pere/sami_parallel huggingface dataset:
- I den forbindelse skal Sametingene i Norge og Sverige, Norske reindriftssamers landsforbund og Svenske samers riksforbund, arbeide videre for å komme til enighet om konvensjonen.
- Daan sjïekenisnie dle Saemiedigkie Nöörjesne jïh Sveerjesne, Nöörjen båatsoesaemiej rïjhkesiebrie jïh Sveerjen saemiej rïjhkesiebrie edtjieh vijriesåbpoe barkedh juktie siemes sjïdtedh konvensjovnen bïjre.
Dersom denne prosessen ikke fører frem, er både norske og svenske myndigheter innstilt på å ratifisere og iverksette den allerede fremforhandlede konvensjonen, forklarer rådsmedlem Jåma.
Dastegh daate prosesse ij illedahkem vedtieh, dle dovne nöörjen jïh sveerjen åejvieladtjh eajhnaduvvieh dam joe åvtese rååresjamme konvensjovnem ratifiseradidh jïh sjïehtesjidh, raerielïhtsege Jåma buerkeste.
Arbeidet med konvensjonen har fått en frist på ett år fra september 2012.
Aktem jaepiem åådtjeme konvensjovnine barkedh, skïereden 2012 raejeste.
- Sametinget i Norge har fått ansvaret for å lede prosessen og ønsker derfor å komme i dialog med de berørte reinbeitedistrikter for å sikre en best mulig prosess i arbeidet.
- Saemiedigkie Nöörjesne lea diedtem åådtjeme prosessem stuvredh jïh sæjhta dannasinie dej sjyöhtehke sïjtigujmie govlesadtedh juktie aktem hijven prosessem gorredidh barkosne.
Vi ber berørte reinbeitedistrikt om å ta kontakt med oss dersom man ønsker en dialog med Sametinget om saken, uttaler rådsmedlem Ellinor Marita Jåma.
Mijjieh birrebe dejtie sjyöhtehke sïjtide mijjine soptsestidh jis sæjhta Saemiedigkine govlesadtedh aamhtesen bïjre, raerielïhtsege Ellinor Marita Jåma jeahta.
For å ha en god fremdrift i arbeidet ønskes tilbakemelding innen 15. 11.2012.
Juktie hijvenlaakan åvtese barkedh, dle sïjhtebe bieljelimmiem bååstede utnedh åvtelen 15.11.2012.
Tilbakemelding gis til Seniorrådgiver Ingeborg Larssen, tlf 78 47 40 00 eller på e-post: ingeborg.larssen@samediggi.no.
Bieljelh Seniorraeriestæjjam Ingeborg Larssen, tell 78 47 40 00 jallh e-påaste: ingeborg.larssen@samediggi.no.
Inviterer til bedriftsutvikling i sørsamisk område / Kulturnæring / Næringer / Forsiden - Sametinget
Sïelteevtiedæmman böörede åarjelsaemien dajvesne / Kulturejieleme / Jielemh / Saemiedigkie - Sametinget
Inviterer til bedriftsutvikling i sørsamisk område
Sïelteevtiedæmman böörede åarjelsaemien dajvesne
Sametinget igangsetter bedriftsutvikling for kulturnæring i sørsamisk område.
Saemiedigkie sïelteevtiedimmine kultuvrejieliemasse nearhka åarjelsaemien dajvesne.
Sametingsråd Silje Karine Muotka håper mange kreative entreprenører vil være med på programmet som starter i februar.
Saemiedigkieraerie Silje Karine Muotka gegkeste jïjnjh sjugniedihks entreprenöörh sijhtieh meatan årrodh programmesne mij aalka goevten.
Bedriftsutviklingsprogrammet Dáhttu har vært arrangert i Finnmark og Troms siden 2014.
Sïelteevtiedimmieprogramme Dáhttu lea orreme Finnmaarhkesne jïh Tromsesne 2014 raejeste.
Dette er et program spesielt rettet mot samisk kulturnæring.
Daate akte programme mij joekoen lea saemien kultuvrejieliemasse.
Nå står sørsamisk område for tur, og Sametingsrådet håper mange vil være med på programmet i 2016.
stuvreme Daelie åarjelsaemien dajven våaroe, jïh Saemiedigkieraerie gegkeste jïjnjh sijhtieh meatan årrodh programmesne 2016.
Det er Finnmarksselskapet Kreativ Industri som har utviklet og ledet programmet på oppdrag fra Sametinget.
Finnmaarhkesïelte Kreativ Industri mij lea evtiedamme jïh stuvreme programmem stillemen mietie Saemiedigkeste.
-Dáhttu har vist seg å være en vellykket form for bedriftsutvikling spesielt for samisk kulturnæringsbransje.
-Vååjneme Dáhttu lea akte joekoen hijven sïelteevtiedimmievuekie orreme saemien kultuvrejielemesuarkan.
Dette er en viktig satsing for Sametinget i oppbygging av en av våre nye næringsveier i Sápmi.
Daate akte vihkeles barkoe Saemiedægkan juktie aktem mijjen orre jielemegeajnojste Saepmesne bæjjese bigkedh.
Nå er vi spesielt glade for at sørsamisk område står for tur.
Daelie libie joekoen geerjene ihke lea åarjelsaemien dajven våaroe.
Vi vet at her finnes det mange kreative entreprenører blant annet innen design, duodji, musikk og reiseliv, sier Sametingsråd Silje Karine Muotka.
Mijjieh daejrebe daesnie jïjnjh sjugniedihks entreprenöörh gååvnesieh gaskem jeatjah hammoedimmien, musihken jïh fealadimmien sisnjeli, saemiedigkieraerie Silje Karine Muotka jeahta.
Første samling i Snåsa
Voestes tjåanghkoe Snåasesne
Programmet starter opp på Samien Sijte på Snåsa i februar 2016 og går over ett år.
Programme aalka Saemien Sijtesne Snåasesne goevten 2016 jïh vaasa aktem jaepiem.
Det er plass til 12 deltager i programmet som får delta på 3 fagsamlinger.
Programmesne sijjie gååvnese 12 almetjidie mah åadtjoeh meatan årrodh 3 faagetjåanghkojne.
Hver deltagerbedrift kan i tillegg bruke inntil 50 rådgivningstimer hver fra erfarne bedriftsrådgivere innenfor samisk kulturnæring.
Fïerhte sïelte mij lea meatan maahta lissine raajan 50 raeriestimmietæjmoeh nuhtjedh maehteles sïelteraeriestæjjajgujmie saemien kultuvrejielemen sisnjelen.
Alle som driver med samisk kunst, kultur og reiseliv i sørsamisk område fra sør i Nordland til Sør-trønderlag oppfordres å kontakte Kreativ Industri for nærmere informasjon om programmet.
Mijjieh haestebe gaajhkesidie mah saemien kåanstine, kultuvrine jïh fealadassine gïehtelieh åarjelsaemien dajvesne Nordlaanten åarjelen luvhtie Åarjel-Trööndelagen gåajkoe Kreativ Industrijem gaskesadtedh juktie vielie bïevnesh åadtjodh programmen bïjre.
Tilpasset samisk kulturnæringer
Sjïehtedamme saemien kultuvrejieliemidie
Sametinget har gjort en internevaluering av Dáhttu i Finnmark som gikk over perioden 2014 - 2015.
Saemiedigkie aktem sisnjelds evalueradimmiem dorjeme Dáhttuste Finnmaarhkesne mij lij boelhken 2014-2015.
–Evalueringen viser at programmet ser ut til å fungere svært godt som bedriftsutvikler innenfor kulturnæring.
-Evalueradimmie vuesehte programme hijvenlaakan vååjnoe goh sïelteevtiedæjja kultuvrejielemen sisnjelen.
Kulturnæring er kompleks i sin måte å tenke på og vanlige utviklingsprogrammer passer derfor ikke for alle, sier Muotka.
Kultuvrejieleme lea gellielaaketje sov ussjedimmievuekesne jïh sïejhme evtiedimmieprogrammh eah dan åvteste gaajhkesidie sjiehth, Muotka jeahta.
Dette programmet er spesielt utviklet med tanke på kulturnæringens behov og vekstmuligheter.
Daate programme lea joekoen evtiedamme kultuvrejielemen daerpiesvoetide jïh evtiedimmienuepide.
-I evalueringen av Dáhttu fremheves spesielt nettverks- og samarbeidsrelsjonene som oppstår mellom bedriftene i programmet.
-Evalueradimmesne Dáhttuste joekoen viermie- jïh laavenjostoeektiedimmiem åvtese geasa mij sjædta sïelti gaskem programmesne.
I tillegg virker bedriftene som har deltatt å være mer målrettet og konkret i sin næringssatsing etter endt program, sier sametingsråd Silje Karine Muotka
Lissine sïelth mah leah meatan orreme, vååjnoeh goh vielie akten ulmien vööste barkedh jïh vielie tjïelkelaakan barka sov jieliemisnie mænngan programme nåhkeme, saemiedigkieraerie Silje Karine Muotka jeahta.
Programmet har fått stor oppslutning mens det har vært holdt i Troms og Finnmark, til nå har 36 kulturnæringsutøver deltatt.
Jeenjesh leah meatan orreme programmesne Tromsesne jïh Finnmaarhkesne, daan mearan 36 kultuvrejielemebarkijh meatan orreme.
For mer informasjon: Sametingsråd Silje Karine Muotka 984 87 576 Kreativ Industri tlf 488 8216
Saemiedigkieraerie Silje Karine Muotka 984 87 576 Kreativ Industri tell. 488 8216
NSR Nord-Trøndelag sameforening (NTS), Ungdomsutvalget, Valg 2017 0
NSR Noeremoenehtse, Noerhte-Trøndelagen saemien siebrie (NTS), Veeljeme 2017 0
Styremedlem i Norske Samers Riksforbunds Ungdomsutvalg (NSR U) Maja Kristine Jåma ønsker seg en framtid som reindriftsutøver.
Ståvroen lïhtsege Nöörjen Saemiej Rijhkesiebresne (NSR N) Maja Kristine Jåman håhkoe åadtjoe aaj båetije biejjide båatsojne jïh båatsojste jieledh.
Denne framtida trues nå av utbyggingen av Europas største vindmøllepark på Storheia i Fosen.
Daelie håhkoem håvhtedåvva Europan stööremes bïegkefaamoeprosjeekte Stoerretjahkesne Fovsesne.
Maja Kristine Jåma (NSR U) er oppvokst i en reindriftsfamilie i Åarjel Fovsen Njaarke, og ser for seg en framtid som reindriftsutøver.
Maja Kristine Jåma (NSR N) byjjeni aktene båatsoefuelhkine Åarjel-Fosven Njaarke sïjtesne, jïh håhkoe maahta bovtsigujmie barkedh båetije biejjide.
Men hennes framtid trues av at Europas største vindmøllepark planlegges bygd på hennes vinterbeiter på Storheia i Fosen.
Mohte håhkoem håvhtede gosse soejkesjamme Europan stööremes bïegkefaamoe altese daelvielaantesne utnedh Stoerretjahkesne Fovsesne.
– Konsekvensen av en slik utbygging er at 1/3 av vårt vinterbeite går tapt for alltid – og mindre beite betyr mindre plass.
– Mohte illedahkem dagkerijstie bïegkefaamoeprosjeekteste lea ahte 1/3 bielie daelvielaanteste dassene. Vaenebe gåatome jeahta vaenebe bovtsh båatsoelaantesne.
Nå er det tre familier som driver med reindrift i området. Må en familie slutte med reindrift dersom planene gjennomføres?
Mohte jis dagkerem prosjeektem åådtje bigkesovvedh, dellie akte dejstie båatsoefuelhkeste tjuara galkedh båatsoejieliemistie?
Jeg er redd for at min fremtid som reindriftsutøver trues dersom prosjektet gjennomføres, sier Jåma.
Manne bïllem im åadtjoeh bovtsigujmie barkedh båetije biejjide, Jåma jeahta.
Jåma forteller videre at utbyggingen ikke bare vil ha konsekvenser for reindrifta som næring, men også for hele det sørsamiske samfunnet.
Jåma vielie soptseste ahte daate bïegkefaamoeprosjeekte ij barre båatsoejielem håvhtedh, mohte aaj abpe åarjelsaemien siebriedahkem.
– Reindrifta er en kulturbærende næring, noe som vil si at reindrifta bidrar til å bevare både sørsamisk språk, tradisjonskunnskap og kultur.
– Båatsoejieleme lea akte kultuvreguedtije, numhtie båatsoe aaj åarjelsaemien gïelem, vuekiedaajroem jïh kultuvrem vaarjele.
Forsvinner reindrifta, vil dette også true vårt språk og vår kultur.
Gosse båatsoe haajpene dle mijjen gïelem jïh kultuvrem aaj håvhtedovvieh.
Varaordfører i Trondheim Hilde Opoku (MDG) har tidligere tatt til orde for at Trondheim kommune må bruke sitt eierskap til å trekke TrønderEnergi ut av det omstridte vindmølleprosjektet.
Tråanten mubpien åvtehke Hilde Opoku (MDG) aarebi jeahteme Tråanten tjïelte tjuara maam akt darjodh juktie TrønderEnergi bigkiefaamoeprosjeekteste laehpedh.
Dette stiller Jåma og NSR U seg bak.
Jåma jïh NSR N seamma ussjedieh jïh seamma mïelesne.
– Det hersker fortsatt tvil om dette er et samfunnsmessig lønnsomt prosjekt, og det er fortsatt slik at saken gjennomgår en rettslig prosess.
– Daelie aanje gååvnesieh jïejkemh mejtie daate aevhkies prosjeekte siebriedahkese. Annje lea naemhtie ahte aamhtese reakta-aamhtesisnie.
Vi mener det er uakseptabelt at den tradisjonelle samiske reindrifta og kulturen skal måtte vike for et så risikabelt prosjekt.
Mijjen mïelesne ij leah reaktoe ahte saemien båatsoeburriejieleme jïh saemien kultuvre tjuara sveehkedh juktie dagkere risikaabele prosjeekten åvteste.
Her må Trondheim kommune og de andre offentlige eierinstansene vurdere om dette er riktig bruk av det offentliges ressurser, avslutter Jåma.
Daelie Tråanten tjïelte jïh mubpieh byjjes aajhtereinstansh tjuerieh ektine vierhtiedidh mejtie byjjesvierhtieh rïekteslaakan nuhtjesuvvieh, Jåma jeahta.
Jordbruk / Næringer / Forsiden - Sametinget
Jåartaburrie / Jielemh / Saemiedigkie - Sametinget
Jordbruk spiller en meget viktig rolle for utviklingen av levende bygder og samisk kultur.
Jåartaburrie aktem joekoen vihkeles råållam åtna juktie jielije voenh jïh saemien kultuvrem evtiedidh.
Næringen har i dag store utfordringer med et høyt antall nedleggelser og å få inn nyrekruttering.
Daan biejjien jieleme stoerre haestemh åtnah dannasinie akte stoerre låhkoe jåartaburrine orrije jïh gille jåartaburrine aalka.
Sametinget jobber for å bevare og utvikle jordbruk som en viktig kulturbærer og sysselsetter.
Saemiedigkie sæjhta jåartaburriem vaarjelidh jïh evtiedidh goh akte vihkeles kultuvreguedtije jïh fasseldæjja.
Videreforedling av produkter av lam og sau
Jåarhkeevtiedimmie dorjesijstie laampeste jïh sïrveste
Sametingsrådet bevilger 500 tusen kroner i støtte til saubonde Kero Arild Wi...
Saemiedigkieraerie 500 tåvsenh kråvnah sïrvebåantese Kero Arild Wiltmann Nes...
1 million kroner til landbruket i arktisk
Jåartaburreste bælla saemien dajvine
Sametingsrådet har bevilget 1 millioner kroner til Arktisk landbruk i nord...
Staaten faalenassesne jåartaburrierååresjimmide raeresteminie dåarjoeserties...
Levende bygder er den beste garanti for sikring og utvikling av samisk kultur og språk.
Jielije voenh lea dïhte bööremes tjirkeme juktie saemien kultuvrem jïh gïelem gorredidh jïh evtiedidh.
Det er derfor en stor utfordring for Sametinget å bli hørt av norske myndigheter i spørsmål som påvirker utviklingen av jordbruket i samiske områder.
Dannasinie akte stoerre haesteme Saemiedægkan govlehtoevedh nöörjen åejvieladtjijste dejnie gyhtjelassine mah evtiedimmiem jåartaburreste tsevtsieh saemien dajvine.
Tilfredsstillende juridiske og økonomiske rammebetingelser
Maereles juridihkeles jïh ekonomeles mierietsiehkieh utnedh
Bedre lønnsomheten i primærnæringene
Dïenestem bueriedidh aalkoejielieminie
God rekruttering Bedre kjønnsbalanse
Buerebe balanse tjoeli gaskem buektiehtidh
Rovviltpolitikk som tar hensyn til samiske næringer
Juvrepolitihkem utnedh mij saemien jielemh krööhkeste
Vi vil oppnå våre målsetninger gjennom å jobbe for å:
Mijjieh sïjhtebe mijjen ulmieh jaksedh daejnie:
Sikre arealer og ressurser
Arealh jïh vierhtieh gorredidh
Ha innflytelse på jordbrukspolitikken
Jåartapolitihkem tsevtsedh
Legge til rette for videreforedling av råvarer
Sjïehteladtedh juktie ïebnesh vijriesåbpoe evtiedidh
Bidra til at det opprettes gode ordninger for generasjonsoverganger
Viehkiehtidh guktie hijven öörnegh tseegkesuvvieh gosse boelveste boelvese serteste
Sikre utmarksutøvere tilgang til utmarksressursene
Viehkiehtidh guktie stuerebe nyjsenelåhkoe sjædta
Våre samarbeidspartnere:
Mijjen laavenjostoeguejmieh:
Innovasjon Norge forvalter bygdeutviklingsmidlene som kan gis til investeringer i tradisjonelt landbruk og tilleggsnæringer, samt til etablerertilskudd og bedriftsutvikling for tilleggsnæring
Innovasjovne Nöörje (Innovasjon Norge) evtiedimmievierhtide voenide reerie, mejtie maahta skåårvemidie vedtedh aerpievuekien laanteburresne jïh lissiejielieminie, jïh aaj tseegkijedåarjose jïh sïelteevtiedæmman lissiejieliemasse.
Fylkesmennenes landbruksavdelinger skal medvirke til at den nasjonale landbrukspolitikken blir gjennomført ved hjelp av informasjon, forvaltning av virkemidler og lokalt tilpassede tiltak.
Fylhkenålmaj laanteburriegoevtesh edtjieh viehkiehtidh guktie dïhte nasjovnale laanteburriepolitihke tjïrrehtåvva viehkine bïevnesistie, reereme tsavtsvierhtijste jïh voenges sjïehtedamme råajvarimmijste.
Kommunene er ansvarlig som førstelinjetjeneste for landbruket
Dah tjïelth leah tjåadtjoehtæjjah goh voesteslinjedïenesje laantebårran
Bondeorganisasjonene Norges Bondelag og Norsk Bonde- og Småbrukarlag er forhandlingspartnere med Staten om den årlige jordbruksavtalen.
Dah båantasiebrieh Norges Bondelag jïh Norsk Bonde-og Småbrukerlag leah rååresjimmieguejmieh Staatine dan fïerhten jaepien jåartaburrielatjkoen bïjre.
Avtalen regulerer rammevilkårene for jordbruket.
Latjkoe jåartaburrien mierietsiehkide sjïehtede.
Kapten Sabeltann app på samisk / Fakta om samiske språk / Språk / Forsiden - Sametinget
Kapteejne Sabeltann-appe saemien gïelesne / Bïevnesh saemien gïeli bïjre / Gïele / Saemiedigkie - Sametinget
Kapten Sabeltann app på samisk
Kapteejne Sabeltann-appe saemien gïelesne
Sametingsrådet bevilger 300 000 kroner til Ravn Studio AS til prosjektet: Kaptein Sabeltann og skatten i LamaRama.
Saemiedigkieraerie 300 000 kråvnah dåårje Ravn Studio AS:se prosjektese Kaptein Sabeltann og skatten i LamaRama.
-Kaptein Sabeltann er en kjent figur også for samiske barn.
-Kapteejne Sabeltann lea akte åehpies gaagkoe aaj saemien maanide.
Det er viktig at samiske barn får høre, lese og bruke samisk også gjennom spill og apper, det støtter opp om samisk som språk, sier sametingspresident Aili Keskitalo.
Vihkeles saemien maanah åadtjoeh govledh, lohkedh jïh saemien nuhtjedh aaj spïeli jïh appi tjïrrh, dïhte saemien goh gïele dåarjohte, saemiedigkiepresidente Aili Keskitalo jeahta.
Sjøslag, skattejakt og utforsking til sjøs hører med denne gangen også.
Mearoedåaroe, skaehtievijreme jïh goerehtimmie mearosne leah stïeresne daan aejkien aaj.
I tillegg kan spillerne nå gå I land I flere av havnene.
Lissine spïelijh daelie maehtieh gaadtan vaedtsedh jieniebinie dejstie sïelkedahkijste.
Spillet er laget slik at spilleren alltid har et nytt mål å strekke seg etter for å komme videre I spillet.
Spïele lea dorjemesovveme guktie spïelije iktesth aktem orre ulmiem åtna man vööste tjuara sïlledidh juktie guhkiebasse spïelesne båetedh.
Målet er å finne sjøveien til det bortgjemte LamaRama, og få tak I den ultimate skatten, Kongens Perle.
Ulmie lea mearoegeajnoem gaavnedh dan tjeakoes LamaRamese, jïh dam åajvoeh skaehtiem jaksedh, Gånkan tjaetsiegierkie.
En stor del av spillhistorien er basert på spillefilmen, slik at badesteder, skatter og personer er kjent for de som har sett filmen.
Akte stoerre bielie spïelen histovrijistie spïelefilmem våaroeminie åtna, guktie laavkomesijjieh, skaehtieh jïh almetjh leah åehpies dejtie mah filmem vuajneme.
Spillet (appen) er likevel en helt uavhengig og frittstående spillopplevelse. Søkeren skriver I søkndadenat dette er barnas svar på Pirates of the Caribbean, en unik kombinasjon av skekk, gru og glede samlet i et fengslende og variert spill.
Spïele (appe) lea læjhkan akte jïjtjeraarehke jïh frijje tjåadtjoen spïeledååjrese: ohtsije ohtsemisnie tjaala daate lea maanaj vaestiedasse filmese Pirates of the Caribbean, akte sjïere pleentege asveste, isveligkeste jïh aavoste tjöönghkeme aktene gieltegs jïh jeereldihkie spïelesne.
-Kaptein Sabeltann er for mange barn en stor helt, og det blir lekt mye om Sabeltann rundt om i mange hjem.
-Gellide maanide Kapteejne Sabeltann akte stoerre heelte, jïh maanah gelline hïejmine jïjnjem Savelan stååkedieh.
Det vil berike mange barns språk å kunne lytte til, spille, leke Kaptein Sabeltann på samisk, sier sametingspresident Aili Keskitalo.
Jïjnjh maanah sijhtieh ræjhkoesåbpoe gïelem åadtjodh jis maehtieh goltelidh, spïeledh jïh stååkedidh Kapteejne Sabeltannem saemien gïelesne, saemiedigkiepresidente Aili Keskitalo jeahta.
Ravn Studio AS har tidligere lansert spillet “Kaptein Sabeltann på nye tokt”.
Ravn Studio AS lea aarebi bæjhkoehtamme spïelem.
Spillet er også tilgjengelig på samisk etter støtte fra Sametinget.
Spïele aaj saemiengïelesne gååvnese jïh Saemiedigkie lea dåarjoem dïsse vadteme.
-Å få ”terminologien” eller ordforrådet rundt Kaptein Sabeltann, vil gjøre det mulig å snakke om og leke Kaptein Sabeltann på samisk.
-Gosse “terminologijem” jallh baakoevåarhkoem åådtje Kapteejne Sabeltannen bïjre, dellie gåarede soptsestidh jïh stååkedidh Kapteejne Sabeltannem saemien gïelesne.
Det er bra for samiske barn, og for bevaring av det samiske språket, sier Keskitalo.
Daate hijven saemien maanide, jïh saemien gïelegorredimmien gaavhtan, Keskitalo jeahta.
Les mer:
Lohkh vielie
For mer informasjon: Sametingspresident Aili Keskitalo, 971 29 305
Vielie bïevnesh: Saemiedigkiepresidente Aili Keskitalo, 971 29 305
Kartlegger den samiske språksituasjonen / Artikler / Valgperiode 2009 - 2013 / Arkiv / Forsiden - Sametinget
Saemien gïeletsiehkiem goerehtalla / Tjaalegh / Veeljemeboelhken 2009 - 2013 / Våarhkoe / Saemiedigkie - Sametinget
Kartlegger den samiske språksituasjonen
Saemien gïeletsiehkiem goerehtalla
Det finnes ingen gode tall på hvor mange som snakker, leser eller forstår de tre offisielle samiske språkene i Norge i dag.
Daan biejjien ij naan hijven låhkoe gååvnesh man gellie mah soptsestieh, luhkieh jallh guarkah dejtie golme byögkeles saemien gïelide Nøørjesne.
I disse dager går det ut spørreskjema i posten til et utvalg på 5.000 personer som står i Sametingets valgmanntall for å kartlegge den samiske språksituasjonen på individnivå blant den samiske befolkningen.
Daej biejjiej akte gïhtjemegoere påastesne båata 5000 vaeljehke almetjidie, mah Saemiedigkien veeljemlåhkosne tjåadtjoeh, juktie saemien gïeletsiehkiem goerehtalledh indivijdedaltesisnie saemien almetji luvni.
- Sametinget håper at folk deltar på undersøkelse og svarer på spørreskjemaet slik at vi får kartlagt språksituasjonen for å kunne sette i gang tiltak som forbedrer språksituasjonen i forskjellige områdene, sier sametingsråd Ellinor Marita Jåma.
- Saemiedigkie gegkeste almetjh leah meatan goerehtimmesne, jïh gihtjemegoerem vaestiedieh guktie mijjieh åadtjobe gïeletsiehkiem goerehtalledh, juktie råajvarimmiejgujmie nïerhkedh mah gïeletsiehkiem bueriedieh dejnie ovmessie dajvine, saemiedigkieraerije Ellinor Marita Jåma jeahta.
De tre offisielle samiske språkene nordsamisk, lulesamisk og sørsamisk høres i forskjellige områder, og det er behov for kunnskap om bruken av de samiske språkene i ulike deler av landet.
Dah golme byögkeles saemien gïelh, noerhtesaemien, julevsaemien jïh åarjelsaemien govlesuvvieh joekehts dajvine, jïh daerpies daajroem utnedh guktie dah saemien gielh åtnasuvvieh laanten ovmessie bieline.
På oppdrag fra Sametinget, Fornyings-, administrasjons- og kirkedepartementet og Kunnskapsdepartementet utfører forskningsinstitusjonene Nordlandsforskning og Norut Alta for tiden en nasjonal samisk språkundersøkelse.
Stillemen mietie Saemiedigkeste, Orrestehteme-, reereme- jïh gærhkoedepartemente jïh Maahtoedepartemente dle dah dotkemeinstitusjovnh Nordlandsforskning jïh Norut Alta aktem nasjovnale saemien gïelegoerehtimmiem tjïrrehteminie daelie.
Også prosjektleder Karl Jan Solstad ved Nordlandsforskning oppfordrer alle som får et slikt skjema til å svare.
Prosjekten åvtehke Nordlandsforskningesne aaj haasta gaajhkesidie mah dagkeres goerem åadtjoeh dam vaestiedidh.
Skjemaet kan besvares på alle de tre samiske språkene eller på norsk.
Maahta goerem vaestiedidh gaajhkine saemien gïeline jallh nöörjen gïelesne.
Det er mulig å svare enten ved å fylle ut skjemaet og returnere det i post, eller ved å logge seg inn på et nettbasert skjema.
Gåarede goeresne vaestididh jïh dam påastesne seedtedh, jallh akten nedten goerese tjaangedh jïh desnie vaestiedidh.
Samiske språkundersøkelse gjelder bruk av nordsamisk-, lulesamisk- og sørsamisk språk.
Saemien gïelegoerehtimmie lea åtnoen bïjre noerhtesaemien-, julevsaemien- jïh åarjelsaemien gïelijste.
Oppdraget omfatter blant annet kartlegging av hvor mange som behersker samisk på ulike nivå, i hvor stor grad samisk språk brukes, hvilke språkvalg foreldre tar i forhold til barn og hvor mange som ønsker å lære seg samisk.
Stillemisnie edtja gaskem jeatjah goerehtalledh man jïjnjh almetjh mah saemien haalvoeh ovmessie daltesinie, mennie mieresne saemien åtnasåvva, mah gïelh eejhtegh sijjien maanide veeljieh jïh man gellie mah sijhtieh saemien lïeredh.
Kunnskapen som spørreundersøkelsen får fram, er viktig for utforming av samisk språkpolitikk og iverksetting av tiltak som fører til bevaring og utvikling av de samiske språkene.
Dïhte daajroe maam gihtjemegoerehtimmie buakta, lea vihkeles juktie saemien gïelepolitihkem hammoedidh jih råajvarimmejgujmie nïerhkedh mah darjoeh guktie dah saemien gïelh gorresuvvieh jih evtiesuvvieh.
Rapporten skal være ferdig i april 2012.
Reektehtse edtja gaervies årrodh voerhtjen 2012.
Resultatene av undersøkelsen er ment å være et grunnlag for samisk språkpolitikk på alle nivå i samfunnet, herunder på statlig, regionalt og kommunalt nivå.
Dah illedahkh goerehtimmeste edtja våaroeminie årrodh saemien gïelepolitihkese gaajhkine daltesinie siebriedahkesne, daan nuelesne staateles, regijovnale jïh tjïelten daltesisnie.
- Undersøkelsen vil være et svært viktig verktøy for Sametingets videre arbeid med språk.
- Goerehtimmie sæjhta akte joekoen vihkeles dïrrege årrodh Saemiedigkien vijriesåbpoe barkose gïeligujmie.
Resultatene skal brukes til å utforme og iverksette tiltak som fører til bevaring og utvikling av de samiske språkene.
Edtja illedahkide nåhtadidh juktie råajvarimmieh hammoedidh jïh råajvarimmiejgujmie nïerhkedh mah darjoeh guktie dah saemien gïelh gorresuvvieh jïh evtiesuvvieh.
Videre skal resultatene brukes til å utforme Sametingets melding om samiske språk, forklarer Jåma.
Vijriesåbpoe edtja illedahkide nåhtadidh juktie Saemiedigkien bïevnesem saemien gïeli bïjre hammoedidh, Jåma buerkeste
Sametingsråd Ellinor Marita Jåma, tlf. 916 13 460 Prosjektleder Karl Jan Solstad, Nordlandsforskning, tlf. 75 51 70 21
Saemiedigkieraerije Ellinor Marita Jåma, tell. 916 13 460 Prosjekten åvtehke Karl Jan Solstad, Nordlandsforskning, tell.
Politisk sak:
Politihken aamhtese:
Finnmarkskommisjonen er oppnevnt av regjeringen etter konsultasjoner med Sametinget i mars 2008 og består av en leder og fire andre medlemmer.
Reerenasse lea Finnmaarhkekommisjovnem nammoehtamme, mænngan konsultasjovnh Saemiedigkine åtneme njoktjen 2008, jïh desnie akte åvtehke jïh njieljie jeatjah lïhtsegh.
Disse er:
Dah leah:
Jon Gauslaa (leder)
Jon Gauslaa (åvtehke)
Hilde Agathe Heggelund
Hilde Agathe Heggelund
Ole Henrik Magga
Ole Henrik Magga
Kjell Næss
Kjell Næss
Anne Marit Pedersen
Anne Marit Pedersen
Finnmarkskommisjonen skal utrede bruks- og eierrettigheter til den grunnen som Finnmarkseiendommen overtok fra Statskog SF 1. juli 2006. Siktemålet er å avklare omfanget av og innholdet i de rettighetene som folk i Finnmark kan ha ervervet på denne grunnen med grunnlag i hevd, alders tids bruk, eller på annet rettsgrunnlag, for eksempel lokal sedvanerett.
Finnmaarhkekommisjovne edtja åtnoe- jïh aajhterereaktah salkehtidh dan laantese maam Finnmaarhkeneeke Staateskåajjeste SF åadtjoeji snjaltjen 2006. Ulmie lea tjïelkestidh man vijries dah reaktah leah, jïh sisvegem tjïelkestidh dejnie reaktine mejtie almetjh Finnmaarhkesne lin maahteme reebleme daennie dajvesne, dannasinie dah dajvem guhkiem eekeme, aalteren tïjjen åtnoe, jallh aktene jeatjah reaktavåaroemisnie, vuesiehtimmien gaavhtan voenges provhke.
Kommisjonen vil måtte treffe sine konklusjoner på grunnlag av en konkret vurdering av den bruken som har foregått i et område.
Kommisjovne sæjhta sov sjæjsjalimmieh vaeltedh aktede vihties vuarjasjimmeste dehtie åtnoste, mij lea aktene dajvesne orreme.
I denne vurderingen vil kommisjonen måtte se hen til brukens varighet og innhold, herunder om bruken har hatt et eksklusivt eller intensivt preg, og om brukerne har hatt rimelig grunn til å tro at deres bruk har vært rettmessig.
Daennie vuarjasjimmesne kommisjovne tjuara vuartasjidh man guhkiem åtnoe vaaseme jïh sisvegem, dan nuelesne mejtie åtnoe eksklusijve jallh intensijve orreme, jïh mejtie dah utnijh lin maahteme vienhtedh dej åtnoe lea reaktan mietie orreme.
Finnmarkskommisjonen har hovedansvaret for sakens opplysning.
Finnmaarhkekommisjovnen åejviediedte lea aamhtesen bievnedh.
Kommisjonen vil dermed selv måtte sørge for at de faktiske og historiske forholdene som er nødvendige for å avklare rettighetsforholdene, blir forsvarlig utredet.
Kommisjovne tjuara dannasinie jïjtje hoksedh dah rïektes jïh histovrijen tsiehkieh mah leah daerpies gosse edtja reaktatsiehkide tjïelkestidh, aktem eensi salkehtimmiem åadtjoeh.
Som ledd i saksopplysningen kan kommisjonen innhente muntlige forklaringer og skriftlig materiale i form av dokumenter og lignende.
Goh akte lïhtse aamhtesebievnemisnie dle kommisjovne maahta njaelmeldh buerkiestimmieh jïh tjaeleldh materijalh, goh tjaatsegh jïh plearoeh, veedtjedh.
Kommisjonen kan også iverksette undersøkelser og utredninger om faktiske, historiske og rettslige forhold av betydning for dens konklusjoner.
Kommisjovne aaj maahta goerehtimmiejgujmie jïh salkehtimmiejgujmie nïerhkedh, rïektes, histovrijen jïh rïekteles tsiehkiej bïjre, mah ulmiem utnieh aamhtesen konklusjovnide.
De sakkyndige utredningene som kommisjonen er oppdragsgiver for er imidlertid den enkelte utreder/forskningsinstitusjon selv ansvarlig for innholdet.
Dïhte aktegs salkehtæjja/dotkemeinstitusjovne læjhkan diedtem åtna sisvegen åvteste dejtie maehteles salkehtimmide, mej åvteste kommisjovne lea barkoevedtije.
Utredningene vil være en del av kommisjonens grunnlag for konklusjoner.
Dah salkehtimmieh sijhtieh akte bielie årrodh kommisjovnen våaroemistie konklusjovnh vaeltedh.
Etter at Finnmarkskommisjonen har utredet et felt avgir det en rapport som skal inneholde opplysninger om:
Mænngan goh Finnmaarhkekommisjovne aktem feeltem salkehtamme, dle aktem reektehtsem vadta gusnie edtja bievnedh:
Hvem som er eier av grunnen
Gïeh leah dajven aajhtere
Hvilke bruksrettigheter som eksisterer
Mah åtnoereaktah mah gååvnesieh
De saksforhold kommisjonen bygger sine konklusjoner på
Dej aamhtesetsiehkiej bïjre mejtie kommisjovne sov konklusjovnh bigkie
Finmarkskommisjonens rapport skal kunngjøres, og Finnmarkseiendommen skal ta stilling til konklusjonene.
Edtja Finnmaarhkekommisjovnen reektehtsem bæjhkoehtidh, jïh Finnmaarhkeneeke edtja mielem utnedh konklusjovni bïjre.
Finnmarkskommisjonen skal mekle mellom parter som ikke er enig i kommisjonens konklusjoner.
Finnmaarhkekommisjovne edtja guejmiej gaskem deanahtidh, mah eah leah sïemes kommisjovnen konklusjovnine.
Finnmarksloven
Finnmaarhkelaake.
Forskrift om Finnmarkskommisjonen og Utmarksdomstolen for Finnmark.
Mieriedimmie Finnmaarhkekommisjovnen jïh Miehtjiesdajvedåapmestovlen bïjre Finnmaarhkese.
Finnmarkskommisjonen
Finnmaarhkekommisjovne.
Ávjovárri
Ávjovárri
Kartlegging / Land og ressursrettigheter / Forsiden - Sametinget
Goerehtalleme / Laante jïh vierhtiereaktah / Saemiedigkie - Sametinget
Kartlegging
Goerehtalleme
Urfolksretten plikter statene til å kartlegge og identifisere urfolks individuelle og kollektive eiendoms-, besittelses og bruksrettigheter.
Aalkoealmetjereakta staatide åelede aalkoealmetji indivijduelle jïh tjåenghkies eeke-, aajhtere- jïh åtnoereaktah goerehtalledh jïh damtijidh.
Gjennom vedtakelsen av finnmarksloven fikk en på plass en ordning for identifisering og anerkjennelse av slike rettigheter i Finnmark.
Gosse finnmaarhkelaakem nænnoesti, dle aktem öörnegem sjïehtesji juktie dagkerh reaktah Finnmaarhkesne damtijidh jïh jååhkesjidh.
Dette arbeidet er dermed gjort til en rettsprosess med en egen kartleggingskommisjon som avgir rapporter, mekling ved uenighet om kommisjonens rapporter, tvistebehandling i særdomstol med ankemulighet til Høyesterett.
Daate barkoe lea dannasinie reaktaprosessine sjïdteme, aktine jïjtse goerehtallemekommisjovnine mij reektie, deanahtieh gosse ovgeahpan kommisjovnen reektehtsi bïjre, jïh ov-vaantoeh gïetede sjïeredåapmestovlesne, dejnie nuepine Jillemesreaktese klååkedh.
Slike ordninger er ikke etablert for tradisjonelle samiske områder utenfor Finnmark.
Dagkerh öörnegh eah leah tseegkesovveme dejtie aerpievuekien saemien dajvide Finnmaarhken ålkolen.
Tilsvarende ordninger som det som er etablert i Finnmark gjennom finnmarksloven er foreslått av Samerettsutvalget for områdene utenfor Finnmark.
Saemiereaktamoenehtse lea seammaplïeres öörnegh raeriestamme dejtie dajvide Finnmaarhken ålkolen, goh dah mah Finnmaarhkesne tseegkeme Finnmaarhkelaaken tjïrrh.
Å etablere lovgiving om kartlegging og identifisering av samiske kollektive og individuelle rettigheter i tradisjonelle samiske områder utenfor Finnmark
Aktem laakem tseegkedh goerehtallemem jïh damtijimmien bïjre saemien tjåenghkies jïh indivijduelle reaktijste, aerpievuekien saemien dajvine Finnmaarhken ålkolen.
Sikre at grunn som Statskog SF disponerer ikke selges før områder er kartlagt, og ivareta grunnlaget for samisk kultur ved endret arealbruk.
Gorredidh dajvh mejtie Staateskåajje SF åtna, eah doekesovvh eannan dajvide goerehtalleme, jïh våaromem saemien kultuvrese voebnesjidh gosse arealeåtnoem jarkele.
Virke til respekt for de rettsprosesser som kartleggingsarbeidet er en del av.
Viehkiehtidh reaktaprosesside ååktedh mejstie goerehtallemebarkoe lea akte bielie
Sametingets ansvar:
Saemiedigkien diedte:
Sametinget er en påvirker for framdrift i arbeidet med en kartleggingslovgiving i tradisjonelle samiske områder utenfor Finnmark.
Saemiedigkie barkoem goerehtallemelaakine eadtjoste, aerpievuekien saemien dajvine Finnmaarhken ålkolen.
Sametinget vil i konsultasjonene om slik lovgiving ha et ansvar for at lovgivingen er innefor folkerettens rammer.
Saemiedigkie sæjhta konsultasjovnine akten dagkeres laaken bïjre, aktem diedtem utnedh ihke laake lea almetjereaktan mieriej sisnjeli.
For å ivareta dine rettigheter gjennom Finnmarkskommisjonens arbeid er det viktig at alle aktuelle parter bidrar med dokumentasjon og kunnskap om bruken av områdene overfor kommisjonen.
Juktie dov reaktah gorredidh Finnmaarhkekommisjovnen barkoen tjïrrh, dle vihkeles kommisjovnem viehkiehtidh vihtiestimmiejgujmie jïh daajrojne dajveåtnoen bïjre.
Kjønn som hinder for likestilling / Sosial / Helse og sosial / Forsiden - Sametinget
Tjoele goh heaptoe mïrrestallemasse / Sosijaale / Healsoe jïh sosijaale / Saemiedigkie - Sametinget
Kjønn som hinder for likestilling
Tjoele goh heaptoe mïrrestallemasse
Vold mot kvinner, kjønnsidentitet og åpenhet om seksuell legning i samiske samfunn er noe av det som skal debatteres når sametingsrådet legger fram sin redegjørelse om kjønnslikestilling for plenum neste uke.
Nyjsenæjjaj vööste, tjoeleidentiteete jïh eerlegevoete seksuellevoeten bïjre saemien siebriedahkine leah naakede destie maam edtja digkiedidh gosse saemiedigkieraerie sov reektestimmiem buakta tjoelemïrrestallemen bïjre stoerretjåanghkose mubpien våhkoen.
Rådsmedlem Henrik Olsen ønsker med dette et mer åpent, tolerant og inkluderende samisk samfunn.
Raerielïhtsege Henrik Olsen daejnie aktem vielie gaahpode, toleraante jïh feerhmeles siebriedahkem sæjhta.
- For sametingsrådet er det viktig at det samiske samfunnet og det samiske fellesskapet skal være åpent, tolerant og inkluderende.
- Saemiedigkieraerien mïelen mietie dle vihkeles saemien siebriedahke jïh saemien ektievoete edtja gaahpode, toleraante jïh feerhmeles årrodh.
Mange av problemstillingene knyttet til kjønn, likestilling og legning kan være vanskelige å snakke om.
Maahta geerve årrodh soptsestidh gelliej dej dåeriesmoeretjoelmi bïjre mah leah ektiedamme tjoelese, mïrrestallemasse jïh seksuellevoetese.
Det første vi må gjøre er derfor å få disse sakene inn på den politiske agendaen, uttaler rådsmedlem Olsen.
Dïhte voestes maam tjoerebe darjodh lea dan åvteste daejtie aamhtesidie dan politihkeles aamhteselæstose bïejedh, raerielïhtsege Olsen jeahta.
I redegjørelsen presenteres ulike områder der kjønn kan være et hinder for likestilling, herunder vold mot kvinner, kjønnsidentitet og seksuell legning.
Reektestimmesne joekehts suerkieh åehpiedahta gusnie tjoele maahta akte heaptoe mïrrestallemasse årrodh, daan nuelesne vædtsoesvoete nyjsenæjjaj vööste, tjoeleidentiteete jïh seksuellevoete.
- Vold mot kvinner er et globalt problem, og vi har ingen grunn til å tro at det er annerledes i samiske samfunn.
- Vædtsoesvoete nyjsenæjjaj vööste akte veartenevijries dåeriesmoere, jïh ibie maehtieh veanhtadidh gænnah daate jeatjahlaakan saemien siebriedahkine.
Identitet knyttet til kjønn er sterk i samiske samfunn og det kan være vanskelig å bryte med denne kjønnsnormen.
Identiteete ektiedamme tjoelese lea nænnoes saemien siebriedahkine, jïh maahta geerve årrodh daam tjoelevuekiem vuastalidh.
For mange er det fortsatt vanskelig å få aksept for å elske noen av samme kjønn.
Gallasidie lea annje geerve jååhkesjimmiem mubpijste åadtjodh jis naakenem seamma tjoeleste eahtsa.
Alt dette er til hinder for en reell kjønnslikestilling, uttaler Henrik Olsen.
Gaajhke daate aktem tjïelke tjoelemïrrestallemem heerrede, Henrik Olsen jeahta.
Minoritet i minoriteten
Unnebelåhkoe unnebelåhkosne
I redegjørelsen framkommer det at lesbiske, homofile, bifile og transpersoner i samiske samfunn er som minoriteter i minoriteten å regne og at mange opplever å bli møtt med hets og taushet om de velger å stå fram.
Reektestimmesne tjåådtje lesbiske, homofijle jïh bifijle jïh transalmetjh saemien siebriedahkine leah goh unnebelåhkoeh unnebelåhkosne jïh jeenjesh dovne aassjoem jïh sjeavohtsvoetem dååjroeh jis veeljieh eerlege årrodh.
Rådsmedlem Henrik Olsen håper en større åpenhet om kjønnsidentitet og seksuell legning i det samiske samfunn vil føre til mer toleranse.
Raerielïhtsege Henrik Olsen gegkeste jis stuerebe eerlegevoete tjoeleidentiteeten jïh seksuellevoeten bïjre saemien siebriedahkesne dellie dïhte sæjhta goerkesadtemem lissiehtidh.
- Det skal være plass til alle i det samiske samfunnet og det burde være en selvfølge at man kan elske den vi vil uavhengig av kjønn, uten å bli møtt med hets og taushet.
- Edtja sijjie årrodh gaajhkesidie saemien siebriedahkesne jïh hævvi byöroe maehtedh iehtsedh dam maam sïjhtebe ovjearohke tjoeleste, bielelen aassjoem jïh sjeavohtsvoetem dååjredh.
Vi må også tørre å utfordre gjeldene tabuer knyttet til kjønnsidentitet for å bringe samfunnet videre.
Tjoerebe aaj doestedh tabu'ide haestedh mah leah ektiedamme tjoeleidentiteetese juktie siebriedahkem guhkiebasse evtiedidh.
Redegjørelsen skal være et grunnlag for en handlingsplan for likestilling og tiltakene skal integreres i Sametingets årlige budsjetter.
Reektestimmie edtja akte våarome årrodh akten dahkoesoejkesjasse mïrrestallemasse, jïh edtja råajvarimmide sjïehtesjidh Saemiedigkien fïerhten jaepien budsjedtine.
Som en oppfølging av redegjørelsen vil sametingsrådet i juni holde et seminar om lesbiske, homofile, bifile og transpersoner i samiske samfunn.
Goh akte guhkiebasse barkoe reektestimmeste saemiedigkieraerie sæjhta aktem seminaarem hööltedh lesbiske, homofijle jïh transalmetji bïjre saemien siebriedahkine ruffien.
Sametingsråd Henrik Olsen, tlf. 907 75 219
Saemiedigkieraerie Henrik Olsen, tell. 907 75 219
Kom med innspill til fremtidig areal og miljøpolitikk / Areal / Miljø, areal og kulturvern / Forsiden - Sametinget
Båetieh raeriejgujmie båetijen aejkien areale- jïh byjresepolitihkese / Areale / Byjrese, areale jïh kultuvrevarjelimmie / Saemiedigkie - Sametinget
Sametingsrådet skal besøke ulike lokal samfunn for å få innspill til Sametingets politikk innen areal og miljø.
Saemiedigkieraerie edtja guessine mïnnedh ovmessie voenges siebriedahkine juktie raerieh åadtjodh Saemiedigkien politihkese arealen jïh byjresen sisnjeli.
–Vi vil invitere samiske lag, foreninger, næringsutøvere og fagfolk i nærmiljøet til å delta i arbeidet med å forme vår politikk på området, sier sametingsråd Thomas Åhrén.
– Mijjieh sïjhtebe saemien tjïerth, siebrieh, jielemebarkijh jïh faagealmetjh voengesne bööredidh meatan årrodh mijjen politihkem hammoedidh daennie suerkesne, saemiedigkieraerie Thomas Åhrén jeahta.
Rådets turne starter i Røros allerede 4.februar.
Raerien fealadimmie aalka joe goevten 4.b. Röörosne.
De fortsetter turen til Kautokeino 10.februar, drar videre til Evenes 11.februar og avslutter i Varangerbotn 15.februar.
Dan mænngan Guovdageaidnun gåajkoe fealadieh goevten 10.b., Evenesen gåajkoe goevten 11.b. jïh galhkoeh Varangerbotnesne goevten 15.b.
I Evenes skal sametingsrådet også møte kommuner spesielt for å drøfte og motta innspill for å ivareta samiske interesser i kommuneplanlegging.
Evenesne saemiedigkieraerie edtja aaj joekoen tjïelth gaavnedidh juktie digkiedidh jïh raerieh dåastodh juktie saemien ïedtjh gorredidh tjïeltesoejkesjimmesne.
-Vi har invitert samiske lag, foreninger, næringsutøvere og fagfolk i nærmiljøet til å delta, sier sametingsråd Thomas Åhrén.
-Mijjieh libie saemien tjïerth, siebrieh, jielemebarkijh jïh faagealmetjh voengesne bööredamme meatan årrodh, saemiedigkieraerie Thomas Åhrén jeahta.
Han ser frem til å få innspill til de ulike satsingsområdene i den kommende meldinga: forvaltning og bruk av sjø og landareal, verneområder, utvinning av naturressurser, utmarksbruk og tradisjonell kunnskap.
Dïhte aavode raerieh dejtie ovmessie barkoesuerkide åadtjodh dennie båetije bïevnesisnie: reereme jïh åtnoe mearoste jïh eatnamistie, vaarjelimmiedajvh, nuhteme eatnemevierhtijste, miehtjieåtnoe jïh aerpievuekien daajroe.
Innspill fra møtene vil være en viktig del av kunnskapsgrunnlaget for meldingen.
Raerieh dejstie tjåanghkojste sijhtieh akte vihkeles bielie årrodh daajroevåaroemistie bïevnesasse.
-Som en egen del av møteplanen legges det opp til å diskutere og gi innspill ut i fra dagsaktuelle saker i de ulike samiske lokalmiljøene som vi besøker, sier Åhren.
-Goh akte jïjtse bielie tjåanghkoesoejkesjistie edtja aaj digkiedidh jïh raerieh vedtedh aamhtesi bïjre mah leah sjyöhtehke daan biejjien dejnie ovmessie voengine mejnie mijjieh guessine mïnnebe, Åhrén jeahta.
Det er invitert lokale foredragsholdere til å bidra til å sette fokus på lokale areal og miljøsaker med samiske interesser.
Voenges håalijh leah bööresovveme juktie fokusem bïejedh voenges areale- jïh byjreseaamhtesidie saemien ïedtjigujmie.
Sametingsmelding om areal og miljø skal etter planen behandles i Sametingets plenum i juni 2016.
Soejkesjen mietie stoerretjåanghkoe edtja Saemiedigkiebïevnesem arealen jïh byjresen bïjre gïetedidh ruffien 2016.
Kautokeino: 10.februar kl 18 til 20. Sámi Allasskuvla, Sáhkaskáidi
Guovdageaidnu: goevten 10.b. ts. 18 -20. Saemien jïlleskuvle, Sáhkaskáidi
Evenes: 11.februar kl 18.30 til 20.30. Vardobaiki
Evenes: goevten 11.b. ts. 18.30 - 20.30. Vardobaiki
Varangerbotn: 15.februar kl 18 til 20. Sametingets lokaler 2.etg.
Varangerbotn: goevten 15.b. ts. 18 - 20. Saemiedigkien kontovresijjie 2. et.
Komiteer / Organisasjonsstruktur / Om Sametinget / Forsiden - Sametinget
Moenehtsh / Åårganisasjovnestruktuvre / Saemiedigkien bïjre / Saemiedigkie - Sametinget
Komiteer
Moenehtsh
Alle Sametingets representanter er medlem av en av de tre fagkomiteene som behandler saker og gir innstilling til Sametinget i plenum.
Gaajhkh Saemiedigkien tjirkijh leah lïhtseginie aktene dejstie golme faagemoenehtsijstie mah aamhtesh gïetedieh jïh raeriestimmieh buektieh Saemiedigkien stoerretjåanghkose.
Fagkomiteene er som følger:
Daesnie dah faagemoenehtsh:
Plan- og finanskomiteen
Soejkesje- jïh finansemoenehtse:
Kirsti Guvsám (Leder)
Kirsti Guvsám (Leder)
Ronny Wilhelmsen (Nestleder)
Ronny Wilhelmsen (Nestleder)
Toril Bakken Kåven
Toril Bakken Kåven
Aud Marthinsen
Aud Marthinsen
Láilá Susanne Vars
Láilá Susanne Vars
Marit Kirsten A. Gaup
Marit Kirsten A. Gaup
Knut Inge Store
Knut Inge Store
Ellen Kristina Saba
Ellen Kristina Saba
Jovna Zakarias Dunfjell
Jovna Zakarias Dunfjell
Anita P. Ravna
Anita P. Ravna
Laila Nystad
Laila Nystad
Piera Heaika Muotka
Piera Heaika Muotka
Viktor Inge Paulsen
Viktor Inge Paulsen
Oppvekst-, omsorg- og utdanningskomiteen
Byjjenimmie-, hokse- jïh ööhpehtimmiemoenehtse:
Ellinor Marita Jåma (Leder)
Ellinor Marita Jåma (Leder)
Beaska Niillas (Nestleder)
Beaska Niillas (Nestleder)
Kjellrun Wilhelmsen
Kjellrun Wilhelmsen
Lars Oddmund Sandvik
Lars Oddmund Sandvik
Johan Vasara
Johan Vasara
John Kappfjell
John Kappfjell
Lars Filip Paulsen
Lars Filip Paulsen
Sandra Márjá West
Sandra Márjá West
Nanna Thomassen
Nanna Thomassen
Inger Elin Kristina Utsi
Inger Elin Kristina Utsi
Jørn Are Gaski
Jørn Are Gaski
Hartvik Hansen
Hartvik Hansen
Nærings- og kulturkomiteen
Jieleme- jïh kultuvremoenehtse:
Mariann Wollmann Magga (Leder)
Mariann Wollmann Magga (Leder)
Mathis Nilsen Eira (Nestleder)
Mathis Nilsen Eira (Nestleder)
Christina Henriksen
Christina Henriksen
Tor Gunnar Nystad
Tor Gunnar Nystad
Nora Marie Bransfjell
Nora Marie Bransfjell
Lisa-Katrine Mo
Lisa-Katrine Mo
Per Mathis Oskal
Per Mathis Oskal
Per A. Bæhr
Per A. Bæhr
Marie Therese N. Aslaksen
Marie Therese N. Aslaksen
Arthur Tørfoss
Arthur Tørfoss
Isak Mathis O. Hætta
Isak Mathis O. Hætta
Inger Eline Eriksen
Inger Eline Eriksen
Kjetil Romsdal
Kjetil Romsdal
Komitémøtene blir holdt i forkant av plenumsmøtene.
Dah moenehtsetjåanghkoeh leah stoerretjåanghkoen tjåanghkoej åvtelen.
Det avsettes vanligvis fire uker til komité- og plenumsmøter.
Iemielaakan dle njieljie moenehtse-jïh stoerretjåanhkoevåhkoeh.
Komitémøtene avholdes mandag og tirsdag, plenum fra onsdag til fredag.
Dah moenehtsetjåanhgkoeh leah måantan jïh dæjstan, stoerretjåanghkoe gaskevåhkoen raejeste bearjadahken raajan.
I tillegg til fagkomiteene finnes også Kontrollkomiteen og Valgkomiteen.
Lissine faagemoenehtsidie dle aaj Giehtjedimmiemoenehtese jïh Veeljememoenehtse.
Kontrollutvalget skal utøve parlamentarisk kontroll og styringskontroll over virksomheten som finansieres over Sametingets budsjett.
Giehtjedimmiemoenehtse edtja parlamentarihkeles giehtjedimmiem jïh stuvremegiehtjedimmiem utnedh dejnie giehteldimmine mij Saemiedigkien budsjedteste beetnegh åådtje.
I dette ligger også å kontrollere Sametingets årsregnskap og eventuelle merknader til regnskapet fra Riksrevisjonen.
Daan sisnie lea aaj Saemiedigkien jaepiereeknemassem giehtjedidh, jïh aaj giehtjedidh mejtie naan mïerhkesjimmieh reeknemassese Rijhkerevisjovneste.
Komiteen kan foreta de undersøkelser i Sametingets administrasjon som den anser som nødvendig.
Moenehtse maahta goerehtimmieh darjodh Saemiedigkien reeremisnie, mejtie tuhtjie daerpies.
Kontrollutvalget avgir innstilling til Sametingets plenum i saker den tar opp til behandling, enten som en egen sak eller gjennom komiteens årsmelding.
Giehtjedimmiemoenehtse raeriestimmiem Saemiedigkien stoerretjåanghkose buakta dejnie aamhtesinie mejtie gïetedæmman bæjjese vaalta, goh jïjtse aamhtese jallh moenehtsen jaepiebïevnesen tjïrrh.
Kontrollutvalget
Giehtjedimmiemoenehtse:
John Kappfjell (Leder)
John Kappfjell (Leder)
Marie Therese Nordsletta Aslaksen (Nestleder)
Marie Therese Nordsletta Aslaksen (Nestleder)
Valgkomiteen behandler saker der Sametingets plenum skal gjøre vedtak om valg til organer i eller utenfor Sametinget.
Veeljememoenehtse aamhtesh gïetede gusnie Saemiedigkien storretjåanghkoe edtja veeljemh nænnoestidh åårganidie Saemiedigkien sisnie jallh ålkolen.
Komiteens oppgave er å forberede saken og avgi innstilling til plenum i saken som komiteen har fått fra plenum.
Dåehkien laavenjasse lea aamhtesem åvtelhbodti soejkesjidh jïh raeriestimmieh buektedh stoerretjåanghkose aamhtesen bïjre maam moenehtse stoerretjåanghkoste åådtjeme.
Valgkomiteen
Veeljememoenehtse:
Mathis Nilsen Eira (Leder)
Mathis Nilsen Eira (Leder)
Marit Kirsten A. Gaup (Nestleder)
Marit Kirsten A. Gaup (Nestleder)
Kommuneplanens samfunnsdel
Tjïeltesoejkesjen sïebriedahkedajve
Røyrvik kommunestyre vedtok 19.06.2014 følgende, som skal gjelde for kommuneplanen samfunnsdel 2014-2026
Raarvihken tjielteståvroe 19.06.2014 nænnosti mij edtja tjïeltesoejkesjen sïebriedahkedajvesne 2014 raejeste 2026 raajan årrodh.
Visjon «Ei levende fjellbygd»
Åssjaldahke «Akte jielijes voene vaeresne»
Fokusområder:
Aamhtesh mah sïjhtebe jarngese utnedh:
Kultur, livskvalitet og trivsel
Kultuvre, jielemedaltese jih tryjje
Næring og arbeidsplasser
Jielemh jih barkoesijjieh
Infrastruktur
infrastruktuvre
Helse og sikkerhet
Healsoe jïh dïedte
I løpet av november/desember vil det bli invitert til folkemøte hvor alle kan være med på prosessen.
Rahken/ jåvle-asken sïjhtebe åålmehtjåanghkose bøøredh, guktie gaajhkesh dovnesh nuepiem utnieh meatan barkosne årrodh.
Kommunereformen / Om Sametinget / Forsiden - Sametinget
Tjïeltereforme / Saemiedigkien bïjre / Saemiedigkie - Sametinget
Kommunereformen
Tjïeltereforme
Sametinget jobber aktivt for å ivareta og styrke den samiske befolkningens rettigheter og behov i prosessen med kommunereformen.
Saemiedigkie eadtjohkelaakan barka juktie gorredidh jïh nænnoestehtedh saemien årroji reaktah jïh daerpiesvoeth prosessesne tjïeltereformine.
Vi jobber ut fra prinsippet om at regjeringens framtidsrettede mål i kommunereformen, spesielt målene om gode og likeverdige tjenesteyting og styrket lokaldemokrati, også må gjelde for den samiske befolkningen.
Mijjen prinsihpe barkosne lea reerenassen ulmieh tjïeltereformesne mah leah stuvreme båetijen aejkien vööste, joekoen ulmieh hijven jïh seammavyörtegs dïenesti bïjre jïh nænnoesåbpoe voenges demokratije, aaj tjuerieh faamosne årrodh dejtie saemien årroejidie.
Sametinget vil høre din mening om kommunereformen
Saemiedigkie sæjhta dov mïelem govledh tjïeltereformen bïjre
Sametinget jobber aktivt med å fremme samenes synspunkter i prosessen med ko...
Saemiedigkie eadtjohkelaakan barka juktie saemiej vuajnojde buektedh tjïelte...
Den samiske befolkningen bor spredt, og i mange av Norges kommuner.
Saemien årrojh bårrode årroeh, jïh gelline Nöörjen tjïeltijste.
Variasjonen mellom det samiske språkets situasjon og i det samiske samfunnet gjenspeiler seg i behovene og situasjonen i kommunene.
Jeerehtse saemien gïelen tsiehkien gaskem jïh saemien siebriedahkesne vååjnesasse båetieh daerpiesvoetine jïh tsiehkine tjïeltine.
Bykommuner, med en stor samisk befolkning og små kommuner hvor språket er i en revitaliseringsprosess, vil ha ulike behov.
Staaretjïelth, gusnie jïjnjh saemien årrojh jïh smaave tjïelth gusnie gïele aktene jealajehtemeprosessesne, sijhtieh joekehts daerpiesvoeth utnedh.