pere/sami_parallel huggingface dataset:
Artikkel 1 som omhandler retten til selvbestemmelse er identisk med artikkel 1 i SP. Artikkel 2 nr. 2 og 13 fastslår at stater er forpliktet til å garantere for at gjennomføringen av rettigheter som er nedfelt i ØSK skjer uten noen form for diskriminering.
1. artihkele mij lea reaktan bïjre jïjtse nænnoestidh lea eevre seammaplïeres goh 1.artihkele SP’sne. 2. artihkele nr. 2 jïh 13 vihtiestieh dah staath diedtem utnieh tjirkedh ihke tjïrrehtimmie reaktijste mah leah ØSK’esne, heannede naan såarhts sïerredimmien bielelen.
FNs konvensjon om barns rettigheter av 1989 (BK) har to rettigheter som særskilt nevner urfolksbarns rettigheter.
EN’i konvensjovne maanaj reaktaj bïjre jaepeste 1989 (BK) göökte reaktah åtna mah sjïerelaakan aalkoealmetji reaktah neebnieh.
Artikkel 30 er nesten identisk med SP artikkel 27, med den forskjell at urfolk uttrykkelig er nevnt i BK artikkel 30. Bestemmelsen etablerer folkerettslige forpliktelser for staten i forhold til samiske barns oppvekstvilkår og deres religiøse, kulturelle og språklige rettigheter.
30.artihkele lea mahte seammalaakan goh 27.artihkele SP’sne, dejnie joekehtsinie aalkoealmetjh leah sjïerelaakan neebneme BK’en 30. artihkelisnie. Daate nænnoestimmie almetjeriekteles åeliedimmieh staatese tseegkie, saemien maanaj byjjenimmietsiehkiej bïjre jïh dej religijööse, kultuvrelle jïh gïeleldh reaktaj bïjre.
Artikkel 17 (d) etablerer en forpliktelse fra staten til å virke for at media tar særskilt hensyn til urfolksbarns språklige behov.
17. artihkele (d) staatem åelede meedija edtja sjïerelaakan krööhkestidh aalkoealmetjemaanaj gïeleldh daerpiesvoeth.
Barnekonvensjonen er som SP og ØSK inkorporert i norsk rett gjennom menneskerettsloven.
Maanakonvensjovne lea goh SP jïh ØSK meatan vaaltasovveme nöörjen reaktesne, almetjereaktalaaken tjïrrh.
FNs konvensjon om avskaffelse av alle former for rasediskriminering av 1965 (RDK) er det mest sentrale folkerettslige instrument i diskrimineringssammenheng.
EN’i konvensjovne nåhkehtimmien bïjre gaajhkesåarhts raase-sïerredimmijste jaepeste 1965 (RDK) lea dïhte vihkielommes alemetjeriekteles dïrrege gosse lea sïerredimmien bïjre.
Diskriminering av urfolk faller inn under RDK.
Sïerredimmie aalkoealmetjijstie RDK’en nualan båata.
FNS rasediskrimineringskomité framhever spesielt at urfolks tap og land av naturressurser til ”koloniser, kommersielle selskaper og statlige foretak” er diskriminerende.
EN’i raasesïerredimmiedåehkie åvtese buakta joekoen aalkoealmetji teehpeme laanteste jïh eatnemevierhtijste “kolonisereden, kommersielle sïeltide jïh staaten gïehteldimmide” lea sïerredihks.
Rasediskrimineringskomiteen uttalte seg blant annet til Regjeringen i Norge sitt forslag til finnmarkslov der den uttrykker bekymring for at lovforslaget i betydelig grad reduserer samisk kontroll og beslutningsmyndighet i forhold til land og naturressurser i Finnmark fylke.
Raase-sïerredimmiedåehkie lahtestimmine bööti gaskem jeatjah Nöörjen Reerenassen raeriestæmman finnmarhkelaakese, gusnie jeahta satne tjoeperde daate laakeraeriestimmie tjarkilaakan saemien giehtjedimmiem jïh sjæjsjalimmiefaamoem giehpede, dejtie dajve- jïh eatnemevierhtide Finnamarhken fylhkesne.
Komiteen ba om at Norge måtte søke å finne løsninger spå landrettighetsspørsmålene som det samiske folket kunne slutte seg til.
Dåehkie birri Nöörje tjoeri raerieh gaavnedh dejtie gyhtjelasside laantereaktaj bïjre, mej bïjre dah saemieh meehtin seamadidh.
http://www.universalhumanrightsindex.org/documents/824/490/document/en/pdf/text.pdf..
http://www.universalhumanrightsindex.org/documents/824/490/document/en/pdf/text.pdf
13. september 2007 vedtok FNs generalforsamling FNs erklæring om urfolks rettigheter.
Skïereden 13.b. 2007 dle EN’i generalekrirrie EN’sne bæjhkoehtimmiem nænnoesti aalkoealmetji reaktaj bïjre.
Erklæringen omhandler rettighetene til selvbestemmelse, land og ressurser, konsultasjoner for fritt informert samtykke, kultur, kulturarv, tradisjonelle kunnskaper, språk, helse og utdanning.
Bæjhkoehtimmie lea reaktaj bïjre jïjtjenænnoestæmman, dajvi jïh vierhtiej bïjre, råårestallemi bïjre akten frijje bievneme jååhkesjæmman, kultuvren jïh kultuvreaerpien bïjre, aerpievuekien daajroej bïjre jïh gïelen, healsoen jïh ööhpehtimmien bïjre.
Erklæringen anerkjenner uttrykkelig urfolks rett til selvbestemmelse, herunder det samiske folkets rett til fritt å bestemme over egen økonomiske, sosiale og kulturelle utvikling og egne naturressurser, samt retten til fritt å bestemme over sin politiske stilling.
Bæjhkoehtimmie vihtieslaakan jååhkesje aalkoealmetjh reaktam utnieh jïjtje nænnoestidh, daan nuelesne saemiej reakta frijjelaakan sov ekonomijen, sosijale jïh kultuvrelle evtiedimmien bïjre nænnoestidh, jïh reakta frijjelaakan sov politihkeles sijjien bïjre nænnoestidh.
Erklæringen understreker også samenes rett til å styrke sin politiske, rettslige og økonomiske institusjoner.
Bæjhkoehtimmie aaj saemiej reaktam tjïerteste sov politihkeles, riekteles jïh ekonomeles institusjovnh nænnoestidh.
ILO-konvensjonen nr. 169 om urfolk og stammefolk i selvstendige stater av 1989 (ILO 169) er et sentralt folkerettsinstrument i forhold til urfolksrettigheter.
ILO-konvesjovne nr. 169 aalkoealmetji jïh krirriealmetji bïjre jïjtjeraarehke staatine jaepeste 1989 (ILO 169) lea akte vihkeles dïrrege almetjereaktese gosse lea aalkoealmetji reakt naj bïjre.
Konvensjonen omhandler landrettigheter, arbeidsvilkår, yrkesopplæring, helse og utdanning.
Konvensjovne lea laantereaktaj, barkoetsiehkiej, barkoelïerehtimmien, healsoe jïh ööhpehtimmien bïjre.
Konsultasjoner og deltakelse utgjør hjørnesteinen i konvensjonen.
Konsultasjovnh jïh meatan årrodh leah dïhte roenegierkie konvensjovnesne.
Konvensjonen om biologisk mangfold av 1992 (CBD) er også av relevans for en samerettslig utvikling, særlig gjelder dette artikkel 8j og 10c.
Konvensjovne biologeles gellievoeten bïjre jaepeste 1992 (CBD) aaj sjyöhtehke akten saemieriekteles evtiedimmien gaavhtan, joekoen dah artihkelh 8j jïh 10c.
Som ledd i de statlige forpliktelsene for å bevare det biologiske mangfoldet skal statene ”respektere, bevare og opprettholde kunnskapen, nyskapninger og praksis til urfolkssamfunn og lokalsamfunn som lever på tradisjonell måte”.
Goh akte lïhtse dejnie staaten åeliedimmine juktie dam biologeles gellievoetem vaarjelidh, dle staath edtjieh “ååktedh, gorrredidh jïh tjåadtjoehtidh daajroem, orresjugniedimmieh jïh haarjanimmiem aalkoealmetji siebriedahkide, jïh voenges siebriedahkide mah aerpievuekien mietie jielieh”.
Romjulshilsen fra NSRs presidentkandidat til Sametingsvalget, Aili Keskitalo
Jåvleheelsegh NSR presideentekandidaateste, Aili Keskitalo
Kjære alle sammen. I år var jula ekstra velkommen for meg, etter en lang og strevsom høst.
Gieries gaajhkesh dovnesh. Daan jaepien jåvle lij lissie buerie båeteme munnjien, akten guhkies jïh barkoes tjaktjen mænngan.
Jeg håper dere også har hatt en rolig julehelg.
Manne gegkestem dijjieh aaj naan seadtoes jåvlebiejjieh åtneme.
Til neste år skal vi feire 100 år med samepolitisk arbeid når vi møtes i Tråante – Trondheim – i februar i 2017.
Mubpien jaepien edtjebe 100 jaepieh aavoedidh saemiepolitihkeles barkojne gosse Tråantesne gaavnedibie – goevten 2017.
Jeg håper at vi klarer å gjøre 2017 til et år for forsoning i det samiske samfunnet, at vi alle vil føle mer samhold og styrke.
Gegkestem mijjieh buektiehtibie 2017 darjodh akten jaapan måahtadimmine saemien siebriedahkesne, guktie gaajhkh mijjieh vielie ektievoetem jïh vieksiesvoetem damtebe.
I høst har vi hatt en språkdebatt som har vært vanskelig, men kanskje kan vi alle sammen lære noe av den?
Daan tjaktjen aktem gïeledigkiedimmiem åtneme mij geerve orreme, men dagke maehtebe maam akt destie lïeredh?
Over alt hvor jeg reiser og møter samer, så møter jeg også historier om sårhet.
Gaajhkem lehkiem gusnie fealedeminie jïh saemieh gaavnesjem, dle aaj soptsesh saejriesvoeten bïjre govlem.
Langs kysten er det historien til deg som ikke har fått lære deg samisk på grunn av fornorskningen som rører meg mest.
Mearoegaedtien mietie lea dov soptsese, mij ij leah åådtjeme saemien lïeredh daaroedehtemen gaavhtan, mij mannem jeenjemes duahta.
Du som kanskje føler deg utenfor det samiske samfunnet.
Datne mij dagke damth datne leah saemien siebriedahken ålkolen.
Kanskje har du fått høre at du ikke er same god nok, for det er ikke alltid at det samiske felleskapet er inkluderende nok.
Dagke datne govleme datne ih leah nuekies hijven saemie, juktie ij leah iktesth dïhte saemien ektievoete lea nuekies feerhmeles.
Kanskje er akkurat det samiske språket som du har en tilknytning til et språk som ikke brukes av så mange, og derfor er vanskeligere å lære.
Dagke raaktan dïhte saemien gïele mïsse datne ektiedimmiem åtnah lea akte gïele maam vaenieh soptsestieh, jïh dannasinie geervebe lïeredh.
Å ikke kunne hjertespråket.
Ij vaajmoegïelem maehtedh.
Det er en følelse jeg også kjenner til.
Manne aaj dam domtesem damtem.
Mine foreldre snakket ikke samisk til meg, selv om de kunne det selv.
Mov eejhtegh idtjin munnjien saemesth, jalhts jïjtjh meehtin.
De stolte på datidens profesjonelle råd om at det ikke var bra for barn å være tospråklige.
Dah don baelien profesjonelle raeriem leajhtadin mij jeehti ij lij hijven maanide guektiengïeline årrodh.
For meg medførte det et stort tomrom, et stort savn.
Munnjien akte stoerre gåaroes raejkie sjïdti, akte stoerre ohtselimmie.
Senere i livet, etter at jeg i voksen alder hadde lært meg samisk og nettopp hadde født mitt første barn, møtte jeg en ny type sårbarhet.
Mænngan jieliedisnie, mænngan manne goh geerve almetje lim saemien lïereme, jïh aadtjen mov voestes maanam åådtjeme, dellie aktem orre såarhts saejriesvoetem damtim.
Skulle jeg bruke den samisken jeg kunne, som jeg ikke følte var god nok?
Edtjim dam saemien nuhtjedh maam meehtim, maam damtim ij lij nuekies hijven?
Kanskje ville jeg da risikere å ofre den personlige nærheten som skal være der mellom en mor og en datter?
Dagke sïjhtim dellie vaahrese båetedh dam persovneles lïhkesvoetem dassedh mij edtja tjædtjetjeguaktaj gaskem årrodh.
Jeg satt på fødestua da jeg tok det store valget, med barnet i favnet.
Manne baersieldimmietjiehtjielisnie tjahkasjim gosse dam stoerre veeljemem veeltim, maanine mov faerhmesne.
I starten hvisket jeg til barnet – så skremmende og sårbar var opplevelsen.
Aalkoelisnie maanese sïmmim – dan isveligke jïh sååjrehke lij dååjrese.
Når jeg nå ser tilbake på dette, blir jeg stolt.
Gosse dïsse bååstede vuartesjem dellie garmere sjïdtem.
Nå vet jeg at valget jeg gjorde var riktig, og det er kanskje det valget jeg er aller mest stolt av i dag.
Daelie daajram manne reaktoelaakan veeljim, jïh dagke daate lea dïhte veeljeme maam ellen jeenjemes garmerdem daan biejjien.
Jeg er også stolt, når jeg nå i 2016 snakker samisk i det offentlige, selv om enhver førstespråklig vil kunne fortelle deg at språket jeg snakker er langt fra feilfritt.
Manne aaj garmere, gosse daelie jaepien 2016 byögkelesvoetesne saemestem, jalhts fïerhte voestesgïeleldh almetje maahta hov dutnjien soptsestidh manne gujht ånnetji moltestem.
Når jeg snakker med mange av dem som har samisk språk hjemmefra, så er det en annen type sårhet og smerte.
Gosse jeenjesigujmie dejstie soptsesteminie mah saemien gïelem hïejmeste utnieh, dellie akte jeatjah såarhts saejriesvoete jïh vaejvie.
Jeg kjenner på hvordan du har det, som kanskje har blitt mobbet fordi du er same og snakker samisk.
Manne damtem guktie datnine, mij dagke irhkesovveme dan åvteste datne saemie jïh saemesth.
Kanskje du har fått høre at norsken du snakker ikke er perfekt av sånne som meg, som har norsk som førstespråk.
Dagke govleme dov daaroen gïele ij leah dan hijven daagkarijstie goh manne, mij daaroen voestesgïeline åtna.
Du føler kanskje også på det personlige ansvaret for at om ikke vi som snakker språket fører det videre, så vil det ikke ha en fremtid.
Datne dagke aaj dam persovneles dïedtem damth, jis ibie mijjieh mah saemesth gïelem guhkiebasse vaeltebe, dellie ij gïele sïjhth naan båetijem aejkiem utnedh.
Sámi álbmot, jeg håper vi over jul går i gang med å viske ut den splittelsen vi har i samfunnet vårt.
Saemien almetjh, manne gegkestem mijjieh jåvli mænngan aelkebe dam vigkiem mijjen gaskem måjkoedidh maam mijjen siebriedahkesne utnebe.
Tenk hvor fantastisk det er, at vi enda har våre egne språk.
Måjhtelh man joekoen åajvoeh, mijjieh annje jïjtjene gïelh utnebe.
Vi kan, alle sammen, med våre forutsetninger, gjøre vårt beste for at det består også for fremtiden.
Mijjieh maehtebe, gaajhkesh dovnesh, jïjtjene nuepiejgujmie, mijjen buaratjommesem darjodh ihke gïele gååvnese aaj båetijen aejkien.
Jeg håper at det er en jobb vi kan gjøre sammen, uten at vi faller i fellen og dyrker et skille mellom hvem som er gode og dårlige samer.
Manne gegkestem mijjieh maehtebe dam ektesne darjodh, bielelen vaahrese båetedh aktem joekehtsem sjugniedidh gïeh hijven jïh nåake saemieh.
For alle er vi like gode samer.
Juktie gaajhkesh seamma hijven saemieh.
Du som snakker samisk.
Datne mij saemesth.
Og du som ikke har fått lært deg samisk.
Jïh datne mij ij leah saemien lïereme.
Jeg håper dere får noen fredelige romjulsdager, og at vi kommer ut av høytida styrket og med tillit til hverandre. Ha en fortsatt god jul!
Gegkestem dijjieh naan raeffies jåvlebiejjieh åadtjode, jïh mijjieh sinsitnine buerie bïevsterinie jïh leajhtadimmine gaavnesjibie jåvli bissiebiejjiej mænngan.
Rundskriv om endring i forskrift om valg til Sametinget / Partier/Valgmedarbeidere / Kampanjeside / Valg og manntall / Forsiden - Sametinget
Tjaalaldahke jarkelimmien bïjre mieriedimmesne veeljemen bïrje Saemiedægkan / Krirrieh/Veeljemebarkijh / Kampanjeside / Veeljeme jïh veeljemelåhkoe / Saemiedigkie - Sametinget
Rundskriv om endring i forskrift om valg til Sametinget
Tjaalaldahke jarkelimmien bïjre mieriedimmesne veeljemen bïrje Saemiedægkan
Rundskriv om endring i forskrift om valg til Sametinget – Om underretning til velgere som bare kan avgi forhåndsstemme til sametingsvalget.
Tjaalaldahke jarkelimmien bïjre mieriedimmesne veeljemen bïrje Saemiedægkan – Bïeljelimmie veeljijidie mah ajve maehtieh åvtelhbodti steemmadidh saemiedigkieveeljemasse.
Fornyings-, administrasjons- og kirkedepartementet har fastsatt nytt annet ledd i § 39 a i forskrift 19. desember 2008 nr. 1480 om valg til Sametinget.
Orrestehteme-, reereme- jïh gærhkoedepartemeente lea orre mubpiem lïhtsem vihtiestamme § 39 a mieriedimmesne goeven 19.b. nr. 1480, veeljemen bïjre Saemiedægkan.
Endringen ble kunngjort og trådte i kraft 19. desember 2012.
Jarkelimmie bæjhkoehtamme sjïdti jïh faamoem åadtjoeji goeven 19.b. 2012.
Regionalt utviklingsprogram
Regijovnale evtiedimmieprogramme
Regionalt utviklingsprogram (RUP) for Nord-Trøndelag 2013
Regiovnale evtiedimmieprogramme (RES) Noerhte-Trööndelage 2013
Vedtak i Fylkestinget i Nord-Trøndelag 6.12.2012, sak 12/73 Journalsak NTFK 12/12567
Nænnoestimmie Fylhkendigkesne Noerhte-Trööndelagesne 6.12.2012, aamhtese 12/73 Journaleaamhtese NTFK 12/12567
Layout: NTFK Regional utviklingsavdeling Trykk: NTFK Kopisenteret
Layout: NTFK Regijovnale evtiedimmiegoevtese Trygke: NTFK Kopisenteret
Alle foto er tatt av fotograf Steinar Johansen
Steinar Johansen gaajhkh guvvieh vaalteme
Nord-Trøndelag fylkeskommune Fylkets Hus Besøksadresse: Seilmakergata 2 Postadresse: Postboks 2560 7735 Steinkjer
Noerhte-Trööndelagen fylhkentjïelte Fylhken gåetie Guessiesijjie: Seilmakergata 2 Påastesijjie: Postboks 2560 7735 Steinkjer
Telefon: 74 11 10 00 Telefaks: 74 11 10 51 E-post: postmottak@ntfk.no Internett: www.ntfk.no
Tellefovne: 74 11 10 00 Telefakse: 74 11 10 51 E-påaste: postmottak@ntfk.no Gaskeviermie: www.ntfk.no
FORORD
ÅVTEBAAKOE
Regionalt utviklingsprogram for Nord-Trøndelag 2013 (RUP) er et verktøy for en helhetlig utviklingspolitikk.
Regijovnale evtiedimmieprogramme Noerhte-Trööndelagese 2013 (RES) lea akte dïrrege akten ållesth evtiedimmiepolitihkese.
Programmet er et godt utgangspunkt for arbeidet for en positiv samfunns- og næringsutvikling i Nord-Trøndelag.
Programme lea akte hijven våarome juktie akten positijve siebriedahke- jïh jielemeevtiedimmien gaavhtan NoerhteTrööndelagesne barkedh.
RUP er et viktig verktøy for fylkesrådet for operasjonalisering av den politiske plattformen.
RES akte vihkeles dïrrege fylhkenraaran juktie dam politihkels våaromem åtnosne vaeltedh.
Programmet er endret i forhold til tidligere år med en sterkere strategisk profil.
Programme lea jarkelamme viertiestamme aarebi jaepiejgujmie, aktine nænnoesåbpoe strategeles profijline.
Programmet utarbeides årlig.
Programme dorjesåvva fierhten jaepien.
Den strategiske hovedinnretningen vil ligge som et grunnlag for perioden 2013-2016, men vil bli tatt opp til vurdering gjennom den årlige behandlingen, dette for å være oppdatert i forhold til den aktuelle utviklingen.
Dïhte strategeles åejvieöörnege sæjhta goh akte våarome årrodh boelhken 2013-2016, men sïjhtebe dam vuarjasjidh dan fïerhtenjaepien gïetedimmien tjïrrh, juktie urreste daajroem utnedh dan sjyöhtehke evtiedimmien bïjre.
Det legges videre opp til en bransjenøytral satsing med 3 innsatsområder.
Vijriesåbpoe dle sjïehteladtebe akten suerkienøytrale barkose, 3 råajvarimmiesuerkiejgujmie.
Forankring og eierskap er avgjørende for å lykkes, og fylkesrådet har tro på partnerskap som metode i utviklingsarbeidet.
Gårreldimmie jïh aajhterevoete leah eevre vihkeles jis edtja lyhkesidh, jïh fylhkenraerie gujht veanhta guejmievoete lea akte hijven vuekie evtiedimmie-barkosne.
RUP er ikke fylkeskommunens, men regionens dokument.
RES ij leah fylhkentjïelten, men regijovnen tjaatsege.
Kommunene og RUP-partnerskapet er våre viktigste samarbeidspartnere i utvikling og oppfølging av programmet.
Tjïelth jïh RES-guejmievoete leah mijjen vihkielommes laavenjostoeguejmieh gosse edtjebe programmem evtiedidh jïh dejnie vijriesåbpoe barkedh.
Nord-Trøndelag er et fylke med mange muligheter, men også store utfordringer.
Noerhte-Trööndelage akte fylhke jïjnjh nuepiejgujmie, man aaj stoerre haestemigujmie.
Samfunnet er i endring som følge av store strukturendringer i landbruket.
Siebriedahke lea jarkeleminie stoerre struktuvrejarkelimmiej gaavhtan laanteburresne.
Industrimiljøene våre er sårbare, og sterkt påvirket av konjunktursituasjonen.
Mijjen industrijebyjresh leah prååsehke, jïh tjarke tsevtseme konjunktuvretsiehkeste.
For å møte utfordringene, er fokus og prioritering avgjørende.
Juktie haestiemidie dåastodh, dle fokuse jïh prijoriteradimmie vihkeles.
Det regionale utviklingsarbeidet må i 2013 har sterk fokus på næringsutvikling og programmets tydelige næringsperspektiv er forsterket.
Dïhte regijovnale evtiedimmiebarkoe tjuara aktem nænnoes fokusem utnedh jielemeevtiedæmman 2013, jïh programmen tjïelke jielemeperspektijve lea nænnoesåbpoe dorjesovveme.
Det er en balanse mellom hvor stor andel virkemidler som legges ut til andre aktører og det å ha slagkraftige virkemidler på fylkesnivå.
Akte balanse gaskem man stoerre låhkoe tsavtshvierhtijste mij tjuara jeatjah aktöoride bïejesovvedh, jïh fååmijes tsavtshvierhtieh utnedh fylhken daltesisnie.
Behovet for større og ressurskrevende satsinger på enkelte steder, og de omfattende utfordringene som landbruket og industrimiljøene sliter med, viser nødvendigheten av å ha slagkraftige virkemidler og tilstrekkelig handlingsrom på fylkesnivå som kan virke på tvers av bransjer og kommunegrenser.
Dan åvteste daerpies stuerebe jïh vierhtiekrievije barkoejgujmie muvhtene lehkesne, jïh dah stoerre haestemh mejgujmie laanteburrie jïh industrijebyjresh tjabreminie, dle daerpies fååmijes tsavtshvierhtieh jïh nuekies dahkoesijjiem fylhken daltesisnie utnedh mejtie maahta gaajhki suerkiej jïh tjïelteraasti dåaresth nåhtadidh.
Fylkesrådet er opptatt av kommunenes muligheter for aktivt lokalt næringsutviklingsarbeid.
Fylhkenraerie tuhtjie vihkeles tjïelth nuepieh utnieh eadtjohkelaakan voenges jielemeevtiedimmiebarkojne gïehtelidh.
Programmet representerer en omfattende satsing på kommunene gjennom omstilling og tildeling av fond.
Programme tjïeltide skreejrie jarkelimmien tjïrrh jïh joekedimmie foentijste.
Fylkesrådet ønsker fortsatt regionalt samarbeid i bruken av regionale fond fordi det styrker kompetanse og kapasitet og bidrar til grenseoverskridende perspektiver, men har tillit til at kommunene vil videreføre samarbeidet selv den tidligere stimuleringsordning oppheves.
Fylhkenraerie sæjhta annje regijovnale laavenjostoem utnedh regijovnale foentijste, juktie dïhte maahtoem jïh barkoe-faamoem nænnoestahta, jïh perspektijvigujmie raastedåaresth viehkehte, men leajhtede tjïelth sijhtieh jåerhkedh laavenjostedh jalhts aarebi skreejremeöörnege orrije.
På vegne av det nord-trønderske partnerskapet vil jeg ønske oss lykke til med arbeidet i 2013
Noerhte-tröönderen guejmievoeten bieleste sïjhtem mijjem barkojne læhkoehtidh jaepien 2013.
Steinkjer den 13. november 2012
Stientje, gålkoen 13. b. 2012
Terje Sørvik fylkesråd for regional utvikling og kultur
Terje Sørvik fylhkenraerie regijovnale evtiedæmman jïh kultuvrese
1. INNLEDNING...
1. AALKOE...
5 1.1. Politisk forankring...
1 1.1. Politihkeles gårreldimmie...
5 1.2. Sammenheng mellom RUP og øvrige planer...
1 1.2. Ektiedimmie RES'en jïh jeatjah soejkesji gaskem...
5 1.3. Viktige partnerskap og samhandlingsarenaer...
1 1.3. Vihkeles guejmievoeth jïh ektiedahkoesijjieh...
5 1.4. Hvem gjelder programmet for?
2 1.4. Giejtie lea programme?
2. NORD-TRØNDELAG, HER ALT ER MULIG – UANSETT...
2. NOERHTE-TRÖÖNDELAGE, DAESNIE GAAJHKE GÅAREDE - SAAHT GUKTIE...
3. NÆRINGSPOLITISKE UTFORDRINGER OG MULIGHETER...
3. JIELEMEPOLITIHKELES HAESTEMH JÏH NUEPIEH...
8 3.1. Befolkning, arbeidsmarked og boligmarked...
4 3.1. Årrojh, barkoemaarkede jïh gåetiemaarkede...
8 3.2. Kompetanse og FoU...
4 3.2. Maahtoe jïh FoU...
8 3.3. Innovasjon, entreprenørskap og internasjonalisering...
5 3.3. Innovasjovne, entreprenørskap jïh gaskenasjovnaliseringe...
8 3.4. Landbruk og naturressurser...
5 3.4. Laanteburrie jïh eatnemevierhtieh...
9 3.5. Infrastruktur og attraktivitet...
5 3.5. Infrastruktuvre jïh fryöjstehkevoete...
9 3.6. Klima, energi og miljø...
6 3.6. Klijma, energije jïh byjrese...
4. VISJON OG HOVEDMÅL...
4. VISJOVNE JÏH ÅEJVIEULMIE...
10 4.1. Visjon...
7 4.1. Visjovne...
10 4.2. Hovedmål...
7 4.2. Åejvieulmie...
5. PRIORITERTE INNSATSOMRÅDER I 2013...
5. PRIJORITERADAMME SJÏERE BARKOESUERKIEH 2013...
12 5.1. Infrastruktur og næringsnettverk...
9 5.1. Infrastruktuvre jïh jielemeviermie...
12 5.2. Rekruttering til nordtrøndersk arbeids- og næringsliv...
9 5.2. Noerhte-tröönderen barkoe- jïh jieliemasse dåårrehtidh...
13 5.3. Kompetanse for framtidig næringsvirksomhet...
10 5.3. Maahtoe akten båetijen aejkien jielemegïehtelæmman...
6. ØKONOMISKE VIRKEMIDLER OG VIRKEMIDDELAKTØRER...
6. EKONOMELES TSAVTSHVIERHTIEH JÏH TSAVTSHVIERHTIEAKTÖÖRH...
15 6.1. Fylkeskommunale utviklingsmidler...
12 6.1. Fylhkentjïelten evtiedimmievierhtieh...
15 6.2. Programområder med egne økonomiske rammer...
12 6.2. Programmesuerkieh jïjtsh ekonomeles mieriejgujmie...
15 6.2.1. Interreg...
6.2.1. Interreg...
15 6.2.2. Omstilling...
13 6.2.2. Jarkelimmie...
16 6.2.3. Sørsamisk språk, næring og kultur...
13 6.2.3. Åarjelsaemien gïele, jieleme jïh kultuvre...
16 6.2.4. Kompensasjonsmidler for regionalt differensiert arbeidsgiveravgift...
14 6.2.4. Kompensasjovnevierhtieh regijovnale joekehtamme barkoevedtije-maaksoen åvteste...
17 6.2.5. VRI Trøndelag...
14 6.2.5. VRI Trøndelag...
17 6.2.6. Regionalt Forskningsfond Midt-Norge...
14 6.2.6. Regijovnale Dotkemefoente Gaske-Nöörje...
17 6.3. Samlet fylkeskommunal utviklingsinnsats i RUP 2013...
15 6.3. Tjåenghkies fylhkentjïelten evtiedimmiebarkoe RES'sne 2013...
18 6.4. Innovasjon Norge...
15 6.4. Innovasjovne Nöörje...
19 6.5. Kommunalt arbeid for næringsutvikling...
16 6.5. Tjïelten barkoe jielemeevtiedimmien gaavhtan...
19 6.6. Fylkesmannen i Nord-Trøndelag...
17 6.6. Fylhkenålma Noerhte-Trööndelagesne...
7. MÅL- OG RESULTATSTYRING...
7. ULMIE- JÏH ILLEDAHKESTUVREME...
8. VEDLEGG...
8. LISSIETJAALEGH...
1. INNLEDNING
1. AALKOE
Regionalt utviklingsprogram for Nord-Trøndelag (RUP) er et verktøy for en helhetlig og koordinert utviklingspolitikk for fylket.
Regijovnale evtiedimmieprogramme Noerhte-Trööndelagese (RES) lea akte dïrrege akten ållesth jïh iktedamme evtiedimmiepolitihkese fylhkese.
RUP konsentrerer seg først og fremst om strategier og tiltak som er mulig å følge opp med regional innsats og virkemidler, og angir retningen for bruken av sentrale utviklingsaktørers virkemiddelbruk.
RES uvtemes strategiji jïh råajvarimmiej bïjre ååktoe mejtie gåarede vijriesåbpoe barkedh regijovnale barkojne jïh tsavtsvierhtiejgujmie, jïh otnjegem beaja guktie tsavtsvierhtieh edtja åtnasovvedh voernges evtiedimmieaktöörijste.
Programmet utarbeides årlig med en strategisk hovedinnretning som ligger fast for perioden 2013-2016. Programmet har et bredt samfunnsperspektiv hvor næringsperspektivet er det mest sentrale, og dermed mest fokusert.
Programme dorjesåvva fïerhten jaepien aktine strategeles åejvieöörneginie mij lea tjåadtjoen boelhken 2013-2016. Programmen akten gamte siebriedahkeperspektijve, gusnie jielemeperspektijve lea dïhte vihkielommes, jïh dan åvteste stööremes fokusem åtna.
1.1. Politisk forankring RUP bygger på følgende politisk grunnlag:
1.1. Politihkeles gårreldimmie RES daan politihkeles våaroemasse bigkie:
 Føringer fra staten, bl.a. tildelingsbrev fra Kommunal- og regionaldepartementet (KRD)
• Bïhkedassh staateste, g.j. dåårjemeprievie Tjïelten- jïh regijovnaledepartemeenteste (TRD)
 Regional planstrategi 2012-2016
• Regijovnale soejkesjestrategije 2012-2016
 Fylkesrådets politiske plattform «Nord-Trøndelag inn i framtida»
• Fylhkenraerien politihkeles våarome "Nord-Trøndelag inn i framtida" (Noerhte-Trööndelage båetijen aejkien sïjse)
 Økonomistrategier i Fylkestinget i juni 2012
• Ekonomijestrategijh Fylhkendigkesne ruffien 2012
Følgende politiske perspektiver er sentrale for det regionale utviklingsarbeidet og for virkemiddelbruken gjennom programmet:
Daah politihkeles perspektijvh leah vihkeles dan regijovnale evtiedimmiebarkose jïh tsavtsvierhtieåtnose programmen tjïrrh:
 Ungdom
• Noerh
 Miljø
• Byjrese
 Likestilling og mangfold
• Mïrrestalleme jïh gellievoete
 Universell utforming
• Universelle hammoe
1.2. Sammenheng mellom RUP og øvrige planer Fylkestinget i Nord-Trøndelag vedtok i juni 2012 Regional planstrategi for NordTrøndelag 2012-2016. Den fastslår at RUP skal utarbeides årlig som et regionalt strategidokument uten prosesskrav etter plan- og bygningsloven.
1.2. Ektiedimmie RES'en jïh jeatjah soejkesji gaskem Fylhkendigkie Noerhte-Trööndelagesne nænnoesti ruffien 2012 Regijovnale soejkesjestrategijem Noerhte-Trööndelagese 2012-2216. Dïhte vihteste RES edtja dorjesovvedh fïerhten jaepien goh akte regijovnale strategijetjaatsege bielelen prosessekrïevenassh soejkesje- jïh bïgkemelaaken mietie.
Planstrategien trekker opp en rekke utfordringer og muligheter (se kap. 3).
Soejkesjestrategije gellie haestemh jïh nuepieh buakta (vuartesjh kap. 3).
Innretningen av virkemiddelbruken skal søke å møte disse utfordringene.
Tsavtshvierhtieåtnoen öörnege edtja pryövedh daejtie haestiemidie dåastodh.
Dermed er innsatsområdene i RUP direkte avledet av planstrategien.
Dan åvteste dle dah barkoesuerkieh RES'sne akte ryöktesth illedahke soejkesjestrategijste.
Planstrategiens planoversikt viser at det finnes en rekke tema- og bransjeplaner/strategier.
Soejkesjestrategijen soejkesjeguvvie vuesehte jïjnjh teema- jïh suerkiesoejkesjh/strategijh gååvnesieh.
RUP skal medvirke til å oppfylle mål og strategier i andre regionale tema, bransje- og strategiplaner i fylket (se vedlegg 1). 1.3. Viktige partnerskap og samhandlingsarenaer Partnerskap er en viktig arbeidsmetodikk i det regionale utviklingsarbeidet i NordTrøndelag.
RES edtja viehkiehtidh ulmide jïh strategijide illedh jeatjah regijovnale teema-, suerkie- jïh strategijesoejkesjinie fylhkesne (vuartesjh 1. lissietjaalegem) 1.3. Vihkeles guejmievoeth jïh ektiedahkoesijjieh Guejmievoete lea akte vihkeles barkoevuekie dennie regijovnale evtiedimmiebarkosne Noerhte-Trööndelagesne.
Partnerskap forstås som et forpliktende samarbeid med dialog, felles ressursinnsats og ansvarsfordeling.
Edtja guejmievoetem guarkedh goh akte viedteldihkie laavenjostoe govlesadteminie, tjåenghkies vierhtiedåarjojne jïh dïedtejoekedimmine.
RUP-partnerskapet RUP-partnerskapet er det strategiske partnerskapet knyttet til RUP og fungerer som styringsgruppe for arbeidet.
RES-guejmievoete RES-guejmievoete lea dïhte strategeles guejmievoete ektiedamme RES'ese, jïh sjædta goh stuvremedåehkie barkose.
RUP-partnerskapet består av følgende organisasjoner/aktører: NHO Trøndelag, LO, KS, NAV Nord-Trøndelag, Norges Forskningsråd, Høgskolen i Nord-Trøndelag, Trøndelag Forskning og Utvikling, SIVA, Fiskeridirektoratet, Nord-Trøndelag Barne- og Ungdomsråd, Innovasjon Norge, Fylkesmannen i Nord-Trøndelag og Nord-Trøndelag fylkeskommune.
RES-guejmievoetesne daah siebrieh/aktöörh: NHO Trööndelage, LO, KS, NAV Noerhte-Trööndelage, Nöörjen Dotkemeraerie, Noerhte-Trööndelagen Jilleskuvle, Trööndelagen Dotkeme jïh Evtiedimmie, SIVA, Göölemedirektovrate, Noerhte-Trööndelagen Maana- jïh Noereraerie, Innovasjovne Nöörje, Fylhkenålma Noerhte-Trööndelagesne jïh Noerhte-Trööndelagen fylhkentjïelte.
Fylkeskommunen har lederskap og sekretariat.
Fylhkentjïelten leah åvtehke jïh tjaelijesijjie.
Kommunene i Nord-Trøndelag Kommunene har en sentral rolle i RUP.
Tjïelth Noerhte-Trööndelagesne Tjïelti akte vihkeles råålla RES'sne.
Årlig gjennomføres regionale møter med alle kommunene i fylket for operasjonalisering av de årlige programmene og innspill til påfølgende års program.
Fïerhten jaepien regijovnale tjåanghkoeh gaajhki tjïeltigujmie fylhkesne, juktie dej fïerhtenjaepien programmigujmie nïerhkedh jïh raerieh buektedh minngeben jaepien programmese.
Kommunene deltar også i RUP-partnerskapet gjennom KS.
Tjïelth aaj meatan RES-guejmievoetesne KS'en tjïrrh.
Fylkeskommunen deltar på regionrådenes møter.
Fylhkentjïelte lea meatan regijovneraerien tjåanghkojne.
Nord-Trøndelag Forum for Næringsutvikling, som består av kommunenes næringsansvarlige, er direkte involvert i RUP-prosessen, og i forvaltning av de kommunale/regionale fondene.
Nord-Trøndelag Forum for Næringsutvikling, gusnie tjïelten jielemetjåadtjoehtæjjah leah meatan, lea ryöktesth meatan RESprosessesne, jïh reeremisnie dejstie regijovnale/tjïelten foentijste.
Samarbeidet mellom fylkeskommunen, Innovasjon Norge og kommunene om forvaltningen av kommunale/regionale fond reguleres gjennom årlige tildelingsbrev.
Fïerhtenjaepien latjkoeh tjïeltigujmie dorjesuvvieh regijovnale/tjïelten foenti bïjre.
Hver høst legges utkast til neste års RUP fram for kommunene og RUP-partnerskapet på Sannanmøtet.
Fïerhten tjaktjen dle raeriestimmiem buakta minngeben jaepien RES'se tjïeltide jïh RESguejmievoetese Sannan-tjåanghkosne.
Ungdomskonferansen Ungdomskonferansen er fylkets viktigste politiske møteplass mellom ungdom og politikere.
Noerekonferanse Noerekonferanse lea fylhken vihkielommes politihkeles gaavnedimmiesijjie noeri jïh politihkeri gaskem.
135 ungdommer, fylkestingspolitikere og ordførere samles for å gi konkrete føringer for framtidens Nord-Trøndelag.
135 noerh, fylhkendigkiepolitihkerh jïh tjïelten åejvieh tjåanghkenieh juktie vihties bïhkedassh båetijen aejkien Noerhte-Trööndelagese vedtedh.
Ungdomskonferansen er NordTrøndelags svar på Ungdommens fylkesting, og føringer som blir gitt på denne arenaen er viktige signaler for prioriteringer i RUP.
Noerekonferanse lea Noerhte-Trööndelagen vaestiedasse Noeri fylhkendægkan, jïh bïhkedassh mah daesnie vadtasuvvieh leah vihkeles signalh guktie RES edtja prijoriteradidh.
Resultatene fra Ungdomskonferansen 2012 var følgende 3 prioriteringer:
Dah illedahkh Noerekonferanseste 2012 lin daan öörnegen mietie.
 Legge til rette for aktive møteplasser for ungdom
• Eadtjohke gaavnedimmiesijjide noeride sjïehteladtedh
 Redusere mobbing
• Irhkemem giehpiedidh
 Videreføre og videreutvikle ungdomskonferansen
• Noerekonferansem vijriebasse jåerhkedh jïh evtiedidh
1.4. Hvem gjelder programmet for?
1.4. Giejtie lea programme?
RUP er et verktøy for å samordne ulike aktørers innsats og skape en felles mobilisering rundt de viktigste innsatsområdene i fylket.
RES akte dïrrege juktie ovmessie aktööri barkoem iktedidh jïh aktem tjåenghkies skreejremem sjugniedidh dej vihkielommes barkoesuerkiej bïjre fylhkesne.
RUP er et redskap for alle aktører i Nord-Trøndelag som jobber med regional utvikling.
RES akte dïrrege gaajhkide aktööride Noerhte-Trööndelagesne mah regijovnale evtiedimmine berkieh.
RUPpartnerskapet er det strategiske partnerskapet for RUP, og det er spesielt viktig at disse aktørenes virkemiddelbruk og utviklingsarbeid understøtter en samlet utviklingspolitikk for fylket.
RES-guejmievoete lea RES'en strategeles guejmievoete, jïh joekoen vihkeles daej aktööri tsavtsvierhtieåtnoe jïh evtiedimmiebarkoe aktem tjåenghkies evtiedimmiepolitihkem dåarjoehtieh fylhkese.
2. NORD-TRØNDELAG, HER ALT ER MULIG – UANSETT
2. NOERHTE-TRÖÖNDELAGE, DAESNIE GAAJHKE GÅAREDE - SAAHT GUKTIE
Mennesket er fylkets viktigste ressurs og ungdommen er morgendagens innbyggere og etablerere.
Almetje lea fylhken vihkielommes vierhtie jïh noerh leah jïrredebiejjien årrojh jïh tseegkijh.
På nasjonalt nivå er Nord-Trøndelag vurdert som et foregangsfylke når det gjelder å gi ungdom muligheter for medvirkning.
Nasjovnaale daltesisnie dle Noerhte-Trööndelagem vuarjasjamme goh akte åvtehkefylhke mij noeride nuepieh vadta meatan årrodh.
Fylket er preget av regionale variasjoner, både i næringsstruktur og i bosettingsmønster.
Fylhkesne jïjnjh regijovnale jeerehtsh, dovne jielemestruktuvresne jïh årromemaallesne.
Næringslivet består i stor grad av små og mellomstore bedrifter.
Jieleme lea åajvahkommes smaave jïh gaskestoerre sïelth.
Flest innbyggere er bosatt langs aksen Stjørdal-Steinkjer.
Jeenjemes årrojh Skïerden- Stientjen gaskesne årroeh.
Nord-Trøndelags næringsstruktur er sterkt preget av primærnæringene, som er avgjørende for bosetting, sysselsetting og utvikling.
Noerhte-Trööndelagen jielemestruktuvre lea tjarki hammoedamme voestesjieliemistie, mij lea vihkeles dovne årromen, fasseldimmien jïh evtiedimmien gaavhtan.
Nord-Trøndelag er det fylket i landet hvor landbrukets relative betydning er størst.
Noerhte-Trööndelage lea dïhte fylhke laantesne gusnie laanteburrie stööremes ulmiem åtna.
Strukturendringene de siste årene har hatt stor påvirkning på samfunnsutviklingen.
Struktuvrejarkelimmieh dej minngemes jaepiej leah siebriedahken evtiedimmiem tjarke tsevtseme.
Kystområdene i Trøndelag er svært godt egnet for havbruk, og oppdrettsnæringa står for over 40 prosent av all eksport i Nord-Trøndelag.
Trööndelagen mearoegaedtiedajvh hijven sjiehtieh mearoeburrine gïehtelidh, jïh bïepmehtimmiejieleme bijjelen 40 % åtna gaajhkeste maam NoerhteTrööndelageste olkese seedtie.
Matsektoren gir nye muligheter både for grønn og blå sektor.
Beapmoesuerkie orre nuepieh vadta dovne kruana jïh plaave suarkan.
Virksomheten i Norskehavet skaper stor aktivitet og omfattende ringvirkninger, og Statoils virksomhet og resten av driftsmiljøet på Stjørdal er viktig for verdiskaping i regionen.
Gïehtelimmie Nöörjenmearosne jïjnjh darjomh sjugnede jïh destie jïjnjh vijries illedahkh sjædta, jïh Statoilen gïehtelimmie jïh dïhte jeatjah byjrese Skïerdesne leah vihkeles aarvoesjugniedimmien gaavhtan regijovnesne.
Fylkets industrimiljø er konjunkturavhengige.
Fylhken industrijebyjrese lea jearohke konjunktuvreste.
De største er offshoreverftet Kværner på Verdal og Norske Skog på Skogn.
Dah stööremes leah offshoreverfte Verdaelesne jïh Nöörjen Skåajje Skognesne.
Med utgangspunkt i disse er det etablert innovasjonsmiljø der målet er produktutvikling, innovasjon og nyetableringer.
Dej våaroemisnie dle akte innovasjovnebyrjese tseegkesovveme, gusnie ulmie lea dorjeseevtiedimmie, innovasjovne jïh orre tseegkeldahkh.
Fylkets kultur-, utmarks- og naturressurser gir grunnlag for opplevelsesbaserte næringer.
Fylhken kultuvre- miehtjie- jïh eatnemevierhtieh våaromem vedtieh jieliemidie mah dååjresh vedtieh.
Stjørdalsregionen har en betydelig kurs- og konferansesektor, og Trondheim Lufthavn Værnes gir nærhet til nasjonale og internasjonale markeder.
Skierden regijovne aktem stoerre kuvsje- jïh konferansesuerkiem åtna, jïh Trondheim Lufthavn Værnes lïhkesvoetem vadta nasjovnaale jïh gaskenasjovnaale maarkedidie.
Fylkets kunnskaps- og forskningsmiljø, med Høgskolen i Nord-Trøndelag og Trøndelag Forskning og Utvikling som de største, er – sammen med kunnskapsmiljøene i Trondheim - viktige for kunnskap og innovasjon.
Fylhken daajroe- jïh dotkemebyjrese, Noerhte-Trööndelagen Jïlleskuvline jïh Trööndelagen Dotkeme jïh Evtiedimmie goh dah stööremes, leah - daajroebyjresigujmie ektine Tråantesne - vihkeles daajroen jïh innovasjovnen gaavhtan.
Det har grodd fram flere gode innovasjonsmiljø og bedriftsklynger i fylket de siste årene som er viktige verktøy for nyskaping og næringsutvikling.
Jienebh hijven innovasjovnebyjresh jïh sïeltetjomhph leah bïehtsegamme fylhkesne dej minngemes jaepiej, mah leah vihkeles dïrregh orresjugniedæmman jïh jielemeevtiedæmman.
3. NÆRINGSPOLITISKE UTFORDRINGER OG MULIGHETER
3. JIELEMEPOLITIHKELES HAESTEMH JÏH NUEPIEH
Dette kapitlet beskriver hovedutfordringer og muligheter for nærings- og samfunnsutvikling i Nord-Trøndelag som utviklingsarbeidet gjennom RUP skal søke å møte.
Daate kapihtele åejviehaestemh jïh nuepieh buerkeste jieleme- jïh siebriedahkeevtiedæmman Noerhte-Trööndelagesne mejtie evtiedimmiebarkoe RES'en tjïrrh edtja pryövedh dåastodh.
Utfordringer og muligheter for enkeltbransjer er nærmere omtalt i egne bransjestrategier (oversikt se vedlegg 1).
Haestemh jïh nuepieh aktegssuerkide leah veelebe ållermaahteme jïjtsh suerkiestrategijinie (vuartesjh 1. lissietjaalegem)
3.1. Befolkning, arbeidsmarked og boligmarked Folketallet i Nord-Trøndelag vokser, men fylket har lavere befolkningsvekst enn landsgjennomsnittet og store regionale variasjoner i befolkningsutviklingen.
3.1. Årrojh, barkoemaarkede jïh gåetiemaarkede Almetjelåhkoe Noerhte-Trööndelagesne sjïdteminie, men fylhken akte vueliehkåbpoe årrojelissiehtimmie goh laanten gaskemedtie, jïh stoerre regijovnale jeerehtsh årrojeevtiedimmesne.
Positiv utvikling i næringslivet gjør at rekruttering av kompetent arbeidskraft, spesielt til fagstillinger som krever fagbrev og høyere utdanning, er en stor utfordring både for næringsliv og offentlig sektor.
Dan åvteste jieleme lea aktene positijve evtiedimmesne dle akte stoerre haesteme dovne jieliemasse jih byögkeles suarkan maehteles barkoefaamoem dåårrehtidh, joekoen faagebarkojde gusnie faageprievie jïh jollebe ööhpehtimmie daerpies.
Tilgang på arbeidsplasser for par i samme arbeidsmarkedsregion er en utfordring.
Akte hasteme barkoesijjieh skååffedh paarrebielide seamma barkoemaarkederegijovnesne.
Nord-Trøndelag har en større andel av befolkningen utenfor den ordinære arbeidsstyrken enn andre fylker, og det ligger muligheter i å trekke flere av disse inn i aktivt arbeid.
Noerhte-Trööndeagen akte stuerebe låhkoe årroejijstie dan sïejhme barkoefaamoen ålkolen goh jeatjah fylhkh, jïh daesnie jïjnjh nuepieh dejtie eadtjohke barkose åadtjodh.
Tilgang på boliger er en begrensende faktor for rekruttering til arbeidsmarkedet i mindre sentrale regioner.
Dan åvteste gåetieh fååtesieh dle geervebe barkoemaarkedese dåårrehtidh dejnie miehtjies regijovnine.
3.2. Kompetanse og FoU Det er sannsynlig at veksten i næringslivet hovedsakelig vil skje innen næringer som etterspør arbeidskraft med høyere utdanning.
3.2. Maahtoe jïh FoU Seapan dle evtiedimmie jieliemisnie åajvahkommes sæjhta årrodh dej jielemi sisnjeli mah barkoefaamoen mietie gihtjieh jollebe ööhpehtimmine.
Det er en utfordring å fordele veksten av kompetansearbeidsplasser jevnt mellom sentrale strøk og andre regioner.
Akte haesteme evtiedimmiem maahtoebarkoesijjijste jiebnelaakan joekedidh stuerebe dajvi jïh jeatjah regijovni gaskem.
Etterspørselen etter forskning i fylket er lav.
Fylhkesne vaenie dotkemen mietie gihtjie.
Dette gjelder med få unntak både offentlig sektor og næringsliv.
Naan gille laahpehtassigujmie dle naemhtie dovne byögkeles suerkesne jïh jieliemisnie.
Det er behov for å bedre tilgangen på FoU både til næringslivet og offentlig sektor gjennom å synliggjøre mulighetene som ligger i forskning og stimulere til prosjekter for å ta i bruk FoU.
Daerpies FoU-vierhtide bueriedidh dovne jieliemasse jïh byögkeles suarkan viehkine nuepide våajnoes darjodh mah lea dotkemisnie, jïh prosjektide skreejredh juktie aelkedh FoU'em nåhtadidh.
Innenfor FoU, og en rekke andre utviklingsområder, har nordtrønderske aktører et høyt ambisjonsnivå.
FoU'en sisnjelen, jïh jïjnjh jeatjah evtiedimmiesuerkine, noerhtetröönderen aktöörh aktem jolle syjhtedassedaltesem utnieh.
Her er samarbeid og alliansebygging en viktig strategi.
Daesnie laavenjostoe jïh alliansebigkeme akte vihkeles strategije.
3.3. Innovasjon, entreprenørskap og internasjonalisering Nordtrøndersk næringsliv er preget av lav lønnsomhet og lavt antall nyetableringer.
3.3. Innovasjovne, entreprenørskap jïh gaskenasjovnaliseringe Noerhte-Tröönderen jieliemisnie vuelege dïeneste jïh akte onne låhkoe orre tseegkemijstie.
Innovasjonsgraden i næringslivet er, iflg. Telemarksforskning, høy, og her gjelder det å holde trykket oppe.
Innovasjovnegraade jieliemisnie lea, telemarkdotkemen mietie, jolle, jïh daesnie daerpies tjarke tjïskesjidh.
Flere industrimiljø og bransjer er svært følsomme for konjunkturendringer.
Jienebh industrijebyjresh jïh suerkieh eah dan stoerre jarkelimmieh konjunktuvresne tööllh.
Videre er det mangel på risikovillig kapital for å understøtte knoppskytinger og næringslivets utviklingspotensial.
Vijriesåbpoe dle vaahravyljehke kapitaale fååtese juktie jieniedimmieh jïh jielemen evtiedimmienuepieh dåarjoehtidh.
Det gjennomføres en rekke tiltak for å oppnå økt entreprenørskap, men NordTrøndelag har lavere etablererfrekvens enn andre fylker, og for få av de nyetablerte bedriftene vokser.
Daelie gellie råajvarimmieh tjïrrehteminie juktie lissiehtamme entreprenørskapem buektiehtidh, Men Noerhte-Trööndelagesne vueliehkåbpoe tseegkijelåhkoe goh jeatjah fylhkine, jïh fer vaenie dejstie orretseegkeme sïeltijste sjidtieh.
For å møte denne utfordringen er det nødvendig å samordne og spisse innsatsen på entreprenørskap.
Juktie daam haestemem dåastodh dle daerpies iktedidh jïh stuerebe barkoem darjodh entreprenørskapesne.
Fylkets næringsliv har liten eksportandel, og det ligger muligheter i å kunne utnytte internasjonale potensial innenfor flere sektorer, bl.a. gjennom økt markedskompetanse.
Fylhken jieleme onne eksportelåhkoem åtna, jïh nov gåarede dam gaskenasjovnaale nuepiem nuhtjedh jienebi suerkiej sisnjeli, g.j. viehkine lissiehtamme markedemaahtoste.
Med utgangspunkt i virksomheten i Norskehavet er det potensial for ytterligere verdiskaping og økt leveranseandel fra næringslivet i landsdelen.
Gïehtelimmien tjïrrh Nöörjenmearosne dle nuepie gååvnese stuerebe aarvoesjugniedimmine jïh lissiehtamme deellemelåhkojne laantebielien jieliemistie.
3.4. Landbruk og naturressurser Samfunnsutviklingen i fylket påvirkes av store strukturendringer og lav lønnsomhet i landbruket.
3.4. Laanteburrie jïh eatnemevierhtieh Siebriedahkeevtiedimmie fylhkesne tsevtseme sjædta stoerre struktuvrejarkelimmijste jïh vuelege dïeneste laanteburresne.
Det er samtidig politisk vedtatt å øke matproduksjonen med 20 % innen 2030. Markedsutviklingen for lokale matspesialiteter er imidlertid positiv og her ligger det muligheter i å skape nye produkter.
Seamma tïjjen dle politihkerh nænnoestamme beapmoedorjemassem lissiehtidh 20 % eannan 2030. Maarkedeevtiedimmie voenges sjïerebeapmojde leah gujht hijven, jïh daesnie lea nuepieh orre dorjesh sjugniedidh.
Lokal matproduksjon, natur- og kulturbasert reiseliv samt grønne velferdstjenester er eksempler på nye næringer på bygdene hvor det er utviklingsmuligheter.
Voenges beapmoedorjemasse, eatneme- jïh kultuvrefealadasse jïh kruana tryjjesdïenesjh leah såemies orre jielemh voenine gusnie evtiedimmienuepieh.
Konfliktene mellom rovdyrpolitikk og beitenæringer, samt miljørestriksjoner på næringsvirksomhet, er en utfordring for utnyttelse av fylkets skog- og utmarksarealer.
Ovvaantoeh juvrepolitihken jïh gåatomejielemi gaskem, jïh aaj byjresegaertjiedimmieh jielemegïehtelimmesne, leah akte haesteme jis edtja fylhken skåajje- jïh miehtjiedajvide nåhtadidh.
Trelastbransjen har utfordringer som følge av konjunktursituasjonen og liten lokal avvirkning.
Moerevaaroesuerkie haestemh åtna konjunktuvretsiehkien jïh onne voenges tjoehpemen gaavhtan.
Det ligger positive muligheter i flere drivverdige mineralforekomster som er kartlagt i Namdalen og i Verdal.
Positijve nuepieh leah mineralegaavnojne mejtie gåarede nuhtjedh, jïh mejtie Nåamesjevuemesne jïh Verdaelesne goerehtalleme.
Med økte priser representerer dette muligheter for næring og sysselsetting.
Lissiehtamme åasajgujmie daate nuepieh vadta jieliemasse jïh fasseldæmman.
3.5. Infrastruktur og attraktivitet Nord-Trøndelag ligger på landstoppen når det gjelder bredbåndsutbygging.
3.5. Infrastruktuvre jïh fryöjstehkevoete Noerhte-Trööndelage lea laanten bijjiegietjesne gosse lea gamtebaantevijriedimmien bïjre.
Likevel er ikke alle deler av fylket fullt utbygd, og fylkeskommunen vil fortsatt være en pådriver for full utbygging av bredbåndsnettet.
Læjhkan dle gaajhkh bielieh fylhkeste eah gamtebaantem åådtjeme, jïh fylhkentjïelte sæjhta annje tsevtsijinie årrodh guktie akte ellies vijriedimmie sjædta gamtebaantenedteste.
Bredbåndsteknologien gir muligheter innen næringsutvikling og bolyst som kan utnyttes i enda større grad enn enkelte kommuner har gjort så langt.
Gamtebaanteteknologije nuepieh vadta jielemeevtiedimmien jïh årromelastoen sisnjeli, mejtie maahta sagki vielie nåhtadidh goh såemies tjïelth daan mearan dorjeme.
Vegstandarden på enkelte strekninger holder ikke nødvendig kvalitet ift. næringslivets transportbehov, her er laksenæringa på kysten et godt eksempel.
Muvhth geajnoelaajroeh eah dam daerpies kvaliteetem utnieh jielemen skovhtedaerpievoeten mietie, daesnie loesejieleme mearoegaedtesne akte hijven vuesiehtimmie.
Bedre livskvalitet gjennom et helhetlig fysisk, sosialt og kulturelt miljø betyr stadig mer for folk.
Buerebe jieledekvaliteete akten ållesth fysiske, sosijaale jïh kultuvrelle byjresen tjïrrh, lea vihkielåbpoe vihkielåbpoe almetjidie.
Befolkningen og næringslivet stiller skjerpede krav til gode estetiske omgivelser og opplevelser.
Årrojh jïh jieleme stuerebe krïevenassh buektieh hijven estetihkeles byjreskidie jïh dååjresidie.
En videre opprusting og utvikling av våre offentlige rom gir muligheter til å fremme kulturen og utvikle egne stedsidentiteter.
Gosse mijjen byögkeles tjiehtjelh vielie bueriedibie jïh evtiedibie dle nuepieh åådtje kultuvrem vuesiehtidh jïh jïjtsh sijjieidentiteeth evtiedidh.
Dette er vesentlig i forhold til lokal stolthet og en samfunnsutvikling basert på tilhørighet og deltakelse.
Daate lea vihkeles dan voenges garmeresvoeten jïh siebriedahkeevtiedimmien gaavhtan, mij våaromem åtna ektievoetesne jïh meatan årrodh.
3.6. Klima, energi og miljø Midt-Norge er et underskuddsområde på kraft.
3.6. Klijma, energije jïh byjrese Gaske-Nöörje faetiem faamoste åtna.
Statnett bygger ut og forsterker sentralnettet for effektiv overføring av elektrisitet mellom overskudds- og underskuddsområder, og for å gi plass for ny elproduksjon.
Statnett sentralenedtem vijrede jïh buerede juktie sertiestimmiem elektrisiteste nænnoestehtedh baatsadahke- jïh faetiedajvi gaskem, jïh sijjiem vedtedh orre el-dorjemassese.
Energi- og miljøsektoren er på vei opp i Midt-Norge, både innen bio-, vind- og vannkraft.
Energije - jïh byjresesektovre lea bæjjeneminie Gaske-Nöörjesne, dovne bio-, bïegke- jïh tjaetsiefaamoen sisnjelen.
Knyttet til energiområdet er det spesielt stor økning innen leveranser til petroleumssektoren.
Energijesuerkien sjïekenisnie dle joekoen stoerre lissiehtimmie deallahtimmien sisnjielisnie petroleumsektovrese.
Utfordringen er å holde trykket oppe, gjennom blant annet å forsterke forskningsfokuset i miljøene.
Haesteme lea daam tjåadtjoehtidh, gaskem jeatjah dotkemem nænnoesåbpoe darjodh byjresinie.
Fortsatt synliggjøring av enøk-muligheter og av skogens potensial i klimasammenheng, til skogproduksjon og bruk av trevirke i bygg og bioenergi, er viktig.
Vihkeles jåerhkedh enøk-nuepide våajnoes darjodh, jïh aaj skåajjen faamoe klijman gaavhtan, skåajjedorjemassese jïh åtnoe moereste bïgkemisnie jïh bioenergijesne.
4. VISJON OG HOVEDMÅL
4. VISJOVNE JÏH ÅEJVIEULMIE
4.1. Visjon Visjonen for det regionale utviklingsarbeidet er Verdiskaping og livskvalitet i Nord-Trøndelag
4.1. Visjovne Visjovne dan regijovnale evtiedimmiebarkose lea Aarvoesjugniedimmie jïh jieledekvaliteete Noerhte-Trööndelagesne