pere/sami_parallel huggingface dataset:
Verdens urfolk regnes som jordens fattigste, mest sårbare og marginaliserte folk.
Veartenen aalkoealmetjh vuarjasjamme sjidtieh goh eatnemen giefiesommes, prååsehkommes jïh marginaliseradamme almetjh.
Minst 370 millioner av verdens befolkning, på litt over 7 milliarder, er urfolk.
Unnemes 370 millijovnh veartenen årroejijstie, ånnetji vielie goh 7 millijardh leah aalkoealmetjh.
FNs statusrapport om forholdene for urfolk viser at blant de 900 millioner mennesker som lever i ekstrem fattigdom så er en tredel urfolk.
EN:n statusereehtehtse aalkoealmetji tsiehkiej bïjre vuesehte dej 900 millijovnh almetji gaskem mah garre giefiesvoetesne jielieminie, akte gåalmehtse lea aalkoealmetjh.
For dem handler det om mangel på trygghet, forutsigbarhet, valgmuligheter og innflytelse over egen framtid.
Daah almetjh jearsoesvoetem fååtesieh, dah eah båetijen aejkien bïjre daejrieh, dah eah nuepieh utnieh veeljedh jïh eah maehtieh sijjen båetijem aejkiem tsevtsedh.
Vi er alle forpliktet til å sikre de grunnleggende menneskerettigheter for de aller mest sårbare i verden.
Gaajhkesh mijjieh dïedtem utnebe doh vihkielommes almetjereaktah gorredidh dejtie ellen prååsehkommes almetjidie veartenisnie.
Heldigvis synker andelen fattige raskere enn noen gang. Målet er å utrydde ekstrem fattigdom og sult.
Maajetjh dle låhkoe giefies almetjijstie vaaneneminie verkebe goh gåess’akt. Ulmie lea garre giefiesvoetem jïh nielkiem nåhkehtidh.
I 2015 bevilger Sametinget over en million kroner til internasjonalt urfolksarbeid i Barentssekretariatet og Sámiráđđi/Samerådet, Mama Sara Education Foundation og til sekretariatsfunksjonene som doCip yter til verdens urfolksorganisasjoner.
Jaepien 2015 Saemiedigkie bijjelen aktem millijovnh kråvnah gaskenasjovnaale aalkoealmetjebarkose dåårje Barentstjaelemesijjesne jïh Saemieraeresne, Mama Sara Education Foundation jïh tjaelemesijjiefunksjovnide mejtie doCip vadta veartenen aalkoealmetjesiebride.
Tilskudd til internasjonale tiltak vil også bli prioritert i Sametingets søknadsbaserte tilskuddsordninger innenfor kultur.
Dåarjoe gaskenasjovnaale råajvarimmide aaj prioriteradamme sjædta Saemiedigkien ohtsemebaseradamme dåarjoeöörneginie kultuvren sisnjelen.
Vi vil fortsatt engasjere oss i FN-systemet, Arktisk Råd og Barentssamarbeidet.
Mijjieh sijhtebe annje eadtjohke årrodh EN-systemeesne, Arktiske Raeresne jïh Barentslaavenjostosne.
Og vi vil støtte opp om at vårt folk på Kolahalvøya skal sikres en likeverdig deltakelse i Samisk parlamentarisk råd.
Jïh mijjieh sïjhtebe dåarjoehtidh mijjen almetjh Kolanjaarkesne edtjieh åadtjodh seammavyörtegs meatan årrodh Saemien parlamentarihkeles raeresne.
Vi vil legge frem en melding om Sametingets internasjonale arbeid i løpet av 2015.
Mijjieh sijhtebe aktem bïevnesem buektedh Saemiedigkien gaskenasjovnaale barkoen bïjre jaepien 2015.
Denne vil legge grunnlaget for ytterligere presisering av mål, strategier og tiltak.
Dihte sæjhta våaromem bïejedh akten veelebe tjïertestæmman ulmijste, strategijijste jïh råajvarimmijste.
En av neste års utfordringer er å gjøre innholdet i sluttdokumentet fra høstens urfolkskonferanse i FN kjent for det samiske og det norske samfunnet, og slik bidra at vi kan gå fra ord til handling med å implementere urfolkenes rettigheter i Norge og verden.
Akte dejstie mubpien jaepien haestiemijstie lea sisvegem galhkuvetjaatsegisnie daan tjaktjen aalkoealmetjekonferanseste EN:sne, åehpies darjodh saemien jïh nöörjen siebriedahkesne, jïh naemhtie viehkiehtidh guktie mijjieh maehtebe baakoste dahkose vaedtsedh gosse aalkoealmetji reaktah sjïehtesjibie Nöörjesne jïh veartenisnie.
Sametinget tok i sin tid initiativet til urfolkskonferansen Alta 2013, og brukt betydelige ressurser og midler på gjennomføring og deltakelse under Alta 2014 og høstens verdenskonferanse i regi av FN.
Saemiedigkie akten aejkien skraejriem veelti aalkoealmetjekonferansese Alta 2013, jïh gaajh jïjnjh vierhtieh nuhtjeme juktie tjirrehtidh jïh meatan årrodh Altesne 2014, jïh tjaktjen veartenekonferansesne maam EN öörnedi.
Vi har sett at det nytter, og at Sametinget har mulighet til å påvirke verdensopinionen i riktig retning.
Mijjieh libie vuajneme daate barkoe lijsie, jïh Saemiedigkie nuepiem åtna veartenen almetjevuajnojde tsevtsedh reaktoe haaran.
Vårt internasjonale arbeid handler både om å utvikle samarbeidet med samene i Sverige, Finland og Russland, og å sikre at de forpliktelser statene har også nedfeller seg i handlinger og praksis overfor verdens mange urfolk.
Mijjen gaskenasjovnaale barkoe lea dovne laavenjostoem evtiedidh saemiejgujmie Sveerjesne, Såevmesne jïh Russlaantesne, jïh hoksedh dah dïedth mejtie staath utnieh, aaj våajnoes sjidtieh dahkojne jïh rïektesisnie, veartenen jïjnjh aalkoealmetjidie.
Samenes situasjon skiller seg positivt ut fra de fleste urfolk, både når det gjelder politisk, rettslig og velferdsmessig status.
Saemiej tsiehkie lea buerebe goh doh jeanatjommes aalkoealmetji tsiehkie, dovne politihkeles, rïekteles jïh jieledetsiehkien staatuse.
Samene i Norge har derfor et særlig ansvar for å medvirke til at situasjonen for urfolk andre steder i verden blir bedre.
Saemieh Nöörjesne dan åvteste aktem sjïere dïedtem utnieh meatan årrodh tsevtsedh ihke tsiehkie aalkoealmetjidie jeatjah lehkesne veartenisnie buerebe sjædta.
Internasjonal anerkjennelse av urfolks rettigheter bidrar dessuten til å beskytte våre egne rettigheter og interesser i møter med statlige myndigheter i Norge.
Gaskenasjovnaale jååhkesjimmie aalkoealmetji reaktijste aaj viehkehte mijjen jïjtsh reaktah jïh ïedtjh vaarjelidh gosse staaten åejvieladtjh Nöörjesne gaskesadtebe.
I regjeringens stortingsmelding ”Muligheter for alle – menneskerettighetene som mål og middel i utenriks- og utviklingspolitikken” slås det fast at menneskerettighetene skal ligge til grunn for utformingen av norsk utenriks- og utviklingspolitikk.
Reerenassen stoerredigkiebïevnesisnie ”Muligheter for alle- menneskerettighetene som mål og middel i utenriks- og utviklingspolitikken”, desnie vihteste almetjereaktah edtjieh våaroemisnie årrodh gosse edtja nöörjen ålkoerijhke- jïh evtiedimmiepolitihkem hammoedidh.
Jeg deler regjeringens analyse om det er et gap mellom de forpliktelser statene har påtatt seg og etterlevelsen av disse i praksis.
Manne reerenassen analyjsem juakam jis akte gaske dej dïedti gaskem mejtie staath leah vaalteme jïh guktie dah gïetesuvvieh rïektesisnie.
Også i Norge er det uløste utfordringer knyttet til anerkjennelse av samenes rettigheter, spesielt når det gjelder kystbefolkningens fiskerettigheter, reindriftens arealvern og samerettsutvalgets forslag om landrettigheter fra Troms og sørover.
Aaj Nöörjesne lea ov-loeteldh haestemh, ektiedamme jååhkesjæmman jïh gorredæmman saemiej reaktijste, joekoen dihte vijriesåbpoe barkoe saemiereaktamoenehtsen raeriestimmine jarkelimmiej bïjre sjyöhtehke laakine jïh reaktine dajvide jïh eatnemevierhtide Tromseste jïh åarjese.
I 2015 vil derfor sametingsrådet starte arbeidet med en nasjonal handlingsplan om implementering av urfolksrettighetene i Norge.
Jaepien 2015 saemiedigkieraerie dan åvteste sæjhta barkoem aelkedh aktine nasjovnaale dahkoesoejkesjinie sjïehtesjimmien bïjre aalkoealmetjereaktijste Nöörjesne.
Arbeidet vil måtte skje i samarbeid med norske myndigheter, i tråd med de prinsipper som framkommer i regjeringens stortingsmelding.
Daam barkoem tjoerebe darjodh nöörjen åejvieladtjigujmie ektine, dej prinsihpi mietie mah åvtese båetieh reerenassen stoerredigkiebïevnesisnie.
Sosial / Helse og sosial / Forsiden - Sametinget
Sosijaale / Healsoe jïh sosijaale / Saemiedigkie - Sametinget
Det er kommuner som har ansvaret for å yte sosiale tjenester.
Tjïelth dïedtem utnieh sosijaale dïenesjh vedtedh.
Med sosiale tjenester menes for eksempel tilbud til funksjonshemmede, hjemmetjenester, NAV-tjenester, personlig assistent, avlastningstilbud, økonomisk sosialhjelp, boligtilbud til trengende, tiltak overfor rusmisbrukere.
Sosijaale dïenesjh leah vuesiehtimmien gaavhtan faalenasse funksjovneheaptoes almetjidie, hïejmedïenesjh, NAV-dïenesjh, persovneles klahke, viehkiefaalenasse, ekonomeles sosijaaleviehkie, gåetiefaalenasse dejtie mah dam daarpesjieh jïh råajvarimmieh dejtie mah geeruvevierhtieh nuhtjieh.
Det er nasjonale myndigheter som har ansvaret for å legge sentrale føringer for å ivareta at samiske brukere kan få likeverdige sosialtjenester som tar utgangspunkt i samisk språk og kultur.
Nasjovnaale åejvieladtjh dïedtem utnieh byögkeles bïhkedassh bïejedh juktie gorredidh saemien utnijh maehtieh seammavyörtegs sosijaaledïenesjh åadtjodh, mah saemien gïelem jïh kultuvrem betnesne utnieh.
En likeverdig sosialtjeneste til det samiske folk som tar utgangspunkt i samisk språk og kultur.
Seammavyörtegs sosijaledïenesjh utnedh dejtie saemien almetjidie mah saemien gïelem jïh kultuvrem betnesne utnieh.
Økt kompetanse og kunnskap i og om samisk språk og kultur på alle nivå i sosialtjenesten.
Lissiehtamme maahtoe jïh daajroe saemien gïelesne jïh saemien gïelen jïh kultuvren bïjre gaajhkine daltesinie sosijaaledïenesjisnie.
Ansvaret for dette ligger på et overordnet nivå.
Dïedte dan åvteste lea aktene bijjemes daltesisnie.
Manglende kunnskap om samisk språk og kultur og helse- og sosialstatus i tjenestene reduserer samiske pasienters tilgjengelighet til tjenestetilbudene.
Faatoes daajroe saemien gïelen jïh kultuvren bïjre, jïh healsoe- jïh sosijaalestaatusen bïjre dïenesjinie, dïenesjefaalenasside dejtie saemien skïemtjijidie gïehpede.
Språk / Forsiden - Sametinget
Gïele / Saemiedigkie - Sametinget
Språket er en viktig kulturbærer og identitetsmarkør.
Gïele akte vihkeles kultuvreguedtije jïh identiteteetemïerhke.
Det er en grunnleggende menneskerettighet å ha mulighet til å bruke sitt eget språk, og som urfolk har samer i tillegg rett til ytterligere beskyttelse av sitt språk.
Akte vihkeles almetjereakta lea nuepiem utnedh sov jïjtse gïelem nåhtadidh, jïh goh aalkoealmetjh dle saemieh lissine reaktam utnieh vielie vaarjelimmiem åadtjodh sov gïeleste.
Tidligere har dette blitt aktivt motarbeidet gjennom fornorskningspolitikken.
Aarebi dan vööste eadtjohkelaakan barkeme daaroedehtemepolitihken tjïrrh.
Sametinget har som mål at samisk språk styrkes og at det blir en naturlig del av den norske offentligheten.
Saemiedigkien ulmie lea saemien gïelem nænnoestidh juktie gïele akte iemie bielie dehtie nöörjen byögkelesvoeteste sjædta.
Snakk samisk te' mæ
Saemesth munnjien
Språkteknologi
Gïeleteknologije
Sametinget arbeider for
Laakh jïh mieriedimmieh
Å utvide forvaltningsområdet for samisk språk, gjennom rådgivning og samarbeid med kommunale myndigheter.
Reeremedajvem saemien gïelese vijriedidh, raeriestimmien jïh laavenjostoen tjïrrh tjïelten åejvieladtjigujmie
At det opprettes flere språkarenaer, ved å arbeide for å opprette samiske språksentre og å gi støtte til enkelttiltak.
Jienebh gïelesijjieh tseegkedh, goh saemien gïelejarngh tseegkedh jïh dåarjoem aktegsråajvaræmman vedtedh
At samisk skal være et levende språk også i fremtiden, gjennom å satse på barn og unge.
Saemien edtja akte jielije gïele årrodh aaj båetijen biejjien, gosse maanide jïh noeride skreejrie
Den samiske folkegruppen i Norge skal kunne sikre og utvikle sitt språk, kultur og sitt samfunnsliv.
Saemien åålmege Nöörjesne edtja maehtedh sov gïelem, kultuvrem jïh sov siebriedahkejieledem gorredidh jïh evtiedidh.
Alle har rett til svar på samisk når de henvender seg til et lokalt offentlig organ i forvaltningsområdet for samisk språk.
Gaajhkesh reaktam utnieh vaestiedassem åadtjodh saemiengïelesne gosse aktine voenges byögkeles åårganine govlehtellieh reeremedajvesne saemien gïelese.
Alle har rett til å bruke samisk i rettsvesenet.
Gaajhkesh reaktam utnieh saemien nåhtadidh reaktasuerkesne.
Alle som ønsker å bruke samisk overfor lokale og regionale offentlige helse- og sosialinstitusjoner o forvaltningsområdet, har rett til å bli betjent på samisk.
Gaajhkesh mah sijhtieh saemien nåhtadidh voenges jïh regijovnale byögkeles healsoe- jïh sosijaleinstitusjovnine reeremedajvesne, reaktam utnieh saemiestidh jïh vaestiedassem åadtjodh saemiengïelesne.
(Se også Helse og sosial)
(Vuartesjh aaj Healsoe jïh sosijale)
Samiske barn under barnevernets omsorg har rett til å bruke sitt morsmål.
Saemien maanah maanavaarjelimmien hoksen nuelesne, reaktam utnieh sov ietniengïelem nåhtadidh.
Alle har rett til individuelle kirkelige tjenester på samisk i Den norske kirkes menigheter i forvaltningsområdet.
Gaajhkesh reaktam utnieh indivijduelle gyrhkeles dïenesjh saemien gïelesne åadtjodh Dennie nöörjen gærhkoen åålmegisnie reeremedajvesne.
Ansatte i et lokalt eller regionalt offentlig organ i forvaltningsområdet har rett til permisjon med lønn for å skaffe seg kunnskap i samisk når organet har behov for slik kunnskap.
Barkijh aktene voenges jallh regijovnale byögkeles åårganesne reeremedajvesne, reaktam utnieh permisjovnem baalhkine åadtjodh saemien lïeredh, gosse åårgane dagkeres daajroem daarpesje.
Alle har rett til opplæring i samisk i grunnskolen og i den videregående skole (Se opplæring).
Gaajhkesh reaktam utnieh lierehtimmiem åadtjodh saemiengïelesne maadthskuvlesne jïh jåarhkeskuvlesne.
Regjeringen har utarbeidet en handlingsplan for samiske språk.
Reerenasse aktem dahkoesoejkesjem saemien gïelide dorjeme.
Handlingsplanens hovedfokus er å legge forholdene til rette for å øke antallet aktive samiske språkbrukere.
Dahkoesoejkesjen åejviefokuse lea sjïehteladtedh låhkoem lissiehtidh dejstie mah saemiestieh.
Dette skal gjøres gjennom tiltak rettet mot å styrke opplæringen i samisk i barnehagen og grunnutdanningen, gjennom å legge til rette for etablering av flere arenaer for bruk av samisk språk og gjennom en sterkere satsing på rekruttering til samiskspråklig utdanning og utdanning med samisk i fagkretsen.
Dam edtja darjodh råajvarimmiej tjïrrh juktie lïerehtimmiem saemien gïelesne nænnoestidh maanagïertesne jïh maadthööhpehtimmesne, sjïehteladtedh jienebh sijjieh tseegkedh gusnie maahta saemiestidh, jïh tjerkebelaakan saemiengïeleldh ööhpehtæmman dåårrehtidh jïh ööhpehtæmman saemien gïeline faagegievlesne.
Sametingets kommunekonferanse er avlyst
Saemiedigkien tjïeltekonferanse lea heajhteme
Kommunekonferansen er avlyst, på grunn av dårlig vær.
Tjïeltekonferanse lea heajhteme nåake vearelden gaavhtan
Konferansen er på auditoriet.
Konferanse lea auditovrijisnie
Tirsdag 10. februar
Dæjstan, goevten 10. b.
Velkommen v/Sametingspresident Aili Keskitalo
Buerie båeteme, Saemiedigkiepresidente Aili Keskitalo
Orientering om samisk språkutvalg v/leder Bård Magne Pedersen
Bïevnesh saemien gïelemoenehtsen bïjre, åvtehke Bård Magne Pedersen
Tospråklighet - dagens situasjon, utfordringer og forventinger v/ Sametingspresident Aili Keskitalo
Guektiengïelevoete – daan beajjetje tsiehkie, haestemh jïh veanhtadimmieh, Saemiedigkiepresidente Aili Keskitalo
Sametingets ungdomsråd og eldrerådets forventninger til kommunene, v/SUPU og eldrerådet
Saemiedigkien noereraerien jïh voereseraerien veanhtadimmieh tjïeltide, SUPU jïh voereseraerie
Kommunenes/fylkeskommunenes forventinger og tanker til Sametingets og språkutvalgets arbeid, Innlegg v/Porsanger kommune og Snåsa kommune
Tjïelti/fylhkentjïelti veanhtadimmieh jïh åssjaldahkh Saemiedigkien jïh gïelemoenehtsen barkose, håaleme Porsanger tjïelten jïh Snåasen tjïelten baaktoe
Lunsj (på Sametinget)
Beapmoe (Saemiedigkesne)
Regjeringens samiske perspektiv i kommunereformen v/statssekretær Anne Karin Olli
Reerenassen saemien vuajnoe tjïeltereformesne, staatetjaelije Anne Karin Olli
Kommunereformen - samisk perspektiv, v/rådsmedlem Ann-Mari Thomassen
Tjïeltereforme – saemien vuajnoe, raerielïhtsege Ann-Mari Thomassen
Hvilken betydning vil kommunereformen få for utvikling av språk, kultur og samfunnsliv i samiske områder.
Maam ulmide tjïeltereforme sæjhta åadtjodh gïelen, kultuvren jïh siebriedahkejieleden evtiedimmien gaavhtan saemien dajvine.
Innlegg v/ Tana kommune og Karasjok kommune.
Håaleme Deatnun tjïelten jïh Karasjohken tjïelten baaktoe
Middag på Scandic Hotel Karasjok
Gaskebiejjie, Scandic Hotel Karasjok
Tanker fra gårsdagen v/Aili Keskitalo
Åssjaldahkh jååktatjistie, Aili Keskitalo
Orientering om Dáhttu prosjektet v/Ragnhild Dalheim Eriksen, Sametinget.
Bïevnesh Dáhttuprosjekten bïjre, Ragnhild Dalheim Eriksen, Saemiedigkie
Utviklingstrekk i samiske samfunn.
Evtiedimmievæhtah saemien siebriedahkine.
Hva gjør kommuner som lykkes?
Maam tjïelth darjoeh mah lyhkesieh?
v/Knut Vareide, Telemarksforskning.
Knut Vareide, Telemarksforskning.
Debatt.
Digkiedimmie.
Hvilken betydning vil utviklingstrekkene vi ser i dag samt kommunereformen få for fremtidig nærings- og samfunnsutvikling i samiske områder.
Maam ulmide daan beajjetje evtiedimmievæhtah jïh tjïeltereforme sijhtieh åadtjodh dan båetijen aejkien jieleme- jïh siebriedahkeevtiedimmien gaavhtan saemien dajvine.
Oppsummering (av hele konferansen) v/Sametingspresident Aili Keskitalo
Åenehks vaajestimmie abpe konferanseste, Saemiedigkiepresidente Aili Keskitalo
Avslutning og hjemreise.
Galhkuve jïh vualkoe gåetide.
Språkrøkt, normering og termarbeid innen samiske språk / Fakta om samiske språk / Språk / Forsiden - Sametinget
Gïele-gorredimmie, normeringe jïh teermebarkoe saemien gïeline / Bïevnesh saemien gïeli bïjre / Gïele / Saemiedigkie - Sametinget
Språkrøkt, normering og termarbeid innen samiske språk
Gïele-gorredimmie, normeringe jïh teermebarkoe saemien gïeline
Sámi Giellagáldu har samlet eksperter innen samiske språk og inviterer språkbrukere til et seminar på Sajos, i Enare 6. oktober. På seminaret diskuteres det hvilke utfordringer fire samiske språk har innen språkrøkt, normering og termarbeid.
Saemien Gïelegaaltije lea maahtoeladtjh tjöönghkeme saemien gïeline jïh böörie gïelenuhtjijh seminarijasse Sajos:ne, Enare:isnie golken 6 b. Seminarejisnie edtja digkiedidh magkeres nuepieh/dåeriesmoerh nieljie saemien gïelh utnieh gïele-gorredimmiej-, normeringi- jïh teermebarkoej sisnie.
Det er også en sjelden mulighet til å høre fire samiske språk.
Ij gellien aejkien nuepiem utnedh nieljieh saemien gïelh åadtjodh govledh.
I forbindelse med språkseminaret markeres starten på sametingenes treårige grenseoverskridende språksamarbeidsprosjekt.
Gïele-seminarije lea aalkovem saemiedigkiej golmejaepien krïensi-rastah gïele-ektiebarkoeprosjeektese.
Sametingspresident, Tiina Sanila-Aikio, fra det finske Sametinget åpner seminaret.
Såevmien saemiedigkie-presideente Tiina Sanila-Aikio edtja seminarijem rïhpestidh.
Åpningsseminaret til Giellagáldus videreføringsprosjekt er åpen for alle.
Rïhpestimmie-seminarije Gïelegaaltijen prosjekteese lea rïhpesh gaajhkesidie.
Deltagere dekker selv eventuelle reise-, overnattings- og kostutgifter.
Dah mah edtjieh meatan årrodh tjoeverh jïjtjh sijjen vuelkeme-, jïjjedimmie- jïh beapmoe-åaside maeksedh.
Seminaret tolkes til finsk og svensk.
Seminarijem såevmien jïh sveerjen gïelese jarkoestieh.
10.00 Åpning ved leder for Samisk Parlamentarisk råd Tiina Sanila Aikio
10.00 Rïhpestimmie, Samisk Parlamentarijen raeriestäjjan åejveste Tiina Sanila Aikio
10.15 Sametingspresident Aili Keskitalo fra Sametinget i Norge
10.15 Nöörjen Saemiedigkie-presideente Aili Keskitalo
10.30 Eino Koponen: Prinsipper innen språkrøkt og dets tilpasning til skoltesamisk
10.30 Eino Koponen: Prinsijph gïele-gorredimmesne jïh guktie sjïehtesjidh skoltesaemien gïelese.
11.10 Johanna Ijäs: Sammensatte ord i nordsamisk og hvordan de skrives
11.10 Johanna Ijäs: Laavkeme-baakoeh noerhtesaemien gïelesne jïh guktie dejtie tjaala.
11.50 Fremføring av musikkelever ved Sámi Oahpahusguovddáš i auditoriet
11.50 Vuesietimmie auditorijisnie Sámi Oahpahusguovddáš:n musihkelearohkijstie
13.30 Petter Morottaja: Hvordan bevare Enaresamisk?
13.30 Petter Morottaja: Guktie Enare-saemien gorredidh?
14.10 Svenn-Egil K. Duolljá: Noen grammatiske regler i lulesamisk språk med utganspunkt i språknormering.
14.10 Svenn-Egil K. Duolljá: Grammatihke-njoelkedassh julevsaemien gïelenormeringe våaroemistie
Sámi Giellagáldu er det samiske folks øverste fagorgan og har den høyste beslutningsmyndigheten i saker som omhandler samisk språk.
Saemien Gïelegaaltije lea saemien almetji bijjemes faageorgane dovne jïllemes nännoestimmie byjjesfaamoem åtna mej bïjre aamhtside mah saemien gïeli bïjre.
Sámi Giellagáldu tilbyr språkhjelp ved å svare på spørsmål og gi råd direkte til språkbrukerne.
Saemien gïelegaaltije faala gïeleviehkiem mejgujmie gyhtjelassh vaestiedidh jïh raerieh vedtedh gïele-nuhtjijidie.
Blant Sámi Giellagáldus oppgaver er også terminologiarbeid, språknormering og språkrøkt.
Saemien gïelegaaltijen laavenjassine aaj terminologije-barkoe, gïelenormeringh jïh gïele-gorredimmieh.
I tillegg skal Giellagáldu spre informasjon om samiske språk og fagspørsmål knyttet til samiske språk.
Diss-vielie edtja Gïelegaaltije bievnedh saemien gïeli bïjre dovne faagegyhtjelassh dan bïjre.
Giellagáldus videreføringsprosjekt finansieres av Interreg V Nord delommråde Sápmi, Lapin liitto, Troms Fylkeskommune og sametingene ved Norge, Sverige og Finland.
Gïelegaaltijen prosjeektem Interreg V Nord biehkiedajve Sápmi, Lapin liitto, Troms:n Fylkentjïelte jïh Nöörjen, Sveerjen jïh Såevmien saemiedigkide maeksieh.
Sametinget i Finland leder prosjektet.
Såevmien Saemiedigkie prosjektem lijrie.
Språksentrene er viktige institusjoner / Artikler / Valgperiode 2009 - 2013 / Arkiv / Forsiden - Sametinget
Gïelejarngh vihkeles institusjovnh / Tjaalegh / Veeljemeboelhken 2009 - 2013 / Våarhkoe / Saemiedigkie - Sametinget
Språksentrene er viktige institusjoner
Gïelejarngh vihkeles institusjovnh
Samiske språksentre er viktige institusjoner.
Saemien gïelejarngh vihkeles institusjovnh.
De bidrar til å styrke kompetansen i samisk språk og kultur, skaper språkarenaer, og kan virke identitetsskapende for den samiske befolkningen i sine områder.
Dah viehkiehtieh maahtoem saemien gïelesne jïh kultuvresne lissiehtieh, gïelesijjieh sjugniedieh, jïh maehtieh identiteetem nænnoesåbpoe darjodh dejtie saemien årroejidie sijjen dajvine.
Det viser en evaluering som Norut Alta – Áltá har gjort for Sametinget.
Akte evalueringe daam vuesehte maam Norut Alta – Áltá dorjeme Saemiedigkien åvteste.
Sametingets mål for språksentrene er at samisk språk skal høres og synes i språksentrenes virkeområde.
Saemiedigkien ulmie gïelejarngide lea saemien gïele edtja govledidh jïh vååjnoes årrodh gïelejarngi barkoedajvesne.
For å undersøke hvordan de samiske språksentre oppfyller dette målet, har denne evalueringen sett både på forhold innad i hvert språksenter, og på hvordan de samvirker med sine ulike omgivelser og med Sametinget.
Juktie goerehtidh guktie saemien gïelejarngh daam ulmiem voebnesjieh, dle daate evalueringe gïehtjedamme dovne tsiehkieh fïereguhtene gïelejarngesne, jïh guktie dah aktivyöki berkieh sijjen ovmessie byjreskigujmie jïh Saemiedigkine.
10 språksentre
10 gïelejarngh
Evalueringen omfatter 10 språksentre som har mottatt tilskudd fra Sametinget.
Evalueringe 10 gïelejargnh feerhmie mejtie dåarjoem Saemiedigkeste dååsteme.
Språksentrene er lokalisert til Nesseby, Tana, Porsanger og Alta i Finnmark, Kåfjord, Tromsø og Lavangen i Troms, Evenes og Tysfjord i Nordland og Røros i Sør‐Trøndelag.
Dah gïelejarngh leah Unjárgesne, Deatnusne, Porsanggusne, Áltesne Finnmaarhkesne, Gáivuotnesne, Tromsøsne jïh Loabátesne Tromsesne, Evenesesne jïh Divtasvuodnesne Nordlaantesne jïh Röörosesne Åarjel-Trööndelagesne.
De ti samiske språksentrene har oppstått i ulike tidsperioder, og utviklet seg på forskjellige måter i ulike samiske miljø.
Dah luhkie saemien gïelejarngh leah tseegkesovveme ovmessie tïjjeboelhki, jïh joekehtslaakan evtiesovveme dejnie joekehts saemien byjresinie.
Noen steder er språksentrene en integrert del av samiske lokalsamfunn, andre plasser er de å regne som ”samiske øyer” i norske majoritetssamfunn.
Muvhtene lehkesne dle gïelejarngh akte sjïehtedamme bielie saemien voenges siebriedahkijste, jeatjah lehkesne dle maahta dejtie utnedh goh «saemien såålh» nöörjen jienebelåhkoesiebriedahkine.
Det betyr også at utfordringene knyttet til å styrke samisk språk er forskjellig fra område til område.
Daate aaj sæjhta jiehtedh dah haestemh mah leah ektiedamme saemien gïelem nænnoesåbpoe darjodh, leah joekehts dajveste dajvese.
Språksentrene har ulike utfordringer både med organisering, økonomiske ressurser og rekruttering av ansatte med språk og lokal kompetanse, viser evalueringen.
Gïelejarngi ovmessie haestemh dovne öörnedimmine, ekonomeles vierhtiejgujmie jïh barkijh gïelemaahtojne jïh voenges maahtojne reebledh, evalueringe vuesehte.
Foreslår flere tiltak Norut Alta – Áltá foreslår flere tiltak for å forbedre arbeidssituasjonen i språksentrene.
Raereste jienebh råajvarimmieh Norut Alta – Áltá jienebh råajvarimmieh raereste juktie barkoetsiehkiem gïelejarngine bueriedidh.
Et av tiltakene er å øke finansieringen av driften og innføre fast finansiering av språkkursene.
Akte dejstie råajvarimmijste lea beetnehdåarjoem gïehteldæmman lissiehtidh, jïh tjåadtjoen beetnehdåarjoem sjïehtesjidh gïelekuvsjide.
Det vil gjøre det lettere å rekruttere og beholde ansatte med høy språkkompetanse.
Dellie aelhkebe sjædta reebledh jïh utniehtidh barkijh jolle gïelemaahtojne.
Språksentrene vil også kunne legge mer vekt på å samle inn tradisjonell kunnskap som ennå finnes i området.
Gïelejarngh sijhtieh aaj maehtedh vielie leavloem bïejedh aerpievuekien daajroem tjöönghkedh mah annje dajvesne gååvnese.
Norut Alta foreslår også at språksentrene blir mer synlig utenfor de samiske miljøene.
Norut Alta aaj raereste gïelejarngh vielie våajnoes sjidtieh dej saemien byrjesi ålkoli.
De kan tilby kurs i samisk språk og kultur til andre målgrupper i sitt område.
Dah maehtieh kuvsjem faalehtidh saemien gïelesne jïh kultuvresne jeatjah ulmiedåehkiode sijjen dajvesne.
Utvikle språksentrene videre -Sametingsrådet vil, i dialog med de ulike språksentrene, se på hvilke muligheter og behov det må taes hensyn til i det videre arbeidet med språksentrenes rolle i fremtiden, sier rådsmedlem Ellinor Marita Jåma.
Gïelejarngide vijriesåbpoe evtiedidh -Saemiedigkieraerie sæjhta, gosse govlesadta dej ovmessie gïelejarngigujmie, vuartasjidh mah nuepieh jïh daerpiesvoeth mah gååvnesieh jïh mejtie tjuara krööhkestidh dennie vijriesåbpoe barkosne gïelejarngi råålline båetijen aejkien, raerielïhtsege Ellinor Marita Jåma jeahta.
Mer informasjon: Prosjektleder i Norut Alta – Áltá as Vigdis Nygaard. Hun kan treffes på 78 45 71 00 eller rådsmedlem Ellinor Marita Jåma 916 13 460.
Vielie bïevnesh: Prosjekten åvtehke Norut Alta – Áltá as Vigdis Nygaard, tellefovne 78 45 71 00 jallh raerieslïhtsege Ellinor Marita Jåma 916 13 460.
Språkteknologi / Språk / Forsiden - Sametinget
Gïeleteknologije / Gïele / Saemiedigkie - Sametinget
Sametingsrådet arbeider med ulike forsknings- og utviklingsaktører for å styrke det språkteknologiske tilbudet innen alle de samiske språkene.
Saemiedigkie ovmesssie dotkeme- jïh evtiedimmieaktöörigujmie barka juktie dam gïeleteknologeles faalenassem nænnoestehtedh gaajhki saemien gïeli sisnjeli.
Det samiske språket trenger språkbrukere, og aktive språkbrukere behøver moderne hjelpemidler for data, nett og mobile enheter.
Saemien gïeleutnijh daarpesje, jïh eadtjohke gïeleutnijh daajbaaletje viehkiedïrregh daarpesjieh daatovrese, nedtese jïh mobijle dalhketjidie.
Les mer
Daaletje
Kommunal- og moderniseringsminister Jan Tore Sanner og sametingspresident Ai...
Tjïelte- jïh orrestimmieministere Jan Tore Sanner jïh saemiedigkiepresidente...
Vis alle saker
Lohkh jienebh
Divvun-prosjektet og Sámi giellagáldu er begge viktige språkprosjekter som i sin tid ble etablert i Sametingets regi, men som nå er overført til Universitetet i Tromsø og det erfarne språkforskningsmiljøet.
Divvun-prosjekte jïh Saemien gïelegaaltije leah gåabpegh vihkeles gïeleprosjekth mah voestes aejkien tseegkesovvin Saemiedigkeste, men daelie lea sertiestamme Tromsøn Universiteetese jïh dan maehteles gïeledotkemebyjresasse.
Sametinget samarbeider allikevel om allerede eksisterende og nye prosjekter for å øke antallet og kvaliteten av teknologiske språkverktøy.
Saemiedigkie læjhkan laavenjostoe joe tseegkeme jïh orre prosjekti bïjre juktie låhkoem jïh kvaliteetem lissiehtidh teknologeles gïeledïrregijstie.
Statsbudsjettet skuffer stort / Taler og artikler / Sametingsrådet / Organisasjonsstruktur / Om Sametinget / Forsiden - Sametinget
Håjnarostoe staatebudsjedteste / Håalemh jïh tjaalegh / Saemiedigkieraerie / Åårganisasjovnestruktuvre / Saemiedigkien bïjre / Saemiedigkie - Sametinget
Statsbudsjettet skuffer stort
Håjnarostoe staatebudsjedteste
Onsdag 8.oktober la regjeringen fram sitt forslag til statsbudsjett for 2015.
Gaskevåhkoen, rïhkeden 8.b. reerenasse sov raeriestimmiem staatebudsjedtese 2015 böökti.
I alt ble det bevilget 426,5 millioner til Sametinget og 890 millioner til samiske formål.
Ållesth dåarjoeji 426,5 millijovnh kråvnah Saemiedægkan jïh 890 millijovnh saemien åssjelidie.
President Aili Keskitalo konkluderer med at dette utgjør en reel nedgang i bevilgninger til det samiske samfunnet.
Presidente Aili Keskitalo vihteste daate akte tjïelke giehpiedimmiedåarjojne saemien siebriedahkese.
President Aili Keskitalo er svært skuffet over regjeringens forslag til statsbudsjett.
Presidente Aili Keskitalo lea gaajh håjnoes reerenassen raeriestimmeste staatebudsjedtese.
- Dette er en nedbygging av det samiske samfunnet.
- Daate akte heajjoedimmie dehtie saemien siebriedahkeste.
Kulturdepartementet har kuttet 4 millioner til samiske aviser og Landbruksdepartementet har kuttet 4 millioner til arktisk landbruk over landbruksavtalen og 2 millioner til reindriftsavtalen.
Kultuvredepartemeente lea 4 millijovnh tjoehpeme saemien plaeride jïh Laanteburriedepartemeente lea tjoehpeme 4 millijovnh arktiske laantebårran laanteburrielatjkoen bijjelen jïh 2 millijovnh båatsoeburrielatjkose.
Med årets statsbudsjett viser regjeringen sitt sanne samepolitiske ansikt og vi er ikke imponert, uttaler president Aili Keskitalo.
Daan jaepien staatebudsjedtine reerenasse sov tjïelke saemiepolitihkeles ååredæjjam vuesehte jïh ibie mijjieh madtjeles gænnah, presidente Aili Keskitalo jeahta.
- I vårt budsjettbehov for 2015 har vi blant annet pekt på fem områder der det trengs en ekstra satsning.
- Mijjen budsjedtedaerpiesvoetesne jaapan 2015 libie gaskem jeatjah tjïertestamme vïjhte suerkieh mah aktem lissie dåarjoehtimmiem daarpesjieh.
Dette er Sámi Giellagáldu, samiske læremidler, prosjektet Bååstede og nye bygg til Saemien Sijte og Beivváš Sámi Našunálateáhter, uttaler president Aili Keskitalo.
Saemien Gïelegaaltije, saemien learoevierhtieh, prosjekte Bååstede jïh orre gåetieh Saemien Sijtese jïh Beivváš Sámi Našunálateáhterasse, presidente Aili Keskitalo jeahta.
Saemien Sijte har ventet 9 år på at regjeringen skal bevilge penger til et nytt bygg på Snåsa, heller ikke i år ble de inkludert i regjeringens forslag til statsbudsjett.
Saemien Sijte lea 9 jaepieh vuarteme ihke reerenasse edtja beetnegh dåarjodh akten orre gåatan Snåasesne, vaallah daan jaepien meatan sjïdti reerenassen raeriestimmesne staatebudsjedtese.
- Regjeringen skryter over en satsning på museumsbygg, det er dermed svært skuffende å se at Saemien Sijte atter en gang nedprioriteres.
- Reerenasse garmerde satne museumegåetieh dåarjohte, dan åvteste gaajh håjnoes vuejnedh Saemien Sijti ikth vielie våålese prioriteradamme sjædta.
Ei heller er det bevilget penger til et sårt trengt læremidleløft.
Vaallah leah beetnegh dåårjeme akten gaajh daerpies learoevierhtielutnjemasse.
På tross av dette registrerer president Keskitalo likevel at Kommunal- og moderniseringsdepartementet har kommet med en samisk språksatsning.
Læjhkan presidente Keskitalo vuajna Tjïelte- jïh orrestimmiedepartemeente lea aktem saemien gïeleråajvarimmiem buakteme.
I regjeringens forslag til statsbudsjett er det satt av 2 millioner til Sami Giellágaldu, samt midler til drift av det nyopprettede samiske språkutvalget.
Reerenassen raeriestimmesne staatebudsjedtese lea 2 millijovnh kråvnah lyjkeme Saemien Gïelegaaltijasse, jïh vierhtieh dan aadtjen tseegkeme saemien gïelemoenehtsasse.
Sterk satsning på kultur, språk og internasjonal arbeid / Artikler / Valgperiode 2009 - 2013 / Arkiv / Forsiden - Sametinget
Nænnoes skreejreme kultuvrese, gïelese jïh gaskenasjovnaale barkose / Tjaalegh / Veeljemeboelhken 2009 - 2013 / Våarhkoe / Saemiedigkie - Sametinget
Sterk satsning på kultur, språk og internasjonal arbeid
Nænnoes skreejreme kultuvrese, gïelese jïh gaskenasjovnaale barkose
Kultur, språk og internasjonalt arbeid er viktige satsningsområder i Sametingrådets forslagt til budsjett for 2013.
Kultuvre, gïele jïh gaskenasjovnaale barkoe lea vihkeles skreerjemesuerkieh Saemiedigkieraerien uvtelassesne budsjedtese jaapan 2013.
- De samiske institusjonene og festivalene er fyrtårn og viktige arenaer for kultur-, språk- og identitetsutvikling, sier rådsmedlem Vibeke Larsen.
– Saemien institusjovnh jïh festivaalh leah tjoevketjoelth jïh vihkeles sijjieh kultuvre-, gïele- jïh identiteeteevtiedimmien gaavhtan, raerielïhtsege Vibeke Larsen jeahta.
Samiske kulturinstitusjoner er viktige for å bygge den samiske offentligheten, skape forståelse for samisk kultur og bygge broer mellom kulturer.
Saemien kultuvreinstitusjovnh leah vihkeles gosse edtja dam saemien byögkelesvoetem tseegkedh, saemien kultuvrem guarkedh jïh pruvvieh bïgkedh kultuvri gaskem.
Disse institusjonene representerer også viktige samiske kulturarbeidsplasser der samisk språk står i fokus.
Daah institusjovnh leah aaj vihkeles saemien kultuvrebarkoesijjieh, gusnie saemien gïele lea jarngesne.
- Sametingsrådet fortsetter å styrke samiske kulturinstitusjoner og synes det er gledelig at vi har funnet rom til å foreslå tre festivaler innlemmet på Sametingets budsjett, sier rådsmedlem Vibeke Larsen.
-Saemiedigkieraerie jåarhka saemien kultuvreinstitusjovnh eevtjedh, jïh manne tuhtjem sjollehke mijjieh raeriestibie golme festivaalh meatan vaeltedh Saemiedigkien budsjedtesne, raerielïhtsege Vibeke Larsen jeahta.
Dette skal være med å skape forutsigbarhet og utvikling, sier Larsen.
Daate edtja viehkiehtidh daajroem sjugnedidh dan båetijen biejjien jïh evtiedimmien bïjre, Larsen jeahta.
Lulesamisk uke arrangeres hvert år i Tysfjord med lulesamisk språk og unge i fokus.
Julevsaemien våhkoe öörnesåvva Divtasvuodnesne fïerhten jaepien, gusnie julevsaemien gïele jïh noerh leah jarngesne.
Raasten Rastah – sørsamisk kulturfestival arrangeres hvert andre år på Røros og er en grenseoverskridene festival med hovedvekt på barn og språk.
Raasten Rastah – åarjelsaemien kultuvrefestivaale öörnesåvva Röörosesne fïerhten mubpien jaepien, jïh lea akte raasten rastah festivaale gusnie maanah jïh göele lea jarngesne.
Samisk uke i Tromsø foreslås også inn på Sametingets budsjett.
Raereste aaj saemien våhkoem Tromsøsne meatan vaeltedh Saemiedigkien budsjedtesne.
Sametinget og Norsk folkemuseum har inngått avtale om tilbakeføring av kulturarv til de samiske museene.
Saemiedigkie jïh Norsk folkemuseum leah latjkoem dorjeme bååstedesertiesimmien bïjre kultuvreaerpeste dejtie saemien museumidie.
Sametingsrådet følger opp avtalen og setter av 1 million kroner til forberedende prosesser i forbindelse med tilbakeføringsprosjektet Bååstede.
Saemiedigkieraerie latjkoem tjïrrehte jïh 1 mill. kråvnah lyjke ryöjreden prosesside bååstedesertiestimmieprosjekten sjïekenisnie, man nomme Bååstede.
Samisk språkkampanje
Saemien gïelekampanje
- 2013 er det nasjonale språkåret, og da er det ekstra stor glede å offentliggjøre at sametingsrådet i budsjettet foreslår tilskudd til to nye samiske språksentre.
-2013 lea nasjovnaale gïelejaepie, jïh dellie joekoen sjollehke bæjhkoehtidh saemiedigkieraerie dåarjoem raereste göökte orre saemien gïelejarngide budsjedtesne.
Det er Storfjord språksenter i Storfjord og Gïelearnie i Røyrvik, sier rådsmedlem Vibeke Larsen.
Storfjord gïelejarnge Storfjordesne jïh Gïeleaernie Raavrevijhkesne, raerielïhtsege Vibeke Larsen jeahta.
Sametingsrådet tar også signalene fra språksentrene om behov for mer forutsigbare rammer, og foreslår at det opprettes et utviklingstilskudd til de samiske språksentrene som får tilskudd fra Sametinget.
Saemiedigkieraerie aaj gïelejarngide goltele mah sijhtieh vielie daajroes mierieh utnedh åvtese, jïh raereste akte evtiedimmiedåarjoe tseegkesåvva dejtie saemien gïelejarngide mah dåarjoem Saemiedigkeste åadtjoeh.
- Det er også ekstra gledelig at Røyrvik kommune endelig blir innlemmet i forvaltningsområdet for samisk språk, og får derfor tospråklighetstilskudd fra Sametinget.
-Aaj joekoen sjollehke Raavrevijhken tjïelte saahtan meatan sjædta saemien gïelen reeremedajvesne, jïh dan åvteste guektiengïeledåarjoem Saemiedigkeste åådtje.
Dette vil være med å styrke språket i et område hvor samisk er truet, sier Larsen
Daate sæjhta viehkiehtidh giïlem eevtjedh aktene dajvesne gusnie gïele håvhtadamme, Larsen jeahta.
Sametingets hovedmål for arbeidet med samisk språk er flere språkbrukere og økt bruk av samisk.
Saemiedigkien åejvieulmie saemien gïelebarkojne lea jienebh gïeleutnijh jïh vielie åtnoe saemien gïeleste.
I forbindelse med Språkåret 2013 foreslår sametingsrådet derfor også en språkkampanje for å motivere til økt bruk av samisk og rekruttere flere til å lære seg språket.
Gïelejaepien 2013 sjïekenisnie saemiedigkieraerie dannasinie aktem gïelekampanjem raereste juktie skreejredh vielie saemien åtnasåvva, jih jienebh dåårrehtidh mah sijhtieh gïelem lieredh.
Stipend for høyere utdanning / Stipend og tilskudd / Forskning og høyere utdanning / Opplæring / Forsiden - Sametinget
Stipenden bïjre jollebe ööhpentæmma / Stipeanda ja doarjja / Dotkeme jïh jollebe ööhpehtimmie / Lïerehtimmie / Saemiedigkie - Sametinget
Stipend for høyere utdanning
Stipenden bïjre jollebe ööhpentæmma
Du kan få tildelt stipend dersom du er student ved et av følgende studier i 2016:
Datne maahtah stipendem åadtjodh jis datne studente aktene daejstie studijinie jaepien 2016:
Høyere utdanning i sør-, lule- eller nordsamisk språk
Jollebe ööhpehtimmie åarjel-, julev- jallh noerhtesaemien gïelesne
Samisk barnehagelærerutdanning
Saemien maanagïertelohkehtæjjaööhpehtimmie
Annen barnehagelærerutdanning for studenter med avlagt eksamen/standpunktkarakter i samisk som 1. eller 2. språk fra videregående opplæring, eller tilsvarende nivå
Jeatjah maanagïertelohkehtæjjaööhpehtimmie studentide illeme eksameninie/galhkuvekarakterine saemien gïelesne 1.jallh 2.gïeline jåarhkeööhpehtimmeste jallh plearoeh njieptjeste
Samisk lærerutdanning
Saemien lohkehtæjjaööhpehtimmie
Lærerutdanning 5.-10. trinn – master – nordsamisk som fremmedspråk
Lohkehtæjjaööhpehtimmie 5.-10. daltese – maastere- noerhtesaemien ammesgïeline
Annen lærerutdanning for studenter med avlagt eksamen/standpunktkarakter i samisk som 1. eller 2. språk fra videregående opplæring, eller tilsvarende nivå.
Jeatjah lohkehtæjjaööhpehtimmie studentide illeme eksameninie/galhkuvekarakterine saemien 1. jallh 2. gïeline jåarhkelïerehtimmeste jallh plearoeh njieptjeste
Bachelor i sykepleie for studenter med avlagt eksamen i samisk som 1. eller 2. språk fra videregående opplæring, eller tilsvarende nivå
Bachelor skïemtjesujhtemisnie studentide illeme eksameninie saemien gïelesne 1. jallh 2. gïeline jåarhkelïerehtimmeste jallh plearoeh njieptjeste.
Hvem kan søke om stipend?
Gie maahta stipendem ohtsedh?
Studenter ved høgskoler og universitet i Norge.
Studenth jïlleskuvline jïh universiteetine Nöörjesne.
Studenter som er folkeregistrert i Norge kan i tillegg få stipend til studier i samiske språk ved høgskoler og universitet i Finland og Sverige.
Studenth mah leah almetjeregisterisnie Nöörjesne maehtieh lissine stipendem studijidie åadtjodh saemien gïeline jïlleskuvline jïh universiteetine Såevmesne jïh Sveerjesne.
Stipendenes størrelse:
Stipendi stoeredahke:
kr 3 000 til studier mellom 10 og 14 studiepoeng per semester
kr 3 000 studijidie gaskem 10 jïh 14 studijepoengh fierhten boelhken
kr 5 000 til studier mellom 15 og 29 studiepoeng per semester
kr 5 000 studijidie gaskem 15 jïh 29 studijepoengh fïerhten boelhken
kr 10 000 til studier på minimum 30 studiepoeng per semester
kr 10 000 studijidie unnemes 30 studijepoengigujmie fïerhten boelhken
I regelverket for stipend for høyere utdanning, finnes egne bestemmelser om rapportering, kontroll, tilbakebetaling og annullering av stipend, blant annet:
Stipendenjoelkedassine jollebe ööhpehtæmman jïjtsh nænnoestimmieh gååvnesieh reektemen, gïehtjedimmien, bååstedemaaksoen jïh hiejhtemen bïjre stipendeste, gaskem jeatjah:
Det skal leveres dokumentasjon for gjennomført eksamen for vårsemesteret innen 01.10. i budsjettåret.
Edtja vihtiestimmiem deelledh eksamene lea illeme gïjreboelhkese åvtelen 01.10. budsjedtejaepien
Det skal leveres dokumentasjon for gjennomført eksamen for høstsemesteret innen 01.02. påfølgende år.
Edtja vihtiestimmiem deelledh eksamene lea illeme tjaktjeboelhkese åvtelen 01.02 minngeben jaepien.
Støtte til kjente musikere og nykommere / Kunst- og kulturutøvelse / Kulturliv / Forsiden - Sametinget
Dåarjoe åehpies musihkeridie jïh orre båatalasside / Kåanste- jïh kultuvrebarkoe / Kultuvrejieleme / Saemiedigkie - Sametinget
Støtte til kjente musikere og nykommere
Dåarjoe åehpies musihkeridie jïh orre båatalasside
Sametingsrådet har bevilget 2 155 000,- til musikkutgivelser i 2015.
Saemiedigkieraerie lea 2 155 000,- kråvnah dåårjeme musihkebæjhkoehtimmide jaepien 2015.
I årets bevilgning er det gitt støtte til både på moderne og tradisjonelle utgivelser, samt en utgivelse med kildinsamisk musikk.
Daan jaepien dåarjosne dåarjoe lea vadtasovveme dovne daajbaaletje jïh aerpievuekien bæjhkoehtimmide, jïh akten bæjhkoehtæmman kildinsaemien musihkine.
- Årets søknadsmasse har inneholdt mange interessante prosjekter, som spenner seg fra joik i kombinasjon med dubstep til musikk med barn og unge.
- Daan jaepien ohtsemi gaskem lea jïjnjh ïedtjije prosjekth orreme, dovne joejke dubstep'ine ektine jïh musihke maana- jïh noerigujmie.
Også i år ser vi at det er mange som inkluderer joik i tradisjonell eller moderne form i sin musikk, dette er vi spesielt glad for sier rådsmedlem Henrik Olsen.
Aaj daan jaepien vuejnebe jeenjesh mah joejkem meatan vaeltieh aerpievuekien jallh daajbaaletje hammosne sov musihkesne, jïh mijjieh libie joekoen geerjene dan åvteste, raerielïhtsege Henrik Olsen jeahta.
Det er til sammen gitt tilskudd til 15 musikkutgivelser og blant mottakerne finnes kjente samiske musikere og band som Herborg Rundberg, Ivnniguin, Mikkel Gaup, Arvvas, Ivvár og Sáivu, samt tradisjonell joik med Anders P. Bongo.
Tjåanghkan libie dåarjoem vadteme 15 musihkebæjhkoehtimmide, jïh dej gaskem mah dåarjoem åådtjeme lea åehpies saemien musihkerh jïh baanth goh Herborg Rundberg, Ivnniguin, Mikkel Gaup, Arvvas, Ivvár jïh Sáivu, jïh Anders P. Bongo aerpievuekien vueline.
Den totale søknadssummen var på i overkant av 2,9 millioner.
Ållesth ohtsemesumme lij ånnetji vielie goh 2,9 millijovnh kråvnah.
- Vi er godt fornøyd med spennet i årets tildelinger.
- Mijjieh joekoen madtjeles ihke mijjieh dåarjoem vadteme dan gellielaaketje ohtsemidie.
Utgivelser som støttes av Sametinget i år er med på å fremme et godt og variert utvalg av samisk musikk, og jeg gleder meg til å høre mye god musikk i årene som kommer, uttaler rådsmedlem Olsen avslutningsvis.
Doh bæjhkoehtimmieh mejtie Saemiedigkie dåårje daan jaepien viehkiehtieh hijven jïh jeereldihkie saemien musihkem eevtjedh, jïh manne aavodem jïjnjem hijven musihkem govledh jaepiej åvtese, raerielïhtsege Olsen minngemosth jeahta.
En fullverdig oversikt over musikktildelingene for 2015 finnes her.
Akte ållesth bijjieguvvie gaajhki musihkedåarjoejgujmie jaapan 2015 lea daesnie.
Støtter duodjibutikkene Inka AS og Manndalen Husflidlag / Duodji / Næringer / Forsiden - Sametinget
Duedtiebovride Inka AS jïh Manndalen Husflidslag dåårje / Duedtie / Jielemh / Saemiedigkie - Sametinget
Støtter duodjibutikkene Inka AS og Manndalen Husflidlag
Duedtiebovride Inka AS jïh Manndalen Husflidslag dåårje
Sametingsrådet har innvilget støtte til Inka AS i Karasjok og Manndalen Husflidlag i Kåfjord.
Saemiedigkieraerie lea dåarjoem vadteme bovride Inka AS Karasjohkesne jïh Manndalen Husflidslag Kåfjovlesne.
Sametinget har en virkemiddelordning for salgsfremmende tiltak for stasjonære duodjiutsalg, som både selger egenproduserte og eksternt produserte varer.
Saemiedigkieraerie aktem viehkiedïrregeöörnegem åtna råajvarimmide mij edtja doekemem lissiehtidh dejtie duedtiebovride mah leah aktene vihties sijjesne, mah dovne jïjtsedorjeme vaaroeh duekieh jïh vaaroeh duekieh mejtie mubpieh leah dorjeme.
- Inka AS får dette tilskuddet også i år, og mottar dermed 179 500 i støtte fra Sametinget
- Inka AS daam dåarjoem aaj daan jaepien åådtje, jïh dan åvteste 179 500 kråvnah dåarjojne dååste Saemiedigkeste.
Manndalen Husflidlag mottar 175 000. Jeg håper dette kommer godt med og at bedriftene får et høyere salg, sier sametingsråd Silje Karine Muotka.
Manndalen Husflidslag 175 000 kråvnah dååste. Manne gegkestem daate dåarjoe viehkine sjædta jïh sïelth jienebem duekieh, saemiendigkieraerie Silje Karine Muotka jeahta.
- Formålet med denne støtteordningen er at vi ønsker at bedrifter med permanent utsalgssted skal ha gode vilkår for å opprettholde sin drift.
- Dåarjoeöörnegen åssjele lea mijjieh sïjhtebe sïelth mah aktene vihties doekemesijjesne hööltestieh edtjieh hijven nuepieh utnedh juktie sijjen gïehteldimmiem tjåadtjoehtidh.
Derfor er jeg glad for at vi gir støtte til to solide bedrifter, avslutter Muotka.
Dan åvteste geerjene ihke mijjieh dåarjoem vedtebe göökte nænnoes sïeltide, Muotka minngemosth jeahta.
Støtter fiskere med førstegangsinvestering i fiskebåt / Marine næringer / Næringer / Forsiden - Sametinget
Göölijh dåarjohte mah voestes aejkien göölemevïnhtsem åestieh / Marijne jielemh / Jielemh / Saemiedigkie - Sametinget
Støtter fiskere med førstegangsinvestering i fiskebåt
Göölijh dåarjohte mah voestes aejkien göölemevïnhtsem åestieh
-Sametinget har i flere år prioritert aktivt å gi støtte til førstegangsinvestering i fartøy, forteller sametingsråd Silje Karine Muotka.
-Saemiedigkie lea gellie jaepieh eadtjohkelaakan våaroehtamme dåarjoem vedtedh dejtie mah voestes aejkien göölemevïnhtsem åestieh, saemiedigkieraerie Silje Karine Muotka jeahta.
Dette er fordi Sametinget ønsker å bidra til at flere etablerer seg i fiskerinæringen, og fordi det å anskaffe fartøy er kostnadskrevende sier Muotka.
Daate dan åvteste Saemiedigkie sæjhta viehkiehtidh guktie jienebh göölemisnie aelkieh, jïh dan åvteste dovres vïnhtsem åestedh, Muotka jeahta.
- Det er ekstra gledelig at det er flere unge fiskere som søker om støtte til å investere i fiskebåt, sier Muotka.
-Joekoen sjollehke jienebh noere göölijh mah dåarjoen bïjre syökoeh juktie göölemevïnhtsem åestedh, Muotka jeahta.
Sametinget må motta søknadene før fartøyet er anskaffet.
Saemiedigkie tjuara ohtsemidie dåastodh åvtelen vïnhtsem åasta.
-Jeg er veldig glad for å kunne gi gode nyheter til flere fiskere tidlig i påskeuka, sier Muotka.
-Manne joekoen geerjene ihke maahta hijven saernieh vedtedh jieniebidie göölijidie aareh påaskevåhkoen, Muotka jeahta.
Følgende fiskere har fått støtte fra sametingsrådet:
Daah göölijh dåarjoem åådtjeme saemiedigkieraereste:
Stig Arne Johansen (ung fisker), støtte på kroner 277 000 til anskaffelse av fartøy med ramme på 2 220 475, Skarsvåg/Nordkapp
Stig Arne Johansen (noere göölije) dåarjoe 277 000 kråvnine juktie vïnhtsem skååffedh aktine mierine 2 220 475 kråvnaj raajan, Skarsvåg/Nordkapp
Hjalti Sigurdsson, støtte på kroner 200 000 til anskaffelse av fartøy med totalramme på 825 906, Gamvik/Mehamn
Hjalti Sigurdsson, dåarjoe 200 000 kråvnine juktie vïnhtsem skååffedh aktine ållesth mierine 825 906 kråvnine, Gamvik/Mehamn
Nick Roland Pedersen, 21 år, støtte på kroner 273 000 til anskaffelse av fartøy med totalramme på 780 000, Tana
Nick Roland Pedersen, 21 jaepieh, dåarjoe 273 000 kråvnine juktie vïnhtsem skååffedh aktine ållesth mierine 780 000 kråvnine, Tana
Magnar Hemmingsen, støtte på kroner 200 000 til anskaffelse av fartøy med totalramme på 1 200 000, Lyngen
Magnar Hemmingsen, dåarjoe 200 000 kråvnine juktie vïnhtsem skååffedh aktine ållesth mierine 1 200 000 kråvnine, Lyngen
Kvitnakken AS v/Daniel Davidsen, 30 år, støtte på kroner 200 000 til anskaffelse av fartøy med totalramme på 2 700 000, Gamvik.
Kvitnakken AS v/Daniel Davidsen, 30 jaepieh, dåarjoe 200 000 kråvnine juktie vïnhtsem skååffedh aktine ållesth mierine 2 700 000 kråvnine, Gamvik.
For mer info: Sametingsråd Silje Karine Muotka, 98 48 75 75
Vielie bïevnesh: Saemiedigkieraerie Silje Karine Muotka, 98 48 75 75
Støtter førstehjelpskurs for reindriften / Helse / Helse og sosial / Forsiden - Sametinget
Voestesviehkiekuvsjem båatsose dåarjohte / Healsoe / Healsoe jïh sosijaale / Saemiedigkie - Sametinget
Støtter førstehjelpskurs for reindriften
Voestesviehkiekuvsjem båatsose dåarjohte