bïjre båatsoelaakesne gïetede.
– Det er svært bra at vi kom til enighet om å styrke både samisk medbestemmelse, men også at man må vektlegge reindriftsfagligkompetanse og kunnskap om samisk språk, kultur og samfunn i oppnevningen av reindriftsstyret for fremtiden, sier sametingsråd Silje Karine Muotka.
– Joekoen hijven mijjieh seamadimh dovne saemien meatannænnoestimmiem nænnoestehtedh, men aaj båatsoefaageles maahtoem jih daajroem saemien gïelen, kultuvren jïh siebriedahken bïjre gosse edtja båatsoeståvroem nammoehtidh båetijen aejkien, saemiedigkieraerie Silje Karine Muotke jeahta.
For mer informasjon, kontakt sametingsråd og fungerende sametingspresident Silje Karine Muotka, tel 98487576
Vielie bïevnesh, gaskesadth saemiedigkieraeriem jïh fungereden saemiedigkiepresidentem, Silje Karine Muotka, tel 98487576
PRM: Sametinget styrker duodjinæringen
PRM: Saemiedigkie duedtiejielemem nænnoestahta
For første gang avgir Sametinget en egen melding om duodji.
Dan ellen voestes aejkien Saemiedigkie aktem jïjtse bïevnesem duedtien bïjre buakta.
Dette skjer på Sametingets plenum 31. mai 2017.
Daate sjugniehtåvva Saemiedigkien stoerretjåanghkosne suehpeden 31.b. 2017.
Duodji er en kulturbærende næring som har stor betydning for samisk språk, kultur og næringsutvikling.
Duedtie akte kultuvreguedtije jieleme mij stoerre ulmiem åtna saemien gïelese, kultuvrese jïh jielemeevtiedæmman.
Det er derfor viktig å sikre at duodji overlever både som kultur og næring.
Dan åvteste vihkeles gorredidh duedtie guhkiebasse jeala dovne goh kultuvre jïh jieleme.
– Sametinget har et mål om å utvikle duodji som næring, slik at flere kan hente sitt levebrød fra dette, sier sametingsråd Inger Eline Eriksen Fjellgren.
– Saemiedigkie aktem ulmie åtna duedtiem evtiedidh goh jieleme, guktie jienebh maehtieh sijjen jieliemassem daestie veedtjedh, saemiedigkieraerie Inger Eline Eriksen Fjellgren jeahta.
Fjellgren forklarer at økt omsetning av egenprodusert duodji for et større marked står sentralt i Sametingets satsing.
Fjellgren tjïelkeste lissiehtamme åesiestimmie jïjtsedorjeme duedteste akten stuerebe maarhkedese lea jarngesne Saemiedigkien barkosne.
Dette innebærer også at profesjonaliteten, inntjeningen og lønnsomheten i næringen må økes.
Daate sæjhta jiehtedh profesjonaliteete, tjeanadimmie jïh dïeneste jieliemisnie aaj tjuerieh læssanidh.
Sametinget satte i 2017 av kr 14 millioner til duodji totalt.
Saemiedigkie ållesth 14 millijovnh kråvnah duadtan lyjki jaepien 2017.
Det er ingen andre aktører som kan vise til en slik satsing på duodji.
Ij leah naan jeatjah aktöörh mah maehtieh dagkeres dåarjelimmiem duadtan vuesiehtidh.
I 2016 utgjorde Sametingets satsing på duodji 46 prosent av midlene som Sametinget disponerer til næring.
2016 Saemiedigkien dåarjelimmie duadtan lij 46 prosenth dejstie vierhtijste mejtie Saemiedigkie jieliemasse åtna.
Av midlene avsatt i 2016 ble over to millioner kroner brukt til driftstilskudd.
Dejstie vierhtijste mejtie lyjkin jaepien 2016, vielie goh göökte millijovnh gïehtelimsdåarjose åtnasovvin.
Selv om duodjiutøvere har mottatt driftstilskudd, har imidlertid ikke dette ført til økt omsetning.
Jalhts vytnesjæjjah leah gïehtelimsdåarjoem åådtjeme, ij leah læjhkan lissiehtamme åesiestimmiem sjïdteme.
Tall fra duodjinæringen viser at den gjennomsnittlige duodjiutøveren er avhengig av driftstilskudd for at virksomheten skal kunne drives med et marginalt overskudd.
Taalh duedtiejieliemistie vuesehte dïhte gaskemedtien vytnesjæjja lea jearohke gïehtelimsdåarjoste ihke altese gïehtelimmie edtja onne dïenestem åadtjodh.
– Når en virkemiddelordning hos Sametinget ikke fungerer, har vi som politikere et ansvar for å tilpasse eller endre tilskuddsordningen for å oppnå ønsket effekt.
– Gosse akte viehkievierhtieöörnege Saemiedigkien luvnie ij juhtieh, dellie mijjieh goh politihkerh dïedtem utnebe dåarjoeöörnegem sjïehtedidh jallh jarkelidh guktie vaajteles effektem åadtjodh.
Vi mener at andre tilskuddsordninger er mer hensiktsmessige for å styrke duodjinæringen, som for eksempel arbeidsstipend, sier sametingsråd Inger Eline Eriksen Fjellgren.
Mijjieh mïelebe jeatjah dåarjoeöörnegh leah vielie maereles juktie duedtiejielemem nænnoestehtedh, goh vuesiehtimmien gaavhtan barkoestipende, saemiedigkieraerie Inger Eline Eriksen Fjellgren jeahta.
– Motorferdselloven må endres
– Motovrefealadimmielaake tjuara jeatjahtovvedh
Flere duodjiutøvere er avhengig av å bruke råvarer fra naturen.
Jienebh vytnesjæjjah leah jearohke ïebnh eatnamistie nuhtjedh.
Utfordringen er at de ikke har en lovfestet rett til å kjøre i utmarka for å hente råvarer, men er avhengig av å få dispensasjon fra motorferdselforbudet.
Haesteme lea dah eah naan laakevïedteldihkie reaktam utnieh miehtjesne vuejedh juktie ïebnide veedtjedh, men lea jearohke dispensasjovnem motovrefealadimmielaakeste åadtjodh.
En slik praksis fører til merarbeid for duodjiutøverne, og er ikke i tråd med samisk tankegang.
Akte dagkeres praksise vieliebarkoem vadta vytnesjæjjide, jïh ij leah saemien ussjedimmievuekien mietie.
– Det er klart at man burde ha en rett til å kjøre i utmarka i næringssammenheng.
– Hævvi lij byøreme reaktam utnedh miehtjesne vuejedh jieliemisnie.
M otorferdselloven må endres slik at duodjiutøvere likestilles med andre næringsutøvere som har en rett til kjøring, avslutter Fjellgren.
Motovrefealadimmielaake tjuara jeatjahtovvedh guktie vytnesjæjjah mirrestellieh jeatjah jielemebarkijigujmie mah reaktam utnieh vuejedh, Fjellgren minngemosth jeahta.
PRM: Sametinget tar samiske språk til Europarådet
PRM: Saemiedigkie saemien gïelh Europaraaran vaalta
De samiske språkene skal være likeverdige i Europarådets språkpakt, det er et av hovedargumentene i en egen rapport som Sametinget nå har oversendt Europarådet.
Saemien gïelh edtjieh seammavyörtegs årrodh Europaraerien gïelesjïehtedimmesne, daate akte dejstie åejvieargumentijste aktene jïjtse reektehtsisnie maam Saemiedigkie lea Europaraaran seedteme daelie.
Ifølge Minoritetsspråkpakten som begynte å gjelde i Norge i 1998, er samisk definert som et region- eller minoritetsspråk.
Unnebelåhkoegïelesjïehtedimmien mietie, mij faamoem åadtjoeji Nöörjesne 1998, saemien lea tjïelkestamme goh regijovne- jallh unnebelåhkoegïele.
Språkpakten skal beskytte og verne om språkene og inneholder forpliktelser om språkrettigheter.
Gïelesjïehtedimmie edtja gïelide gorredidh jïh vaarjelidh, jïh åeliedimmieh gïelereaktaj bïjre åtna.
Norge rapporterer hvert tredje år til Europarådet på oppfølgingen av Den europeiske pakten om regions- eller minoritetsspråk, men i år så Sametinget seg nødt til å sende inn en egen tilleggsrapport for å synliggjøre de utfordringene som ligger i å styrke og utvikle de samiske språkene.
Fïerhten gåalmeden jaepien Nöörje Europaraaran reektie dan guhkiebasse barkoen bïjre Europeejen sjïehtedimmeste regijovne- jallh unnebelåhkoegïeli bïjre, men daan jaepien aaj Saemiedigkie vööjni daerpies aktem jïjtse lissiereektehtsem sïjse seedtedh juktie dejtie haestiemidie våajnoes darjodh mejtie åtna gosse edtja saemien gïelide nænnoestehtedh jïh evtiedidh.
Språkpakten er delt inn i tre deler, der den tredje delen inneholder flere regler og forpliktelser enn de to første delene.
Gïelesjïehtedimmie lea golme bieline juakeme, gusnie dïhte gåalmede bielie jienebh njoelkedassh jïh åeliedimmieh åtna goh doh göökte voestes bielieh.
Norge skriver i sin rapport at kun nordsamisk omfattes av bestemmelsene i den tredje delen.
Nöörje sov reektehtsisnie tjaala ajve noerhtesaemien feerhmesåvva dejstie nænnoestimmijste gåalmadinie bielesne.
Sametinget argumenterer i sin tilleggsrapport for en likestilling av de samiske språkene i språkpakten, og ber om at også lulesamisk og sørsamisk blir inkludert i rapportens tredje del.
Saemiedigkie sov lissiereektehtsisnie argumenterede akten mïrrestallemen åvteste dejstie saemien gïelijste gïelesjïehtedimmesne, jïh birrie aaj julevsaemien jïh åarjelsaemien meatan vaaltasuvvieh reektehtsen gåalmadinie bielesne.
– Det lulesamiske og sørsamiske språket er mer sårbart enn det nordsamiske, og nettopp derfor er det viktig at disse tre samiske språkene blir likestilt i språkpakten, sier sametingsråd Lars Filip Paulsen.
– Julevsaemien jïh åarjelsaemien gïelh leah prååsehkåbpoe goh noerhtesaemien, jïh raaktan dan åvteste vihkeles daah golme saemien gïelh mïrrestalleldh sjidtieh gïelesjïehtedimmesne, saemiedigkieraerie Lars Filip Paulsen jeahta.
Les rapporten fra Sametinget her:
Daesnie maahtah Saemiedigkien lissiereektehtsem lohkedh:
Behov for å registrere antall språkbrukere
Daerpies låhkoem gïeleutniejijstie registreradidh
Sametinget henviser til NOU 2016: 18 Hjertespråket, hvor Samisk språkutvalg anbefaler at det opprettes et eget register over antall språkbrukere.
Saemiedigkie vuesehte NOU:se 2016: 18 Vaajmoegïele, gusnie Saemien gïelemoenehtse juvnehte akte jïjtse registere tseegkesåvva låhkoen bïjre gïeleutniejijstie.
Det ville gitt et bedre bilde på språksituasjonen og man ville kunne tilrettelegge på en bedre måte.
Dïhte lij sïjhteme aktem buerebe guvviem vedtedh gïeletsiehkeste jïh dellie lij maahteme buerebelaakan sjïehteladtedh.
- Det ville for eksempel blitt mye lettere å planlegge opplæring hvis man vet hvor mange samiskspråklige som finnes i området.
- Vuesiehtimmien gaavhtan lij sïjhteme sagke aelhkebe årrodh lïerehtimmiem soejkesjidh jis daajra man gellie saemiestæjjah mah gååvnesieh dajvesne.
Derfor ønsker Sametinget at det skal være mulig å registrere språk i folkeregisteret.
Dan åvteste Saemiedigkie sæjhta nuepiem tseegkedh gïelem almetjeregisterisnie registreradidh.
For oss er det viktig at man kan registrere egen språkkompetanse og på hvilket nivå man er.
Mijjese vihkeles jïjtse gïelemaahtoem registreradidh jïh mennie daltese lea.
Vi ønsker at man skal kunne registrere alle de samiske språkene, også det østsamiske og pitesamiske språket, sier rådsmedlem Lars Filip Paulsen.
Mijjieh sïjhtebe nuepiem vedtedh gaajhkh saemien gïelh registreradidh, aaj luvliesaemieh jïh pijtesaemien, raerielïhtsege Lars Filip Paulsen jeahta.
Invitert Europarådet til Sápmi
Europaraeriem Saepmien gåajkoe bööredamme
Sametingets rapport er nå oversendt Europarådet, som har et eget ekspertutvalg som vil behandle rapporten.
Saemiedigkien reektehtse lea daelie seedtesovveme Europaraaran, mij aktem jïjtse maehtehtjemoenehtsem åtna mij sæjhta reektehtsem gïetedidh.
På bakgrunn av alle innsendte rapporter, skriver Europarådet en egen rapport som så sendes tilbake til den norske staten.
Dej reektehtsigujmie goh våarome mah leah sïjse seedtesovveme, Europaraerie aktem jïjtse reektehtsem seedtie mij vihth bååstede seedtesåvva nöörjen staatese.
Rapporten inneholder Europarådets anbefalninger for minoritetsspråkene, og Norge er forpliktet til å gi en tilbakemelding vedrørende anbefalningene innen tre nye år.
Reektehtsisnie Europaraerien juvnehtimmieh unnebelåhkoegïelide, jïh Nöörje dïedtem åtna bååstede bievnedh dej juvnehtimmiej bïjre åvtelen golme orre jaepieh vaaseme.
Europarådet besøker også organisasjoner og foreninger som jobber med minoritetsspråk.
Europaraerie aaj årganisasjovnide jïh siebride mïnnede mah unnebelåhkoegïeligujmie berkieh.
Sametinget har nå for første gang invitert Europarådet til å besøke Sametinget.
Saemiedigkie lea daelie goh voestes aejkien Europaraeriem bööredamme guessine mïnnedh Saemiedigkesne.
– Det ville vært en stor ære for oss dersom Europarådet ville avlagt oss et besøk, og de ville lært mer om de utfordringene som vi har med tanke på å bevare og styrke de samiske språkene i Norge, avslutter Paulsen.
–Akte stoerre earoe lij mijjese orreme dastegh Europaraerie lij sïjhteme guessine mïnnedh mijjen luvnie, jïh dah lin sïjhteme vielie lïeredh dej haestemi bïjre mejtie utnebe juktie saemien gïelh vaarjelidh jïh nænnoestehtedh Nöörjesne, Paulsen minngemosth jeahta.
For intervju, kontakt sametingsråd Lars Filip Paulsen, tlf: 916 18 561
Vielie bïevnesh, gaskesadth saemiedigkieraeriem Lars Filip Paulsen, tell.: 916 18 561
PRM: Sametingets språkmotiveringspris 2017 til Jane Astrid Juuso
PRM: Saemiedigkien gïeleskreejremeåasa 2017 Jane Juusose
Prisen gis til en som særlig har vært med på å bevare, styrke og fremme samisk språk.
Åasa vadtasåvva aktese mij joekoen lea meatan orreme saemien gïelem vaarjelamme, nænnoesåbpoe dorjeme jïh evtiedamme.
Jane Astrid Juuso fra Nesseby har vært en ildsjel for å aktivisere og videreføre samisk språk i Nesseby kommune.
Jane Astrid Juuso Unjargeste (Nesseby) lea akte baadtjohke orreme juktie eadtjoestidh jïh guhkiebasse evtiedidh saemien gïelem Unjargan tjïeltesne.
Selv om samisk er dagligspråk for mange i Nesseby, så er det stadig under press i sosiale sammenhenger, hvor norsk språk dominerer.
Jalhts saemien lea biejjieladtje gïele jeenjesidie Unjargesne, dle ahkedh behtjiedimmien nuelesne sosijaale ektiedimmine, gusnie nöörjen gïele lea dïhte jïjtjereerije.
Jane Astrid Juuso har gjennom sitt arbeid som leder på kommunens språksenter Isak Saba guovddáš jobbet iherdig for å opprette sosiale arenaer hvor samisk språk blir prioritert.
Jane Astrid Juuso lea sov barkoen tjïrrh tjïelten gïelejarngesne Isak Saba guovddáš tjarke barkeme juktie sosijaale sijjieh tseegkedh gusnie saemien gïele prioriteradamme sjædta.
Dette har omfavnet både barn, ungdom, voksne og eldre.
Daate barkoe lea dovne maanah, noerh, geerve jïh båarasåbpoe almetjh feerhmeme.
– Situasjonen for samisk språk i Nesseby ville neppe vært like positiv som den er i dag, hvis det ikke var for Jane Astrid Juusos innsats.
– Saemien gïeletsiehkie Unjargesne lij feagan sïjhteme dan hijven orreme jis ij lij Jane Juuson barkoen åvteste.
Hun har fortjent prisen for å ha motivert både yngre og eldre i kommunen til å bruke samisk aktivt, sier sametingspresident Vibeke Larsen.
Jane lea vyörtegs daam åasam åadtjodh, dan åvteste dovne nueriebidie jïh voeresidie tjïeltesne skreejrehtamme saemien eadtjohkelaakan nuhtjedh, saemiedigkiepresidente Vibeke Larsen jeahta.
Jobbet med språkvitalisering
Gïelejealajimmine barkeme
Juuso har også jobbet faglig med språkvitalisering gjennom studieopplegget “Válddán giellan ruovttoluotta/Jeg tar språket mitt tilbake”, som nå også blir brukt på svensk side av Sápmi.
Juuso aaj faageleslaakan gïelejealajimmine barkeme studijesoejkesjen tjïrrh «Válddán giellan ruovttoluotta /Gïelem bååstede vaaltam», mij aaj daelie Saepmien sveerjen bielesne åtnasåvva.
– Jane Astrid Juuso har gjennomført slike prosjekter i kraft av sin stilling som leder på kommunens språksenter, men det er i høy grad hennes personlige engasjement som har vært med på å motivere og rekruttere mange språkbrukere, sier Larsen.
– Jane Astrid Juuso lea dagkerh prosjekth tjïrrehtamme sov barkoen tjïrrh goh åvtehke tjïelten gïelejarngesne, men nov lea badth altese persovneles eadtjohkevoete mij lea meatan orreme gellie gïeleutnijh skreejrehtamme jïh dåårrehtamme, Larsen jeahta.
Prisen er på kr 50 000 og et kunstdiplom laget av Sven Niklas Blindh.
Åasa lea 50 000 kråvnah jïh akte tjeahpoediplome maam Sven Niklas Blind lea dorjeme.
Sjette vinner
Govhtede vitnije
Samisk språkråd opprettet språkmotiveringsprisen år 2000.
Saemien gïeleraerie gïeleskreejremeåasam tseegki jaepien 2000.
Etter det har Sametingets språkstyre og Sametingsrådet tildelt prisen.
Dan mænngan Saemiedigkien gïeleståvroe jïh Saemiedigkieraerie åasam vadteme.
Tidligere vinnere av språkmotiveringsprisen er Foreldregruppe fra Tysfjord i 2000, Språkgruppe fra Skånland i 2001, Harry Solhaug fra Kåfjord i 2002, Sagka Stångberg fra Tärnaby i 2009 og Iŋgor Ántte Ánte Mihkkal/Ánte Mikkel Gaup i 2013.
Aarebi vitnijh gïeleskreejremeåaseste leah Divtasvuodnan Eejhtegedåehkie jaepien 2000, Gïeledåehkie Skånlandeste 2001, Harry Solhaug Kåfjordeste 2002, Sagka Stångberg Dearneste 2009 jïh Ingo Ántte Ánte Mihkkal /Ante Mikkel Gaup 2013.
For intervju, kontakt sametingspresident Vibeke Larsen, tlf. +47 941 30 116.
Govlehtallije, samiedigkiepresidente Vibeke Larsen, tell. +47 941 30 116.
PRM: Sametingspresidenten glad for seier i reintallsaken
PRM: Saemiedigkiepresidente aavone ihke Sara båatsoetaaleaamhtesem vitni
Sametingspresident Vibeke Larsen oversender sine gratulasjoner til reindriftsutøver Jovsset Ánte Sara, som nå har vunnet ankesaken mot staten i Hålogaland lagmannsrett.
Saemiedigkiepresidente Vibeke Larsen båatsoesaemie Jovsset Ánte Saram læhkohte, mij daelie laejhtemeaamhtesem vitneme staaten vööste Hålogalaanten laakemaenniereaktesne.
Reindriftsutøver Jovsset Ánte Sara fra Kautokeino nektet å etterkomme vedtaket fra Landbruks- og matdepartementet som i 2014 krevde at han skulle redusere reinflokken sin til 75 dyr.
Båatsoesaemie Jovsset Ánte Sara Guovdageaidnuste nyöjhki nænnoestimmiem Laanteburrie- jïh beapmoedepartemeenteste goltelidh mij jaepien 2014 krïevi satne edtji sov krievviem giehpiedidh 75 bovtside.
Sara gikk til sak mot staten og vant frem i tingretten, men staten anket beslutningen.
Sara aamhtesem tseegki staaten vööste jïh digkiereaktesne vitni, men staate sjæjsjalimmiem leejhti.
I dag, fredag 17. mars, kom dommen fra Hålogaland lagmannsrett som forkaster anken, og som i sin dom slår fast at vedtaket fra staten er ugyldig da det innebærer en krenkelse av Saras rett til å utøve sin kultur.
Daan biejjien bearjadahken 17.b. dåapmoe bööti Hålogalaanten laakemaenniereakteste mij laejhtemem heajhta, jïh mij sov dåapmosne vihteste nænnoestimmie staateste lea luhpehts dan åvteste dïhte Saran reaktam mïedtele jïjtse kultuvrine barkedh.
Sametingspresident Vibeke Larsen er glad for seieren.
Saemiedigkiepresidente Vibeke Larsen lea aavone Sara vitni.
– Jeg vil først og fremst gratulere Jovsset Ánte Sara for seieren i lagmannsretten.
– Uvtemes sïjhtem Jovsset Ánte Saram læhkoehtidh ihke laakemaenniereaktesne vitni.
Prinsippene som ligger til grunn i denne rettavgjørelsen samsvarer med det som Sametinget har påpekt over flere år, nemlig at måten staten har lagt opp til reintallsreduksjoner har store svakheter, at den ikke er i henhold til samenes rett til selvbestemmelse og at det kan være brudd på individuelle rettigheter, sier sametingspresident Vibeke Larsen.
Doh prinsihpih mah leah våarome daan reaktasjæjsjalæmman leah akteraeresne dejnie maam Saemiedigkie lea tjïertestamme gellie jaepieh, gidtjh naemhtie guktie staate lea sjïehtesjamme bovtsetaalegiehpiedimmide dle dïhte stoerre viesjiesvoeth åtna, jïh ij leah saemiej jïjtjenænnoestimmiereaktan mietie, jïh dïhte maahta sjïere reaktah mïedtelidh, saemiedigkiepresidente Vibeke Larsen jeahta.
Sametinget uttaler i reindriftsmeldingen vedtatt i september 2016 at bestemmelser om forholdsmessig reduksjon har vist seg å være reintallsdrivende, og har uten noen form for utjevnende element ført til forskjellsbehandling og uforholdsmessige inngripende tiltak overfor den enkelte reindriftsutøver.
Saemiedigkie jeahta båatsoebïevnesisnie mij nænnoestamme sjïdti 2016, doh nænnoestimmieh forholdsligke giehpiedimmien bïjre lea båatsoetaalem lissiehtamme, jïh bielelen naan såarhts jaabneden biehkie dle joekehts gïetedimmiem jïh fer stoerre goerpedehtemh sjïdteme dan aktegs båatsoealmetjasse.
Brudd på menneskerettighetene
Almetjereaktide mïedtele
Hålogaland Lagmannsrett konkluderer i dommen at Landbruks- og matdepartementets vedtak av 10. mars 2014 om reintallsreduksjon, er et brudd på menneskerettighetene.
Hålogalaanten Laakemaenniereakta konkluderede dåapmosne Laanteburrie- jïh beapmoedepartemeenten nænnoestimmeste njoektjen 10. biejjeste 2014 bovtsetaalegiehpiedimmien bïjre, lea akte mïedtelimmie almetjereaktine.
Reintallsreduksjonen som staten hadde lagt opp til, er ugyldig da vedtaket innebærer en krenkelse av Sara sin rett til å utøve sin kultur i henhold til FNs konvensjon om sivile og politiske rettigheter, artikkel 27.
Bovtsetaalegiehpiedimmie maam staate lea soejkesjamme lea luhpehts dan åvteste dïhte Saram reaktam mïedtele sov kultuvrine barkedh EN:n konvensjovnen mietie sivijle jïh politihkeles reaktaj bïjre, artihkele 27.
Lagmannsretten skriver blant annet: «Selv om reindriftslovens bestemmelser om reintall og om reduksjon av reintall har en rimelig og objektiv begrunnelse ut fra reindriftslovens formål, har lagmannsretten lagt til grunn at det er en terskel for når et inngrep anses som legitimt også ved statlig regulering av reindriften, og at terskelen for ulovlig inngrep er overskredet i dette tilfellet.»
Laakemaenniereakta gaskem jeatjah tjaala: «Jalhts båatsoelaaken nænnoestimmieh bovtsetaalen jïh giehpiedimmien bïjre bovtsetaaleste aktem eensi jïh objektijve buerkiestimmiem åtna båatsoelaaken åssjelen mietie, dle laakemaenniereakta våaroemasse bïejeme akte njieptjie gååvnese gåessie akte dahkoe reaktoe vååjnoe aaj staateles reguleradimmesne båatsoste, jïh njieptjie luhpehts dahkose lea mïedtelamme daej veajkoej.»
– Lagmannsretten har foretatt en veldig viktig avklaring i forhold til folkeretten når det gjelder kollektive og individuelle rettigheter.
– Laakemaenniereakta aktem joekoen vihkeles tjïelkesimmiem dorjeme almetjereaktan bïjre dej ektie jïh sjïere reaktaj bïjre.
I dette tilfellet så har staten brutt Jovsset Ánte Saras folkerettslige vern mot statlig inngrep.
Daej veajkoej dle staate Jovsset Ánte Saran almetjerïekteles vaarjelimmiem staateles dahkoej vööste mïedtelamme.
Jeg vil rose han for at han har våget å stå på for sin rett til å drive med reindrift, og for den viktige kampen han har tatt på vegne av mange samer.
Sïjhtem Saram garmerdidh ihke doesteme sov båatsoereaktan åvteste gæmhpodh, jïh dan vihkeles gæmhpoen åvteste maam vaalteme gelliej saemiej åvteste.
Dette er en viktig prinsipiell dom som vil få positive konsekvenser for mange samer, avslutter sametingspresident Vibeke Larsen.
Daate akte vihkeles prinsihpeles dåapmoe mij sæjhta hijven konsekvensh vedtedh gellide saemide, saemiedigkiepresidente Vibeke Larsen minngemosth jeahta.
For intervju, kontakt sametingspresident Vibeke Larsen, tlf: 941 30 116
Gihtjehtimmie, saemiedigkiepresidente Vibeke Larsen, tell: 941 30 116
PRM: Sametingspresidenten til Selbu etter anti-samisk møte
PRM: Saemiedigkiepresidente Saalbogen gåajkoe vuestie-saemien tjåanghkoen mænngan
Sametingspresident Aili Keskitalo har mottatt mange henvendelser fra samer om et møte i Selbu i går i regi av Selbu utmarksråd og Roltdalen allmenningsstyre, med blant annet politikere som målgruppe.
Saemiedigkiepresidente Aili Keskitalo lea gellie bïevnesh saemijste åådtjeme akten tjåanghkoen bïjre Saalbogisnie jååktan maam Selbu utmarksråd jïh Roltdalen allmenningstyre öörnedin, gaskem jeatjah politihkerigujmie goh ulmiedåehkie.
Til møtet var det invitert innledere som over tid har bidratt til desinformasjon og konspirasjoner om samer, samiske rettigheter og Sametinget.
Tjåanghkose håalojh lin bööresovveme mah guhkiem leah båajhtoeh bïevnesh jïh konspirasjovnh saemiej bïjre, saemien reaktaj jih Saemiedigkien bïjre buakteme.
– Demokratiet og den likeverden de forfekter har ikke plass for urfolks eksistens, rettigheter og framtid.
– Demokratije jïh dïhte seammavyörtegsvoete mejtie dah bagkehtieh eah aalkoealmetji jieledem, reaktide jïh båetijem aejkiem tjeekh.
Budskapet som ble fremmet bidrar til forverring av debattklimaet for samiske saker og i det sørsamiske området spesielt, sier en bekymret sametingspresident.
Dïjre maam dah eevtjin aktem vïerrebe klijma-aajmoem sjugnede saemien aamhtesidie jïh joekoen åarjelsaemien dajvesne, akte tjoeperdihks saemiedigkiepresidente jeahta.
Under møtet tok flere samer og andre tilhørere til motmæle.
Tjåanghkosne gellie saemieh jïh jeatjah goltelæjjah daejtie vuajnojde vuastalin.
– Jeg vil berømme samer og andre som tok til motmæle under møtet, selv om de åpenbart var stekt uønsket av arrangørene.
– Sïjhtem saemieh jïh mubpieh garmerdidh mah tjåanghkosne vuastalin, jalhts lij joekoen våajnoes öörnedæjja idtji dejtie tjåanghkose vaajtelh, saemiedigkiepresidente jeahta.
Jeg er dypt rystet over rapportene om at en samisk grunneier først ble nektet adgang til møtet, sier sametingspresidenten.
Manne ålvesadtem gosse govlem akte saemien dajveaajhtere voestegh nyöjhkesovvi meatan årrodh tjåanghkosne, saemiedigkiepresidente jeahta.
Allerede før møtet kontaktet sametingspresidenten ordføreren i Selbu der hun ba ordføreren om å ta avstand fra møtet.
Joe tjåanghkoen åvtelen saemiedigkiepresidente gaskesem veelti tjïelten åejvine Saalbogisnie gusnie birri tjïelten åejviem tjåanghkoen vööste gïrredh.
Det ble også avtalt et møte i Selbu.
Dah aaj aktem tjåanghkoem nååhtedin Saalbogisnie.
– Jeg ønsker å møte ordføreren og andre kommunepolitikere for å informere om Sametinget, samiske rettigheter, og om forslaget til konsultasjonslov.
– Sïjhtem tjïelten åejviem jïh jeatjah tjïelten politihkerh gaavnedidh juktie Saemiedigkien, saemiej reaktaj bïjre jïh raeriestimmien bïjre bievnedh konsultasjovnelaakese.
Jeg ønsker da også å invitere med meg representanter for sørsamiske miljøer, avslutter sametingspresidenten.
Dellie sïjhtem aaj tjirkijh meatan bööredih åarjelsaemien byjresi åvteste, saemiedigkiepresidente minngemosth jeahta
I dag vil Sametinget behandle en uttalelse om saken.
Daan biejjien Saemiedigkie sæjhta lahtestimmiem aamhtesen bïjre gïetedidh.
Kontaktinformasjon:Sametingspresident Aili Keskitalo, tlf. +47 971 29 305
Gaskesadtemebïevnesh:Saemiedigkiepresidente Aili Keskitalo, tlf. +47 971 29 305
PRM: Sametingsrådet har nå bevilget over 20,1 millioner kroner til læremidler
PRM: Saemiedigkieraerie lea daelie bijjelen 20,1 millijovnh kråvnah learoevierhtide dåårjeme
Sametingsrådet har nå bevilget over 20,1 millioner kroner til utvikling av læremidler.
Saemiedigkieraerie lea daelie bijjelen 20,1 millijovnh kråvnah dåårjeme evtiedæmman learoevierhtijste.
Læremidler til de som har sør- og lulesamisk som andrespråk er det i år prioritert støtte til.
Learoevierhtieh dejtie mah åarjel- jïh julevsaemien saemien mubpiengïeline utnieh leah prioriteradamme dåarjose.
Sametingsrådet har bevilget midler til utvikling av læremidler på sørsamisk etter en spesiell metodikk for språkopplæringen som gjør andrespråkselever til funksjonelt tospråklige.
Saemiedigkieraerie lea vierhtieh dåårjeme evtiedæmman learoevierhtijste åarjelsaemien gïelesne akten sjïere gïelelïerehtimmiemetodihken mietie mestie mubpiengïelelearohkh funksjovnelle guektiengïeline sjidtieh.
Hva angår nordsamisk har sametingsrådet gitt tilskudd til utvikling av mobilapper for andrespråkselever på nordsamisk, som skal effektivisere andrespråksopplæringen på nordsamisk.
Saemiedigkieraerie lea dåarjoem vadteme evtiedæmman mobijleappijste mubpiengïelelearoehkidie noerhtesaemien gïelesne, mij edtja mubpiengïelelïerehtimmiem noerhtesaemien gïelesne radtjoesåbpoe darjodh.
Sametingsrådet ser og opplever at situasjonen for både nord-, sør- og lulesamisk språk er svært kritisk.
Saemiedigkieraerie vuajna jïh dååjroe tsiehkie dovne noerhte-, åarjel- jïh julevsaemien gïelide lea joekoen laejhtehks.
– Vi er glade for at vi i årets budsjett har kunnet gi en støtte som fremmer språkopplæringen, styrker barns og unges lesing, og som i tillegg er tilpasset de som har spesielle behov for læremidler når det gjelder språkopplæringen, sier medlem i sametingsrådet Mikkel Eskil Mikkelsen.
– Mijjieh geerjene ihke mijjieh daan jaepien budsjedtesne libie maahteme dåarjoem vedtedh mij gïelelïerehtimmiem skreejrehte, maanaj jïh noeri lohkemem nænnoestahta, jïh mij lissine lea sjïehtedamme dejtie mah sjïere learoevierhtieh gïelelïerehtimmesne daarpesjieh, lïhtsege saemiedigkieraeresne Mikkel Eskil Mikkelsen jeahta.
– Når det gjelder sørsamisk har vi ved hjelp av støtte endelig klart å nå målet om å produsere heldekkende læremidler på sørsamisk som førstespråk til ungdomsskoletrinnet, jubler Mikkelsen.
–Gosse lea åarjelsaemien bïjre libie viehkine dåarjoste minngemosth buektiehtamme ellies learoevierhtieh darjodh voestesgïelesne abpe noeredaltesasse, Mikkelsen hååtjoe.
– Vi har prioritert læremidler som omfatter lesetrening på lulesamisk og sørsamisk, og gitt støtte til utvikling av lettleste små bøker på sørsamisk for videregående nivå.
–Mijjieh learoevierhtieh prioriteradamme mij lohkemehaarjanimmiem feerhmie julevsaemien jïh åarjelsaemien gïelesne, jïh dåarjoem vadteme evtiedæmman smaave gærjide mah leah aelhkie lohkedh jåarhkedaltesasse.
I lesebøkene er det en klar progresjon og nivådeling, som er nyttig i lesetreningen, fortsetter Mikkelsen.
Lohkemegærjine akte tjïelke progresjovne jïh daltesejuekeme, mij lea nuhteligs lohkemehaarjanimmesne, Mikkelsen jåarhka.
Sametinget mener det også er viktig å prioritere læremidler i duodji for å støtte og føre videre samisk kultur og tradisjonskunnskap.
Saemiedigkien mïelen mietie aaj vihkeles learoevierhtieh duedtesne prioriteradidh juktie dåarjodh jïh saemien kultuvrem jïh aerpievuekien daajroem guhkiebasse sertedh.
Læremiddelet Duodjegáldu for grunnskolen skal nå oversettes og tilpasses til lulesamisk og sørsamisk.
Daelie edtja learoevierhtiem Duodjegáldu maadthskuvlese jarkoestidh jïh sjïehtedidh julevsaemien jïh åarjelsaemien gïelese.
I tillegg har sametingsrådet også prioritert støtte til temabaserte læremidler i duodji på sørsamisk helt til videregående nivå.
Lissine saemiedigkieraerie aaj dåarjoem prioriteradamme learoevierhtide duedtesne teemaj mietie åarjelsaemien gïelesne eevre jåarhkedaltesen raajan.
– I mat- og helsefag har det manglet heldekkende læremidler på samisk.
–Beapmoe- jïh healsoefaagine ellies learoevierhtieh fååtesamme saemien gïelesne.
Nå kan jeg med glede kunngjøre at vi har bevilget støtte til en søker som har som mål å utvikle en læremiddelserie for mellomtrinnet.
Daelie maahtam aavone bæjhkoehtidh mijjieh dåarjoem vadteme akten ohtsijasse mij ulmine åtna aktem learoevierhtieraajroem gaskedaltesasse evtiedidh.
Serien er på alle de tre samiske språkene og den har både trykte og digitale elementer, avslutter rådsmedlem Mikkelsen.
Raajroe lea gaajhkine golme saemien gïeline jïh dovne trygkeme jïh digitaale biehkieh åtna, raerielïhtsege Mikkelsen minngemosth jeahta.
Sametinget mottok søknader for i alt 33,2 millioner kroner.
Saemiedigkie ohtsemh dåastoeji tjåanghkan 33,2 millijovnh kråvnaj åvteste.
– Selv om det er mange søknader i forhold til budsjettrammen er sametingsrådet fornøyd med at vi i år har klart å dekke de fleste prioriterte områdene, sier Mikkelsen.
– Jalhts daate lea gellie ohtsemh budsjedtemierien muhteste saemiedigkieraerie lea madtjeles ihke mijjieh daan jaepien libie buektiehtamme doh jeanatjommes prioriteradamme suerkieh gaptjedh, Mikkelsen jeahta.
Sametingets handlingsplan for utvikling av læremidler i perioden 2015-2018 ligger til grunn for Sametingets årlige prioriteringer.
Saemiedigkien dahkoesoejkesje evtiedæmman learoevierhtijste boelhken 2015-2018 lea dïhte våarome Saemiedigkien fïerhten jaepien prioriteradimmide.
Læremidlene som vi har bevilget midler til skal utvikles etter de nye læreplanene som blir ferdige i 2019.
Doh learoevierhtieh mejtie mijjieh libie vierhtieh dåårjeme edtjieh dej orre learoesoejkesji mietie evtiesovvedh mah gaervies sjidtieh 2019.
Vårt mål er også at produsentene av de nye læremidlene ferdigstiller dem i løpet av tre og et halvt år.
Mijjen ulmie lea aaj dah mah dejtie orre learoevierhtide darjoeh dejtie geervehtieh golme jïh bielie jaepine.
PRM: Sametingsrådet støtter tiltak til bedre helsetjenester for samer
PRD: Saemiedigkieraerie råajvarimmieh dåårje buerebe healsoedïenesjidie saemide
Sametingsrådet har gitt tilskudd på til sammen 1,7 millioner til forskjellige helse- og sosialprosjekter.
Saemiedigkieraerie lea dåarjoem vadteme tjåanghkan 1,7 millijovnh kråvnine ovmessie healsoe- jïh sosijaaleprosjektide.
Det er gitt støtte til en ny SAMINOR-undersøkelse, til nettverk for samisk barnevern, helsetreff for samiske eldre og samisk tekst og tale til hjertestartere.
Dåarjoe vadtasovveme akten orre SAMINOR-goerehtæmman, saemien maanavaarjelimmievearman, healsoegaavnedimmide saemien voeresidie jïh saemien teekstese jïh soptsese vaajmoeaelkiejidie.
Sametinget har gitt tilskudd på 450.000 kroner til Senter for samisk helseforskning ved UiT Norges arktiske universitet i Tromsø til målrettet helseforskning i et flerkulturelt landskap.
Saemiedigkie lea dåarjoem vadteme 450.000 kråvnine Saemien healsoedotkemejarngese Uit Nöörjen arktiske universiteetesne Romsesne akten ulmiestuvreme healsoedotkemasse jienebekultuvrelle byjresisnie.
– For å møte fremtidens behov for å sikre likeverdige og gode helsetjenester for den samiske befolkningen må vi vite mer om hvordan det står til med vår helse og de helsetjenestene vi har i dag, sier sametingsråd Mikkel Eskil Mikkelsen.
–Juktie båetijen aejkien daerpiesvoeth dåastodh juktie seammavyörtegs jïh hijven healsoedïenesjh saemien årroejidie gorredidh tjoerebe vielie daejredh guktie lea mijjen healsojne jïh dej healsoedïenesjigujmie mejtie daan biejjien utnebe, saemiedigkieraerie Mikkel Eskil Mikkelsen jeahta.
Tilskuddet fra Sametinget går til å starte opp en ny helse- og levekårsundersøkelse, SAMINOR 3.
Dåarjoe Saemiedigkeste edtja aktem orre healsoe- jïh jieledetsiehkiegoerehtimmiem aelkedh, SAMINOR 3.
– Vi er avhengige av at forskningsmiljøene som forsker og kartlegger helsen til den samiske befolkningen har gode rammevilkår, og Sametinget vil med tilskuddet bidra til det.
– Mijjieh libie jearohke dotkemebyjresh mah healsoem saemien årroejidie dotkoeh jïh goerehtellieh hijven mierietsiehkieh utnieh, jïh Saemiedigkie sæjhta daejnie dåarjojne dejnie viehkiehtidh.
Etablere nettverk for samisk barnevern
Saemien maanavaarjelimmieviermiem tseegkedh
Det er tildelt tilskudd på 500.000 kroner til Kautokeino kommune ved barneverntjenesten til å etablere nettverk for samisk barnevern i samisk forvaltningsområdet.
Guovdageaidnun tjïelte, maanavaarjelimmiedïenesjisnie lea 500.000 kråvnah dåarjojne åådtjeme juktie saemien maanavaarjelimmieviermiem tseegkedh saemien reeremedajvesne.
– Sametinget er bekymret for om samiske barn under barnevernets omsorg får oppfylt sine rettigheter som samer.
–Saemiedigkie tjoeperde mejtie saemien maanah maanavaarjelimmien hoksen nuelesne sijjen reaktah åadtjoeh goh saemieh.
Vi ser at det er viktig å tilrettelegge systemer slik at barneverntjenesten kommer de samiske barna til nytte.
Mijjieh vuejnebe vihkeles öörnegh sjïehteladtedh guktie maanavaarjelimmiedïenesje nåhtose sjædta dejtie saemien maanide.
Derfor har sametingsrådet tildelt tilskudd til Kautokeino kommune for å etablere nettverk for barnevernet i de samiske kommunene, sier Mikkelsen.
Dan åvteste saemiedigkieraerie dåarjoem vadteme Guovdageaidnun tjïeltese juktie viermiem maanavaarjelæmman tseegkedh saemien tjïeltine, Mikkelsen jeahta.
Helsetreff for samiske eldre
Healsoegaavnedimmie saemien voeresidie
Sametinget har også tildelt tilskudd til helsetreff for samiske eldre i Oslo og Karasjok.
Saemiedigkie aaj dåarjoem vadteme healsoegaavnedæmman saemien voeresidie Oslosne jïh Kárášjohkesne.
Tilskudd på 225.000 kroner er tildelt Samisk hus Oslo og tilskudd på 140.000 kroner til Eisevárluhppu frivillighetssentral i Karasjok.
Dåarjoe 225.000 kråvnine lea vadtasovveme Saemien gåatan Oslosne, jïh dåarjoe 140.000 kråvnine lea vadtasovveme Eisevárluhppu jïjtjevyljehkevoetejarngese Kárášjohkesne.