pere/sami_parallel huggingface dataset:
Valgmøtet skal velge samiske representanter til bispedømmerådene i Nord-Hålogaland og Sør-Hålogaland bispedømmer og nominere medlemmer til Samisk kirkeråd.
Veeljemetjåanghkoe edtja saemien tjirkijh veeljedh bïspedajveraeride Noerhte-Hålogalaanten jïh Åarjel-Hålogalaanten bïspedajvine, jïh lïhtsegh Saemien gærhkoeraaran nammoehtidh.
Samisk kirkelig valgmøte vil samles hvert fjerde år i forkant av kirkevalgene, første gang i forkant av Kirkevalget i 2019.
Saemien gyrhkeles veeljemetjåanghkoe sæjhta tjåanghkenidh fïerhten njealjeden jaepien gærhkoeveeljemi åvteli, jïh voestes aejkien Gærhkoeveeljemen 2019 åvtelen.
– Det er en tydelig retning som pekes ut av Kirkemøtet.
– Daate akte tjïelke otnjege maam Gærhkoeraerie nænnoste.
Det er et fokus på å utvikle samisk demokrati i den Norske Kirke.
Daate akte fokuse saemien demokratijem evtiedidh Nöörjen Gærhkosne.
Kirken skaper også en arena for samisk kirkeliv hvor aktuelle spørsmål og tema kan bli drøftet, samtidig som at valgmøtet har et klart mandat til å foreslå samisk representasjon i kirkelige utvalg, sier Mikkelsen.
Gærhkoe aaj aktem sijjiem sjugnede saemien gærhkoejieliedasse gusnie maahta sjyöhtehke gyhtjelassh jïh teemah digkiedidh, seamma tïjjen goh veeljemetjåanghkoe aktem tjïelke mandaatem åtna saemien tjirkijh gyrhkeles moenehtsinie raeriestidh, Mikkelsen jeahta.
I revideringen av ordningen for utpeking av biskoper i Den norske kirke vedtok Kirkemøtet dessuten at Samisk kirkeråd får stemmerett ved rådgivende avstemning på biskop i Nord-Hålogaland, Sør-Hålogaland, Nidaros, Hamar, Møre og Oslo bispedømmer.
Revideradimmesne öörnegistie mij bïsph Nöörjen gærhkose nammohte, Gærhkoeraerie aaj nænnoesti Saemien gærhkoeraerie steemmereaktam åådtje raeriestimmeles steemmadimmesne bïspese Noerhte-Hålogalaanten, Åarjel-Hålogalaanten, Nidarosen, Hamaren, Møren jïh Oslon bïspedajvine.
– Særlig gledelig er det å se at spørsmålene om medbestemmelse bli i varetatt.
– Joekoen sjollehke lea vuejnedh gyhtjelassh meatannænnoestimmien bïjre gorresuvvieh.
Det er en steg videre at samisk kirkeråd får en rolle i utnevning av biskop, sier Mikkelsen.
Daate akte sïlle åvtese gosse saemien gærhkoeraerie aktem råållam åådtje nammoehtimmesne bïspeste, Mikkelsen jeahta.
Sametingsråd Mikkelsen gratulerer også Sara Ellen Anne Eira, som på Kirkemøtet 14. april ble gjenvalgt som rådsleder for to nye år.
Saemiedigkieraerie aaj Sara Ellen Anne Eiram læhkohte mij Gærhkoetjåanghkosne voerhtjen 14.b. orresistie raerieåejvine veeljesovvi göökte vielie jaepieh.
For intervju eller spørsmål, kontakt sametingsråd Mikkel Eskil Mikkelsen, tlf. +47 917 42 161.
Dastegh byjrehtimmie jallh dov leah gyhtjelassh, gaskesadth Mikkel Eskil Mikkelsen, tlf. +47 917 42 161
PRM: Vil bidra til et språkløft i sør-, lule- og markasamiske områder
PRM: Sæjhta gïelelutnjeminie åarjel-, julev- jïh markasaemien dajvine viehkiehtidh
Sametingsrådet prioriterer å gi støtte til språktiltak i sør-, lule- og markasamiske områder, men savner flere søknader fra disse områdene.
Saemiedigkieraerie prioriterede dåarjoem gïeleråajvarimmide vedtedh åarjel-, julev- jïh markasaemien dajvine, men jienebh ohtsemh ohtsele daejstie dajvijste.
I 2018 overtok Sametinget forvaltningen av 2,7 millioner kroner som tidligere var forvaltet av Fylkesmannen i Nordland.
Jaepien 2018 Saemiedigkie reeremem åadtjoeji 2,7 millijovnh kråvnaj åvteste mej bijjelen Nordlaanten fylhkenålma aarebi lij reereme.
Midlene skal gå til språktiltak i sør-, lule- og markasamiske områder.
Vierhtieh edtjieh gïeleråajvarimmide juhtedh åarjel-, julev- jïh markasaemien dajvine.
I januar 2018 holdt Sametinget åpne møter i disse områdene med stor deltakelse fra ulike språkmiljøer.
Tsïengelen 2018 Saemiedigkie ræhpas tjåanghkoeh höölti dejnie dajvine gellie almetjigujmie stïeresne ovmessie gïelebyjresijstie.
Oppfordringen fra Sametinget var at språkmiljøene sender søknader til Sametinget da midlene ble lagt under posten Språkprosjekter på Sametingets budsjett.
Desnie Saemiedigkie heesti gïelebyjresh ohtsemh Saemiedægkan seedtieh dan åvteste vierhtieh Gïeleprosjekt-påasten nualan bïejesovvin Saemiedigkien budsjedtesne.
Det ble også opplyst at Sametinget ville bruke en liten del av midlene til å lyse ut en stilling som skal ha særlig fokus på utadrettet arbeid ovenfor språkmiljøer i disse områdene, samt bruke året til å identifisere tiltak som har fått støtte fra Fylkesmannen i Nordland over flere år.
Tjåanghkojne aaj beevni Saemiedigkie sijhti såemies dejstie vierhtijste nuhtjedh akten orre barkose mij edtja sjïere fokusem utnedh barkose gïelebyjresigujmie daejnie dajvine, jïh aaj vierhtide nuhtjedh råajvarimmieh damtijidh mah dåarjoem åådtjeme Nordlaanten fylhkenålmeste gellie jaepieh.
Stillingen ble besatt i september 2018 og den ansatte har brukt tiden frem til nå å bli kjent med Sametinget og arbeidsoppgavene.
Akte barkije daam orre barkoem eelki skïereden 2018, jïh dïhte lea tïjjem daan raajan nuhtjeme Saemiedigkine jïh barkoelaavenjassigujmie åahpenidh.
Hun har også deltatt på en del møter i områdene, samt truffet språksentrene og blitt kjent med de.
Dïhte meatan orreme såemies tjåanghkojne dajvine, gïelejarngide råakeme jïh dejgujmie åahpenamme.
Fram til nå i 2018 har vi gitt støtte til følgende prosjekt over språkprosjektposten, til disse områdene:
Daan raajan 2018 libie dåarjoem vadteme daejtie prosjektide gïeleprosjektepåasten bijjelen, daejtie dajvide:
Etablering av samisk språksenter i Hattfjelldal - sørsamisk
Tseegkeme saemien gïelejarngeste Aarbortesne - åarjelsaemien
Samiskspråklige bøker leter etter brukere – sør-, lule- og nordsamisk
Saemiengïeleldh gærjah utnijh ohtsedieh – åarjel-, julev- jïh noerhtesaemien
Giellabiesse - lulesamisk
Giellabiesse - julevsaemien
Sørsamisk bibeloversettelse II - sørsamisk
Åarjelsaemien bijpelejarkoestimmieh II - åarjelsaemien
Språkopplæring/språkkurs - lulesamisk
Gïelelïerehtimmie/gïelekuvsje - julevsaemien
Samisk språk- og kultursamlinger for elever i rørossamisk område
Saemien gïele- jïh kultuvregaavnedimmieh learoehkidie rørossaemien dajvesne
Samisk konfirmantleir 2018 – sør-, lule- og nordsamisk
Saemien skyllijemaanajerkie 2018 – åarjel-, julev- jïh noerhtesaemien
Sørsamisk innhold i Sámi ođasmagasiidna - sørsamisk
Åarjelsaemien sisvege Sámi ođasmagasiidnesne - åarjelsaemien
Saamastalledh - Kommunikativ språkinnlæring - sørsamisk
Saamastalledh - Kommunikatijve gïelelïerehtimmie - åarjelsaemien
I tillegg bevilges det midler over andre poster på Sametingets budsjett til ulike språk- og kulturtiltak i sør-, lule- og markasamiske områder.
Lissine vierhtieh vadtasuvvieh ovmessie gïele- jïh kultuvreråajvarimmide åarjel-, julev- jïh markasaemien dajvine jeatjah påasti bijjeli Saemiedigkien budsjedtesne.
– Hittil i år har sametingsrådet bevilget støtte til samtlige som har søkt om midler til tiltak innenfor denne prioriterte målgruppen.
– Daan raajan daan jaepien saemiedigkieraerie lea dåarjoem vadteme gaajhkesidie mah vierhtiej bïjre syökeme daan prioriteradamme ulmiedåehkien sisnjelen.
Jeg savner imidlertid flere søknader, og spesielt fra lule- og markasamiske områder, sier sametingspresident Aili Keskitalo.
Manne læjhkan jienebh ohtsemh ohtselem, jïh joekoen julev- jïh markasaemien dajvijste, saemiedigkiepresidente Aili Keskitalo jeahta.
I 2019 vil Sametinget fortsatt jobbe aktivt opp mot språkmiljøene i disse områdene for å initiere og støtte flere språktiltak som skal bidra til et språkløft.
2019 Saemiedigkie sæjhta eadtjohkelaakan barkedh daej gïelebyjresi vööste daejnie dajvine juktie aelkedh jïh dåarjodh jienebh gïeleråajvarimmieh mah edtjieh gïelelutnjeminie viehkiehtidh.
Det er opprettet stipend for studenter som tar utdanning i sør- og lulesamisk språk, giellatjiehppe ved Árran mánágárde har fått økt sin bevilgning og vi har satt inn prioriteringer i språkprosjektene direkte opp mot disse områdene og språkene.
Stipende lea tseegkesovveme studentidie mah ööhpehtimmiem åarjel- jïh julevsaemien gielesne vaeltieh, giellatjiehppe Árran maanagïertesne lea stuerebe dåarjoem åådtjeme jïh mijjieh gïeleprosjeekth prioriteradamme ryöktesth daej dajvi jïh gïeli vööste.
PRM: Vinnerne av Sametingets slagordkonkurranse mot mobbing
PRM: Vitnijh Saemiedigkien faamoebaakoegaahtjemistie irhkemen vööste
Skoleelever fra Røyrvik og Karasjok gikk helt til topps i konkurransen om de beste slagordene mot mobbing.
Learohkh skuvlijste Raarvihkesne jïh Karasjohkesne eevre bijjiegeatjan böötin gaahtjemisnie dej bööremes faamoebaakoej bïjre irhkemen vööste.
Sametingspresident Vibeke Larsen er stolt av de fine holdningene som elevene har vist.
Saemiedigkiepresidente garmerde doh åajvoeh vuajnoeh mejtie learohkh leah vuesiehtamme.
Sametinget mottok totalt tolv bidrag fra skoler i Kautokeino, Máze, Karasjok, Tana, Alta, Røyrvik og Harstad i slagordkonkurransen mot mobbing.
Saemiedigkie ållesth luhkiegöökte dåarjoeh dåastoeji skuvlijste abpe laantesne, goh Guovdageaidnu, Màze, Deatnu, Alta, Raarvihke jïh Harstad faamoebaakoegaahtjemisnie irhkemen vööste.
Alle elever som får samisk undervisning på skolen ble invitert til å delta i konkurransen høsten 2016.
Gaajhkh learohkh mah saemien ööhpehtimmiem åadtjoeh skuvlesne bööresovvin meatan årrodh gaahtjemisnie tjaktjen 2016.
De samiske elevene ved 7. trinn ved Røyrvik skole, samt fellesbidraget til skoleklassene 9a og 9á ved Karasjok skole er valgt ut som vinnere av slagordkonkurransen.
Doh saemien learohkh 7. daltesisnie Raarvihken skuvlesne, jïh ektiedåarjoe skuvleklaasside 9a jïh 9à Karasjohken skuvlesne leah vitnijinie veeljesovveme faamoebaakoegaahtjemistie.
Juryen uttaler at alle bidragene var veldig gode, men at vinnerslagordene skilte seg ut ved at de var inkluderende, korte og presise samt at de vekket gode følelser hos juryen.
Juryje jeahta gaajhkh dåarjoeh lin joekoen hijven, men dah faamoebaakoeh joekehtadtin dejstie mubpijste dan åvteste dah lin inkludereden, åenehks jïh tjïelke jïh aaj hijven domtesh gåaskoejin juryjen luvnie.
Vinnerslagordene var som følger:
Faamoebaakoeh mah vitnin lin naemhtie:
Bygge gode relasjoner
Hijven relasjovnh bigkedh
Sametingspresident Vibeke Larsen er stolt over engasjementet til de som deltok i konkurransen, som hadde som hensikt å øke trivselen på skolen og å forebygge mobbing.
Saemiedigkiepresidente Vibeke Larsen eadtjohkevoetem dejtie mah lin meatan gaahtjemisnie garmerde, mij aajkojne utnieh murriedimmiem skuvlesne lissiehtidh jïh irhkemen vööste barkedh.
– Ved å sette fokus på hvordan vi skal være gode mot hverandre, håper vi at vi har bidratt til å bygge gode relasjoner lokalt på skolene og at elevene har fått en bevisst holdning til temaet.
- Viehkine fokusem bïejedh guktie mijjieh edtjebe gïemhpe sinsitnien vööste årrodh, gegkiestibie mijjieh viehkiehtamme hijven relasjovnh skuvline bigkedh, jïh learohkh aktem voerkes vuajnoem teemese åådtjeme.
Bidragene som vi har fått inn, viser at det er fine holdninger blant de samiske elevene, sier sametingspresident Vibeke Larsen.
Doh dåarjoeh mejtie sïjse åådtjeme, hijven vuajnoeh dej saemien learohki gaskem vuesiehtieh, saemiedigkiepresidente Vibeke Larsen jeahta.
Slagordene blir nå trykket opp på et banner som skal deles ut til alle skolene som deltok.
Vitnijefaamoebaakoeh daelie bannerinie trygkesuvvieh mejtie klaassh jïh skuvlh mah lin meatan edtjieh åadtjodh.
I tillegg deler vinnerne på en pengepremie på 10.000,- kroner.
Lissine vitnijh beetnegepreemijem 10.000 kråvnine juekieh.
Bistå skolene i forebyggingsarbeid
Skuvlide viehkiehtidh heerredimmiebarkosne
Sametinget er med i det nasjonale arbeidet som varer frem til 2020.
Saemiedigkie lea meatan dennie nasjonaale barkosne «Guejmievoete irhkemen vööste» mij vaasa 2020 raajan.
Ulike aktører og forbund har sammen med Utdanningsdirektoratet og regjeringen ved statsminister Erna Solberg og kunnskapsminister Torbjørn Røe Isaksen, signert en forpliktende avtale der partnerne skal jobbe sammen for å gi barn og unge et godt lærings- og oppvekstmijø.
Ovmessie aktöörh jïh siebrieh leah Ööhpehtimmiedirektoraatine jïh reerenassine ektine, staateministere Erna Solbergen jïh daajroeministere Torbjørn Røe Isaksen baaktoe, aktem åeliedihks latjkoem signeradamme gusnie guejmieh edtjieh ektesne barkedh juktie maanide jïh noeride aktem hijven lïerehtimmie- jïh byjjenimmiebyjresem vedtedh.
Slagordkonkurransen mot mobbing i regi av Sametinget er en del av dette arbeidet.
Faamoebaakoegaahtjeme irhkemen vööste maam Saemiedigkie öörnedamme lij akte bielie daehtie barkoste.
– Vi ønsket med denne konkurransen å bistå skolene i det viktige arbeidet med å motvirke til mobbing og krenkelser på skolene.
- Mijjieh sïjhtimh daejnie gaahtjemisnie skuvlide viehkiehtidh daennie vihkeles barkosne irhkemem jïh daaresjimmieh heerredidh skuvline.
Alle barn og unge fortjener et godt skolemiljø, sier Larsen.
Gaajhkh maanah jïh noerh leah vyörtegs aktem hijven skuvlebyjresem utnedh, Larsen jeahta.
Juryen har bestått av: sametingspresident Vibeke Larsen, nestleder i oppvekst-, omsorg- og utdanningskomiteen Lars Oddmund Sandvik, leder av Sametingets ungdomspolitiske utvalg Ánná Káisá Partapuoli og elevrådsmedlem Aina Madelen Aslaksen Gaup ved Samisk videregående skole i Karasjok.
Juryjisnie daah orreme: saemiedigkiepresidente Vibeke Larsen, mubpieåvtehke byjjenimmie-, hokse- jïh ööhpehtimmiemoenehtsisnie Lars Oddmund Sandvik, åvtehke Saemiedigkien noerepolitihkeles moenehtsisnie Ánná Káisá Partapuoli jïh learohkeraerielïhtsege Aina Madelen Aslaksen Gaup Saemien jåarhkeskuvlesne Karasjohkesne.
PRM: Ørnedrap av reinkalver skaper fortvilelse Sametingsrådet er bekymret for de store rovdyrtapene som reindriftsnæringen igjen står overfor.
PRM: Aarhtsh mah miesieh buvvieh aajhpehtsvoetem sjugnede Saemiedigkieraerie tjoeperde dejstie stoerre juvreteehpemijstie mejtie båatsoe vihth dååjroe.
Sametingsråd Berit Marie Eira mener at situasjonen er uholdbar og ber staten om å prioritere beitenæringene.
Saemiedigkieraerie veanhta tsiehkie ij maehtieh jåerhkedh jïh staatem birrie gåatomejieliemidie prioriteradidh.
Reindriftsnæringen rapporterer igjen om et stort problem med ørn som dreper reinkalver.
Båatsoe vihth akten stoerre dåeriesmoeren bïjre reektie aarhtsigujmie mah miesieh buvvieh.
Sametingets plenum, flertallsgruppa i Sametinget og Sametingsrådet har utallige ganger bedt myndighetene om å iverksette tiltak som reduserer reintap til kongeørn og havørn, uten at staten har agert.
Saemiedigkien stoerretjåanghkoe, jienebelåhkoedåehkie Saemiedigkesne jïh Saemiedigkieraerie leah gellien aejkien åejvieladtjide birreme råajvarimmiejgujmie nïerhkedh mah bovtseteehpemem gïerkehtsidie jïh aarhtside giehpiedieh, bielelen staate lea maam gænnah dorjeme.
- Rovdyrtapene fører til store økonomiske og psykiske belastninger for reineiere.
-Juvreteehpemh stoerre ekonomeles jïh psykiske vaejvieh båatsoeburride sjugniedieh.
Nå er reinkalvingen igang og vi ser dessverre de samme tilstandene som tidligere år.
Daelie suehpede aalkeme jïh gaatesjen vuejnebe daan jaepien seammalaakan goh aarebi jaepieh.
Situasjonen er kritisk i flere kalvingsområder og reindriftsutøvere kjenner seg maktesløse.
Tsiehkie lea itjmies jieniebinie suehpedsdajvine jïh båatsoeburrieh demtieh sijjieh eah nuepiem utnieh dam tsiehkiem heerredidh.
Jeg forstår frustrasjonen deres og at de føler seg overkjørt av myndighetene, sier Berit Marie Eira.
Manne dej aajhpehtsvoetem guarkam jïh ihke demtieh åejvieladtjh eah sijjem krööhkesth, Berit Marie Eira jeahta.
Utsetter kongeørn-felling Klima- og miljødepartementet sendte allerede i 2017 på høring forslag til endringer i rovviltforskriften, som blant annet innebar at man ville tillate felling av kongeørn forut før skade i to prosjektområder: på Fosen i Trøndelag og i Troms.
Sïjhth vuertedh gïerkehtsem vuetjedh Klijma- jïh byjresedepartemeente joe 2017 raeriestimmiem govlehtæmman seedti jarkelimmiej bïjre juvremieriedimmesne, mij gaskem jeatjah sïjhti jiehtedh luhpiedidh gïerkehtsem vuetjedh åvtelen dïhte skaaram darjoeji göökte prosjektedajvine: Fovsenisnie Trööndelagesne jïh Romsesne.
Snart to år etter er prosjektet igangsatt på Fosen, men uten felling forut for skade, som var en del av stortingsvedtaket.
Mahte göökte jaepieh mænngan lea prosjektine Fovsenisnie aalkeme, men bielelen vuetjedh åvtelen gïerkehtse skaaram darjoeji, mij lij akte bielie stoerredigkien nænnoestimmeste.
Sametingsråden har nå sett seg grundig lei av de mange utsettelsene.
Saemiedigkieraerie lea daelie tjarke vïssjehtovveme dejstie gellie ahkedh guhkiedamme mierijste.
- Det er underlig at staten ikke tar egne vedtak til etterretning.
-Rovnege staate ij jïjtse nænnoestimmieh seahkerh.
Forsøksordningene på Fosen og i Troms vil bli betydelig svekket dersom de ikke skal inkludere felling av kongeørn.
Pryöveöörnegh Fovsenisnie jïh Romsesne sijhtieh sagke nåakebe sjïdtedh jis ij edtjh gïerkehtsem vuetjedh.
Det vil få negative konsekvenser for samiske beitenæringer i fremtidig forvaltning av kongeørn, sier sametingsråden.
Dïhte sæjhta nåake konsekvensh saemien gåatomejieliemidie åadtjodh båetijen aejkien reeremisnie gïerkehtsistie, saemiedigkieraerie jeahta.
Sametinget har gjentatte ganger pekt på at man må innføre utvidede muligheter til felling av ørn i samiske områder.
Saemiedigkie lea gellien aejkien tjïertestamme daerpies vijriedamme öörnegh sjïehtesjidh juktie aarhtsem vuetjedh saemien dajvine.
I dag skal det svært mye til for å få fellingstillatelse på kongeørn, blant annet fordi rovviltforskriften sier at felling av kongeørn må rettes mot bestemte individer.
Daan biejjien joekoen geerve vuetjemeluhpiem gïerkehtsasse åadtjodh, gaskem jeatjah dan åvteste juvremieriedimmie jeahta vuetjeme gïerkehtsistie tjuara vihties indivijdi vööste årrodh.
Krever reduksjon av ørnebestanden Sametingsråden skal møte Klima- og miljødepartementet 11. juni i år, der hun vil kreve at felling av kongeørn snarest inkluderes i forsøksordningene.
Giehpiedimmiem aarhtseveahkeste kreava Saemiedigkieraerie edtja Klijma- jïh byjresedepartemeentem råakedh ruffien 11. b. daan jaepien, gusnie sæjhta krïevedh vuetjeme gïerkehtsistie dallatjinie meatan vaaltasåvva pryöveöörnegi sïjse.
- Jeg vil også ta opp behovet for snarlige tiltak for å redusere ørnebestanden også i andre områder med høy bestand av ørn, som forårsaker store tap av både sau og rein, sier Eira.
- Manne sïjhtem aaj daerpiesvoetem bæjjese vaeltedh dallatjinie råajvarimmiej bïjre juktie aarhtseveahkam giehpiedidh aaj jeatjah dajvine gusnie aarhtseveahka lea stoerre jïh stoerre teehpemh dovne sïrveste jïh bovtseste vedtieh, Eira jeahta.
Reindrifta peker også på at ørnebestanden er langt høyere enn tallene som myndighetene opererer med.
Båatsoe aaj tjïerteste aarhtseveahka lea sagke jollebe goh doh taalh mejtie åejvieladtjh nuhtjieh.
Sametinget har siden 2016 understreket viktigheten av å inkludere tradisjonell erfaringsbasert kunnskap fra reindriftsnæringen i rovviltforvaltningen.
Saemiedigkie lea 2016 raejeste tjïertestamme man vihkeles lea båatsoen aerpievuekien dååjrehtamme daajroem juvrereeremisnie sjïehtesjidh.
Sametinget har i samarbeid med Miljødirektoratet og Norske Reindriftsamers Landsforbund (NRL) blant annet arrangert et seminar om tradisjonell samisk kunnskap om reindrift og rovvilt.
Saemiedigkie lea laavenjostosne Byjresedirektoraatine jïh Nöörjen Båatsoesaemiej Rijhkesiebrine (NBR) gaskem jeatjah seminaarem öörnedamme aerpievuekien saemien daajroen bïjre båatsoen jïh juvri bïjre.
- Jeg har store forventninger til fortsettelsen av dette arbeidet, avslutter Berit Marie Eira.
- Mov leah stoerre veanhtadimmieh dan guhkiebasse barkose, Berit Marie Eira minngemosth jeahta.
For intervju, kontakt sametingsråd Berit Marie Eira, tlf +47 913 28 626
Jis gihtjehtimmiem sïjhth, gaskesadth saemiedigkieraeriem Berit Marie Eira, tlf +47 913 28 626
PRM: «Faamoe» lanseres - unik sjanse for samiske bedrifter
PRM: «Faamoe» bæjhkoehtamme sjædta - sjïere nuepie saemien sïeltide
- Sametingets mål for den kreative næringen er flere aktører som skaper robuste og lønnsomme bedrifter med en større overlevelsegrad.
- Saemiedigkien ulmie dan sjugniedihks jieliemasse lea jienebh aktöörh mah nænnoes sïelth sjugniedieh mah dïenestem vedtieh jïh buerebelaakan bïerkenieh.
Individuell oppfølging I «Faamoe» vil et regnskapsbyrå analysere regnskapet til bedriftene som blir tatt opp i programmet og komme med forbedringsforslag av lønnsomheten.
Individuelle dåarjedimmie «Faamoe»-programmesne akte reeknehlåhkoekontovre sæjhta reeknehlåhkoem sïeltide analyseradidh mah meatan sjidtieh programmesne jïh bueriedimmieraeriestimmiejgujmie båetedh dïenestenuepijste.
I «Faamoe» vil bedriftene også få veiledning om merkevarebygging med salg som innfallsvinkel og utvidelse av sitt profesjonelle nettverk.
«Faamoe»-programmesne sïelth aaj sijhtieh bïhkedimmiem åadtjodh mïerhkevaaroebigkemen bïjre gusnie uvtemes tjoevkesem åtna doekemasse jïh vijriedæmman sijjen profesjonelle viermeste.
Søknadsfristen for samiske bedrifter å søke seg til «Faamoe» er 11. juni 2019 og søknadsskjema finnes på våre nettsider og på Sametingets Facebook-side.
Saemien sïelti ohtsememierie juktie meatan årrodh «Faamoe»-programmesne lea ruffien 11. b. 2019 jïh ohtsemegoere lea mijjen nedtesæjrojne jïh Saemiedigkien Facebook-sæjrosne.
Fokus på lønnsomhet For at en bedrift skal bli lønnsom, bør inntjeningen for en enmannsbedrift være på over én million.
Dïeneste jarngesne Jis akte sïelte edtja dïenestem åadtjodh, dellie akten akteaajhteresïelten dïeneste byöroe millijovnen bijjelen årrodh.
Derfor avluttes samlingen på Oslo Design Fair i august 2020, hvor de samiske bedriftene virkelig får muligheten til å bli kjent med og inngå avtaler med videreforhandlere.
Dan åvteste gaavnedimmie orreje Oslo Design Fair-meessesne mïetsken 2020, gusnie saemien sïelth raaktan nuepiem åadtjoeh åahpenidh jïh latjkoeh darjodh jåarhkedoekijigujmie.
- De fem utvalgte bedriftene vil bli ledestjerner for andre samiske bedrifter, som skal vise vei som suksessfulle entreprenører.
- Doh vïjhte vaeljehke sïelth sijhtieh guvhkiehtæjjine sjïdtedh jeatjah saemien sïeltide, mah edtjieh geajnoem vuesiehtidh goh entreprenöörh mah lahkoem darjoeh.
For intervju, kontakt sametingspresident Aili Keskitalo, tel: 97129305 eller e-post: aili.keskitalo@samediggi.no
Jis gihtjehtimmiem sïjhth, gaskesadth saemiedigkiepresidentem, Aili Keskitalo, tel: 97129305 jallh e-påaste: aili.keskitalo@samediggi.no
Sametinget s plenum uttalte forrige uke at man ønsker en etablering av helsenettverk, som kan både organisere helsepersonell og bidra i utviklingen av likeverdige helsetjenester.
Evteben våhkoen Saemiedigkien stoerre tjåanghkoe jeehti vaajteles healsoeviermie tseegkesåvva, mij dovne maahta healsoebarkijh årganise radih jï h viehkiehtidh seammavyörtegs healsoedï enesjh evtiedidh.
– Jeg ser gjerne at lulesamisk helsenettverk etableres i høst, særlig med tanke på etableringen av nye Hamarøy kommune, sier sametingsråd Mikkel Eskil Mikkelsen.
– Manne maaje vuajnam julevsaemien healsoeviermie tseegkesåvva daan tjaktjen, joekoen gosse tseegkemem orre Há bmeren tjï elte ste måjhtele, saemiedigkieraearie Mikkel Eskil Mikkelsen jeahta.
Fra Sametingets side så er det klart uttrykt fra plenum at vi må få på plass flere nettverk og det skal vi følge opp fra sametingsrådets side, avslutter Mikkelsen.
Saemiedigkien bieleste stoerretjåanghkoe lea tjïelkelaakan jeahteme mijjieh tjoerebe jienebh viermieh tseegkedh jïh Saemiedigkieraerien bieleste edtjebe dejnie guhkiebasse barkedh, Mikkelsen minngemosth jeahta.
Styrker samisk litteratur med 5,1 millioner kroner
Saemien lidteratuvrem nænnoste 5,1 millijovnh kråvnajgujmie
Sametingsrådet foreslår å bruke 5,1 millioner kroner mer av budsjettet for 2020 øremerket til produksjon og formidling av samiskspråklig litteratur.
Saemiedigkieraerie raereste 5,1 millijovnh kråvnah vielie budsjedteste 2020 nuhtjedh mah edtjieh produksjovnese jïh bievniemasse saemiengïeleldh lidteratuvrese juhtedh.
Det er en god nyhet for alle oss som er glad i samisk litteratur, sier sametingsråd Henrik Olsen.
Akte hijven saernie gaajhkide mijjese mah saemien lidteratuvrem lyjhkoeh, saemiedigkieraerie Henrik Olsen jeahta.
I forbindelse med at Sametingets plenum vedtok å avvikle dagens tilskuddsordning til de samiske bokbussene, har sametingsrådet utarbeidet en samisk litteraturstrategi, som har som mål å styrke formidling og produksjon av samisk litteratur.
Juktie Saemiedigkien stoerretjåanghkoe nænnoesti daan beajjetje dåarjoeöörnegem saemien gærjabusside nåhkedidh, Saemiedigkie saemien lidteratuvrestrategijem evtiedamme, mij ulmine åtna bievnemem jïh produksjovnem saemien lidteratuvreste nænnoestidh.
Sametingsrådet vil bruke mer penger på produksjon av samiskspråklig litteratur og en styrket formidling av samisk litteratur.
Saemiedigkieraerie sæjhta vielie beetnegh nuhtjedh produksjovnese saemiengïeleldh lidteratuvreste jïh bievnemem lissiehtidh saemien lidteratuvren bïjre.
- Vi ønsker å tilby god litteratur til alle generasjoner og på alle samiske språk.
- Sïjhtebe hijven lidteratuvrem faalehtidh gaajhkide boelvide jïh gaajhkine saemien gïeline.
Derfor foreslår vi å øke tilskuddet til ny utgivelser med 5,1 millioner i budsjettet for 2020.
Dan åvteste raeriestibie dåarjoem lissiehtidh orre bæjhkoehtimmide 5,1 millijovnh kråvnajgujmie budsjedtesne 2020.
Dette er midler som blir omfordelt fra den potten som til nå har gått til de samiske bokbussene, fra sier sametingsråd Henrik Olsen.
Daate lea vierhtieh mejtie jeatjahlaakan joekedibie dehtie veahkeste mij daan raajan lea saemien gærjabusside jåhteme, saemiedigkieraerie Henrik Olsen jeahta.
Per i dag ser det ut til at fem av de åtte samiske bokbussene som har mottatt driftsstøtte fra Sametinget, ønsker å videreføre bokbusstjenesten etter den nye ordningen.
Daelie vååjnoe goh vïjhte dejstie gaektsie saemien gærjabussijste mah leah gïehtelimsdåarjoem dååsteme Saemiedigkeste, sijhtieh gærjabussedïenesjem jåerhkedh dan orre öörnegen mietie.
Til dette blir det satt av 2,5 millioner kroner.
Dïsse 2,5 millijovnh kråvnah læjkobe.
Vil styrke leselyst og skriveglede
Sæjhta lohkemelastoem jïh tjaelemeaavoem nænnoestidh
Sametinget ser i tillegg behov for en mer målrettet formidling av samisk litteratur for å øke interessen for samiske bøker og for å få flere lesere.
Saemiedigkie aaj vuajna daerpies saemien lidteratuvren bïjre tjyölkehkåbpoe bievnedh juktie ïedtjem lissiehtidh saemien gærjide jïh jienebh lohkijh åadtjodh.
Sametingets samiske litteraturstrategi legger opp til tiltak for å motivere til både lese- og skrivelyst.
Saemiedigkien saemien lidteratuvrestrategije råajvarimmieh soejkesje juktie dovne lohkeme- jïh tjaelemelastose skreejrehtidh.
- Dessverre er det slik at det utgis for lite samisk litteratur.
- Gaatesjen fer vaenie saemien lidteratuvre bæjhkoehtamme sjædta.
Vi tror at ved å motivere til økt leselyst, vil man også kunne stimulere til skrivelyst.
Mijjieh vïenhtebe jis lissiehtamme lohkemelastose skreejrehte, dellie aaj sæjhta tjaelemelastose skreejrehtidh.
Litteratur på eget språk er viktig for identitet, språkets status og det utvikler både lese, skrive- og taleferdigheter på eget språk.
Lidteratuvre jïjtse gïelesne lea vihkeles identiteete jïh gïelen statusen gaavhtan jïh dovne lohkeme, tjaeleme- jïh soptsesetjiehpiesvoeth jïjtse gïelesne evtede.
Det er også viktig for å lære barn og unge til å like litteratur, også i voksen alder, sier Olsen.
Aaj vihkeles juktie maanide jïh noeride lïerehtidh lidteratuvrem lyjhkedh, aaj geerve aaltarisnie, Olsen jeahta.
Formidlinggstillinger opprettes
Bievnemebarkoesijjieh tseegkesuvvieh
Sametingsrådet foreslår å opprette egne formidlingsstillinger i lule- og sørsamisk språkområde.
Saemiedigkieraerie raereste jïjtsh bievnemebarkoesijjieh tseegkedh julev- jïh åarjelsaemien dajvesne.
Stillingen i sørsamisk område vil etableres på Sijti Jarnge og stillingen i lulesamisk område vil etableres på Árran lulesamiske senter.
Barkoe åarjelsaemien dajvesne tseegkesåvva Sijti Jarngesne jïh barkoe julevsaemien dajvesne tseegkesåvva Árran julevsaemien jarngesne.
- Disse stillingene vil jobbe for å etablere tettere samarbeid mellom ulike institusjoner for å synliggjøre samisk litteratur ved å tilrettelegge for ulike arrangement og øke kunnskapen om samisk litteratur og kultur, blant annet i bibliotekene, sier sametingsråden.
- Daah barkoeh sijhtieh lïhkebe laavenjostoen åvteste barkedh dej ovmessie institusjovni gaskem juktie saemien lidteratuvrem våajnoes darjodh sjïehteladtemen tjirrh ovmessie öörnedimmijste, jïh daajroem lissiehtidh saemien lidteratuvren jïh kultuvren bïjre, gaskem jeatjah gærjagåetine, saemiedigkieraerie jeahta.
Når det gjelder formidling av samisk litteratur i det nordsamiske området, vil Sametinget inngå et samarbeid med Troms fylkeskommune, som allerede har en etablert Samisk bibliotektjeneste i Troms.
Gosse lea bievnemen bïjre saemien lideratuvreste noerhtesaemien dajvesne Saemiedigkie sæjhta laavenjostoem tseegkedh Romsan fylhkentjïeltine, mij joe aktem Saemien gærjagåetiedïenesjem Romsesne åtna.
Et samarbeid vil kunne utvide denne tjenesten.
Akte laavenjostoe sæjhta maehtedh daam dïenesjem vijriedidh.
- Det er satt av 300.000 kr i budsjettet til dette samarbeidet.
- Daelie 300.000 kråvnah lyjkeme budsjedtesne daan laavenjostose.
Detaljene rundt dette og de to formidlingsstillingene i lule- og sørsamisk område er ennå ikke klare, men vi vil komme tilbake til dette, avslutter Henrik Olsen.
Detaljh dan bïjre jïh dej göökte bievnemebarkoej bïjre julev- jïh åarjelsaemien dajvesne eah leah gaervies annje, men sijhtebe bååstede båetedh dïsse, Henrik Olsen minngemosth jeahta.
De øvrige tiltakene i den samiske litteraturstrategien vil bli tatt med i Sametingsrådets budsjettforslag for 2020.
Doh jeatjah råajvarimmieh saemien lidteratuvrestrategijesne meatan vaaltasuvvieh Saemiedigkien budsjedteraeriestimmesne 2020.
For intervju, kontakt sametingsråd Henrik Olsen, tlf: 907 75 219
Jis gihtjehtimmiem sïjhth, gaskesadth Henrik Olsen, tlf: 907 75 219
Vedlagt: Sametingets litteraturstrategi - vedtatt av Sametingsrådet juni 2019.
Lissietjaalege: Saemiedigkien lidteratuvrestrategije - nænnoestamme Saemiedigkieraereste ruffien 2019.
Program Áltá 2013 / Áltá 2013 / Internasjonalt arbeid / Forsiden - Sametinget
Programme Alta 2013 / Áltá 2013 / Gaskenasjovnaale barkoe / Saemiedigkie - Sametinget
Program Áltá 2013
Programme Alta 2013
08. mars 2013
08. Njukčamánnu 2013
Foreløpig program for den forberedende urfolkskonferansen i Alta 8. til 12. juni 2013, Áltá 2013.
Åvtelhbodti programme dan ryöjreden aalkoealmetjekonferansese Altesne ruffien 8. – 12. b. 2013.
Lørdag 8. juni
Laavadahken, ruffien 8.
Hele dagen: Konferansedeltakere ankommer Alta.
Abpe biejjien: Dah mah edtjieh meatan årrodh konferansesne Altese båetieh.
Registrering.
Tjaalasovveme.
Hele dagen: Klargjøring av Finnmarkshallen.
Abpe biejjien: Finnmarhkehaallem ryöjrede.
Søndag 9. juni
Aejlegen, ruffien 9.
Hele dagen: Urfolksregionene holder separate møter.
Abpe biejjien: Aalkoealmetjeregijovnh sjïere tjåanghkoeh hööltieh.
Kl. 12.00: Presserommet åpner. Kl. 20.00: Mottakelse på Høgskolen i Alta.
Ts. 12.00: Preessetjiehtjelem rïhpeste Ts. 20.00: Dåastome Altan jilleskuvlesne
Mandag 10. juni
Måantan, ruffien 10.
Kl. 10.00 - 13.00: Åpning og konferanse Kl. 13.00 - 15.00: Lunsj Kl. 15.00 - 18.00: Konferansen fortsetter Kl. 18.00 - 18.30: Pressekonferanse
Ts. 10.00 - 13.00: Rïhpestimmie jïh konferanse Ts. 13.00 - 15.00: Beapmoe Ts. 15.00 - 18.00: Konferanse jåarhka Ts. 18.00 - 18.30: Preessekonferanse
Tirsdag 11. juni
Dæjstan, ruffien 11.
Kl. 10.00 - 13.00: Åpning og konferanse Kl. 13.00 - 15.00: Lunsj Kl. 15.00 - 18.00: Konferansen fortsetter
Ts. 10.00 - 13.00: Rïhpestimmie jïh konferanse Ts. 13.00 - 15.00: Beapmoe Ts. 15.00 - 18.00: Konferanse jåarhka
Onsdag 12. juni
Gaskevåhkoen, ruffien 12.
Kl. 10.00 - 13.00: Åpning og konferanse Kl. 13.00 - 15.00: Lunsj Kl. 15.00 - 18.00: Konferansen avsluttes Kl. 18.00 - 18.30: Pressekonferanse
Ts. 10.00 - 13.00: Rïhpestimmie jïh konferanse Ts. 13.00 - 15.00: Beapmoe Ts. 15.00 - 18.00: Konferanse orrije Ts. 18.00 - 18.30: Preessekonferanse
Fakturering
Reeknegetjaeleme
Alle fakturaer sendes til samme adresse, uavhengig av hvilken del av fylkeskommunen som skal betale regningen.
Seedtede gaajhkh reeknegh seamma adressen gåajkoe, saaht mij goevtese fylhkentjïeltesne mij edtja reeknegem maeksedh.
Alle fakturaer må merkes.
Tjoerede gaajhkh reeknegh mïerhkesjidh.
Fakturaer til Nord-Trøndelag fylkeskommune sendes til følgende adresse: Nord-Trøndelag fylkeskommune Sentralt fakturamottak Postboks 2560 7735 Steinkjer. Det er viktig at fakturaene er godt merket.
Reeknegh Noerhte-Trøøndelagen fylhkentjïeltese seedtede daan adressen gåajkoe: Nord-Trøndelag fylkeskommune Sentralt fakturamottak Postboks 2560 7735 Steinkjer. Mïerhkesjidie hijvenlaakan
Følgende opplysninger må være med:
Daah bïevnesh tjuerieh meatan årrodh:
Navn på bestillende virksomhet (skole, virksomhet, avdeling e.l.)
Dongkijen nomme (skuvle, darjoe, goevtese j.p)
Ressursnummer: Alle bestillinger fra Nord-Trøndelag fylkeskommunes virksomheter skal ha et ressursnummer og navn.
Vierhtienommere. Gaajhkh dongkemh Noerhte-Trøøndelagen fylhkentjïelten darjojste edtjieh aktem vierhtienommerem jïh nommem utnedh.
Ressursnummeret begynner med 5 og har 5 siffer.
Virhtienommere låhkojne 5 aalka jïh 5 taallh åtna.
Ressursnummeret til fakturamottaker/attestant må være oppgitt før leverandøren effektuerer ordren.
Reegnegedåastojen /vihtiestæjjan vierhtienommere tjuara bïeljelamme årrodh aarebi deallahtæjja dongkemem tjïrrehte
Ved byggeprosjekt: Prosjektnummer og prosjektnavn
Bigkemeprosjekth: Prosjektenommere jïh prosjektenommere
For øvrig forutsettes at man følger standard krav til fakturainformasjon i hht. Bokføringsloven.
Jeatjah gaavhtan tjuara sïejhme krievemh dåeriedidh reeknegebievnesen bïjre, naemhtie guktie Bokføringsloven muana
Fakturaer fra utenlandske leverandører må ha IBAN-konto og BIC/WIFT adresse.
Reeknegh ålkoelaanten deallahtæjjijste tjuerieh IBAN-konto’m jïh BIC/SWIFTadressem utnedh.
Fakturaer som ikke tilfredsstiller ovenstående krav vil bli returnert.
Reeknegh mah eah daejtie krievemidie jeakedh sïjhtebe bååstede seedtedh.
Har du spørsmål?
Dov gyhtjelassh?
Ring 74113600. Betalingsbetingelser: Nord-Trøndelag fylkeskommunes generelle betalingsbetingelser er følgende: Betalingsfrist 30 dager - hvis ikke annet er avtalt.
Maeksemetsiehkieh: Noerhte-Trøøndelagen fylhkentjïelten sïejhme maeksemetsiehkieh leah naemhtie: Maeksememierie 30 biejjieh- jis ij jeatjah-laakan seamadamme.
Regional plan for arealbruk ble vedtatt av fylkestinget 25. april 2013.
Regijovnale soejkesje arealeåtnose nænnoestamme sjïdti fylhkendigkeste voerhtjen 25.b. 2013.
Planen har fokus på by- og stedsutvikling, sjø- og kystsonen, bærekraftig arealforvaltning, reindrift, vind- og vannkraft, samfunnssikkerhet og mineralressurser.
Soejkesje fokusem åtnastaare- jïh sijjieevtiedæmman, mearoe- jïh mearoegaedtiesovne, monnehke arealeåtnoe, båatsoe, bïegke- jïh tjaetsiefaamoe, siebriedahkejearsoesvoete jïh mineraalevierhtieh.
Om planarbeidet Regional plan for arealbruk er et resultat av regionalt samarbeid.
Soejkesjebarkoen bïjre Regijovnaale soejkesje arealeåtnose lea illedahke aktede regijovnale laavenjostoste.
Planen omhandler ulike temaområder når det gjelder bruk og vern av arealer i vårt fylke.
Soejkesje lea ovmessie teemasuerkiej bïjre gosse lea åtnoen jih vaarjelimmien bijre arealijste mijjen fylhkesne.
Planen er en prioritert planoppgave innenfor Regional planstrategi for Nord-Trøndelag 2012-2016.
Soejkesje akte prijoriteradamme soejkesjebarkoe Regijovnaale soejkesjestrategijen sisnjelen Noerhte-Trööndelagese 2012-2016.
Utvikling av en bærekraftig og differensiert regional arealpolitikk.
Evtiedimmie aktede monnehke jih joekehtamme regijovnaale arealepolitihkeste.
Regional plan for arealbruk skal bidra til å videreutvikle en lokal og regional arealpolitikk som sikrer balansen mellom økologisk, sosial og økonomisk bærekraft.
Regijovnale soejkesje arealeåtnose edtja viehkiehtidh aktem voenges jïh regijovnaale arealepolitihkem vijriesåbpoe evtiedidh, mij balansem dan ekologeles, sosijaale jïh ekonomeles monnehkevoeten gaskem gorrede.
Nasjonale signaler og målsettinger må avveies gjennom regional politikk og omsettes til gode helhetsløsninger regionalt og lokalt.
Tjuara nasjovnaale signaalh jïh ulmieh regijovnaale politihkine sjïehtedidh, jïh dorjesovvedh regijovnaale jih voenges ellies illedahkide.
Innen rammene av norsk lov og nasjonal politikk må regional politikk tilpasses ulike typer samfunn i ulike deler av regionen som har ulike forutsetninger og muligheter.
Nöörjen laaken jïh nasjovnaale politihken mieriej sisnjeli tjuara dam regijovnaale politihkem ovmessie såarhts siebriedahkide sjïehtedidh regijovnen ovmessie bieline, mah ovmessie våaromh jïh nuepieh utnieh.
Avveiningen må foretas i politiske prosesser med vekt på lokalsamfunnets utviklingsutfordringer.
Tjuara sjïehtedimmiem politihkeles prosessine darjodh jïh leavloem bïejedh dejtie haestiemidie voenges siebriedahkesne.
Vurderingene må ta hensyn til både faktagrunnlag, verdier, kunnskap og praktisk erfaring.
Dah vuarjasjimmieh tjuerieh dovne riektesvåaromem, aarvojeh, daajroeh jih dæjpeles dååjrehtimmieh krööhkedh.
En slik sammensatt forståelse er grunnleggende for å lykkes med samfunnsutviklingen i nordtrønderske kommuner med ulike utfordringer.
Akte daagkeres ållesth goerkese lea vihkeles jis edtja siebriedahkeevtiedimmine lyhkesidh noerhtetröönderen tjïeltine joekehts haestemigujmie.
Planstatus for Regional plan for arealbruk vedtatt Regional plan for arealbruk skal legges til grunn for regionale organers virksomhet og for kommunal og statlig planlegging og virksomhet i Nord-Trøndelag.
Soejkesjestaatuse Regijovnale soejkesjasse arealeåtnose. Daate nænnoestamme Regijovnale soejkesje arealeåtnose edtja våaroemasse bïejesovvedh regijovnaale åårgani barkose, jïh gosse tjïelth jïh staate sijjen barkoeh jih darjomh soejkesjieh Noerhte-Trööndelagesne.
Den endrer ikke på eksisterende planstrukturer fastlagt i plan- og bygningsloven der kommunene har det primære ansvaret for arealplanleggingen.
Dïhte ij dejtie daaletje soejkesjestruktuvride jarkelh, mah leah vihtiestamme soejkesje- jih bigkemelaakesne, gusnie tjïelth dam aalkoedïedtem utnieh arealesoejkesjimmien åvteste.
Den regionale arealpolitikken skal bidra til å bevare viktige felles kvaliteter.
Dïhte regijovnale arealepolitihke edtja viehkiehtidh vihkeles tjåenghkies kvaliteeth vaarjelidh.
Planens retningslinjer vil gi kommunene et forutsigbart handlingsrom i deres arealplanlegging.
Soejkesjen bïhkedassh sijhtieh aktem dahkoesijjiem tjïeltide vedtedh sijjen arealesoejkesjimmesne mij lea daajroes åvtelhbodti.
Retningslinjene er utformet på et overordnet nivå og utløser ikke konsekvensutredning.
Bïhkedassh lea aktene bijjemes daltesisnie dorjesovveme, jïh ij naan konsekvensesalkehtimmiem buektieh.
Fylkeskommunen og statlige etater vil legge retningslinjene til grunn i sin behandling av plansaker, og innsigelser vil ikke bli gitt til planer som er i samsvar med retningslinjene.
Fylhkentjïelte jïh staaten etaath sijhtieh bïhkedasside våaroemasse bïejedh gosse soejkesjeaamhtesidie gïetedieh, jïh gïrremh eah soejeksjidie vadtasovvh mah leah bïhkedassi mietie.
Regional plan for arealbruk initierer videre flere samarbeidsønsker og konkrete samarbeidsprosjekter mellom ulike parter.
Regijovnale soejkesje arealeåtnose aaj jienebh laavenjostoevaajtelassh buakta jïh vihties laavenjostoeprosjekth joekehts guejmiej gaskem.
Slike samarbeidsprosesser skal koordinere innsats og bidra til et bedret kunnskapsgrunnlag om ulike arealspørsmål.
Daagkerh laavaenjostoeprosessh edtjieh barkoem iktedidh, jïh viehkiehtidh guktie akte buerebe daajroevåarome sjædta ovmessie arealegyhtjelassi bïjre.
Reindrift / Næringer / Forsiden - Sametinget
Båatsoe / Jielemh / Saemiedigkie - Sametinget
Reindrift
Båatsoe
Reindrifta har stor betydning for samisk kultur og samfunnsliv, og har uvurderlig verdi som språk- kultur-, identitets- og næringsaktør i samiske områder.
Båatsoe lea joekoen vihkeles saemien kultuvren jïh siebriedahkejieleden gaavhtan, jïh joekoen stoerre aarvoem åtna goh gïele- kultuvre-, jïh identiteete- jïh jielemeaktööre saemien dajvine.
Næringen drives fra Hedmark til Finnmark, på tvers av kommune-, fylkes- og riksgrensene Sverige – Norge.
Båatsoe akte jieleme Hedmarhken luvhtie Finnmaarhken gåajkoe, tjïelte- jïh fylhkeraasti dåaresth jïh raasten dåaresth Sveerje-Nöörje.
Representanter / Valgperiode 2009 - 2013 / Arkiv / Forsiden - Sametinget
Tjirkijh / Veeljemeboelhken 2009 - 2013 / Våarhkoe / Saemiedigkie - Sametinget
Rettigheter / Bakgrunn / Om Sametinget / Forsiden - Sametinget
Reaktah / Sjïeke / Saemiedigkien bïjre / Saemiedigkie - Sametinget
Sametingets virksomhet berører alle typer rettsspørsmål innenfor alle samfunnsområder.
Saemiedigkie gaajhkesåarhts reaktagyhtjelassh sov darjosne gïetede, gaajhki siebriedahkesuerkiej sisnjeli.
Samer har ulike typer rettigheter;
Saemieh ovmessie såarhts reaktah utnieh;
individbaserte, som eget folk og som urfolk.
goh indivijde, goh jïjtse åålmege jïh goh aalkoealmetje.
Samer har nedarvede rettigheter til sine tradisjonelle land- og vannområder og rett til ressursene i disse områdene som danner det felles materielle kulturgrunnlaget.
Saemieh eerpeme reaktah utnieh sijjen aerpievuekien eatneme- jïh tjaetsiedajvide, jïh reaktam vierhtide utnieh dejnie dajvine mah leah dïhte tjåenghkies materijelle kultuvrevåarome.
Rettighetene knytter seg også til områder som språk, utdanning, helse og forvaltning av kulturminner.
Dah reaktah leah aaj ektiedamme dejtie suerkide goh gïele, ööhpehtimmie, healsoe jïh reereme kultuvremojstesijstie.
Rettsgrunnlaget finnes i internasjonale folkerettslige bindende konvensjoner, i intern norsk rett og i samenes sedvaner og rettsoppfatninger.
Daate reaktavåarome gaskenasjovnale almetjerïekteles viedteldihkie konvensjovnine gååvnese, sisnjelds nöörjen reaktesne jïh saemiej provhkine jïh reaktavuajnojne.
Som samenes folkevalgte organ i Norge er Sametingets mål å arbeide for anerkjennelse av samenes grunnleggende rettigheter som grunnlag for å ivareta og styrke samisk kultur, språk og samfunnsliv og eksistensen av ulike samiske tradisjoner.
Goh saemiej almetjeveeljeme åårgane Nöörjesne, dle Saemiedigkien ulmie lea barkedh guktie saemiej vihkielommes reaktah jååhkesjimmiem åadtjoeh, mij lea akte våarome juktie gorredidh jïh nænnoestidh saemien kultuvrem, gïelem jïh siebriedahkejielemem, jïh ihke dah ovmessie saemien aerpievuekieh gååvnesieh.
I sammenheng med folkeretten og samiske rettigheter er det viktig å påpeke at:
Almetjereaktine jïh saemien reaktajgujmie ektine dle vihkeles tjïertestidh:
Urfolksbegrepet ikke er knyttet til de som kom først.
Aalkoealmetjedïejvese ij leah ektiedamme dejtie mah voestegh bööti.
Urfolksbegrepet og urfolksrettigheter er ikke knyttet til arkeologiske bevis om hvem som kom først.
Aalkoealmetjedïejvese jïh aalkoealmetjereaktah eah leah arkeologeles vihtiestimmide ektiedamme, mah vuesiehtieh gie voestegh bööti.
Urfolksrettigheter omfatter rettighetene til de folk som er opprinnelige i et område før en nasjonalstat ble dannet, men som ikke ble respektert som likeverdig.
Aalkoealmetjereaktah reaktide dejtie almetjidie feerhmieh mah joe lin dajvesne åvtelen nasjovnalestaate tseegkesovvi, bene mah idtjin ååktemem åadtjoeh goh seammavyörtegs.
I ILO-konvensjon nr. 169 om urfolk og stammefolk i selvstendige stater heter det at urfolk er:"
ILO-konvensjovnesne nr. 169, aalkoealmetji jïh tjiertealmetji bïjre jïjtjeraarehke staatine dle tjåådtje aalkoealmetjh leah
«folk i selvstendige stater som er ansett som opprinnelige fordi de nedstammer fra de folk som bebodde landet eller en geografisk region som landet hører til da erobring eller kolonisering fant sted eller da de nåværende statsgrenser ble fastlagt, og som uansett deres rettslige stilling har beholdt alle eller noen av sine egne sosiale, økonomiske, kulturelle og politiske institusjoner»."
"Almetjh jïjtjeraarehke staatine mah aalkoealmetjinie vuajnalgieh, juktie dah almetjijstie båetieh mah laantesne jallh aktene geografiske dajvesne laanten nuelesne årroejin, dellie gosse vitneme jallh koloniseringe lin, jallh gosse dejtie daaletje staati raastide nænnoesti, jïh saaht mij riekteles sijjide leah, gaajhkh jallh naaken sijjen jïjtsh sosijale, ekonomeles, kultuvrelle jïh polithkeles institusjovnh utniehtamme."
Samer har ikke særrettigheter som går på bekostning av rettighetene til nordmenn forøvrig.
Saemieh eah sjïere reaktah utnieh mah giehpiedieh naaken dejstie jeatjah nöörjen almetji reaktijste.
Å være et urfolk betyr ikke at man har mer rett enn andre til land og vann.
Aalkoealmetjinie årrodh ij sïjhth jiehtedh naaken stuerebe reaktam utnieh dajvide jïh tjaatside mubpijste.
Samer har ikke flere rettigheter enn nordmenn til å utnytte naturressurser, med unntak av reindrifta, som i Norge tradisjonelt sett har vært forbeholdt samer.
Saemieh eah jienebh reaktah utnieh nöörjen almetjijste eatnemevierhtide nuhtedh, bielelen båatsoe, mejnie aerpievuekien mietie, ajve saemieh maahteme gïehtelidh Nöörjesne.
Andre næringer som landbruk og fiske har sine særrettigheter uavhengig av kulturell tilknytning.
Jeatjah jielemh goh laanteburrie jïh gööleme sijjen sjïere reaktah utnieh saaht man kultuvrese ektiedimmiem åtna.
Urfolksrettighetene sikrer at samene skal få like muligheter som nordmenn til å dyrke sin kultur, opprettholde sin livsform og mulighet til å være et folk også i framtiden.
Aalkoealmetjereaktah gorredieh dah saemieh edtjieh seamma nuepieh åadtjodh goh nöörjen almetjh sov kultuvrem evtiedidh, sov jieledevuekiem tjåadtjoehtidh jïh nuepiem utnedh aktine åålmeginie årrodh aaj båetijen biejjien.
Her forveksler mange spesielle tiltak med særrettigheter.
Daesnie jeenjesh vienhtieh sjïere råajvarimmieh leah dïhte seamma goh sjïere reaktah.
Det er ingen særrettighet at samiske barn skal få like muligheter som norske barn til å lære sitt morsmål i skolen.
Ij leah naan sjïere reakta saemien maanah edtjieh seamma nuepieh åadtjodh goh nöörjen maanah sov ietniengïelem skuvlesne lïeredh.
Denne rettigheten er nedfelt i Opplæringsloven og uten den spesifikke lovteksten ville samiske barn blitt diskriminert.
Daate reakta Ööhpehtimmielaakesne tjåådtje, jïh bielelen daam sjïere laaketeekstem dle saemien maanah lin sïerreldihkie sjïdteme.
Det som tilsynelatende kan oppfattes som forskjellsbehandling, er ikke annet enn et tiltak som er nødvendig for å sikre likhet, likeverd og like muligheter.
Dïhte mij seapan vååjnoe goh joekehts gïetedimmie, ij leah mij akt jeatjebe goh akte råajvarimmie mij lea daerpies juktie seammavoetem, jïh seamma nuepieh gorredidh.
FN konvensjonen om sivile og politiske rettigheter av 1966 (SP) inneholder flere viktige og sentrale folkerettslite normer i samerettslig sammenheng.
EN’i konvensjovne sivijle jïh politihkeles reaktaj bïjre jaepeste 1966 (SP) jïjnjh vihkeles jïh voernges almetjeriekteles njoelkedassh åtna saemiereaktaj bïjre.
Denne konvensjonen er også inkorporert i norske rett med forrang foran andre lover, jf menneskerettsloven.
Daate konvensjovne aaj meatan vaaltasovveme nöörjen reaktesne mij jeatjah laaki åvtelen båata, v. almetjereaktalaakine.
Særskilt sentrale er artikkel 1 som omhandler folks rett til selvbestemmelse, artikkel 2, 3 og 26 som omhandler ikke-diskriminering og artikkel 27 som slår fast at personer tilhørende etniske, religiøse eller språklige minoriteter ikke skal nektes retten til å utøve sin egen kultur, bekjenne seg til og utøve sin egen religion, eller bruke sitt eget språk.
Joekoen vihkeles 1. artihkele mij lea almetji reaktaj bïjre jïjtje nænnoestidh, artihkele 2, 3 jïh 26 mij lea ij-sïerredimmien bïjre, jïh artihkele 27 mij vihteste almetjh etnihken, religijööse jallh gïeleldh unnebelåhkojste eah edtjh nyöjhkesovvedh sov jïjtse kultuvrem utnedh, sov jïjtse religijovnem bæjhkodh jallh utnedh, jallh sov jïjtse gïelem nåhtadidh.
I forhold til urfolk omfatter artikkel 27 også retten til materiell kulturutøvelse og tradisjonell næringsvirksomhet knytte til bruk av land og naturressurser.
Aalkoealmetji muhteste, dle artihkele 27 aaj feerhmie dam reaktam materijelle kultuvrese jïh aerpievuekien jielemegïehteldæmman, mij lea åtnose laante- jïh eatnemevierhtijste ektiedamme.
Bestemmelsen etablerer også beskyttelse mot naturinngrep i områder som urfolk bruker til tradisjonell næringsutøvelse.
Daate nænnoestimmie aaj vaarjelimmiem buakta hearaldehtemi vööste eatnamisnie, dejnie dajvine gusnie aalkoealmetjh aerpievuekien jielemigujmie gïehtelieh.
FNs konvensjon om økonomiske, sosiale og kulturelle rettigheter av 1966 (ØSK) inneholder også artikler av betydning for samerettslige problemstillinger.
EN’i konvensjovne ekonomeles, sosijale jïh kultuvrelle reaktaj bïjre jaepeste 1966 (ØSK) aaj artihkelh åtna mah ulmiem utnieh saemieriekteles dåeriesmoerevuajnojde.
Som SP er også ØSK gjennom menneskerettsloven inkorporert i norsk rett med forrang foran andre lover.
Goh SP dle aaj ØSK almetjereaktalaaken tjïrrh meatan vaaltasovveme nöörjen reaktesne jïh jeatjah laaki åvtelen båata.