pere/sami_parallel huggingface dataset:
Se – synliggjøring av samiske språk i det offentlige rom
Vuejnedh – saemien gïelem våajnoes darjodh dennie byögkeles tjiehtjielisnie
Tiltak 66 Kartlegging av vegskilting på samisk
Råajvarimmie 66 Goerehtalleme geajnoesjiltadimmeste saemien gïelesne
Ansvarlig: Samferdselsdepartementet
Tjåadtjoehtæjja: Fealadimmiedepartemeente
Region nord opprettet i 2011 et eget register for nye trafikkskilt på samisk og kvensk.
Jaepien 2011 Regijovne noerhte aktem jïjtse registerem orre trafihkesjiltide tseegki saemien jïh kveenen gïelesne.
Her skal alle nye skilt føres inn med vedtak og referanse til Statens vegvesens arkivsystem Sveis.
Registerisne edtja gaajhkh orre sjilth sïjse tjaeledh nænnoestimmiegujmie jïh referansine Staaten geajnoesuerkien /Statens vegvesen våarhkoesystemese Sveis.
Skilt settes først og fremst opp etter anmodning fra den enkelte kommune.
Uvtemes sjilth bæjjese bïejesuvvieh gosse akte tjïelte dam maadteme.
På denne måten får sakene først en vurdering og behandling i kommunene før de kommer til Statens vegvesen.
Naemhtie aamhtesh voestegh aktem vuarjasjimmiem jïh gïetedimmiem tjïeltine åadtjoeh, åvtelen Staaten geajnoesuarkan båetieh.
Skilt blir så satt opp fortløpende i henhold til budsjettmidler.
Daelie sjilth iktemearan bæjjese bïejesuvvieh budsjedtevierhtiej mietie.
Vegdirektoratet har vært i kontakt med Region nord angående status for 2012.
Geajnoedirektovraate lea Regijovnine noerhte govlesadteme staatusen bïjre jaapan 2012.
Det ble også i fjor satt opp en god del nye skilt på både samisk og kvensk, og flere saker er for tiden på høring.
Dæjman aaj naa jïjnjh sjilth bæjjese bïejesovvin dovne saemien jïh kveenen gïelesne, jïh jienebh aamhtesh leah govlehtimmesne daelie.
Tiltak 67 Samiskspråklige møteplasser for barn og ungdom
Råajvarimmie 67 Saemiegïelen gaavnedimmieesijjieh maanide jïh noeride
Ansvarlig: Barne-, likestillings- og inkluderingsdepartementet i samarbeid med berørte departementer
Tjåadtjoehtæjjah: Maana-, mïrrestalleme- jïh ektiedimmiedepartemeente laavenjostosne sjyöhtehke departemeentigujmie
Noereh! er en partipolitisk uavhengig organisasjon for samisk ungdom.
Noereh! akte krirriepolitihkeles jïjtjeraarehke siebrie saemien noeride.
Sametinget ga reisestøtte til Noereh!, slik at de kunne samle deltakere fra hele Norges land til sitt landsmøte i Snåsa i 2012.
Saemiedigkie vuelkemedåarjoem Noereh’se vedti guktie dah meehtin noerh abpe Nöörjeste tjööngkedh sov laantetjåanghkose Snåasesne 2012.
Landsmøtet hadde samisk språk som tema, hvor de aktivt jobbet med språktrening.
Laantetjåanghkoe saemien gïelem teemine utni, gusnie eadtjohke gïelehaarjanimmine gïehtelin.
Sametinget har gitt støtte til Noereh! for å gjennomføre prosjektet Sopstesth - Snakk.
Saemiedigkie lea dåarjoem vadteme Noereh’se juktie prosjektem Soptsesth - Snakk tjïrrehtidh.
Prosjektets formål var å motivere og oppmuntre ungdom til å snakke samisk.
Prosjekten aajkoe lij noeride skreejredh jïh madtjeldehtedh saemiestidh.
Prosjektet ble gjennomført i 2011-2012.
Prosjektem tjïrrehti 2011-2012.
Sametinget arrangerte i mai 2013 en ungdomskonferanse med temaet "hverdagsrasisme".
Saemiedigkie aktem noerekonferansem öörnedi suehpeden 2013 gusnie teema lij «aarkebiejjien raasisme».
Her fikk ungdom lære om konsekvenser av hverdagsrasisme og metoder for å håndtere dette.
Daesnie noerh åadtjoejin lïeredh konskvensi bïjre aarkebiejjien raasismeste, jïh guktie edtja dejtie gïetedidh.
Det var omlag 50 samiske ungdommer fra Norge, Sverige og Finland som deltok på konfe
Medtie 50 saemien noerh Nöörjeste, Sveerjeste jïh Såevmeste lin meatan konferansesne.
Tiltak 68 Styrking av samiske språk gjennom sosiale medier.
Råajvarimmie 68 Nænnoestehteme saemien gïeleste sosijaale meediji tjïrrh
NourajTV er et internettbasert TV drevet av lulesamiske ungdommer for lulesamisk ungdom på lulesamisk.
Nuoraj-TV akte gaskeviermie TV maam julevsaemien noerh juhtieh julevsaemien noeride julevesaemien gïelesne.
Formålet med NuorajTV er å skape en arena der lulesamisk blir hørt på en uformell og annerledes måte blant ungdom.
Nuoraj-TV’en aajkoe lea aktem sijjiem sjugniedidh gusnie julevsaemien gïele ovbyjjeslaakan jïh jeatjahlaakan govlelge noeri gaskem.
Redaksjonen produserer aktuelle videoer for lulesamisk ungdom, og tilbyr utlån av utstyr til ungdommer som ønsker å lage egne filmer som publiseres på hjemmesiden til NuorajTV (www.nuorajtv.no) ved hjelp av redaksjonen.
Redaksjovne sjyöhtehke videoh dorje julevsaemien noeride, jïh noeride faalehte dalhketjh löönedh mah sïjhtieh jïjtsh filmh darjodh, jïh mah bæjhkoehtamme sjïdtieh NuorajTVn gåetiesæjrosne (www.nuorajtv.no) vie hkine redaksjovneste.
Tilbudet er aktualitets- og magasinbasert.
Faalenasse sjyöhtehke aamhtesh magasijnine buakta.
Målet er at lulesamisk ungdom skal lage fortellinger for hverandre, og motiveres til aktiv bruk av språket sitt.
Ulmie lea julevsaemien noerh edtjieh soptsesh sinsætnan darjodh, jïh skraejriem åadtjodh sijjen gïelem eadtjohkelaakan nuhtjedh.
NuorajTV er finansiert av Sametinget og Fylkesmannen i Nordland.
Nuoraj-TV beetnehdåarjoem åådtje Saemiedigkeste jïh Nordlaanten Fylhkenålmeste.
Tiltak 69 Informasjon på samisk til ungdom
Råajvarimmie 69 Bïevnesh saemiengïelesne noeride
Ansvarlig: Fornyings-, administrasjons- og kirkedepartementet i dialog med Sametinget og Barne-, likestillings- og inkluderingsdepartementet
Tjåadtjoehtæjja: Orrestehteme-, reereme- jïh gærhkoedepartemeente govlesadtemisnie Saemiedigkine jïh Maana-, mïrrestalleme- jïh ektiedimmiedepartemeentine
Fornyings,- administrasjons og kirkedepartementet, Barne-, likestillings- og inkluderingsdepartementet og Sametinget arrangerte i desember 2010 et miniseminar hvor man diskuterte løsninger for opprettelse av et felles samisk nettsted for samisk ungdom.
Orrestehteme,- reereme- jïh gærhkoedepartemeente, Maana-, mïrrestalleme jïh ektiedimmiedepartemeente jïh Saemiedigkie aktem ohtjeseminaarem öörnedin goeven 2010, gusnie vuekieh digkiedin juktie aktem tjåenghkies saemien nedtesijjiem tseegkedh saemien noeride.
De samiske ungdomsorganisasjonene var invitert til miniseminaret.
Dah saemien noeresiebrieh lin bööresovveme ohtjeseminaarese.
De samiske ungdomsorganisasjonene ble i forkant av seminaret bedt om å forberede innlegg hvor de fortalte om sine ønsker og behov ved et slikt nettsted.
Seminaaren åvtelen dah saemien noeresiebrieh bïrresovvin aktem håalemem soejkesjidh gusnie sijjen vaajtelassi jïh daerpiesvoeti soptsestin akten dagkeres nedtesæjjan.
Oppfølgingen etter miniseminaret har blitt forsinket.
Dïhte vijriesåbpoe barkoe ohtjeseminaaren mænngan lea suajmanamme.
Se forøvrige rapportering på tiltak 67.
Vuartesjh aaj reektemem råajvarimmesne 67.
Tiltak 70 Samiske aviser – økt bruk av lulesamisk og sørsamisk
Råajvarimmie 70 Saemien plaerieh – lissiehtamme åtnoe julevsaemien jïh åarjelsaemien gïeleste
Ansvarlig: Kulturdepartementet
Tjåadtjoehtæjja: Kultuvredepartemeente
Mulighetene for større språklig differensiering i tilskuddsordningen for samiske aviser ble utredet av Medietilsynet, og en rapport ble sendt på høring 25. august 2009.
Meedijevaaksjome salkehti mejtie gåarede aktem stuerebe gïelejoekehtassem utnedh dåarjoeöörnegisnie saemien plaeride, jïh akte reektehtse govlehtæmman seedtesovvi mïetsken 25.b. 2009.
I rapporten gikk tilsynet imot språklig differensiert beregning av støtte eller andre språkkrav.
Reektehtsisnie vaaksjome aktem gïelejoekehtamme aerviedimmiem dåarjoste vuastalesti, jallh jeatjah gïelekrïevenassh.
Tilsynet foreslo imidlertid at de språkpolitisk begrunnede elementene i støtteordningen (i praksis tilskuddet til produksjon av avissider på lule- eller sørsamisk i norske lokalaviser) skulle tas ut av pressestøtten og overføres til Sametinget.
Vaaksjome jeatjah gaavhtan raeriesti dah gïelepolitihkeles buerkiestamme biehkieh dåarjoeöörnegisnie (rïektesisnie dåarjoe juktie plaeriesæjroeh darjodh julev- jïh åarjelsaemien gïelesne nöörjen voenges plaerine) edtjin preessedåarjoste vaaltasovvedh, jïh dejtie Saemiedægkan sertiestidh.
Forslaget fikk bred støtte i høringen.
Raeriestimmie gamte dåarjoem govlehtimmesne åadtjoeji.
I brev til departementet 27. oktober 2010 meldte Sametinget at de, bl.a. på bakgrunn av drøft-inger med de samiske avisene, likevel ikke ønsket endringer i regelverket, jf. også Sametingets årsmelding for 2010 kap. 4.15 Medietilbud.
Prievesne departemeentese rïhkeden 27.b. 2010 Saemiedigkie bïeljeli, gaskem jeatjah digkiedimmiej mænngan saemien plaeriejgujmie, dïhte idtji læjhkan jarkelimmieh njoelkedassine sïjhth, v. aaj Saemiedigkien jaepiebïevnesinie jaapan 2010 kap, 4.15 Meedijefaalenasse/Medietilbud.
Departementet har etter dette lagt til grunn at det ikke er grunnlag for å gå videre med dette konkrete tiltaket.
Departemeente lea dan åvteste sjæjsjalamme ij leah naan aajkoe daejnie råajvarimmine vielie barkedh.
Kulturdepartementet viser likevel til at det innenfor tilskuddsordningen for samiske aviser er innført et særlig tilskudd til produksjon av avissider på lule- og sørsamisk.
Kultuvredepartemeente læjhkan vuesehte dåarjoeöörnegen sisnjelen saemien plaeride, akte sjïere dåarjoe lea sjïehtesjamme juktie plaeriesæjroeh julev- jïh åarjelsaemen gïelesne darjodh.
Ordningen er begrunnet nettopp i et ønske om å styrke medietilbudet på disse språkene.
Öörnege raaktan dan åvteste akte vaajtelasse meedijefaalenassem nænnoestehtedh daejnie gïeline.
I 2011 mottok Lokalavisa NordSalten (lulesamisk) og Snåsningen (sørsamisk) henholdsvis 546 000 og 374 400 kroner i tilskudd etter denne ordningen.
Jaepien 2011 Lokalavisa NordSalten (julevsaemien) 546 000 kråvnah, jïh Snåsningen (åarjelsaemien) 374 400 kråvnah dåarjojne åadtjoejin daan öörnegen mietie.
Tiltak 71 Sørsamisk mediesenter
Råajvarimmie 71 Åarjelsaemien meedijejarnge
Ansvarlig: Sametinget En kartlegging ble gjennomført i 2010, med formål å utarbeide en strategi for å opprette et sørsamisk medietilbud.
Aktem goerehtallemem tjïrrehti 2010, dejnie aajkojne aktem strategijem evtiedidh juktie åarjelsaemien meedijefaalenassem tseegkedh.
Etter kartleggingen har arbeidet stoppet opp, men dette vil bli fulgt opp i 2013.
Goerehtallemen mænngan barkoe tjöödtjestamme, men sæjhta vihth aelkedh daejnie barkedh 2013.
Tiltak 72 Innkjøpsordning for samisk litteratur
Råajvarimmie 72 Åestemeöörnege saemien lidteratuvrese
Sametinget har i samisk kunstneravtale for 2013 (en avtale mellom Sametinget og Samisk kunstnerråd) avsatt 300 000 kroner til innkjøpsordning for samisk skjønnlitteratur, samisk musikk og joik.
Saemiedigkie lea saemien tjiehpiedæjjalatjkosne jaapan 2013 (akte latjkoe Saemiedigkien jïh Saemien tjiehpiedæjjaraerien gaskem) 300 000 kr lyjkeme åestemeöörnegasse saemien tjiehpieslidteratuvrese, saemien musihkese jïh joejkese.
Tilsvarende beløp er også avsatt i 2011 og 2012, slik at man samlet har 900 000 kroner til formålet.
Seamma jïjnjh beetnegh aaj lyjkeme 2011 jïh 2012, guktie tjåanghkan 900 000 kråvnah åtna åssjelasse.
Ordningen har vært forsinket, men innkjøpsprosessen er nå i gang, og utvelgelsen av bøker og distribusjons-oversikt, er nå utført.
Öörnege lea suajmanamme, men daelie åestemeöörnege jåhta, jïh daelie gærjah veeljeme jïh aktem bijjieguvviem deallahtimmeste dorjeme.
Første distribusjon av innkjøpt musikk og litteratur er gjennomført i juni 2013.
Voestes deallahtimmie åesteme musihkeste jïh lidteratuvreste lea tjirrehtamme ruffien 2013.
Prosjektet holder fram i samarbeid med Samisk kunstnerråd for årene 2012 og 2013.
Prosjekte jåarhka laavenjostosne Saemien tjiehpiedæjjaraerine jaepiej 2012 jïh 2013.
Tiltak 73 Litteraturstipend for samisk ungdom
Råajvarimmie 73 Lidteratuvrestipende saemien noeride
Sametinget er i dialog med Samisk kunstnerråd/Samisk forfatterforening med tanke på å gjennomføre er litteraturstipendprosjekt for samisk ungdom.
Saemiedigkie govlesadta Saemien tjiehpiedæjjaraerine /Saemien tjaelijesiebrine ektine juktie aktem lidteratuvrestipendeprosjektem saemien noeride tjïrrehtidh.
Prosjektet er tenkt gjennomført som skrivekurs der deltakerne skal gjennomføre et opplærings- og stimuleringsprogram parallelt med den praktiske skrivingen.
Ussjedamme prosjektem tjïrrehtidh goh tjaelemekuvsje, gusnie dah mah meatan edtjieh aktem lïerehtimmie- jïh skreerjemeprogrammem tjïrrehtidh baalte dejnie dæjpeles tjaelieminie.
Sametinget tar sikte på å gjennomføre prosjektet i 2014.
Saemiedigkie ussjede prosjektem tjïrrehtidh 2014.
Tiltak 74 Utvikling av samisk forskning og høyere utdanning
Råajvarimmie 74 Evtiedimmie saemien dotkemistie jïh jollebe ööhpehtimmeste
Utvalget for samisk forskning og høyere utdanning (Butenschøn-utvalget) ble nedsatt i 2010 av Kunnskapsdepartementet i samråd med Sametinget.
Moenehtse saemien dotkemasse jïh jollebe ööhpehtæmman (Butenschøn-moenehtse) nammoehtamme sjïdti Maahtoedepartemeenteste akteraeresne Saemiedigkine jaepien 2010.
Utvalget overleverte sin utredning "Langs lange spor – om samisk forskning og høyere utdanning" til kunnskapsministeren 20. juni 2012.
Moenehtse sov salkehtimmiem deelli «Langs lange spor – om samisk forskning og høyere utdanning» maahtoeministerese ruffien 20.b. 2012.
Utvalget har samlet seg om følgende mål:
Moenehtse lea seamadamme daej ulmiej bïjre:
 Å sikre best mulig vilkår for samisk forskning og høyere utdanning som en  uavhengig kunnskapsproduserende og kunnskapsformidlende virksomhet.
 Hoksedh saemien dotkeme jïh jollebe ööhpehtimmie goh akte jïjtjeraarehke darjome mij daarjoem sjugnede jïh daajroem buakta, dan hijven nuepieh åadtjoeh goh gåarede
 Å sikre og fremme forskning og høyere utdanning spesielt på områder av stor  betydning for utviklingen av det samiske samfunnet.
 Dotkemem jïh jollebe ööhpehtimmiem gorredidh jïh evtiedidh, joekoen dejnie suerkine mah leah joekoen vihkeles saemien siebriedahken evtiedimmien gaavhtan
 Å drøfte en organisering av samisk forskning og høyere utdanning både innenfor det samiske samfunnet, og i forhold til det øvrige nasjonale og nordiske utdanningssystemet.
 Aktem öörnedimmiem saemien dotkemistie jïh jollebe ööhpehtimmeste digkiedidh dovne saemien siebriedahken sisnjelen, jïh dan jeatjah nasjovnaale jïh noerhtelaanti ööhpehtimmiesystemen vööste
Utredningen inneholder en rekke tiltak som i hovedsak er inndelt i følgende grupperinger: Språkrøkt og revitalisering av samisk språk, forskningsspråk, forskning, høyere utdanning og rollefordeling, samarbeid og koordinering.
Salkehtimmesne jïjnjh råajvarimmieh mah åajvahkommes leah joekedamme daejnie dåehkine: Gïelegorredimmie jïh jealajimmie saemien gïeleste, dotkemegïele, dotkeme, jollebe ööhpehtimmie jïh råållajoekedimmie, laavenjostoe jïh iktedimmie.
Utredningen har vært på høring, og arbeidet med oppfølging har startet.
Salkehtimmie lea govlehtimmesne orreme, jïh daelie dejnie vijriesåbpoe barkojne aalkeme.
Kunnskapsdepartementet og Sametinget har innledet en dialog om oppfølgingen av utredningen.
Maahtoedepartemeente jïh Saemiedigkie leah aalkeme govlesadtedh salkehtimmien vijriesåbpoe barkoen bïjre.
Tiltak 75 Bygge opp forskningskompetanse på sørsamisk og lulesamisk språk
Råajvarimmie 75 Dotkememaahtoem bæjjese bigkedh åarjelsaemien jïh julevsaemien gïelesne
Fornyings-, administrasjons- og kirkedepartementet økte i 2009 midlene til Forskningsrådets program for samisk forskning II med 1,179 mill. kroner øremerket forskningsinnsats for lulesamisk og sørsamisk språk.
Jaepien 2009 Orrestehteme-, reereme- jïh gærhkoedepartemeente vierhtide lissiehti Dotkemeraerien programmese saemien dotkemasse II 1,179 mill.kråvnajgujmie, mah lin sjïerelaakan mïerhkesjamme dotkemebarkose julevsaemien jïh åarjelsaemien gïelide.
Midlene til lulesamisk og sørsamisk ble i 2010 økt til om lag 1,6 mill. kroner.
Jaepien 2010 dah vierhtieh julevsaemien jïh åarjelsaemien gïelese læssanin medtie 1,6 mill. kråvnide.
Midlene til forskningsrådet er i årene etter blitt videreført.
Dah vierhtieh dotkemeraaran leah jaepiej mænngan guhkiedamme.
Tiltak 76 Kartlegging av bruk av samiske språk
Råajvarimmie 76 Åtnoem goerehtalledh saemien gïeleste
Ansvarlig: Fornyings-, administrasjons- og kirkedepartementet, Kunnskapsdepartementet og Sametinget
Tjåadtjoehtæjjah: Orrestehteme-, reereme- jïh gærhkoedepartemeente, Maahtoedepartemeente jïh Saemiedigkie
Nordlandsforskning foretok våren 2012 en undersøkelse om bruk av de samiske språkene – nordsamisk, lulesamisk og sørsamisk.
Nordlandsforskning aktem goerehtimmiem åtnoen bïjre dejstie saemien gïelijste – noerhtesaemien, julevsaemien jïh åarjelsaemien darjoeji gïjren 2012.
Målet med undersøkelsen var å se på ferdigheter i samisk språk, bruken av språket på ulike arenaer, og med ulike personer.
Goerehtimmien ulmie lij maehtelesvoetide vuartasjidh saemien gïelesne, gïeleåtnoem ovmessie sijjine jïh ovmessie almetjigujmie.
Undersøkelsen er basert på et utvalg av personer som er registrert i samemanntallet.
Goerehtimmie dorjesovveme naan almetjigujmie mah leah saemielåhkose tjaalasovveme.
Rapporten fra undersøkelsen ble lagt frem i juni 2012.
Reektehtsem goerehtimmeste böökti ruffien 2012.
http://nordlandsforskning.no/files/Rapporter_20 12/Rapport_07_12.
http://nordlandsforskning.no/files/Rapporter_20 12/Rapport_07_12.
Tiltak 77 Nordisk samisk fag- og ressurssenter
pdf Råajvarimmie 77 Noerhtelaanti saemien faage- jïh vierhtiejarnge
Styret for Samisk parlamentarisk råd (SPR-S) vedtok i 2012 å sette i gang et SáFá2-prosjekt for etablering av Nordisk samisk fag- og ressurssenter.
Jaepien 2012 Saemien parlamentarihkeles raerien ståvroe (SPR-S) nænnoesti aktem SáFá2-prosjektem aelkedh, juktie aktem Noerhtelaanti saemien faage- jïh vierhtiejarngem tseegkedh.
SáFá2-prosjektet ble igangsatt 1.januar 2013.
SáFá2-prosjekte eelki tsïengelen 1.b. 2013.
Senteret fikk navnet Sámi giellagáldu.
Jarngen nomme lea Saemien gïelegaaltije.
Senteret får i første omgang ikke en fysisk lokalisering, men de ansatte vil utføre sin virksomhet i tilknytning til administrasjonen til sine respektive sameting.
Aalkovistie jarnge ij aktem fysiske sijjiem åadtjoeh, men barkijh åadtjoeh sijjen barkoem darjodh fïereguhten saemiedigkien reeremisnie.
Sekretariatet i Sámi giellagáldu består av administrasjonsstillinger og språkfaglige stillinger for nordsamisk, enaresamisk, sørsamisk, lulesamisk og østsamisk.
Tjaelemesijjie Saemien gïelegaaltijesne reeremebarkoeh jïh gïelefaageles barkijh åtna noerhtesaemien, enaresaemien, åarjelsaemien, julevsaemien jïh luvliesaemien gïelide.
Sámi giellagáldus hovedansvarsområder er samisk språksamarbeid, språkfaglig arbeid og å tilby språktjenester til språkbrukere i Finland, Sverige og Norge.
Saemien gïelegaaltijen åejviedïedtesuerkieh leah saemien gïelelaavenjostoe, gïelefaageles barkoeh jïh gïeledïenesjh faalehtidh gïeleutnijidie Såevmesne, Sveerjesne jïh Nöörjesne.
Senteret har sammen med sametingene ansvar for å styrke og utvikle det nordiske språksamarbeidet, styrke og utvikle samisk ved å ivareta hver språkgruppes behov, utfordringer og ressurser, og berike språket og sikre dets framtid.
Jarnge dïedtem åtna saemiedigkine ektine, nænnoestehtedh jïh evtiedidh dam noerhtelaanti gïelelaavenjostoem, saemien nænnoestehtedh jïh evtiedidh viehkine fïerhten gïeledåehkien daerpiesvoetem, haestemh jïh vierhtieh gorredidh, jïh gïelem vyörtegssåbpoe darjodh jïh gïelen båetije aekjiem gorredidh.
Sámi giellagáldu skal følge opp spørsmål fra alle språkområdene, og koordinere disse i samarbeid med sametingene og andre språkinstitusjoner.
Saemien gïelegaaltije edtja gyhtjelassh vaestiedidh gaajhkijste gïeledajvijste, jïh dejtie saemiedigkine jïh jeatjah gïeleinstitusjovnigujmie ektine iktedidh.
Senterets arbeidsoppgaver er bl.a. språkrøkt, språkutvikling, terminologiarbeid, språknormering, navnetjeneste, arbeid med stedsnavn og informasjon om samiske språkfaglige saker.
Jarngen barkoeh leah gaskem jeatjah gïelegorredimmie, gïeleevtiedimmie, terminologijebarkoe, gïelenormaderadimmie, nommedïenesje, sijjienommigujmie barkedh jïh saemien gïelefaageles aamhtesi bïjre bïevnedh.
Dette arbeidet er viktig for at samisk språk skal bli et fullverdig bruksspråk i hverdagen.
Daate barkoe vihkeles ihke saemien gïele edtja ållesth åtnoegïeline sjïdtedh aarkebiejjien.
Sámi giellagáldus arbeidsoppgaver og ansvarsområder er dynamiske.
Saemien gïelegaaltijen barkoeh jïh dïedtesuerkieh leah dynamihkeles.
Dette betyr at det er mulig å utvikle og tilpasse senterets virksomhet etter det samiske språkets språkfaglige stilling og behov tilenhver tid.
Daate sæjhta jiehtedh gåarede jarngen barkoem evtiedidh jïh sjïehtedidh saemien gïelen gïelefaageles sijjien jïh daerpiesvoeten mietie fïerhten aejkien.
Sametinget i Norge har fått bevilget regionale utviklingsmidler til prosjektet fra Troms fylkeskommune og Nordland fylkeskommune, i tillegg til den statlige Interregstøtten.
Saemiedigkie Nöörjesne lea regijovnaale evtiedimmievierhtieh åådtjeme prosjektese Tromsøn fylhkentjïelteste jïh Nordlaanten fylhkentjïelteste, lissine dan staateles Interregdåarjose.
Sametinget har også avsatt midler i eget budsjett til prosjek
Saemiedigkie aaj vierhtieh lyjkeme jïjtse budsjedtesne prosjektese.
Det er Sametinget i Finland som leder etableringsprosjektet for samisk fag- og ressurssenter.
Saemiedigkie Såevmesne tseegkemeprosjektem stuvrie saemien faage- jïh vierhtiejarngese.
Under prosjektperioden jobbes det for å sikre fast finansiering, slik at senteret kan bli en fast ordning.
Prosjekteboelhken barkeminie ihkuve beetnehdåarjoem gorredidh, guktie jarnge maahta ihkuve öörneginie sjïdtedh.
Prosjektet varer til slutten av juni 2014.
Prosjekte vaasa ruffien 2013 minngiegeatjan.
Tiltak 78 Konferanse om samisk skoleforskning
Råajvarimmie 78 Konferanse saemien skuvledotkemen bïjre
Sametinget har tidligere spilt inn til Kunnskapsdepartementet og Forskningsrådet at det er behov for mer forskning på samisk barnehage og skole, og at kunnskapen bør gjøres mer tilgjengelig.
Saemiedigkie lea aarebi raeriestamme Maahtoedepartemeentese jïh Dotkemeraaran ihke daerpies vielie dotkeminie saemien maanagïertesne jïh skuvlesne, jïh daam daajroem byöroe vielie åehpies darjodh.
Universitetet i Nordland avholdt en konferanse om temaet der sentrale forskere på området presenterte sin forskning.
Nordlaanten Universiteete aktem konferansem teeman bïjre öörnedi, gusnie vihkeles dotkijh suerkesne sijjen dotkemem åehpiedehtin.
Konferansen hadde stor oppslutning.
Konferansesne jïjnjh almtjh meatan.
Hattfjelldal kommune har vedtatt om å søke om innlemming i forvaltningsområde for samisk språk. / Forvaltningsområde / Språk / Forsiden - Sametinget
Aarborten tjïelte lea nænnoestamme syökedh mejtie åådtje akte bielie sjïdtedh saemien gïelen reeremedajveste / Reeremedajve saemien gïelide / Gïele / Saemiedigkie - Sametinget
Sametinget har fått den gledelige beskjeden at Hattfjelldal kommunestyre har vedtatt å søke om innlemming i forvaltningsområdet for samiske språk.
Saemiedigkie dam sjollehke bïevnesem åådtjeme ihke Aarborten tjïelteståvroe lea nænnoestamme syökedh mejtie åådtje akte bielie sjïdtedh saemien gïelen reeremedajveste.
-Jeg er glad over at den politiske ledelsen i Hattfjelldal har fattet dette vedtaket om å søke å komme innenfor forvaltningsområdet for samisk språk.
-Manne aavodem ihke politihkeles stuvreme Aarborten tjïeltesne lea nænnoestamme syökedh akte bielie sjïdtedh saemien gïelen reeremedajveste.
Dette vil styrke det samiske språket, sier Sametingspresident Aili Keskitalo.
Daate sæjhta saemien gielem nænnoestehtedh, saemiedigkien presidente Aili Keskitalo jeahta.
Helse og sosial / Forsiden - Sametinget
Healsoe jïh sosijaale / Saemiedigkie - Sametinget
Helse og sosial
Healsoe jïh sosijaale
Sametinget har det overordnede ansvaret for samisk helse- og sosialpolitikkutforming og er den mest sentrale premissleverandør ovenfor norske myndigheter i utviklingen av et likeverdig tilbud til det samiske folket.
Saemiedigkie Nöörjesne dam bijjemes dïedtem åtna saemien healsoe-jïh sosijaalepolitihkeevtiedimmien åvteste, jïh lea dïhte vihkielommes premissedeallahtæjjah dejtie nöörjen åejvieladtjide gosse aktem seammavyörtegs faalenassem evtede dejtie saemien almetjidie.
I tilretteleggingen av tjenesten har Sametinget en koordinerende og pådrivende rolle overfor de sentrale myndigheter
Saemiedigkie iktede jïh eadtjoste dejtie byögkeles åejvieladtjide gosse dïenesjem sjïehteladta.
Rådsmedlem Barnevern
Maanavaarjelimmie
Helse
Healsoe
Sosial
Sosijaale
Lover
Laakh
et likverdig helse og sosialtilbud til samiske pasienter, på lik linje med befolkningen for øvrig.
seammavyörtegs healsoe- jïh sosijalefaalenasse saemien skïemtjijidie, seammalaakan goh dejtie jeatjah årroejidie.
at det fra sentralt hold settes klare rammer for hvordan målet med en likeverdig tjeneste til det samiske folket skal nås.
tjïelke mierieh biejesuvvieh dejstie voernges åejvieladtjijste guktie edtja ulmiem jaksedh aktine seammavyörtegs dïenesjinie dejtie saemien almetjidie.
at ansvaret for en helsetjeneste med kunnskap og kompetanse i samisk språk og kultur løftes opp på et overordnet nivå.
dïhte diedte akten healsoedïenesjasse, mij daajroem jïh maahtoem åtna saemien gïelen jïh kultuvren bïjre akten bijjemes daltesasse lutnjesåvva.
Rettigheter
Reaktah
Samiske pasienter har rettigheter gjennom nasjonale lover og internasjonale konvensjoner.
Saemien skïemtjijh reaktah utnieh nasjovnaale laaki jïh gaskenasjovnaale konvensjovni tjïrrh.
Samelovens § 3-5 gir innbyggere innenfor samisk forvaltningsområde rett til å bruke samisk for å ivareta egne interesser overfor lokale og regionale offentlige helse- og sosialinstitusjoner, og har rett til å bli betjent på samisk.
Saemielaaken § 3-5 årroejidie saemien reeremedajvesne reaktam vadta saemien nåhtadidh juktie jïjtsh ïedtjh voebnesjidh, gietskene jïh regijovnale byögkeles healsoe- jïh sosijaleinstitusjovnine, jïh reaktam utnieh gagkestimmiem åadtjodh saemien gïelesne.
Likeledes påpeker Pasientrettighetsloven § 3-5 at pasienter har krav på informasjon, som er tilpasset mottakerens individuelle forutsetninger, som alder, modenhet, erfaring og kultur- og språkbakgrunn.
Seammalaakan dle Skïemtjijereaktalaake § 3 – 5 tjïerteste, dah skïemtjijh reaktam utnieh bïevnesh åadtjodh mah leah sjïehtedamme dåastojen indivijduelle tsiehkide, goh aaltere, geervevoete, dååjrehtimmie jïh kultuvre- jïh gïelemaadtoe.
I Ot.prp. nr. 12 presiseres det at retten til informasjon som er tilpasset den enkelte pasients individuelle behov, tilsier at det overfor samisktalende pasienter bør skaffes tolk, eller at pasientene bør bli betjent av samisktalende helsepersonell når dette er nødvendig for at pasienten skal gis informasjon som tilfredsstiller kravene i loven.
Ot.prp. nr. 12 tjïerteste, dïhte reakta bïevnesh åadtjodh, mij lea sjïehtedamme dan aktegs skïemtjijen indivijduelle daerpiesvoetese, sæjhta jiehtedh dah skïemtjijh mah saemiestieh byöroeh toelhkem utnedh, jallh dah skïemtjijh byöroeh viehkiem åadtjodh healsoebarkijijstie mah saemiestieh gosse daate lea daerpies ihke skïemtjije edtja dejtie bïevnesidie åadtjodh mah krievemidie laakesne voebnesjieh.
Videre vises det til ILO-konvensjon nr 169 om urfolk og stammefolk i selvstendige stater, FNs konvensjon om barnets rettigheter og FNs erklæring om urfolks rettigheter.
Vijriesåbpoe dle vuesehte ILO-konvensjovnese nr 169 aalkoealmetji jïh tjiertealmetji bïjre jïjtjeraarehke staatine, EN’i konvensjovnese maanaj reaktaj bïjre jïh EN’i bæjhkoehtimmie aalkoealmetji reaktaj bïjre.
ILO konvensjon artikkel 25 sikrer samene rett til å være med på å utforme de aktuelle helsetilbud og stadfester samiske brukeres rett til tilfredsstillende helsetjenester.
ILO-konvensjovne artihkel 25 gorrede dah saemieh reaktam utnieh meatan årrodh sjyöhtehke healsoefaalenassh evtiedidh, jïh vihteste saemieh reaktam utnieh hijven healsoedïenesjh åadtjodh.
FNs Barnekonvensjon stadfester samiske barns rett til bruk av språk, kultur og religion.
EN’i Maanakonvensjovne vihteste dah saemien maanah reaktam utnieh gïelem, kultuvrem jïh religijovnem nåhtadidh.
Der i blant stadfester konvensjonens artikkel 20 at det skal tas tilbørlig hensyn til kontinuitet i barnets oppdragelse, og til barnets etniske, religiøse, kulturelle og språklige bakgrunn ved omsorgsplassering.
Gaskem jeatjah dle konvensjovnen 20. artihkele vihteste edtja kontinuiteetem krööhkedh maanan bijjiedimmesne, jïh maanan etnihken, religijööse, kultuvrelle jïh gïeleldh maadtoem krööhkedh hoksesertiestimmesne.
Fakta om Helse og sosial
Bievnesh dan bïjre Healsoe jïh sosijaale
Det er kommuner og stat som har ansvaret for helse- og sosialtjenester for den samiske befolkningen.
Tjïelth jïh staate diedtem utnieh healsoe- jïh sosijaledïenesji åvteste dejtie saemien årroejidie.
Det innebærer at de også har et ansvar for å gi en tjeneste som er tilrettelagt samiske pasienters behov i forhold til språk og kultur.
Dïhte sæjhta jiehtedh dah aaj aktem diedtem åtna aktem dïenesjem vedtedh mij lea sjïehteladteme saemien skïemtjiji daerpiesvoetide gïelen jïh kultuvren muhteste.
Manglende kunnskap om samisk språk og kultur og helse- og sosialstatus i tjenestene reduserer samiske pasienters tilgjengelighet til tjenestetilbudene.
Faatoes daajroe saemien gïelen jïh kultuvren bïjre, jïh healsoe- jïh sosijalestaatusen bïjre dïenesjinie, dïenesjefaalenasside dejtie saemien skïemtjijidie giehpede.
Helse- og levekårsundersøkelser utført av Senter for samisk helseforskning viser at det ikke er noen særskilte forskjeller i somatisk helse mellom samer og den øvrige befolkningen.
Healsoe- jïh jieledetsiehkiegoerehtimmieh mejtie Saemien healsoegoerehtimmiejarnge dorjeme, vuesiehtieh ij leah naan sjïere joekehtsh somatiske healsosne saemiej jïh jeatjah årroeji gaskem.
Samer opplever imidlertid et større kommunikasjonsproblem i møte med helse- og sosialtjenesten enn nordmenn for øvrig.
Saemieh læjhkan aktem stuerebe dåeriesmoerem kommunikasjovnesne dååjrieh gosse healsoe- jïh sosijaledïenesjinie gaavnesjh, viertiestamme jeatjah nöörjen almetjigujme.
For at man skal få en likverdig helse- og sosialtjeneste for den samiske befolkningen må tjenesten ha kunnskap om og kompetanse i samisk språk og kultur på alle nivåer.
Jis edtja aktem seammavyörtegs healsoe- jïh sosijaledïenesjem åadtjodh dejtie saemien årroejidie, dle dïenesje tjuara daajroem jïh maahtoem utnedh saemien gïelesne jïh kultuvresne gaajhkine daltesinie.
Det er også viktig at ansvaret for å kvalitetssikre helse- og sosialtjenesten til samiske pasienter løftes opp på et overordnet nivå.
Aaj vihkeles dïhte diedte akten bijjemes daltesasse lutnjesåvva, juktie kvaliteetem gorredidh healsoe- jïh sosijaledïenesjisnie saemien skïemtjijidie.
Det kan ikke være slik at kvalitetssikring av samiske helse- og sosialtjenester må være avhengig av enkeltpersoner med spesialkompetanse i, eller en spesiell interesse for samisk språk og kultur.
Ij maehtieh naemhtie årrodh dïhte kvaliteetegorredimmie saemien healsoe-jïh sosijaledïenesjijstie tjuara jearohks årrodh naan sjïere almetjijstie mah sjïere maahtoem utnieh, jallh aktem sjïere iedtjem utnieh saemien gïelese jïh kultuvrese.
Det kan heller ikke være slik at det er opp til den enkelte samiske tjenestemottaker å definere sitt behov for tilrettelagte helse- og sosialtjenester.
Ij maehtieh darhkh naemhtie årrodh dïhte aktegs saemien dïenesjedåastoje tjuara tjïelkestidh maam satne daarpesje sjïehteladteme healsoe- jïh sosijaledïenesjijstie.
Helse og sosialprosjekter / Helse og sosial
Healsoe jïh sosijaaleprosjekth / Healsoe jïh sosijaale
Helse og sosialprosjekter
Healsoe jïh sosijaaleprosjekth
Søknadsfrist: Åpen
Ohtsememierie: Ræhpas
Mål:
Ulmie:
God helse og likeverdige helse- og sosialtjenester til det samiske folk, som tar utgangspunkt i samisk språk og kultur.
Hijven healsoe jïh seammavyörtegs healsoe- jïh sosijaaledïenesjh saemien årroejidie, mah saemien gielem jïh kultuvrem våaroeminie utnieh.
Kriterier for måloppnåelse:
Sjïere væhtah juktie ulmiem jaksedh
Prosjektresultater implementert i organisasjonens/institusjonens planverk.
Prosjekteilledahkh mah leah sjïehtesjamme siebrien/institusjovnen soejkesjevierhkesne
Antall igangsatte tiltak for tilrettelegge tjenester for samiske pasienter.
Låhkoe nïerhkeme råajvarimmijste juktie dïenesjh saemien skïemtjijidie sjïehteladtedh.
Antall gjennomførte metode- og fagutviklingsprosjekter.
Låhkoe tjïrrehtamme vuekie- jïh faageevtiedimmieprosjektijste.
Etablerte systemer for samisk brukermedvirkning
Tseegkeme systeemh ihke saemieh åadtjoeh meatan årrodh sjæjsjalimmieprosessine sijjen bïjre
Økt dokumentert kunnskap om helseforhold blant det samiske folket
Vielie vihtiestamme daajroe healsoetsiehkiej bïjre saemien årroji luvnie
Antall igangsatte kompetansehevingstiltak om samiske pasienters rettigheter og behov
Låhkoe nïerhkeme maahtoelutnjemeråajvarimmijste saemien skïemtjiji reaktaj jïh daerpiesvoeti bïjre
Vurdering av og prioritering mellom søknader:
Vuarjasjimmie ohtsemijstie jïh våaroehtimmie ohtsemi gaskem
Søknader vurderes ut fra økonomiske, markedsmessige, tekniske, samfunnsmessig nytte, kunstneriske, faglige og andre relevante hensyn blant annet praktisk gjennomførbarhet.
Ohtsemh vuarjasjamme sjidtieh ekonomeles, maarkeden, teknihkeles, siebriedahkenåhtoen, kåansteles, faageles jïh jeatjah sjyöhtehke krööhkemi mietie, gaskem jeatjah mejtie ohtsijen lea nuepie prosjektem/råajvarimmiem dæjpeleslaakan tjïrrehtidh.
I vurderingen av søknader legges det vekt på faglig innhold, profesjonalitet og kvalitet.
Gosse ohtsemidie vuarjesje dellie leavloe bïejesåvva faageles sisvegasse, profesjonaliteetese jïh kvaliteetese.
Manglende rapportering i tidligere saker vil bli vektlagt.
Faatoes reekteme aarebi aamhtesinie sæjhta vihkeles årrodh vuarjasjimmesne.
Ved behandling av søknaden vil Sametinget kunne vurdere søkers økonomiske evne til å gjennomføre prosjektet/etableringen.
Gosse ohtseme gïetesåvva Saemiedigkie maahta vuarjasjidh mejtie ohtsije ekonomeles nuepiem åtna prosjektem/tseegkemem tjïrrehtidh.
Sametinget kan innhente kredittopplysninger om søkeren.
Saemiedigkie maahta kredihtebïevnesh ohtsijen bïjre veedtjedh.
Beregningsregler:
Aerviedimmienjoelkedassh:
Tilskudd beregnes på grunnlag av begrunnet søknad og prosjektbeskrivelse, inntil kr 500 000
Dåarjoe aerviedamme sjædta buerkiestamme ohtsemen jïh prosjektebuerkiestimmien mietie, raajan 500 000 kråvnah.
Helse / Helse og sosial / Forsiden - Sametinget
Healsoe / Healsoe jïh sosijaale / Saemiedigkie - Sametinget
Sametinget jobber for en likeverdig helsetjeneste til det samiske folk som tar utgangspunkt i samisk språk og kultur.
Saemiedigkie barka guktie dah saemieh aktem seammavyörtegs healsoedïenesjem åadtjoeh mij våaromem vaalta saemien gïelesne jïh kultuvresne.
Rådsmedlem
Rådsmedlem
Henrik Olsen
Henrik Olsen
: +47 907 75 219
Phone: +47 907 75 219
henrik.olsen@samediggi.no
henrik.olsen@samediggi.no
Etiske retningslinjer for helseforskning på samer
Govlemehokse saemien gïelesne
Nye oppgaver til kommunene uten samisk perspektiv
Rååresjimmietjåanghkoe saemien neavroebievnemedïenesjen bïjre
I Norge er det kommunene som har ansvaret for primærhelsetjenesten (eks. fastlegeordningen, legevakt, sykehjemstjenester, hjemmesykepleie).
Nöörjesne dah tjïelth mah diedtem utnieh voesteshealsoedïenesjen åvteste (v.g. staeriesdåaktereöörnege, dåakterevaeptie, skïemtjegåetiedïenesjh, hïejmesujhteme).
Staten har ansvaret for spesialisthelsetjenesten (sykehus, nødmeldetjenesten, ambulansetjeneste, institusjoner i psykiatri).
Staate diedtem åtna sjïerehealsoedïenesjen åvteste (skïemtjegåetie, neavroebïevnemedïenesje, skïemtjebïjledïenesje, psykatrijen intstitusjovnh).
Fylkeskommunene har ansvaret for tannhelsetjenesten.
Fylhkentjïelth diedtem utnieh baeniehealsoedïenesjen åvteste.
Fylkeskommunene skal også være pådrivere for folkehelsearbeidet i fylkene og de skal hjelpe kommunene i deres folkehelsearbeid.
Fylhkentjïelth edtjieh aaj tsevtsiedæjjine årrodh almetjehealsobarkose fylhkine, jïh dah edtjieh tjïeltide viehkiehtidh dej almetjehealsoebarkosne.
Nasjonale myndigheter har ansvaret for å tilby forsvarlige helsetjenester også til det samiske folk.
Nasjovnale åejvieladtjh diedtem utnieh eensi healsoedïenesjh faalehtidh aaj dejtie saemien almetjidie.
En likeverdig helsetjeneste til det samiske folk som tar utgangspunkt i samisk språk og kultur.
En likeverdig helsetjeneste til det samiske folk som tar utgangspunkt i samisk språk og kultur.
Økt kompetanse og kunnskap i og om samisk språk og kultur på alle nivå i helsetjenesten.
Økt kompetanse og kunnskap i og om samisk språk og kultur på alle nivå i helsetjenesten.
Ansvaret for dette ligger på et overordnet nivå.
Ansvaret for dette ligger på et overordnet nivå.
Vårt mål er hele tiden å sikre samiske pasienters rettigheter og behov for likeverdige helse- og sosialtjenester.
Saemiedigkien ulmie lea seammavyörtegs healsoe- jïh sosijalefaalenasse saemien skïemtjijidie, seammalaakan goh dejtie jeatjah årroejidie.
Her kan du stemme ved sametingsvalget / Info / Kampanjeside / Valg og manntall / Forsiden - Sametinget
Daesnie maahtah steemmadidh saemiedigkieveeljemisnie / Bïevnesh / Kampanjeside / Veeljeme jïh veeljemelåhkoe / Saemiedigkie - Sametinget
Her kan du stemme ved sametingsvalget
Daesnie maahtah steemmadidh saemiedigkieveeljemisnie
Kommunene kunngjør åpningstider for stemmemottak og avgjør hvor det tilrettelegges for stemmegivning på valgting for sametingsvalget.
Tjïelth bæjhkoehtieh gåessie dah steemmide dåastoeh, jïh sjæjsjalieh gusnie dah steemmadæmman sjïehteledtieh veeljemedigkesne saemiedigkieveeljemasse.
Alle kommunene i Norge skal tilrettelegge for forhåndsstemmegivning på de samme stedene som til stortingsvalget.
Gaajhkh tjïelth Nöörjesne edtjieh åvtelhbodti steemmadæmman sjïehteladtedh dejnie seamma sijjine goh stoerredigkieveeljemasse.
Det er åpnet for forhåndsstemmegivning etter avtale med kommunene fra 1. juli.
Latjkoej mietie tjïeltigujmie dle maahta åvtelhbodti steemmadidh snjaltjen 1.b. raejeste.
Dette gjelder spesielt for de som vet de ikke har anledning til å avgi stemme i den ordinære forhåndsstemmeperioden.
Daate joekoen vihkeles dejtie mah daejrieh dah eah nuepiem utnieh steemmadidh dennie sïejhme åvtelhbodti steemmadimmieboelhkesne.
Du kan kun stemme på valgting i den kommunen du er folkeregistrert i og kun i de kommunene i Norge som hadde over 30 registrerte i Sametingets valgmanntall fra 2011.
Datne maahtah ajve steemmadidh veeljemedigkesne dennie tjïeltesne datne leah tjaalasovveme almetjelåhkosne, jïh ajve dejnie tjïeltine Nöörjesne mah vielie goh 30 almetjh utnin Saemiedigkien veeljemelåhkosne jaepien 2011.
For de 56 aktuelle kommunene er det valgting mandag 09.09.2013.
Dejtie 56 sjyöhtehke tjïeltide lea veeljemedigkie måantan 09.09.2013.
For de kommunene som har vedtatt to dagers valgting, altså i tillegg søndag 08.09.2013, gjelder dette også Sametingsvalget.
Dejtie tjïeltide mah veeljemedigkiem göökte biejjieh nænnoestamme, amma lissine aejlegen 08.09.2013, naemhte aaj Saemiedigkieveeljemasse.
For sametingsvalget 2013 har disse 56 kommunene valgting: Alta Asker Balsfjord Bergen Bodø Bærum Deatnu – Tana Drammen Evenes Fauske Gáivuotna – Kåfjord Gamvik Grane Gratangen Guovdageaidnu – Kautokeino Hammerfest Harstad Hasvik Hattfjelldal Hemnes Kárášjohka – Karasjok Karlsøy Kvalsund Kvænangen Lavangen Lebesby Lenvik Loppa Lyngen Lørenskog Målselv Måsøy Narvik Nordkapp Nordreisa Oslo Porsanger – Porsángu – Porsanki Rana Røros Røyrvik Skedsmo Skjervøy Skånland Snåsa Sortland Stavanger Steinkjer Storfjord Sørreisa Sør-Varanger Tromsø Trondheim Tysfjord Ullensaker Unjárga – Nesseby Vadsø
Saemiedigkieveeljemasse 2013 daah 56 tjïelth veeljemedigkiem utnieh: Alta Asker Balsfjord Bergen Bådåddjo - Bodø Bærum Deatnu – Tana Drammen Evenes Fauske Gáivuotna – Kåfjord Gamvik Gaala - Grane Gratangen Guovdageaidnu – Kautokeino Hammerfest Harstad Hasvik Aarborte - Hattfjelldal Hemnes Kárášjohka – Karasjok Karlsøy Kvalsund Kvænangen Lavangen Lebesby Lenvik Loppa Lyngen Lørenskog Målselv Måsøy Narvik Nordkapp Nordreisa Oslo Porsanger – Porsángu – Porsanki Rana Röörose - Røros Raavrevijhke - Røyrvik Skedsmo Skjervøy Skånland Snåase - Snåsa Sortland Stavanger Stientje - Steinkjer Storfjord Sørreisa Sør-Varanger Tromsø Tråante - Trondheim Tysfjord Ullensaker Unjárga – Nesseby Vadsø
Er ikke din kommune på denne lista, så må du forhåndsstemme.
Jis dov tjïelte ij leah daennie læstosne, tjoerh åvtelhbodti steemmadidh.
Det fremgår også av valgkortet om du har mulighet til å stemme på valgdagen, eller om du må forhåndsstemme.
Datne aaj veeljemekåarhtesne vuajnah mejtie nuepiem åtnah steemmadidh veeljemebiejjien, jallh mejtie datne tjoerh åvtelhbodti steemmadidh.
Kommuner der du må forhåndsstemme
Åvtelhbodti steemmadimmie sislaantesne
Er du bosatt i en av disse kommunene, må du forhåndsstemme:
Datne maahtah åvtelhbodti steemmadidh gaajhkine Nöörjen tjïeltine.
Forhåndsstemmegivningen starter 12.08.2013 innenriks og varer til siste fredagen før valget, altså frem til 06.09.2013.
Åvtelhbodti steemmadimmie aalka 12.08.2013 sislaantesne, jïh ryöhkoe minngemes bearjadahken raajan veeljemen åvtelen, amma 06.09.2013 raajan.
Det er imidlertid stemmegivers ansvar å stemme så tidlig at stemmegivningen rekker å komme frem til opptellingsstedet innen mandag 09.09.2013 kl. 21. Det fremgår av valgkortet hvor stemmegivningen skal sendes.
Læjhkan dle steemmedæjjan dïedte dan varke steemmadidh ihke steemma ryöhkoe ryøöknemesæjjan båetedh eannan måantan 09.09.2013 ts. 21. Veeljemekåarhtesne tjåådtje gåabph steemma edtja saadtesovvedh.
Forhåndsstemmegivning innenriks Forhåndsstemme på Svalbard, Jan Mayen og utenlands
Åvtelhbodti steemmadimmie Svalbardesne, Jan Mayenisnie jïh ålkoelaantesne
Forhåndsstemmegivning starter 1. juli utenriks, på Svalbard og Jan Mayen.
Åvtelhbodti steemmadimmie aalka snjaltjen 1.b. ålkoelaantesne, Svalbardesne jïh Jan Mayenisnie.
Forhåndsstemmegivningen avsluttes siste fredagen før valget på Svalbard og Jan Mayen.
Åvtelhbodti steemmadimmie orrije minngemes bearjadahken veeljemen åvtelen Svalbardesne jïh Jan Mayenisnie.
Utenriks avsluttes forhåndsstemmegivningen nest siste fredagen før valgdagen.
Ålkoelaantesne åvtelhbodti steemmadimmie orrije mubpien minngemes bearjadahken veeljemebiejjien åvtelen.
Hils på Språkambassadørene!
Åahpenh Gïele-ierieguedtijigujmie!
Vår julekalender i 2013 var en presentasjon av de 24 ambassadørene.
Mijjen jåvlekalendere 2013 lij akte åehpiedehteme dejstie 24 gïele-ierieguedtiejijstie.
1. desember Navn: Inger Máret Ánne Eira Alder: 24 år Bosted: Tromsø Jobb: Student Hvordan du føler deg idag: I godt humør fordi eksamensstresse snart er over og jula nærmer seg!:)
Goeven 1.b Nomme: Inger Máret Ánne Eira Aaltere: 24 jaepieh Årromesijjie: Tromsø Barkoe: Studente Guktie daan biejjien domth: Buerie bïevsterisnie dan åvteste eksameneraessie varke nåhkeme jïh jåvle geatskeneminie!:)
2. desember Navn: Ina-Theres Sparrok Alder: 18 år Bosted: Smalåsen Jobb: Student Hvordan du føler deg idag: Idag føler jeg meg usedvanlig glad faktisk:D
Goeven 2.b Nomme: Ina-Theres Sparrok Aaltere: 18 jaepieh Årromesijjie: Smalåsen Barkoe: Studente Guktie daan biejjien domth: Manne raaktan gaajh hijven domtem:D
3. desember Navn: Risten Gutnel Guttorm Eira/ Áilen Nigá Dávvet Ásllaga Risten Gutnel Alder: 24 år Bosted: Karasjok Jobb: 4. års lærerstudent Hvordan du føler deg idag: Nå holder jeg på å skrive hjemmeeksamen som skal leveres den 16. i denne måneden og jeg gleder meg også til jul.
Goeven 3.b Nomme: Risten Gutnel Guttorm Eira/ Áilen Nigá Dávvet Ásllaga Risten Gutnel Aaltere: 24 jaepieh Årromesijjie: Karasjok Barkoe: 4. jaepien lohkehtæjjastudente Guktie daan biejjien domth: Daelie hïejmeeksamenem tjaelieminie maam edtjem deelledh 16.b. daan asken, jïh manne aaj aavodem jåvlide.
4. desember Navn: Naima Khan Nergård Alder: Akkurat fyllt 18 Bosted: Gällivare, på svensk side Jobb: Går det tredje året på videregående Hvordan føler du deg i dag: Har masse å gjör men e ellers glad
Goeven 4.b Nomme: Naima Khan Nergård Aaltere: Aadtjen 18 jaepieh illeme Årromesijjie: Gällivare, Sveerjen bielesne Barkoe: Gåalmeden jaepien jåarhkeskuvlesne Guktie datnine daan biejjien: Mov lea jïjnje darjodh, men badth geerjene
5. desember Navn: Ánde Trosten Alder: 23 Bosted: Deatnu Jobb: Vikar/Student Hvordan du føler deg idag: Super!
Goeven 5.b Nomme: Ánde Trosten Aaltere: 23 Årromesijjie: Deatnu Barkoe: Sæjjasadtjebarkije/studente Guktie datnine daan biejjien: Hijven!
6. desember: Navn: Inga Maja Eira Hætta Alder: 17 Bosted: Alta Skole: Alta vgs Hvordan føler du deg idag: Er veldig glad, fordi det endelig er desember!
Goeven 6.b Nomme: Inga Maja Eira Hætta Aaltere: 17 Årromesijjie: Alta Skuvle: Alta jåas Guktie datnine daan biejjien: Joekoen geerjene, juktie saahtan lea goeve!
7.desember Navn: Ánná Káisá Eriksen Partapuoli Alder: 19 Bosted: Oslo/ Skånland Jobb: student Hvordan føler du deg idag: Er glad og driftig
Goeven 7.b Nomme: Ánná Káisá Eriksen Partapuoli Aaltere: 19 Årromesijjie: Oslo/ Skånland Barkoe: Studente Guktie datnine daan biejjien.
8.desember Navn: Johan Vasara Alder: 25 Bosted: Kautokeino/Tromsø Jobb: Student Hvordan føler du deg idag: Glad og fornøyd!
Goeven 8.b Nomme: Durra-Lásse Lars-Juhana Johan Aaltere: 25 Årromesijjie: Guovdageaidnu/ Tromsø Barkoe: Studente Guktie datnine daan biejjien: Geerjene jïh madtjeles!
9.desember Navn: Sara Mariell Anti Alder: 17 Bosted: Karasjok Jobb/skole:Student Hvordan føler du deg i dag: Er veldig glad i dag!
Goeven 9.b Nomme: Sara Mariell Anti Aaltere: 17 Årromesijjie: Karasjohke Barkoe: Studente Guktie datnine daan biejjien: Joekoen geerjene daan biejjien!
10.desember Navn: Melissa Annie Fofonoff Alder: 17 Bosted: Kirkenes Skole: Elev ved Kirkenes VGS Hvordan føler du deg i dag: Jeg er glad og gleder meg til jul
Goeven 10.b Nomme: Melissa Annie Fofonoff Aaltere: 17 Årromesijjie: Kirkenes Skuvle: Learohke Kirkenes JÅAS Guktie datnine daan biejjien: Manne aavone jïh aavodem jåvlide
11.desember Navn: Emmi Alette Danielsen Alder: 17 år Bosted: Røros Jobb: Gjøsvika sykehjem, Vitus apotek Røros og i tillegg går fulltid helsefagarbeider på Røros vgs.
Goeven 11.b Nomme: Emmi Alette Danielsen Aaltere: 17 år Årromesijjie: Røros Barkoe: Gjøsvika skïemtjegåetie, Vitus apoteke Røørose jïh lissine elliestïjjen healsoefaagebarkijelinjam vaadtsam Röörosen jåarhkeskuvlesne.
Hvordan du føler deg idag: Jeg føler meg bra, trives godt på skolene og elsker å bo på Røros.
Guktie datnine daan biejjien: Hijven, skuvlesne tråjjedem jïh eahtsam Röörosne årrodh.
Jula er en så koselig tid
Jåvle dan murreds.
12. desember Navn: Silje Somby Alder: 17 år Bosted: Alta, er fra Kautokeino Jobb: Språkambassadør, elev ved videregående skole Hvordan føler du deg idag: Glad for at det endelig er desember.
Goeven 12.b Nomme: Silje Somby Aaltere: 17 jaepieh Barkoe: Gïeleierieguedtije, learohke jåarhkeskuvlesne Årromesijjie: Alta, Guovdageaidnuste båatam Guktie datnine daan biejjien: Geerjene juktie dellie maaje jåvleaske.
Gleder meg til å reise til syden
Aavodem åerjielasse vuelkedh 
13. desember Navn: Helge Aslaksen Ravna Alder: 20 Bosted: Oslo Jobb: Jusstudent og pikkolo Hvordan du føler deg idag: Har en effektiv dag på lesesalen, og føler meg ganske flittig.
Goeven 13.b Nomme: Helge Aslaksen Ravna Aaltere: 20 Årromesijjie: Oslo Barkoe: Jusstudente jïh hotelletrïengke Guktie datnine daan biejjien: Hijven biejjiem lohkemesavkesne åtneme, jïh domtem naa eadtjohke.
14. desember Navn: Marit-Sofie Mathisen Alder: 17 Bosted: Reahpin, Nesseby.
Goeven 14.b Nomme: Marit-Sofie Mathisen Aaltere: 17 Årromesijjie: Reahpin, Nesseby.
Bor nå på hybel ved skolen i Kirkenes.
Daelie gåetieluhpesne årroem skuvlen lïhke Kirkenesne.
Jobb: Student ved Kirkenes videregående skole, andre året på studiespesialisering. Hvordan føler du deg i dag: Er glad, og gleder meg veldig til jul!:)
Barkoe: Studente Kirkenes jåarhkeskuvlesne, mubpie jaepie studijegoerehtimmesne Guktie datnine daan biejjien: Geerjene, jïh jåvlide tjarke aavodem!
15. desember Navn: Viktor Inge Paulsen Alder: 21 Bosted: Drag (Tysfjord) Jobb: Sametingsrepresentant Hvordan du føler deg idag: Meget trøtt, dog rolig og selvsikker
Goeven 15.b Nomme: Viktor Inge Paulsen Aaltere: 21 Årromesijjie: Drag (Tysfjord) Barkoe: Saemiedigkietjirkije Guktie datnine daan biejjien: Gaajh nahkeren, men seadtoes jïh jïjtjejearsoes årrodh.
16.desember Navn: Tuva Svendsen Alder: 19 Bosted: Karasjok/Tromsø Jobb: Studerer Hvordan du føler deg idag: Akkurat i dag er jeg litt stresset.
Goeven 16.b Nomme: Tuva Svendsen Aaltere: 19 Årromesijjie: Karasjohke/Tromsø Barkoe: Studente Guktie datnine daan biejjien: Raaktan daan biejjien ånnetji raessesne.
Har hjemmeeksamen som skal leveres.
Mov lea hïejme-eksamene maam edtjem deelledh.
Så snart det er gjort kommer jeg til å føle meg lettet og superglad.
Gosse dïhte lea gaervies dle sïjhtem gaajh feejjene
17. desember Mitt navn er Ellen-Sara Sparrok Jeg er 16 år gammel Bor i Hattfjelldal Jeg studerer.
Goeven 17.b Nomme: Ellen-Sara Sparrok Aaltere: 16 jaepieh Årroemesijjie: Aarborte Barkoe: Lohkem.
Går idrettslinja I Mo I Rana Idag føler jeg meg helt super.
Guktie datnine daan biejjien: Daan biejjien leam eevre madtjeles.
Gleder meg til jul og fri
Aavodem jåvlide jïh eejehtallemasse.