pere/sami_parallel huggingface dataset:
Den grenseoverskridende dimensjonen er derfor en del av det samiske samfunnslivet.
Dïhte raastendåaresth dimensjovne lea dannasinie akte bielie dehtie saemien siebriedahkejieliedistie.
Sametinget i Norge har deltar aktivt i samarbeidet mellom de nordiske sameting og samiske organisasjoner på russisk side.
Saemiedigkie Nöörjesne lea eadtjohkelaakan meatan orreme dennie laavenjostosne dej noerhtelaanti saemiedigkiej gaskem, jïh saemien siebriejgujmie Russlaanten bielesne.
Et utstrakt samarbeid mellom samene over landegrensene
Aktem vijries laavenjostoem utnedh saemiej gaskem laantenraasti rastah.
At samiske folkevalgte organer får representere seg selv i internasjonale beslutningsprosesser som er av direkte betydning for urfolk og samer.
Saemien almetjeveeljeme åårganh åadtjoeh jïjtjemem årrodh gaskenasjovnale sjæjsjalimmeprosessine, mah ryöktesth ulmiem utnieh aalkoealmetjidie jïh saemide.
Å styrke Samisk parlamentarisk råd sin rolle for utviklingen av det samiske samfunnet i Norden og Russland
Saemien parlamentarihkeles raerien råållam veaksahkåbpoe darjodh, juktie daam saemien siebriedahkem evtiedidh Noerhtelaantine jïh Russlaantesne
Samisk parlamentarisk råd Sametingene i Finland, Sverige og Norge har opprettet et felles samarbeidsorgan, Samisk parlamentarisk råd.
Saemien parlamentarihkeles raerie Dah saemiedigkieh Såevmesne, Sveerjesne jïh Nöörjesne aktem tjåenghkies laavenjostoeåårganem tseegkeme, Saemien paralmentarihkeles raerie.
Rådet er et institusjonalisert samarbeid mellom sametingene i saker som berører samer i flere stater eller samene som ett folk.
Raerie akte vihties laavenjostoe saemiedigkiej gaskem, dejnie aamhtesinie mah saemide gïetedieh gelline staatine, jallh saemide goh akte åålmege.
Sekretariatsfunksjonen følger det sameting som har presidentvervet.
Dïhte saemiedigkie mij presidentem åtna lea aaj tjaelijesijjie.
Samisk parlamentarisk råd vil være et viktig organ i det nye nordiske samarbeidet framover, og vil også ha betydning i en internasjonal sammenheng.
Saemien paralmentarihkeles raerie sæjhta akte vihkeles åårgane årrodh dennie orre noerhtelaanti laavenjostosne åvtese, jïh sæjhta aaj ulmiem utnedh aktene gaskenasjovnale ektiedimmesne.
Det er derfor viktig at rådet har gode samarbeidsvilkår og utviklingsmuligheter
Dannasinie vihkeles raerie hijven laavenjostoenuepieh jïh evtiedimmienuepieh åtna.
Samisk parlamentarisk råd har ikke et eget sekretariat med egen kompetanse og egen kapasitet til å være en aktiv aktør internasjonalt.
Saemien paralmentarihkeles raerie ij jïjtse tjaelijesijjiem utnieh, jïjtse maahtojne jïh jïjtse barkoefaamojne juktie eadtjohke aktöörine årrodh gaskenasjovnales.
Sametinget på norsk side har sammenliknet med sametingene i de andre nordiske landene flere ressurser og gjennom dette har Sametinget i Norge større muligheter for å arbeide med samiske rettigheter i Norden.
Saemiedigkie nöörjen bielesne, viertiestamme dej saemiedigkiejgujmie dejnie jeatjah noerhtelaantine, jienebh vierhtieh åtna, jïh dan åvteste dle Saemiedigkie Nöörjesne stuerebe nuepieh åtna saemien reaktajgujmie Noerhtelaantine barkedh.
Sammen med sametingene i Finland og Sverige er det derfor viktig at sametinget i Norge har et bevist forhold til å ivareta allsamiske urfolksinteresser.
Saemiedigkiejgujmie ektine Såevmesne jïh Sveerjesne lea dannasinie vihkeles Saemiedigkie Nöörjesne voerkeslaakan gaajhkesaemien aalkoealmetjeiedtjh gorrede.
Samerådet Samerådet er en fellessamisk kulturpolitisk og politisk institusjon ved at det er et samarbeidsorgan for de samiske organisasjonene i Finland, Norge, Sverige og Den Russiske Føderasjon.
Saemieraerie Saemieraerie akte ektiesaemien kultuvrepolitihkeles jïh politihkeles institusjovne, dannasinie dïhte akte laavenjostoeåårgane dejtie saemien siebride Såevmesne, Nöörjesne, Sveerjesne jïh Dennie Russiske Føderasjovnesne.
Internasjonal betegnes Samerådet som en NGO, non-governmental organization.
Gaskenasjovnale dle Saemieraerie gohtjesåvva goh akte NGO, non-governmental organization.
Rådets overordnede målsetning er å ivareta samenes interesser som ett folk, styrke samenes samhørighet over grensene og arbeide for at samene også i framtiden erkjennes som ett folk.
Raerien bijjemes ulmie lea saemiej iedtjh gorredidh goh akte åålmege, saemiej ektievoetem raasti rastah veaksahkåbpoe darjodh, jïh barkedh ihke saemieh aaj båetijen biejjien byjhkesjimmiem åadtjoeh goh akte åålmege.
Samerådet er en svært viktig og anerkjent urfolksaktør internasjonalt.
Saemieraerie akte joekoen vihkeles jïh hijven jååhkesjamme aalkoealmetjeaktööre gaskenasjovnale.
Samerådet har både høy kompetanse og et bredt internasjonalt nettverk.
Saemieraerie dovne jolle maahtoem jïh gamte gaskenasjovnale viermiem åtna.
Sametinget og Samerådet samarbeider på en del internasjonale saksområdet, og har litt ulike roller som i stor grad utfyller hverandre.
Saemiedigkie jïh Saemieraerie såemies gaskenasjovnale aamhtesesuerkine laavenjostoeh, jïh ånnetji joekehts råållah utnieh, mah jeenjemasth sinsitniem dåarjelieh.
Det sees som viktig at dette videreføres og videreutvikles.
Vihkeles daate jåarhka jïh vijriesåbpoe evtiesåvva.
Sametinget samhandler og samarbeider også med andre samiske- og urfolks organisasjoner, institusjoner og nettverk som jobber grenseoverskridende.
Saemiedigkie laavenjostoe jïh barka aaj jeatjah saemien – jïh aalkoealmetjen siebriejgujmie, institusjovnigujmie jïh viermiejgujmie ektine, mah raasti rastah berkieh.
Informasjonsutveksling og et kreativt samspill med de frivillige organisasjonene og institusjonene vil være avgjørende for å nå fram med samiske posisjoner på den internasjonale arenaen.
Bïevnesh juekedh jïh akte skaepiedihks ektiebarkoe dej jïjtjevyljehke siebriejgujmie jïh institusjovnigujmie sijhtieh eevre vihkeles årrodh juktie saemien posisjovnh åadtjodh dennie gaskenasjovnale sijjesne.
Sametingsrådet vil styrke den fremtidige dialogen og samarbeidet med disse ulike organene, innbefattet også nye institusjoner.
Saemiedigkie sæjhta dam båetije dialogem jïh laavenjostoem veaksahkåbpoe darjodh dej ovmessie åårganigujmie, aaj orre institusjovnigujmie.
Rådet sammensettes av 15 medlemmer hvorav fem er fra norsk side, fire fra svensk side, fire fra finsk side og to fra russisk side.
Raeresne 15 lïhtsegh, vïjhte nöörjen bieleste, njieljie sveerjen bieleste, njieljie såevmien bieleste jïh göökte russlaanten bieleste.
Les mer om Samerådet her.
Lohkh vielie Saemieraerien bïjre daesnie.
Samene på russisk side Samene på russisk side har så langt ikke et eget folkevalgt organ.
Saemieh russlaanten bielesne Saemieh russlaanten bielesne eah aktem jïjtse almetjeveeljeme åårganem utnieh daan mearan.
Det er viktig å bidra til at samene i Russland styrker forutsetningene for bevaring og utvikling av sitt språk, kultur og samfunnsliv.
Vihkeles viehkiehtidh guktie saemieh Russlaantesne buerebe nuepieh åadtjoeh sov gïelem, kultuvrem jïh siebriedahkejieledem gorredidh jïh evtiedidh.
Samene på russisk side har fått en stemme i Samisk parlamentarisk råd.
Saemieh russlaanten bielesne aktem gïelem åådtjeme Saemien parlamentarihkeles raeresne.
Det er naturlig på sikt å videreutvikle deres innflytelse i dette forum.
Guhkiebasse dle iemie dej tsevtsemem vijriesåbpoe evtiedidh daennie forumisnie.
Sametingsrådet har en generell målsetning om å bidra til å legge til rette for at urfolk selv setter i gang tiltak for samfunnsutviklingen i egne områder og lokalsamfunn i nordområdene, for å sikre det materielle grunnlaget for sin kulturutøvelse.
Saemiedigkieraerien akte sïejhme ulmie viehkiehtidh sjïehteladtedh ihke aalkoealmetjh jïjtje råajvarimmiegujmie nïerhkieh siebriedahkeevtiedimmien gaavhtan, jïjtsh dajvine jïh voenges siebriedahkine noerhtedajvine, juktie dam materijelle våaromem sov kultuvredarjoemidie gorredidh.
Slektsbånd i urfolkssamfunn er tradisjonelt veldig sterke.
Dah baanth sliekti gaskem aalkoealmetji siebriedahkine lea aerpievuekien mietie gaajh nænnoes.
Kvinnene er sentrale i denne sammenheng og regnes ofte for å være de viktigste tradisjons- og språkbærere.
Dah nyjsenæjjah lea vihkeles daennie ektiedimmesne jïh daamtaj ryöknesuvvieh goh dah vihkielommes aerpievuekie- jïh gïeleguedtjïh.
Tiltak rettet mot kvinner vil derfor ha positiv virkning for hele urfolkssamfunnet.
Råajvarimmieh nyjsenæjjide sijhtieh dannasinie hijven årrodh abpe aalkoealmetjesiebriedahken gaavhtan.
Sametinget i Sverige Sametinget i Sverige ble opprettet i 1993.
Saemiedigkie Sveerjesne Saemiedigkie Sveerjesne tseegkesovvi 1993.
Sametinget i Finland I Finland ble delegasjonen for samesaker opprettet i 1973.
Saemiedigkie Såevmesne Såevmesne akte moenehtse saemien aamhtesidie tseegkesovvi 1973.
Etter opprettelsen av sametingene i Norge og Sverige ble delegasjonen omgjort til sameting i 1996.
Mænngan saemiedigkide tseegkeme Nøørjesne jïh Sveerjesne, moenehtse saemiedigkine sjïdti 1996.
Samisk språkundersøkelse viser utfordringer / Artikler / Valgperiode 2009 - 2013 / Arkiv / Forsiden - Sametinget
Saemien gïelegoerehtimmie haestemh vuesehte / Tjaalegh / Veeljemeboelhken 2009 - 2013 / Våarhkoe / Saemiedigkie - Sametinget
Samisk språkundersøkelse viser utfordringer
Saemien gïelegoerehtimmie haestemh vuesehte
13. juni 2012 Det er flere unge enn eldre som snakker sørsamisk, viser e tt av funnene i Samisk språkundersøkelse 2012 som Nordlandsforskning AS og Norut Alta – Áltá har gjennomført for Sametinget, Fornyings-, administrasjons- og kirkedepartementet og Kunnskapsdepartementet.
Jienebh noerh goh båarasåbpoe almetjh mah åarjelsaemien soptsestieh akte dejstie gaavnojste vuesehte Saemien gïelegoerehtimmesne 2012, maam Nordlandsforskning AS jïh Norut Alta –Áltá tjïrrehti Saemiedigkien, Orrestehteme-, reereme- jïh gærhkoedepartementen jïh Maahtoedepartemeenten åvteste.
For nord- og lulesamisk var det en nedgang i språkferdighetene for mellomgenerasjonen, mens situasjonen også her er noe bedre blant de under 30 år, viser undersøkelsen.
Noerhte- jïh julevsaemien gïeli sjïekenisnie dle lij akte vueliedimmie gïelemaahtojne dan gaskeboelvese, mearan tsiehkie daesnie aaj ånnetji buerebe dej gaskem mah leah nuelelen 30 jaepieh, goerehtimmie vuesehte.
Sametingsråd Ellinor Marita Jåma og fornyings-, administrasjons- og kirkeminister Rigmor Aasrud er glad for at språktiltakene som er satt i gang, har hatt en positiv effekt, spesielt i de sørsamiske områdene.
Saemiedigkieraerije Ellinor Marita Jåma jïh orrestehteme-, reereme- jïh gærhkoeministere Rigmor Aasrud lea geerjene ihke doh gïeleråajvarimmieh mejgujmie nïerhkeme, hijven orreme, joekoen dejnie åarjelsaemien dajvine.
- Det er fremdeles viktig å fokusere på bevaring, styrking og utvikling av de samiske språkene, sier Jåma og Aasrud.
-Annje vihkeles fokusem utnedh vaarjelæmman, nænnoestæmman jïh evtiedæmman dejstie saemien gïelijste, Jåma jïh Aasrud jiehtiejægan.
Velger bort samisk
Saemien båarhte veeljie
Undersøkelsen viser at tre av fem velger å bruke norsk selv om det ville vært mulig å bruke samisk.
Goerehtimmie vuesehte golme vïjhte almetjijstie veeljieh nöörjen nåhtadidh jalhts lij nuepie orreme saemiestidh.
Største grunn for å velge bort samisk er at man mangler ord og at man synes man ikke snakker samisk godt nok.
Stööremes fåantoe juktie saemien båarhte veeljedh lea baakoeh fååtesieh, jïh ihke tuhtjie ij saemien nuekies hijven soptsesth.
Det er blitt en vane å velge bort samisk, viser undersøkelsen.
Akte voete sjïdteme saemien båarhte veeljedh, goerehtimmie vuesehte.
Før i tiden ble samisk snakket overalt, unntatt i skolen.
Åvtesne dle saemiesti gaajhkem lehkiem, bielelen skuvlesne.
Undersøkelsen viser at i dag er det i stor grad blant de fleste unge bare i barnehage og i skole at det snakkes samisk.
Goerehtimmie vuesehte daan biejjien dle jeenjemasth ajve dej jeanatjommes noeri gaskem maanagïertesne jïh skuvlesne saemien soptseståvva.
Alle samiske barn har individuell rett til samiskopplæring i skolen.
Gaajhkh saemien maanah sjïere reaktam utnieh saemien lïerehtimmiem skuvlesne åadtjodh.
Undersøkelsen viser at en tredjedel av foreldrene oppgir at ungene likevel ikke får den samiskopplæringen som de har krav på.
Goerehtimmie vuesehte akte gåalmehtse eejhtegijstie jiehtieh maanah læjhkan eah dam saemien lïerehtimmiem åadtjoeh maam edtjieh laaken mietie utnedh.
Manglende tilbud i skolene oppgis som den viktigste årsaken til dette.
Faatoes faalenasse skuvline lea neebneme goh dihte vihkielommes fåantoe mannasinie naemhtie.
-Vi må i samarbeid med regjeringen sørge for at kommunene tilbyr samisk undervisning til elevene, slik at vi får flere språkbrukere i fremtiden, sier sametingsråd Ellinor Marita Jåma.
-Mijjieh tjoerebe laavenjostosne reerenassine hoksedh tjïelth saemien lïerehtimmiem faalehtieh learoehkidie, guktie mijjieh jienebh gïeleutnijh åadtjobe båetijen aejkien, saemiedigkieraerije Ellinor Marita Jåma jeahta.
Hun sier videre at det må skapes flere språkarenaer, slik at samisk kan brukes i dagliglivet.
Vijriesåbpoe jeahta jienebh gïelesijjieh byöroeh sjugniesovvedh, guktie maahta saemien aarkebiejjien nåhtadidh.
-I tillegg må samisk bli mer synlig, både i media og i resten av samfunnet, sier Jåma.
-Lissine dle saemien tjuara vielie våajnoes sjïdtedh, dovne meedijesne jïh abpe siebriedahkesne, Jåma jeahta.
Viktig verktøy
Vïhkeles dïrrege
Språkundersøkelsen vil være et svært viktig verktøy for Sametingets og regjeringens videre arbeid med de samiske språkene.
Gïelegoerehtimmie sæjhta akte joekoen vihkeles dïrrege årrodh Saemiedigkien jïh reerenassen vijriesåbpoe barkose dej saemien gïeligujmie.
Resultatene skal brukes til å utforme og iverksette tiltak som fører til bevaring og utvikling av de samiske språkene.
Edtja illedahkide nåhtadidh juktie darjodh jïh råajvarimmiejgujmie nïerhkedh mah darjoeh guktie saemien gïelh gorresuvvieh jïh evtiesuvvieh.
Videre skal resultatene brukes i forbindelse med utforming av Sametingsmelding om samiske språk.
Vijriesåbpoe edtja illedahkide nåhtadidh gosse Saemiedigkiebïevnesem saemien gïeli bïjre dorje.
Kontaktperson
Govlehtallije:
Sametingsråd Ellinor Marita Jåma, tlf. 916 13 460
Saemiedigkieraerije Ellinor Marita Jåma, tell, 916 13 460
Her finner dere rapporten: Samisk språkundersøkelse 2012
Saemien gïelegoerehtimmesne 2012
Samisk tastatur for smarttelefoner er klart / Språkteknologi / Språk / Forsiden - Sametinget
Saemien tastatuvre smarttellefovnide gaervies / Gïeleteknologije / Gïele / Saemiedigkie - Sametinget
Samisk tastatur for smarttelefoner er klart
Saemien tastatuvre smarttellefovnide gaervies
Kommunal- og moderniseringsminister Jan Tore Sanner og sametingspresident Aili Keskitalo sier at hverdagen vil bli enklere for den samiske befolkningen når vi får samisk tastatur for smarttelefoner.
Tjïelte- jïh orrestimmieministere Jan Tore Sanner jïh saemiedigkiepresidente Aili Keskitalo jiehtieh aarkebiejjie aelhkebe sjædta saemien årroejidie gosse mijjieh saemien tastatuvrem smarttellefovnide åadtjobe.
I dag lanseressamisktastaturfor smarttelefonerfor seks ulike samiske språk.
Daan biejjien tastatuvre smarttellefovnide båata govhte joekehts saemien gïelide.
-Nå gjør teknologien det enklere å bruke samisk som hverdagsspråk for mange, og jeg håper særlig ungdom tar i bruk det nye tastaturet, sier kommunal- og moderniseringsminister Jan Tore Sanner.
-Daejnie teknologijine dellie aelhkebe sjædta saemien nuhtjedh goh aarkebiejjien gïele jeenjesidie, jïh manne gegkestem joekoen noerh aelkieh daam tastatuvrem nuhtjedh, tjïelte- jïh orrestimmieministere Jan Tore Sanner jeahta.
Samiske språk inneholder mange spesialtegn.
Saemien gïelh jïjnjh sjïere væhtah utnieh.
For å skrive på samisk på smarttelefoner kunne man finne de ulike tegnene ved å bytte mellom flere ulike måtte man tidligere bytte mellom flere ulikespråktastaturer for å skrive én tekst.
Juktie saemien tjaeledh smarttellefovnide meehti dejtie joekehts væhtide gaavnedh jis ovmessie gïeletastatuvri gaskem målsoeji gosse edtja aktem teekstem tjaeledh.
Dette er svært tungvint.
Daate maa jïjnje barkoe.
I dag blir et nytt tastatur med samiske tegn tilgjengelig både for Android- og Iphone-brukere.
Daan biejjien akte orre tastatuvre saemien væhtajgujmie båata dovne Android- jïh Iphone-nuhtjijidie.
Tastaturet støtter alle de samiske språkene som er i bruk i Norge i dag, både nordsamisk, sørsamisk og lulesamisk.
Tastatuvre gaajhkide saemien gïelide dåarjohte mah Nöörjesne åtnasuvvieh daan biejjien, dovne noerhtesaemien, åarjelsaemien jïh julevsaemien.
I tillegg kan tastaturet brukes av skoltesamiske, pitesamiske og enaresamiske brukere.
Lissine skoltesaemien, pijtesaemien jïh enaresaemien nuhtjijh aaj maehtieh tastatuvrem nuhtjedh.
Tastaturet lanseres som en gratis app.
Tastatuvre båata goh akte namhtah appe.
-Smarttelefonen blir stadig viktigere for oss både privat og på jobben.
-Smarttellefovne sagke væjkalåbpoe sjædta mijjese dovne privaate jïh barkosne.
Med samisk tastatur blir det enklere å kommunisere på samisk.
Saemien tastatuvrine aelhkebe sjædta saemiengïelesne govlesadtedh.
Dette er bra for den enkelte og for utviklingen av de samiske språkene, sier sametingspresident Aili Keskitalo.
Daate hijven fïereguhtese jïh saemien gïelen evtiedimmien gaavhtan saemien, saemiedigkiepresidente Aili Keskitalo jeahta.
Det er språkteknologisenteret Divvun ved Universitet i Tromsø som står bak tastaturet.
Gïeleteknologijejarnge Divvun Tromsøen Universiteetesne mij lea tastatuvrem dorjeme.
Senter for samisk språkteknologi har bidratt i utviklingsarbeidet.
Saemien gïeleteknologijen jarnge lea viehkiehtamme evtiedimmiebarkosne.
Tastaturet kan også benyttes av andre minoritetsspråk.
Jeatjah unnebelåhkoegïelh aaj maehtieh tastatuvrem nuhtjedh.
Divvun gjør et svært viktig arbeid for å utvikle teknologiske løsninger for de samiske språkene.
Divvun aktem joekoen vihkeles barkoem dorje juktie teknologeles vuekieh evtiedidh saemien gïelide, Sanner jeahta.
Informasjon om hvordan tastaturet kan lastes ned finnes på Divvuns nettsider.
ïevnesh guktie maahta tastatuvrem våålese leessedh lea Divvunen nedtesæjrojne.
http://divvun.no/
http://divvun.no/
Tastaturet Samisk tastatur kan lastes ned gratis i Google Play fra i dag og i Appstore mandag 15.12.14. Etter hvert oppgraderes de med flere muligheter – som ordretting og ordfullførelse.
Maahta tastatuvrem Samisk tastatur våålese leessedh namhtah Google Play’sne daan biejjien jïh Appstoresne 15.12.14. Mænngan sæjhta tastatuvrem orrestidh jienebh nuepiejgujmie – goh baakoestaeriedimmie jïh baakoegeervehtimmie.
Bakgrunn:
Våarome:
Divvun utvikler språkverktøy som elektronisk stavekontroll, korrekturverktøy og ulike programvarer for de samiske språkene.
Divvun gïeledïrregh evtede goh elektrovneles staavadimmie, staeriedimmiedïrregh jïh ovmessie programmevaaroeh saemien gïelide.
I løpet av kort tid lanserer Divvun en løsning for talesyntese på nordsamisk, som gjør det mulig å få lest opp samisk tekst fra nettsider.
Ånnetje Divvun aktem vuekiem buakta talesyntesese noerhtesaemien gïelese, mij nuepie vadta saemien teekstem goltelidh nedtesæjrojne.
Divvun-prosjektet ble etablert i 2004 og samarbeider nært med Senter for samisk språkteknologi ved UiT Norges arktiske universitet.
Divvun-prosjekte tseegkesovvi jaepien 2004, jïh lïhke laavenjostoe Saemien gïeleteknologijen jarngine UiT Nöörjen arktiske universiteetesne.
Prosjektet finansieres av Kommunal- og moderniseringsdepartementet, og eies av Sametinget og departementet.
tjïelte- jïh orrestimmiedepartemeente prosjektem maaksa, jïh aajhterh leah Saemiedigkie jïh departemeente.
Mer info: Sametingspresident Aili Keskitalo, 971 29 305.
Vielie bïevnesh: Saemiedigkiepresidente Aili Keskitalo, 971 29 305
Samene er ett folk selv om de bor i forskjellige land, og det samiske språket forener samene på tvers av riksgrensene.
Saemieh leah akte åålmege jalhts joekehts laantine orre, gïele dïhte åålmegidie raasti dåaresth ektede.
Det samiske språket er en viktig kulturbærer og inneholder felles verdier, erfaringer og kunnskaper.
Saemien gïele kultuvrem guadta jïh dan leah aaj vihkeles aarvoeh, dååjrehtallemh jïh maahtoeh.
Samisk er et offisielt språk i Norge, Sverige og Finland og det er et mål at samisk språk skal bevares og videreutvikles for kommende generasjoner.
Saemien gïele byjjes gïele Nöörjesne, Sveerjesne jïh Såevmesne jïh ulmie lea, saemien gïelem galka båetije boelvide vaarjelidh jïh evtiedidh.
Samtidig er samisk er et minoritetsspråk i Norge, Sverige, Finland og Russland og språksituasjon og vilkårene for samisk språk er ikke er lik i de ulike områdene i Sápmi/Sábme/Saepmie.
Seamma sïenten saemien gïele unnebelåhkoen gïele Nöörjesne, Sveerjesne, Såevmesne jïh Russlaantesne. Dïhte saemien gïeletsiehkie ij leah seammalaakan gaajhkene dajvine Saepmesne.
I noen samiske samfunn er samisk majoritetsspråket, mens i andre samiske samfunn er samisk et minoritetsspråk.
Naan saemien sïebredahkine saemien jienebelåhkoen gïele leah, jïh naan sïebredahkine saemien unnebelåhkoen gïele leah.
Opplæring i samisk språk skal bidra til at barn og unge kan innlemmes i samisk kultur og samfunnsliv, og hvor kulturforståelse, kommunikasjon, danning og identitetsutvikling blir sentrale elementer i opplæringen.
Saemien maanah jïh noerh gelkieh ööhpehtimmien tjïrrh saemien kultuvrasse jïh sïebredahkese tjaangedh. Kultuvrem lïeredh guarkedh, soptsestidh, identitetem nænnoestidh jïh evtiedidh leah daerpies boelhkh ööhpehtimmesne.
En opplæring som fremmer positive holdninger til det samiske språket, og som tar hensyn til det språk- og kulturmangfoldet som elevene erfarer, vil gi elevene flerspråklig og flerkulturell kompetanse.
Gosse nimhtie learoehkidie garmerdidh, dovne learohki gïelem jïh kultuvrem nænnoste, mij lea daerpies maahtaldahke gosse sïebredahkesne meatan årrodh jïh åadtjodh abpe jielemem lïeredh.
Gode kunnskaper i samisk språk er en viktig forutsetning for deltakelse i samisk samfunnsliv og arbeidsliv og gir valgmuligheter når det gjelder utdanning, arbeid og livslang læring. Faget samisk som andrespråk skal sammen med faget norsk legge grunnlaget for utvikling av elevenes funksjonelle tospråklighet, og bidra til at den enkelte elev får kunnskaper, motivasjon og trygghet til å velge samisk som kommunikasjonsspråk.
Gosse buerie gïelemaahtoeh, jienebh nuepieh utnieh gosse barkedh jïh lohkedh. Faage saemien mubpien gïeline galka daaroen faagine ektesne maadtojne årrodh gosse galka learohki guektiengïelevoetem evtiedidh jïh fïereguhtide learoehkidie skreejrehtidh vielie maahtoeh tjöönghkedh, ïedtjem jïh tjirkesvoetem åadtjodh nimhtie buerebelaakan dovne njaalmedh jïh tjaaleldh gïelem nænnoste, evtede jïh gorrede.
Gjennom å ivareta sentrale verdier i samisk kultur kan faget også gi retning til hvordan samiske verdier kan tilpasses og videreutvikles til nye situasjoner og til en tid i stadig forandring.
Jis dejtie jarnges saemien vuekide, voetide vaarjelieh, faage maahta otnjegem vuesiehtidh guktie saemien vuekieh jïh voeth maehtieh vijriebasse orre sïebredahketsiehkide evtiedidh.
Kunnskap om andre urfolk og kulturer kan bidra til økt forståelse og respekt for andre, men også til bedre å forstå egen kultur.
Maahtoeh tjöönghkedh jeatjah aalkoealmetji bïjre maahta buerebelaakan jeatjabidie guarkedh jïh vuavkasjidh, badth destie aaj jïjtsh kultuvrem buerebelaakan maahta guarkedh.
Språkbeherskelse og språkforståelse utvikles gjennom aktiv bruk av språket.
Gïelemaahtoe jïh gïelegoerkesimmie evtede gosse gïelem åådtje dååjrehatalledh.
Den kommunikative og menneskelige samhandlingen er derfor sentral i faget og gjennom opplevelse og deltakelse kan elevenes muntlige språk utvikles.
Dannasinie gaskesadteme jïh guktie edtja dåemiedidh dennie faagen jarngesne, jïh dååjrehtalleme jïh åadtjodh meatan årrodh, learohki gïelem maahta evtiedidh..
Faget skal stimulere til utvikling av gode læringsstrategier og evne til kritisk tenkning, og motivere til utvikling av lese- og skrivelyst og gode lese- og skrivevaner.
Faage galka fïereguhtem learohkem skreejrehtidh guktie buerebelaakan gïelem jïh teekstem evtede. Faage gaalka buerie lïeremevuekieh skreejrehtidh, learohkem lïeredh jïjtje ussjedidh jïh tjaelemem jïh lohkemem iedtjeldehtedh.
Gjennom møte med samisk litteratur og ulike samiske språk og dialekter vil elevene kunne utvide sin forståelse for det språklige og kulturelle mangfoldet i samiske samfunn.
Saemien lidteraturine jïh joekehts saemien gïele- jïh smaaregigujmie åahpenidh, gelkieh learohkh guarkedh man gellielaaketje saemien gïele jïh kultuvre saemien sïebredahkine lea.
Elever med samisk som andrespråk stiller med ulike forutsetninger.
Learohkh mah saemien mubpinegïeline luhkieh ovmessie raajeste aelkieh.
Noen har samisk-språklige arenaer i nærmiljøet hvor samisk høres, mens andre har liten kontakt med språket utenom opplæringssituasjonen.
Muvhth saemiengïelem voengesne guvlieh, mubpie jis vaeniem saemiem guvlieh, barre ööpehtimmien tjïrrh.
For at elevene skal kunne utvikle sin samiske språkkompetanse på best mulig måte, er det viktig at elevene kan bruke forskjellige språklige arenaer.
Jis galka buektiehtidh learohki gïelemaahtaldahkem bueriedidh, bööremes learohkh maehtieh gïelem utnedh joekehts lehkine.
Faget samisk som andrespråk kan også være et redskapsfag til andre fag slik at språkopplæringen kan styrkes.
Saemien mubpiengïeline maahta viehkiefaage mubpide faagide årrodh jïh nemhtie gïeleööpehtimmiem stinkesdehtedh.
I tillegg har fagene samisk og norsk mange felleselementer og det er derfor viktig med et nært samarbeid mellom disse to fagene.
Saemien jïh daaroen faageh utnieh jïjnje seamma, juktie vihkeles dah faagh ektesevyöki berkieh.
Faget er et fellesfag for alle utdanningsprogrammene i videregående opplæring.
Faage akte ektiefaage gaajhkide ööhpehtimmie-programmide jåarhke-lïerehtimmesne.
Opplæringen skal derfor gjøres mest mulig relevant for elevene ved å tilpasses de ulike utdanningsprogrammene.
Edtja dan åvteste lïerehtimmiem darjodh dan sjyöhtehke goh gåarede learohkidie, gosse dam sjïehtede dejtie ovmessie ööhpehtimmie-programmide.
Planen er inndelt i 10 nivåer.
Soejkesje lea 10 daltesi mietie juakaldihkie.
Hovedområder
Åejvieboelhkh:
Muntlig kommunikasjon
Njaalmeldh gaskesadteme
Skriftlig kommunikasjon
Tjaaleldh gaskesadteme
Bevissthet om språk og kultur
Gïelen jïh kultuvren bïjre daejredh
I hovedområdet muntlig kommunikasjon står det å kunne lytte og tale sentralt.
Åejvieboelhkesne njaalmeldh gaskesadteme galka maehtedh goltelidh jïh soptsestidh.
Å snakke samisk betyr å kommunisere muntlig i aktiv deltakelse sammen med andre.
Gosse saemiestidh galka dellie maehtedh jeatjebijgujmie gelline jïh joekehts lehkine soptsestidh.
Det å utforske og utvikle repertoaret av språklige roller, lære nye ord og begrep gjør eleven i stand til selv å formulere muntlig tekst og uttrykke egne meninger og vurderinger.
Stååkedimmien, deahpadimmien, learoen, vuesiehtimmien tjïrrh jïh jeatjebigujmie årrodh galka gïelem lïeredh. Gïehtjedidh jïh orre baakoeh lïeredh learohke galka njaalmeldh jïh tjaaleldh teeksth darjodh gusnie jïjtse våajnoem buakta.
Ved å ta i bruk nye og ulike medier, økes det språklige repertoaret på tvers av fag og emner.
Gosse orre jïh joekehts medijah åtnalgåvva, gïelem faagi jïh aamhtesi rastah evtede.
Dette hovedområdet dreier seg om skriftlig kommunikasjon, det vil si å lese og skrive på samisk.
Åejvieboelhkesne tjaaleldh gaskesadteme galka saemien maehtedh lohkedh jïh tjaeledh.
Lesing og skriving er parallelle prosesser i den enkeltes læringsforløp.
Learohke seamma sïenten leara lohkedh jïh tjaeledh.
Det dreier seg om å utvikle evnen til å oppfatte og finne mening i tekster skrevet på samisk, og selv kunne utforme skriftlige tekster på samisk.
Galka saemien teeksth lïeredh guarkedh jïh aaj jïjtje teeksth darjodh.
Å møte ulike tekster, gir fordypning og innsikt som danner grunnlag for å utvikle nye tanker samt evne til å reflektere over, tolke og vurdere tekstene.
Gosse joekehts teeksth gaavna, destie orre åssjalommesh åådtje jïh aaj buerebelaakan teekstide guarka, vierhtede jïh jarkoste.
Lesing og lytting er nøkkelen til nye opplevelser, utvidet ordforråd og gir godt grunnlag for egen produksjon av tekst.
Lohkedh jïh goltelidh jarngesne gosse orre domtsassh åadtjoeh, orre baakoeh lïeredh jih gosse galka jïjtje tjaeledh.
I dette hovedområdet dreier det seg om å se sammenhengen mellom språk og kultur.
Daennie åejvieboelhkesne galka lïeredh vuejnedh kultuvrem gïelen muhteste jïh gïelem kultuvren muhteste.
Overføring av tradisjonell kunnskap fra generasjon til generasjon er sentralt.
Aerpien maahtoe boelveste boelvide sirtedh lea jarngesne.
Den samiske fortellertradisjonen, joik, sanger og salmer, diidat/dijda og ordspråk, skjønnlitteratur, bilde, film og teater er kulturelementer som formidler kunnskaper og verdier.
Saemien soptsestimmievuekie, vuelieh, laavlomh jïh saalmh, dïejvesh, heevehtslidteraturh, guvvieh, jielijeguvvie jïh teatere leah bielieh kultuvreste mejtie maahtoeh jïh vierhtieh åvtese buektieh.
Hovedområdet omfatter kunnskap om samisk språk- og litteraturhistorie og kunnskap om samiske språk og dialekter.
Åejvieboelhkesne galka lïeredh saemien gïelen bïjre, lidteraturehistorijen bïjre jïh maahtoeh saemien gïeli jïh smaareh-tjïerti bïjre.
Kulturell kompetanse innebærer å ha kunnskap om, og respekt for kulturelle likheter og ulikheter i og mellom samiske samfunn.
Gosse maahtoeh kultuvren bïjre åtna, galka dellie sinsitnien kultuvri bïjre maehtedh jïh destie sinsitniem vuavkasjidh.
Kompetansemål etter nivåinndeling
Daltesi maahtaldahkeulmieh
Planen for faget samisk som andrespråk er bygd opp med kompetansemål på 10 nivåer.
Soejkesje saemien mubpinegïeline lea 10 daltesi mietie juakaldihkie.
De ulike nivåene bygger på hverandre.
Dah joekehts daltesh ektesne govlesuvvieh.
Elevene kan velge mellom to alternativer, det vil si samisk 2 eller samisk 3 for måloppnåelse på 10. årstrinn, på Vg3 for studieforberedende utdanningsprogram og på Vg2 for yrkesfaglige utdanningsprogram.
Learohkh maehtieh veeljedh magkeres lohkehtimmiem sijhtieh, Saemien 2 jallh Saemien 3 gosse gelkieh 10 tsiehkien ulmide jaksedh. Gosse gelkieh Jå3 studijeryöjredimmie ööpehtimmieprogrammi ulmieh jaksedh jïh gosse gelkieh Jå2 barkoefaagi ööhpehtimmieprogrammi ulmieh eevtjedh jaksedh.
Samisk 2
Saemien 2
Dette er et alternativ for elever som kan noe samisk men som ikke behersker språket.
Daate learoe learoehkidie guhth ånnetji saemien maehtieh, læjhkan eah dam gïelem maehtieh.
I samisk 2 skal elevene ha oppnådd kompetansemål for nivå 1-7 etter 10. årstrinn.
Saemien 2 gelkieh learohkh maahtaldahkeulmide jaksedh mah 1-7 daltesinie, 10 jaepietsiehkien mietie.
Etter Vg3 på studieforberedende utdanningsprogram skal elevene ha oppnådd kompetansemål for nivå 1-10.
Learohkh gelkieh aaj maahtaldahkeulmide jaksedh mah 1-10 daltesinie dan Jå 3 studijeryöjredimmie ööpehtimmieprogrammen mietie.
Elever som fullfører alle 10 nivå, vil kunne oppnå en språkkompetanse i samisk som gjør dem i stand til å bruke språket skriftlig og muntlig, og de vil ha mulighet til å fortsette med studier på høyere nivå der opplæringsspråk er samisk.
Dah learohkh mah gaajhki luhkie daltesi ulmide jakseme, gïelemaahtaldahkem jeksieh, dovne njaalmeldh jïh tjaaleldh jïh nuepiem utnieh jïllebe daltesisnie lohkedh gusnie ööpehtimmiegïele saemien lea.
Samisk 3
Saemien 3
Dette er et alternativ for elever som ikke kan noe samisk når de begynner med opplæring i samisk, og derfor vil ha nytte av å bruke mer tid på hvert nivå.
Daate learoe learoehkidie guhth eah maam saemien maehtieh gosse ööpehtimmine aelkieh, jïh dan åvtese daarpehtieh buerebe astoem gïeline fïereguhtene daltesinie barkedh.
I samisk 3 skal elevene ha oppnådd kompetansemål for nivå 1-4 etter 10. årstrinn.
Learohkh gelkieh maahtaldahkeulmide jaksedh mah 1-4 daltesinie 10 jaepietsiehkien mietie.
Etter Vg3 på studieforberedende utdanningsprogram skal elevene ha oppnådd kompetansemål for nivå 1-7.
Learohkh gelkieh aaj maahtaldahkeulmide jaksedh mah 1-7 daltesinie Jå 3 studijeryöjredimmie ööpehtimmieprogrammen mietie.
Det er anledning for elevene å velge å bli vurdert etter kompetansekrav enten etter samisk 2 eller samisk 3. Skolen må gjøre elevene oppmerksom på denne mulighet slik at elevene kan motiveres til å ta sluttvurdering etter samisk 2.
Learohkh maehtieh veeljedh mejtie gelkieh sijjide vierhtiedidh maahtaldahkeulmiej mietie dennie saemien 2 jallh saemien 3. Skuvle tjoevere learoehkidie bievnedh, nuepiem utnieh vierhtiedidh saemien 2 mænngan.
Det 13-årige skoleløpet
13-jaepien skuvleboelhke
Trinn Kompetansekrav samisk 2
Maahtaldahke- krïebpesjimmie saemien 2
Kompetansekrav samisk 3
Maahtaldahke- krïebpesjimmie saemien 3
Etter 10. årstrinn
10 jaepietsiehkien mænngan
Nivå 1-7
1-7 daltese
Nivå 1-4
1-4 daltese
Studieforberedende utdanningsprogram
studijeryöjredimmie ööpehtimmieprogrammh
Etter Vg1
Jå1 mænngan
Nivå 1-8
1-8 daltese
Nivå 1-5
1-5 daltese
Etter Vg2
Jå2 mænngan
Nivå 1-9
1-9 daltese
Nivå 1-6
1-6 daltese
Etter Vg3
Jå3 mænngan
Nivå 1-10
1-10 daltese
Nivå 1-8-*
1-8-* daltese
Etter påbygging til generell studiekompetanse
Lissiehtahken mænngan daamhts studijemaahtaldahkese
*På yrkesfaglige utdanningsprogram vil summen av timene i samisk på Vg1og Vg2 være mindre enn på Vg1 studieforberedende utdanningsprogram.
*Barkofaagi ööpehtimmieprogramminie vaenebe tæjmoeh Jå1 jïh Jå2 goh Jå1 studijeryöjredimmie ööpehtimmieprogramminie.
Kompetansemål merket med stjerne * på nivå 8 vil ikke gjelde for elever på yrkesfaglige utdanningsprogram.
Eah leah maahtaldahkeulmieh mejtie naestine * 8 daltesisnie mïerhkesjamme learoehkidie gieh baarkoefaagi ööpehtimmieprogrammidie veeljeme.
Timetall i faget
Man gellie tæjmoeh
Timetall er oppgitt i 60-minutters enheter:
Man gellie tæjmoeh leah 60-minuhti mietie tjaalasovveme:
1.-7. årstrinn: 570 timer
1.-7. jaepietsiehkine: 570 tæjmoeh
8.-10. årstrinn:
8.-10. jaepietsiehkine:
Alternativ 1: 279 timer, gjelder for elever som ikke velger fremmedspråk/språklig fordypning
Molsehthlaakan 1: 279 tæjmoeh, learoehkidie guhth eah leah ammesgïelem veeljeme
Alternativ 2: 222 timer, gjelder for elever som velger fremmedspråk/språklig fordypning
Molsehthlaakan 2: 222 tæjmoeh, learoehkidie, guhth ammesgïelem veeljieh
Vg1: 103 timer
Jå1: 103 tæjmoeh
Vg2: 103 timer
Jå2: 103 tæjmoeh
Vg3: 103 timer
Jå3: 103 tæjmoeh
Vg1: 45 timer
Jå1: 45 tæjmoeh
Vg2: 45 timer
Jå2: 45 tæjmoeh
Vg3: 219 timer
Jå3: 219 tæjmoeh
I samisk som andrespråk forstås grunnleggende ferdigheter slik:
Learoesoejkesjisnie saemien mubpiegïeline daah maahtaldahkeulmieh leah:
Å kunne uttrykke seg muntlig og skriftlig i samisk som andrespråk er sentralt i utvikling av samisk språkkompetanse.
Maehtedh soptsestidh jïh tjaeledh saemien mubpiegïeline vihkeles gosse galka saemien gïelemaahtaldahkem evtiedidh.
Disse ferdighetene er viktige redskaper i arbeidet med å forstå og ta i bruk språket i stadig mer varierte og krevende sammenhenger.
Dah maahtoeh vihkeles vierhtieh gosse galka gïelem guarkedh jïh utnedh joekehts tsiehkine.
Muntlige ferdigheter innebærer både å kunne lytte og kunne tale og å kunne vurdere elementene i en sammensatt talesituasjon.
Njaalmeldh maahtoeh leah goltelidh, soptsestidh jïh guarkedh man bïjre soptsestieh. Joekehts darjomi tjïrrh galka gïelem lïeredh soptsestidh, goltelidh jïh guarkedh.
Skriving er og en måte å utvikle og strukturere ideer og tanker på.
Tjaeledh aaj vihkeles gosse åssjalommesh jïh eajhnah evtiedidh jïh öörnedh.
Det er også en kommunikasjonsform og en metode for å lære.
Dïhte aaj gaskesadtemevuekie jih lïerehtæmman vuekie.
Å kunne lese i samisk som andrespråk er en del av den praktiske språkkompetansen og innebærer at en kan lese med forståelse, utforske og reflektere over stadig mer krevende tekster.
Maehtedh lohkedh saemien mubpiegïeline lea akte bielie eensi gïelemaahtaldahkese. Dellie tjoevere guarkedh, gïehtjedidh jïh ussjedadtedh gosse barkoes teeksth låhka.
Å utvikle leseferdighet i samisk som andrespråk kan bidra til å styrke leseferdigheten generelt.
Lohkememaahtoem evtiedidh saemien mubpiegïeline lohkemem nænnoste.
Å kunne regne i samisk som andrespråk innebærer generell begrepsutvikling, resonnement og problemløsning.
Maehtedh ryöknedh saemien mubpiegïeline buejhkiehtimmiem evtede lïeredh, ussjedadtedh jïh dåeriesmoerh tjuevtedh.
Å forstå størrelser, mengder, beregninger og målinger utgjør også en del av språkkompetansen.
Guarkedh ståaroeh, ryöknemh, vuepsieh jïh man jïjnje leah, aaj boelhkh gïelemaahtaldahkesne.
Å kunne bruke digitale verktøy i samisk som andrespråk er nødvendig for å mestre nye tekstformer og uttrykk.
Maehtedh digitale vierhtieh utnedh saemien mubpiegïeline daerpies gosse orre barkoevuekiej mietie buektiehtidh tjaeledh.
Digital ferdighet åpner for nye læringsarenaer og gir nye muligheter i lese- og skriveopplæringen, i produksjon, komponering og redigering av tekster.
Digitale maahtoe orre lïerehtimmievuekieh buakta jïh aaj orrre nuepieh lohkeme- jïh tjaelemeööpehtæmman vadta, gosse galka teekstsh darjodh jïh jeatjahtehtedh.
I denne sammenheng er det viktig å utvikle evne til kritisk vurdering og bruk av kilder.
Daesnie vihkeles eensilaakan gaaltijide vierhtiedidh jïh laejhtedh gosse dejtie galka utnedh.
Bruk av digitale verktøy kan støtte og utvikle elevenes kommunikasjonsferdigheter og presentasjoner.
Digitale vierhtieh maahta learohken gaskesadtememaahtoem jïh vuesiehtimmiem dåarjodh jïh evtiedidh.
Etter nivå 1
1. daltesen mænngan
lytte, leke og eksperimentere med samiske språklyder
goltelidh, stååkedidh jïh voejhkelidh saemien gïeletjoejenassigujmie
utforske og eksperimentere med ord, lyder, rim og regler
gïehtjedidh jïh voejhkelidh baakoej tjoejenassi, rijmi jïh raajroejgujmie
hilse, takke og presentere seg selv på samisk
buarestehtedh, gijhtedh jïh jïjtjemse saemien åehpiedehtedh
gjenkjenne enkle ord, navn, begrep og korte setninger knyttet til dagligdagse situasjoner
aelhkies baakoeh, nommh, jïh åenehks raajesh beajjetji tsiehkine maehtedh
sette sammen enkle ord til korte setninger
aelhkies baakoeh åenehks raajesidie darjodh
telle fra 1-20 på samisk, og bruke tallene i kommunikasjon
ryöknedh 1-20 saemien, jïh taallide utnedh gosse soptsestidh
bruke bokstaver og eksperimentere med samiske ord
baakoeh utnedh jïh voejhkelidh saemien baakoejgujmie
gjenkjenne samiske bokstaver
saemien baakoeh maehtedh
lese og gjenkjenne korte ord
lohkedh jïh åenehks baakoeh maehtedh
samtale om samisk språk og om situasjoner der det kan være nyttig å kunne samisk
soptsestidh saemien gïelen jïh tsiehkiej bïjre gusnie daerpies saemien maehtedh
oppleve og gjenkjenne språket gjennom joik, sanger, salmer, enkle fortellinger, eventyr, bilder, spill, tv-program og digitale verktøy
dååjrehtalledh jïh gïelem aajhtsedh vuelien, laavlomi, saalmi, aelhkies soptsestimmiej, vaajesi, guvviej, speali, tv-programmi jïh digitale vierhtiej tjïrrh
Etter nivå 2
2. daltesen mænngan
leke og eksperimentere med språklyder og arbeide med uttale og intonasjon
stååkedidh jïh voejhkelidh gïeletjoejenassigujmie jïh soptsetimmie gïeline barkedh
lytte og forstå enkle samtaler og enkle fortellinger
goltelidh jïh guarkedh aelhkies soptsesh
fortelle noe om seg selv og andre på samisk
jïjtse jïh mubpiej bïjre saemien soptsestidh
delta i enkle dagligdagse dialoger hvor man bruker enkle muntlige fraser for å forstå og for å bli forstått
fïerhten biejjien dåeriedidh saemien govledh, gusnie aelhkies raajesh jiehtieh guktie guarkoeh
samtale om tekst og bilde med enkle uttrykk
aelhkieslaakan teeksti jïh guvviej bïjre soptsestidh
telle på samisk fra 1 til 100, og bruke tallene i kommunikasjon
ryöknedh 1-100 jïh taallide utnedh gosse soptseste
lese og skrive ord fra dagliglivet
fïerhten biejjeste baakoeh lohkedh jïh tjaeledh
gjenkjenne ord og uttrykk fra tekster
baakoeh jïh dïejvesh teekstijste aajhtsedh
skrive beskjeder, ord og korte setninger
dïjrh, baakoeh jïh åenehks raajesh tjaeledh
bruke digitale verktøy i skriftlig arbeid
digitale vierhtieh utnedh gosse galka tjaeledh
lytte til og delta i framføring av joik, sanger, salmer, rim, regler og dikt
goltelidh jïh jïjtjh aaj joejkedh, laavlodh jïh rijmh, raajroeh jïh tjihtesh åvtese buektedh
bruke betegnelser på ukedager, måneder og de åtte årstider
våhkoebiejjieh, askh jïh dah gaektsie jaepieboelhkh utnedh
samtale om hvilke samiske ord de allerede kan og i hvilke situasjoner de bruker samisk
soptsestidh magkerh saemien baakoeh learohkh joe maehtieh, jïh mij tsiehkide dah saemiestieh
bruke samiske benevnelser for klær og fortelle om likheter og forskjeller på kofter fra forskjellige områder i Sápmi/Sábme/Saepmie
soptsestidh saemien vaarjoej bïjre, jïh soptsestidh mij dïhte gaptine joekehts jïh seamma saemien dajvijste Saepmeste
Etter nivå 3
3. daltesen mænngan
presentere seg selv og fortelle om sin familie og slekt
jïjtsem åehpiedehtedh jïh,jïjtse fuelkien jïh slïekten bïjre soptsestidh
forstå og formidle enkle beskjeder, spørsmål og informasjon på samisk
guarkedh jïh åvtese buektedh aelkies dïjrh, gyhtjelassh jïh bïevnesh saemien
lytte til og forstå samtaler, historier og fortellinger
soptsesth jïh goltelidh jïh guarkedh gosse soptsestellieh
delta i samtaler om dagligdagse situasjoner
soptsestidh fïerhtenbeajjetji aamhtesi bïjre
gi uttrykk for opplevelser og erfaringer
soptsestidh gosse maam joem dååjrehtalleme
bruke tall til å angi priser, mengder og størrelser
taallh utnedh, gosse gelkieh soptsestidh man jïjnje leah, jïh åasah jïh ståaroej bïjre.
gjengi det samiske alfabetet og uttale samiske språklyder
saemien aalfabetem jiehtedh jïh saemien gïeletjoejenassh jiehtedh
lese og forstå beskjeder og korte tekster
lohkedh jïh aelkies dïjrh jïh teeksth guarkedh
skrive meldinger og tekster om dagligdagse situasjoner
bïevnesh jïh teeksth beajjetji aamhtesi bïjre tjaeledh
bruke ordbøker og annet oppslagsverk, digitale verktøy og andre hjelpemidler i egen språklæring
baakoegærjah jïh bïhkedsgærjah, digitale vierhtieh jïh jeatjah viehkievierhtieh jïjtsh gïeleööhpehtimmine utnedh
beskrive eget arbeid med å lære samisk og samtale om hvordan man lærer nye ord
buerkiestidh guktie saemien lïeredh jïh soptsestidh guktie orre saemien baakoeh lïeredh
utforske likheter og forskjeller mellom samisk og andre språk
gïehtjedidh joekehts jïh mij dïhte seamma saemien gïelen jïh jeatjah gïeli gaskem
samtale om eget møte med samisk barnelitteratur og samiske TV-programmer
soptsestidh guktie saemien maanalidteraturem jïh TV-programmidie jïjtje dåastohte.
bruke begrep om mat, råvarer og matlaging og samtale om samisk mat
baakoeh beapmoeh jïh jurjiehtimmien utnedh jïh soptseatalledh saemien beapmoej bïjre.
bruke begrep om himmelretninger og samtale om samiske stjernebilder
baakoeh elmienotnjegi bïjre utnedh jïh soptsestidh saemien naestieguvviej bïjre
Etter nivå 4
4. daltesen mænngan
lytte, forstå og kunne føre enkle samtaler
goltelidh, guarkedh jïh maehtedh soptsestidh aelhkies aamhtesi bïjre
bruke et ordforråd som dekker dagligdagse situasjoner
baakoelåhkoem utnedh guktie maahta fïerhten beajjetji tsiehkine saemiestidh
bruke tall til å angi tid og datoer
taallh utnedh gosse galka soptsestidh mij biejjide jïh mennie mieresne tsåahka.
delta i samtaler om praktisk arbeid i og utenfor skole
soptsestidh barkoen bïjre skuvlesne jïh skuvlen ålkolen
delta i samtaler om egne opplevelser og erfaringer
soptsestidh gosse maam joem dååjrehtalleme
uttrykke seg gjennom drama, rollespill og improvisasjon
draaman jïh dåemiedimmien tjïrrh åvtese buektedh
lese tekster i ulike sjangere og bruke opplevelser som inspirasjon i eget arbeid
teeksth joekehts sjaangeristie lohkedh, jïh dååjresh jïjtsh barkosne utnedh.
skrive tekster som forteller, beskriver eller formidler inntrykk
teeksth tjaeledh mah våajnoeh jïh mïelh soptsestieh jïh buerkiestieh
fremføre egne tekster for andre
jïjtsh teeksth mubpide åvtese buektedh
bruke digitale verktøy for å finne informasjon og som redskap for å lage tekster
digitale vierhtieh utnedh gosse galka bïevnesh ohtsedidh jïh teeksth tjaeledh
bruke trykte og digitale ordbøker og oppslagsverk
baakoegærjah, digitale baakoegærjah jïh bïhkedsgærjah utnedh
delta i ulike aktiviteter hvor samisk blir brukt og lage og presentere fortellinger ut fra dette
dåeriedidh gusnie saemiestieh jïh destie soptsesth darjodh jïh vuesiehtidh
oppleve og fortelle fra drama og teateroppsettinger
domtedh jïh soptsestidh draama jïh teaterijstie
bruke naturbetegnelser og samiske stedsnavn
dajvi jïh sijjiej nommh utnedh
bruke egne erfaringer og tekster som beskriver to- og flerspråklighet som utgangspunkt for samtale
jïjtse dååjrehtallemh jïh teeksth utnedh mah guektien-jïh gelliengïelevoetem buerkeste gosse soptsestidh
delta i samtaler om samiske tradisjonelle næringer
soptsestidh saemien jielemi bïjre
Etter nivå 5
5. daltesen mænngan
lytte til andres fremføringer, stille spørsmål og uttrykke egne tanker og meninger
goltelidh mubpide, gihtjedh jïh jïjtsh åssjalommesh jïh mïelh åvtese buektedh
bruke språket aktivt i ulike språksituasjoner og i ulike sammenhenger og aktiviteter
gïelem joekehts gïeletsiehkine jïh darjomi tjïrrh iedtjeleslaakan utnedh.
samtale om aktuelle hendelser og saker
soptsestidh byökeles joekehts aamhtesi bïjre
forstå og bruke tall i praktiske situasjoner
taallh guarkedh jïh utnedh
oversette enkle tekster muntlig
aelhkies teeksth njaalmeldh jarkoestidh
lese og skrive tekster i ulike sjangrer
teeksth lohkedh jïh tjaeledh joekehts sjaangerine
skrive og presentere erfaringer fra filmopplevelser og litteraturlesning
tjaeledh jïh åehpiedehtedh dååjrehtallemh filmedomtesistie jïh lidteraturelohkemistie
lage fortellinger ved å kombinere tekst og bilde og ved å bruke digitale verktøy
soptsesh darjodh digitale vierhtiejgujmie, gusnie teekste jïh guvvie meatan
bruke begreper fra grammatikk og tekstbygging til hjelp i eget arbeid
baakoeh grammatihkeste jïh teekstebægkoste utnedh gosse galka jïjtje tjaeledh
bruke termer knyttet til tradisjonelt arbeid og næringer
baakoeh utnedh mah barkosne jïh jieleminie åtnalguvvieh.
samtale om innhold og uttrykksmåter i samiske kunstarter
soptsestidh mij jïh magkerh vierhtieh saemien kåanstine åtnalgovveme.
gjøre rede for samiske medier
buerkiestidh saemien medijaj bïjre
lese tekster fra andre urfolk og kulturer og fortelle om sine leseopplevelser
teeksth lohkedh jeatjah aalkoeåålmegijstie jïh kultuvrijstie jïh soptsestidh maam destie dååjrehtalla
bruke begrep som beskriver vær, værtegn, snø og føre
baakoeh utnedh mejtie veareldem, veareldevæhtide, lopmem jïh daelhkiem buerkiestieh
Etter nivå 6
6. daltesen mænngan
lytte, forstå og delta i spontane samtaler
goltelidh, guarkedh jïh jïjtjh aaj soptsestidh
presentere fra tverrfaglige temaer
åehpiedehtedh aamhtesh mah faagi raastah juhtieh
fortelle om hendelser og historier
soptsestidh deahpadimmie jïh soptsesi bïjre
samtale om kjente og aktuelle temaer
soptsestidh åehpies jïh byögkeles aamhtesi bïjre
beherske et ordforråd som dekker dagligdagse situasjoner
baakoeh utnedh guktie maahta beajjetji aamhtesi bïjre soptsestidh
bruke begreper som hører til samisk telle- og regnemåte
baakoeh jïh dïejvesh utnedh saemien lohkeme jïh ryöknemevuekien mietie
Mål for opplæringen er at eleven skal kunne
Lohkehtimmien ulmieh leah;
lese et variert utvalg av tekster
learohkh gelkieh joekehts teeksth lohkedh
skrive fortellende og beskrivende tekster
teeksth tjaeledh mah soptsestieh jïh buerkiestieh
vurdere egne og andres tekster
jïjtsh jïh mubpiej teeksth vierhtiedidh
drøfte tekster fra forskjellige informasjonskilder
teeksth vierhtiedidh mah joekehts bïevnese-gaaltijstie
bruke digitale verktøy i egen språklæring
digiale vierhtieh utnedh jïjtsh gïeleööhpehtimmesne
samtale om begrepet flerspråklighet og fortelle om fordeler ved å være flerspråklig
gelliengïelevoeten bïjre soptestidh jïh soptsestidh mij lea aevhkie gellie gïelh maehtedh
fortelle om særtrekk ved andre samiske språk
soptsestidh mij sjïere jeatjah saemien gïeline
gjøre rede for samiske institusjoner og organisasjoner
buerkiestidh saemien institusjovni jïh siebriej bïjre
lese og presentere litteratur om og av andre urfolk og kulturer
lohkedh jïh åehpiedehtedh lidteraturh jeatjah aalkoeåålmegistie jïh dej jih kultuvri bïjre
Etter nivå 7
7. daltesen mænngan
forstå innholdet i fortellinger og beskrivelser
learohkh gelkieh soptsesh jïh bïhkedassh guarkedh
lytte og forstå hovedinnholdet av lengre muntlige fremstillinger
goltelidh jïh åejviesisvegem guarkedh guhkebe njaalmeldh vuesiehtimmijste
uttrykke egne erfaringer og argumentere for egne meninger
jïjtsh dååjrehtallemh vuesiehtidh jïh jïjtsh mïeli åvteste dïejveldidh
samtale om litteratur og bruke sentrale begreper
lidteraturi bïjre soptsestidh jïh faagen baakoeh utnedh gosse buerkiestidh
produsere egne tekster til ulike formål og bruke forskjellige virkemidler i arbeid med tekster
jïjtsh teeksth joekehts ulmide darjodh joekehts vierhtiejgujmie gosse teekstigujmie barka
anvende de viktigste rettskrivningsreglene
dah vihkelommes tjaelemevuekien njoelkedassh utnedh
bruke grunnleggende begreper fra grammatikk og tekstbygging
vihkelommes baakoeh utnedh grammatihke jïh teekstebægkoste
lese tekster av ulik lengde og ulike sjangere både originale og oversatte
teeksth lohkedh mejnie joekehts sjaangerine tjaaleme, dovne jïjtjetjaaleme jïh jarkoestamme teeksth