pere/sami_parallel huggingface dataset:
De grunnlovsfestede idealer om demokrati, rettssikkerhet, likeverd og ytringsfrihet gjorde det mulig for oss samer å utvikle vårt eget nasjonale parlament.
Dah viedteldihkie åvteguvvieh maadthlaakesne demokratijen, reaktajearsoesvoeten, seammavyörtegsvoeten jïh håalemefrijjevoeten bïjre, mijjem saemide viehkiehtin mijjen jïjtse nasjovnaale parlameentem evtiedidh.
Grunnloven og Sametinget er garantistene for demokratisk deltakelse og for gradvis utvikling av våre friheter og rettigheter som folk.
Maadthlaake jïh Saemiedigkie leah dah garantisth ihke mijjieh goh åålmege åadtjobe demokrateles meatan årrodh jïh ahkedh mijjen frijjevoeth jïh reaktah evtiedidh.
Vi feirer ikke alene i dag.
Ibie mijjieh oktegh daan biejjien heevehth.
Vi deler dagen med resten av verden, med resten av landet og resten av bygda.
Mijjieh biejjiem juekebe abpe vearteninie, mijjen laantine jïh voenine.
Vi inviterer alle våre naboer, venner og medborgere til å delta i feiringen.
Mijjieh bööredibie gaajhkh mijjen kraannah, voelph jïh meatanårrojh meatan årrodh heevehtimmesne.
Dette er en dag til å vise stolthet for det vi er: ett folk i fire stater.
Daate akte biejjie mijjieh maehtebe garmerdidh dam libie: akte åålmege njieljie staatine.
Ett folk som deler språk, historie, kultur og drømmer om vår felles framtid.
Akte åålmege mij gïelem, kultuvrem jïh nïekedassh juaka akten båetijen aejkien bïjre.
Språket trenger litt hjelp.
Gïele ohtje viehkiem daarpesje.
Språket trenger litt hjelp. Derfor lanserer vi i dag en tjeneste på www.sátni.org: en digital ordbok mellom alle tre samiske språk og de nordiske språkene.
Dan åvteste aktem dïenesjem bæjhkoehtibie dan biejjien nedtesijjesne www.baakoe.org: akte digitaale baakoegærja gaajhkine golme gïeline jïh noerhtelaanti gïeline.
Jeg håper den vil være til hjelp for dere som ønsker å lære og å bruke samisk.
Manne gegkestem dïhte viehkine sjædta dijjese mah sijhtieh lïeredh jïh saemien nuhtjedh.
Min drøm er en framtid der unge med letthet kan velge en utdanning og bruke sitt språk i visshet om også samisk er et levende språk i verden.
Mov nïekedasse lea akte båetije aejkie gusnie noerh aelhkieslaakan maehtieh ööhpehtimmiem veeljedh jïh sijjen gïelem nuhtjedh, jïh daejredh saemien aaj akte jielije gïele veartenisnie.
En framtid der det samiske språk og vår kultur et anses som rikdom og kompetanse, og ikke en byrde.
Akte båetije aejkie gusnie saemien gïele jïh mijjen kultuvre leah åtneme goh ræjhkoesvoete jïh maahtoe, jïh ij akte löövles maajsoe.
Jeg drømmer om en framtid der det samiske samfunnet ikke anses som en bremsekloss for framskritt, men er en naturlig del av vår nasjonale og likeverdige sameksistens.
Manne akten båetijen aejkien bïjre nïekedem gusnie saemien siebriedahke ij vååjnh goh akte heerrehke evtiedæmman, men akte iemie bielie mijjen nasjovnaale jïh seammavyörtegs ektiejieliedistie.
Der vi tar på alvor det Kongen sa ved åpningen av Sametinget i 1997: at staten Norge er bygget på territoriet til to folk: nordmenn og samer.
Mijjieh tjarke ååktebe dam maam Gånka rïhpestimmesne Saemiedigkeste jeehti jaepien 1997: staate Nöörje lea tseegkesovveme göökte åålmegi dajvesne: nöörjen almetjh jïh saemieh.
I dag feirer vi.
Daan biejjien heevehtibie.
Det trenger vi, det har vi fortjent.
Dam daarpesjibie, mijjieh dam dïenestamme.
Men husk også at denne dagen er resultatet av mange menneskers kamp gjennom mange år for de frihetene og de rettighetene vi i dag har.
Men mujhtieh aaj daate biejjie lea akte illedahke dejstie gellijste almetjijstie mah leah gymhpeme dej frijjevoeti jïh reaktaj åvteste mejtie utnebe daan biejjien.
Vi vandrer i fotsporene til disse.
Mijjieh dej gïejine vaanterdibie.
De har vist oss at verden alltid kan forandres til det bedre.
Dah leah mijjem vuesiehtamme veartene iktesth maehtieh jarkerostedh dan buaratjommesasse.
For de som forandrer verden, er de som tror den kan forandres.
Juktie dah mah veartenem jarkele, leah dah mah vienhtieh veartene maahta jarkerostedh.
Taper ressurskampen / Artikler / Valgperiode 2009 - 2013 / Arkiv / Forsiden - Sametinget
Virhtiegæmbpoem teehpie / Tjaalegh / Veeljemeboelhken 2009 - 2013 / Våarhkoe / Saemiedigkie - Sametinget
Samiske museer taper i forhold til norske museer.
Saemien museumh teehpieh dej nöörjen museumi vööste.
Det viser en rapport som Cand. oecon. Stein Storsul har utarbeidet for Sametinget.
Daate akte reektehtse vuesehte maam Cand.oecon. Stein Storsul Saemiedægkan dorjeme.
De samiske museene har knappe ressurser, små og sårbare fagstaber, meget utilfredsstillende lokaliteter og utilstrekkelig vekst i de økonomiske rammene.
Dej saemien museumi vaenie vierhtieh, smaave jïh prååsehke faagedåehkieh, gaajh nåake museumtjiehtjelh jïh ij nuekies lissiehtimmie dejnie ekonomeles mierine.
Sametinget overtok forvaltningen av de samiske museene i 2002.
Saemiedigkie reeremem dejstie saemien museumijstie åadtjoeji jaepien 2002.
Samtidig overtok Sametinget ansvaret for å fordele statlige tilskudd til disse museene.
Seamma aejkien dle Saemiedigkie dïedtem åadtjoeji staateles dåarjoeh joekedidh daejtie museumidie.
Dette skiftet skjedde i forbindelse med gjennomføringen av den nasjonale museumsreformen, og også som en prinsipiell etterlevelse av grunnleggende forpliktelser der et urfolk skal kunne forvalte sin egen kulturarv.
Daate jarkelimmie sjïdti dellie goh dam nasjovnale museumereformem tjïrrehti, jïh aaj goh akte prinsihpeles jeakadimmie dejstie vihkielommes åeliedimmijste, gusnie aalkoealmetjh edtjieh maehtedh sov jïjtse kultuvreaerpiem reeredh.
Cand. oecon. Stein Storsul har gjennomgått situasjonen for de samiske museene og sammenlignet tallene for museer utenfor Sametingets forvaltning.
Cand.oecon. Stein Storsul lea tsiehkiem vuartasjamme dejtie saemien museumidie, jïh taallide viertiestamme museumidie Saemiedigkien reeremen ålkolen.
Her er hovedpunktene i analysen.
Daesnie analyjsen åejviemearhketjh.
Museene er stolte av at de finnes som en samisk grunnstamme av institusjoner for ivaretakelse av den samiske kulturarven, av den faglige kompetansen ved museene og de samlingene av materiell og immateriell kulturarv som de forvalter.
Dah museumh leah garmeres ihke dah gååvnesieh goh akte saemien åejvieroehtse institusjovnijste, juktie gorredidh dam saemien kultuvreaerpiem, dam faageles maahtoem museuminie jïh våarhkoeh daeverijstie jïh immaterijelle kultuvreaerpeste, mejtie reerieh.
Musenes muligheter ligger i å videreutvikle en pådriverrolle i samisk kulturbygging, mer forskning og bedre formidling.
Museumi nuepieh leah aktem tsevtsiedæjjaråållam vijriesåbpoe evtiedidh saemien kultuvrebigkemisnie, vielie dotkemisnie jïh buerebe vuesiehtimmesne.
Museene har små og sårbare fagstaber og meget utilfredsstillende lokaliteter.
Dah museumh smaave jïh prååsehke faagedåehkieh utnieh, jïh gaajh nåake museumetjiehtjelh.
Museene anser at Sametinget må framstå med en tydeligere vilje i realiseringen og samordningen av ansvaret og retten til forvaltning av samenes egen kulturarv.
Dah museumh utnieh Saemiedigkie tjuara aktem tjïelkebe væljoem vuesiehtidh satne sæjhta dïedtem jïh reaktam saetniedehtedh jïh iktedidh, juktie saemiej jïjtse kultuvreaerpiem reeredh.
Museene har behov for å styrke sitt faglige grunnlag gjennom repatriering(tilbakeføring) av samlinger fra andre museer, ny innsamling av materiell og immateriell kulturarv, og å styrke og bygge ut sine faglige staber innenfor både FOU og formidling.
Dah museumh daarpesjieh sov faageles våaromem nænnoesåbpoe darjodh repatrieringen tjïrrh (daeverh bååstede sertedh) våarhkojste jeatjah museumijstie, daeverh jïh immaterijelle kultuvreaerpiem orresistie tjöönghkedh, jïh lissiehtidh jïh vijriedidh sijjen faagedåehkieh, dovne FOU’en jïh vuesiehtimmien sisnjeli.
Museene har et påtrengende behov for å trygge samlingene i bedre bygninger for magasiner og utstillinger.
Dah museumh aktem gaajh stoerre daerpiesvoetem utnieh våarhkojde buerebelaakan vaarjelidh buerebe gåetine magasijnide jïh vuasahtallemidie.
Det er bare ett museum som har klimastyrt magasin.
Ajve akte museume klijmastuvreldh magasijnem åtna.
Museene har behov for å styrke de samiske språk i aktiv anvendelse i museumsarbeidet.
Museum daarpesjieh saemien gïelide nænnoesåbpoe darjodh akten eadtjohke åtnoen tjïrrh museumebarkosne.
Museene anser at det er avgjørende viktig for dem å ha ressurser til aktiv deltakelse i faglige norske og nordiske nettverk både til kollegamuseer, universiteter, høgskoler og andre institusjoner.
Dah museumh vienhtieh joekoen vihkeles dah vierhtieh utnieh, guktie maehtieh eadtjohkelaakan meatan årrodh faageles nöörjen jïh noerhtelaanti viermine, dovne kollegamuseumidie, universitetide, jïlleskuvlide jïh jeatjah institusjovnide.
De samiske museene anser at de ikke har fått ta del i den finansielle utviklingen som øvrige deler av museumssektoren har hatt gjennom museumsreformen.
Dah saemien museumh vienhtieh dah eah leah åådtjeme meatan årrodh dennie finansijelle evtiedimmesne, goh museumesektovren jeatjah bielieh åtneme museumereformen tjïrrh.
Det er det bredt anerkjent at det er et påtrengende behov for at museene både blir bedre koordinert innenfor en politisk agenda for samisk kulturarv, og for bedre anvendelse av knappe ressurser.
Nov lea ojhte jååhkesjamme saemien museumh dovne daarpesjieh buerebe iktedamme sjïdtedh akten politihkeles soejkesjen sisnjelen saemien kultuvreaarpan, jïh vaenie vierhtieh buerebelaakan nåhtadidh.
Den faglige oppfølgingen fra ABM-utvikling (i dag Norsk kulturråd) ble svekket etter at Sametinget overtok forvaltningen – i hvert fall ikke så aktiv i oppfølgingen som overfor de norske museene.
Dïhte faageles vijriesåbpoe barkoe ABM-evtiedimmeste (daan biejjien Nöörjen kultuvreraerie) viesjiesåbpoe sjïdti mænngan goh Saemiedigkie reeremem åadtjoeji – raaktan ij dan eadtjohke dåarjedimmesne goh dej nöörjen museumi vööste.
Analysen viser at flere fylkeskommuner og kommuner har redusert sine tilskudd til samiske museer etter at Sametinget overtok forvaltningsansvaret.
Analyjse vuesehte jienebh fylhkentjïelth jïh tjïelth leah sijjen vierhtieh giehpiedamme saemien museumidie mænngan Saemiedigkie reeremedïedtem åadtjoeji.
-Jeg er stolt over jobben de samiske museene gjør med sine knappe ressurser.
-Manne dam barkoem garmerdem maam saemien museumh darjoeh sijjen vaenie vierhtiejgujmie.
De fungerer som samiske fyrtårn både lokalt og regionalt, og er viktige kompetanseinstitusjoner for hele samfunnet.
Dah leah goh tjoelth dovne voenges jïh regijovnale, jïh leah vihkeles maahtoeinstitusjovnh abpe siebriedahkese.
Museene har en viktig rolle i forvaltningen av vår felles kulturarv og derfor er det beklagelig at museene taper i forhold til norske museer, sier rådsmedlem Vibeke Larsen.
Dah museumh aktem vihkeles reeremeråållam utnieh reeremisie mijjen tjåenghkies kultuvreaerpeste, jïh dannasinie nåake dah museumh teehpieh dej nöörjen museumi vööste, raerielïhtsege Vibeke Larsen jeahta.
-Overføringen av de samiske museene til Sametingets forvaltning har ikke ført til den styrking som øvrige museer i Norge har hatt.
-Sertiestimmie dejstie saemien museumijste Saemiedigkien reeremasse ij leah dam bueriedimmiem buektiehtamme goh jeatjah museumh Nöörjesne åtneme.
Dette var neppe tilsiktet da ansvarsoverføringen skjedde, og er antagelig i strid med internasjonale forpliktelser som Norge har ovenfor urfolk, sier Larsen.
Idtji jallan dam vienhti gosse sertiestimmiem dïedteste darjoeji, jïh nov lea dïhte aaj gaskenasjovnale åeliedimmiej vööste mejtie Nöörje åtna aalkoealmetji vööste, Larsen jeahta.
Rådsmedlem Vibeke Larser sier at Sametinget vil fortsette å støtte oppunder de samiske museenes viktige arbeid, samtidig som sametingsrådet vil fremme behovene som museene ser nødvendig for å kunne ivareta den samiske kulturarven på en forsvarlig måte.
Raerielïhtsege Vibeke Larsen jeahta Saemiedikgie sæjhta jåarhkedh saemien museumi vihkeles barkoem dåarjedidh, seamma aejkien goh saemiedigkieraerie sæjhta daerpiesvoetide buektedh mejtie museumh vuejnieh daerpies jis edtjieh buektiehtidh dam saemien kultuvreaerpiem eensilaakan voebnesjidh.
Tettere samarbeid mellom Sametinget og språksentrene / Forvaltningsområde / Språk / Forsiden - Sametinget
Lïhkebe laavenjostoe Saemiedigkien jïh gïelejarngi gaskem / Reeremedajve saemien gïelide / Gïele / Saemiedigkie - Sametinget
Tettere samarbeid mellom Sametinget og språksentrene
Lïhkebe laavenjostoe Saemiedigkien jïh gïelejarngi gaskem
De samiske språksentrene har en sentral rolle i arbeidet for å styrke og utvikle samisk språk lokalt.
Saemien gïelejarngh aktem vihkeles råållam utnieh saemien gïelem nænnoestehtedh jïh evtiedidh voengesne.
Forbedret samarbeid mellom Sametinget og de samiske språksentrene og også samarbeid mellom språksentrene er ett av satsningsområdene i "Sametingets strategier for samiske språksentre" som skal behandles på plenumsmøtet i juni 2015.
Bueriedamme laavenjostoe Saemiedigkien jïh dej saemien gïelejarngi gaskem jïh aaj laavenjostoe gïelejarngi gaskem lea akte dejstie sjïere barkoesuerkijste "Saemiedigkien strategijesne saemien gïelejarngide" maam edtja stoerretjåanghkosne gïetedidh ruffien 2015.
-Sametingsrådet ser det som viktig å legge til rette for aktive og levedyktige språksentre, og foreslår derfor en rekke endringer som blant annet skal tilrettelegge for økt økonomisk forutsigbarhet og styrking av samarbeid mellom Sametinget og de samiske språksentrene, sier sametingspresident Aili Keskitalo.
-Saemiedigkieraerie tuhtjie vihkeles sjïehteladtedh eadtjohke jïh jielije gïelejarngide, jïh dan åvteste gellie jarkelimmieh raereste mah gaskem jeatjah edtjieh lissiehtamme ekonomeles daajrose sjïehteladtedh tïjjen åvtese, jïh laavenjostoem nænnoestehtedh Saemiedigkien jïh dej saemien gïelejarngi gaskem, saemiedigkiepresidente Aili Keskitalo jeahta.
Langsiktighet
Guhkiebasse
Gjennom innføring av 3 årige virksomhetsplaner og en økning av aktivitetstilskudd til de samiske språksentrene imøtekommer Sametinget språksentrenes behov for langsiktig planlegging og forutsigbarhet.
Gosse 3-jaepien darjomesoejkesjh tjïrrehte jïh darjomedåarjoem lissehte dejtie saemien gïelejarngide, dellie Saemiedigkie gïelejarngi daerpiesvoeth krööhkie akten guhkiebasse jïh daajroes soejkesjimmien bïjre.
Dette innebærer at språksentrene i stor grad er med på å styre sin egen aktivitet.
Daate sæjhta jiehtedh gïelejarngh jeenjemasth leah meatan jïjtse darjomem stuvrieh.
Et differensiert aktivitetstilskudd vil gi rom for planlegging av aktiviteter ut i fra lokale behov og samtidig legge til rette for en mer helhetlig språkplanlegging hos det enkelte språksenter.
Akte joekehtamme darjomedåarjoe sæjhta nuepiem vedtedh darjomh soejkesjidh voenges daerpiesvoeti mietie, jïh seamma tïjjen akten elliesåbpoe gïelesoejkesjæmman sjïehteladtedh fïereguhtene gïelejarngesne.
I tillegg til at Sametinget de siste årene har økt grunntilskuddet til språksentrene, så øker man nå også aktivitetstilskuddet betraktelig.
Lissine Saemiedigkie lea maadthdåarjoem gïelejarngide lissiehtamme dej minngemes jaepiej, dellie aaj darjomedåarjoem jïjnjem lissehte daelie.
Dette for å gi språksentrene en forutsigbar økonomisk ramme.
Daate dorjesåvva juktie gïelejarngide aktem daajroes ekonomeles mieriem vedtedh.
-Vi ønsker å legge til rette for økt aktivitet lokalt, og at språksentrenes aktiviteter skal styres av de lokale behovene der språksentrene er, sier Keskitalo.
-Mijjieh sïjhtebe sjïehteladtedh lissiehtamme darjoemidie voengesne, jïh gïelejarngi darjomh edtjieh stuvresovvedh dejstie voenges daerpiesvoetijste gusnie gïelejarngh leah, Keskitalo jeahta.
Økt samarbeid
Lissiehtamme laavenjostoe
Videre foreslås det at Sametinget i større grad tar ansvar for veiledning og rådgivning til de samiske språksentrene.
Raereste aaj Saemiedigkie edtja vielie dïedtem vaeltedh bïhkedimmien jïh raeriestimmien åvteste dejtie saemien gïelejarngide.
Sametinget skal i samarbeid med språksentrene blant annet legge til rette for økt samarbeid, videreutvikle dagens språksentertreff, arrangere faglige samlinger, etablere nettverksforum og utarbeide strategier for økt rekruttering til studier i samisk språk og kompetanseheving for ressurspersoner.
Saemiedigkie edtja gïelejarngigujmie ektine gaskem jeatjah sjïehteladtedh lissiehtamme laavenjostose, guhkiebasse evtiedidh daan beajjetje gïelejarngetjåanghkoeh, faageles gaavnedimmieh öörnedidh, viermiem tseegkedh jïh strategijh evtiedidh juktie learojde saemien gïelesne dåårrehtidh, jïh maahtoem lutnjedh vierhtiealmetjidie.
-Vi er klar over at mangel på faglig kompetanse er en stor utfordring, og at det er behov for kompetanseheving og jevnlig veiledning av ressurspersonene hos de samiske språksentrene.
-Mijjieh badth daejrebe akte stoerre haesteme faageles maahtoe fååtese, jïh daerpies maahtoelutnjeminie jïh jaabnan bïhkedimmine vierhtiealmetjijstie dejnie saemien gïelejarngine.
Det er ressurspersonene som utgjør språksentrene og det vil være vanskelig å igangsette kurs og aktiviteter uten disse.
Vierhtiealmetjh dah mah leah gïelejarngh, jïh sæjhta geerve årrodh kuvsjigujmie jïh darjomigujmie nïerhkedh dej namhtah.
Det er derfor viktig å utarbeide gode strategier for rekruttering og kompetanseheving, sier sametingspresident Aili Keskitalo.
Dan åvteste vihkeles hijven strategijh evtiedidh dåårrehtæmman jïh maahtoelutnjemasse, saemiedigkiepresidente Aili Keskitalo jeahta.
Sametingspresidenten har stor tro på forbedret samarbeid mellom Sametinget og de samiske språksentrene, og vil også legge til rette for økt samarbeid mellom de ulike språksentrene.
Saemiedigkiepresidente stoerre jaahkoem åtna akten bueriedamme laavenjostose Saemiedigkien jïh dej saemien gïelejarngi gaskem, jïh sæjhta aaj sjïehteladtedh lissiehtamme laavenjostose dej ovmessie gïelejarngi gaskem.
-Sametinget og samiske språksentre har et felles mål – å øke antall språkbrukere og øke bruk av samiske språk.
-Saemiedigkie jïh saemien gïelejarngh aktem tjåenghkies ulmiem utnieh - låhkoem gïeleutniejijstie lissiehtidh jïh åtnoem saemien gïelijste lissiehtidh.
Dette kan vi bare nå ved å stå sammen, avslutter Keskitalo.
Dam maehtebe buektiehtidh jis ektesne tjåadtjobe, Keskitalo minngemosth jeahta.
For mer info: Sametingspresident Aili Keskitalo, 971 29 305
Vielie bïevnesh: Saemiedigkiepresidente Aili Keskitalo, 971 29 305
Les mer om samiske språksentre: http://www.sametinget.no/Spraak/Snakk-samisk-te-mae/Artikler/Samiske-spraaksentre
Saemien gïelejarngh: http://www.saemiedigkie.no/Giele/Saemesth-munnjien/Artikler/Saemien-gielejarngh
Tibet - 60 års okkupasjon er 60 år for lenge Sametingspresident Aili Keskitalo uttrykker dyp bekymring for situasjonen i Tibet.
Tibet - 60 jaepieh ritneminie lea 60 jaepieh fer guhkie Saemiedigkiepresidente Aili Keskitalo jeahta satne tsiehkeste Tibetesne tjarke tjoeperde.
10. mars i år markerer en 60 års kinesisk okkupasjon av Tibet, hvor undertrykkelse av grunnleggende menneskerettigheter har vært en daglig erfaring for det tibetanske folk.
Njoktjen 10.b. daan jaepien aktem 50 jaepien guhkies kinesiske ritnemem Tibeteste mïerhkesje, gusnie dïedtelgimmie dejstie vihkielommes almetjereaktijste akte biejjieladtje dååjrehtimmie orreme almetjidie Tibetesne.
Tibetanere har kjempet og kjemper fortsatt for sine menneskerettigheter og kulturelle verdighet, sitt språk, sin historie og religion.
Tibetaanerh leah gymhpeme jïh annje sijjen almetjereaktaj jïh kultuvrelle vyörtegsvoeten, sijjen gïelen, sijjen histovrijen jïh religijovnen åvteste gæmhpoeminie.
Tibetanerne kjemper for retten til en fortid, retten til en nåtid og retten til en framtid.
Tibetaanerh reaktan åvteste gæmhpoeh akten åvtetje aajkan, akten daan baalan jïh akten båetijen aajkan.
- Kinesiske myndigheter må forhandle med den tibetanske regjeringen i eksil med sikte på å sikre Tibet reell og genuin selvbestemmelse, sier Aili Keskitalo.
- Åejvieladtjh Kineste tjuerieh dejnie tibetaanen reerenassine eksijlesne rååresjidh dejnie ulmine hoksedh Tibet tjïelke jïh sjïere jïjtjenænnoestimmiem åådtje, Aili Keskitalo jeahta.
HH Dalai Lama besøkte Sápmi etter innvielsen av Sametinget for 30 år siden.
Dalai Lama guessine mïnni Saepmesne rïhpestimmien mænngan Saemiedigkeste 30 jaepiej juassah.
Han bidro dermed til politisk anerkjennelse av Sametinget og det samiske folk.
Dan gaavhtan dïhte aktem politihkeles jååhkesjimmiem Saemiedigkeste jïh saemien åålmegistie vedti.
- Det samiske folk har en lang tradisjon og en forpliktelse til å sette søkelys på situasjonen til andre folk og nasjoner som lider og lever under undertrykkelse, sier Keskitalo.
- Saemien åålmege aktem guhkies aerpievuekiem jïh åeliedimmiem åtna tjoevkesem bïejedh mubpiej åålmegi jïh nasjovni tseahkan mah dïedtelgimmien nuelesne læjjadieh jïh jielieh, Keskitalo jeahta.
Sametingspresidenten oppfordrer Norge og andre stater til å fortsette dialogen om menneskerettigheter og Tibet.
Saemiedigkiepresidente Nöörjem jïh jeatjah staath haasta govlesadtemem jåerhkedh almetjereaktaj jïh Tibeten bïjre.
Hun oppfordrer det internasjonale samfunnet til å fortsette arbeidet med å få avsluttet den kinesiske okkupasjon og militariseringen av Tibet.
Dïhte dam gaskenasjonaale siebriedahkem haasta barkoem jåerhkedh guktie dïhte kinesiske ritneme jïh militariseradimmie Tibeteste orreje.
- Vi må aldri glemme situasjonen i Tibet og vi må fortsette å påpeke forholdene inntil tibetanerne har oppnådd rettferdighet, avslutter sametingspresidenten.
- Ibie tjoerh gåessie gih tsiehkiem Tibetesne åajaldidh, jïh tjoerebe jåerhkedh tsiehkide tjïertestidh goske tibetaanerh leah rïektesvoetem åådtjeme, saemiedigkiepresidente minngemosth jeahta.
Tidligere regelverk / Stipend og tilskudd / Forsiden - Sametinget
Tidligere regelverk / Stipendh jïh dåarjoeh / Saemiedigkie - Sametinget
Til deg som har fått beskjed om å holde deg hjemme
Dutnjien mij bïevnesem åådtjeme gåetesne årrodh
Det er mye oppmerksomhet rundt det nye koronaviruset.
Jïjnje tsåatskelesvoete dan orre koronavijrusen bïjre.
De fleste som utvikler sykdommen Covid-19 får bare milde plager, men noen kan bli svært syke.
Doh jeanatjommesh mah skïemtjelassem Covid-19 evtiedieh ajve lijnies vaejvieh åadtjoeh, men naakenh maehtieh joekoen skïemtjine sjïdtedh.
Derfor prøver vi å bremse spredningen av smitte i samfunnet.
Dan åvteste pryövebe suetiegeerjehtimmiem siebriedahkesne heerredh.
Noen blir bedt av lege om å holde seg hjemme.
Naakenh birresuvvieh dåaktaristie gåetesne årrodh.
De som får påvist Covid-19 må isoleres helt fra andre mennesker.
Dah mah Covid-19 åådtjeme tjuerieh ållesth isolasjovnesne årrodh jeatjah almetjijstie.
De som ikke har fått påvist sykdom, men som kan ha vært utsatt for smitte, må være i det som kalles hjemme-karantene.
Dah mah eah leah skïemtjelassem åådtjeme, men leah maahteme vaahresne årrodh suetiem åadtjodh, tjuerieh årrodh dan sisnie mij gohtjesåvva gåetiekaranteene.
Hva er hjemme-isolasjon?
Mij gåetie-isolasjovne?
Hvis legen din har sagt at du har Covid-19, eller hvis du venter på prøvesvar, må du holde deg helt isolert slik at du ikke smitter andre.
Jis dov dåaktere lea jeahteme dov lea Covid-19, jallh datne vuertieminie pryövevaestiedassh åadtjodh, tjoerh ållesth isolasjovnesne årrodh ollh datne mubpieh almetjh laanesth.
Hjemme-isolasjon betyr at du skal være isolert fra alle, også fra dem du bor sammen med. Du kan ikke gå ut, du bør være på et rom for deg selv, spise på rommet og må ikke dele håndkle med andre.
Gåetie-isolasjovne sæjhta jiehtedh datne edtjh ållesth isolasjovnesne årrodh gaajhkesijstie, aaj dejstie mejgujmie årroeminie. Ih åadtjoeh olkese vaedtsedh, tjoerh jïjtse tjiehtjielisnie årrodh eevre oktegh, tjiehtjielisnie byöpmedidh jïh ih tjoerh njaamelijniem mubpiejgujmie juekedh.
Hvis tilstanden din forverrer seg, må du kontakte lege på telefon.
Jis datnine vïerrebe sjædta, tjoerh dåakterem gaskesadtedh tellefovnesne.
Det går også an å være isolert på sykehus.
Aaj gåarede isolasjovnesne årrodh skïemtjegåetesne.
Isolasjonen varer til legen sier at du er smittefri, eller at prøveresultatet viser at du ikke har Covid-19.
Isolasjovne vaasa goske dåaktere jeahta dov ij leah vielie suetie, jallh pryöveilledahke vuesehte dov ij leah Covid-19.
Hva er hjemme-karantene?
Mij gåetie-karanteene?
Hvis legen din har sagt at du ikke er syk, men at du har vært utsatt for smitte, må du være i karantene.
Jis dov dåaktere lea jeahteme datne ih leah skïemtjes, men datne leah vaahresne orreme suetiem åadtjodh, tjoerh karanteenesne årrodh.
Du må holde deg hjemme men det er ikke like strengt som ved hjemme-isolasjon.
Dellie tjoerh gåetesne årrodh men ij leah seamma striengkies krïevenassh goh gåetie-isolasjovnesne.
Hjemme-karantene betyr at du skal redusere kontakt med andre mennesker mest mulig, men du behøver ikke være helt isolert.
Gåetiekaranteene sæjhta jiehtedh datne edtjh gaskesem giehpiedidh jeatjah almetjigujmie dan jïjnje gåarede, men ih daarpesjh ellies isolasjovnesne årrodh.
Du kan ikke gå på skole, jobb, og andre aktiviteter og du kan ikke ta kollektivtransport (buss, trikk, t-bane, tog, fly eller ferge), men du kan gå en tur ute alene.
Ih maehtieh skuvlesne, barkosne jïh jeatjah darjoeminie mïnnedh jïh ih maehtieh ektieskovhtem vaeltedh (busse, trigke, t-baane, girtie jallh feerja), men maahtah ålkone vaedtsedh oktegh.
Dersom du begynner å få hoste, halsbetennelse, er kortpustet eller har feber, kontakt lege på telefon.
Jis aalkah gossedh, tjeapohkeovlemem åadtjoeh, aalkah hïetedh jallh vaejliem åtnah, gaskesadth dåakterem tellefovnesne.
Hjemme-karantene varer til 10 dager etter at du har vært smitteutsatt.
Gåetiekaranteene vaasa 10 biejjieh mænngan datne leah suetievaahresne orreme.
Hold deg oppdatert!
Lohkh orrestamme bïevnesh!
Myndighetene ber alle som bor i Norge om å lese viktig informasjon og råd om koronavirus på www.fhi.no og www.helsenorge.no.
Åejvieladtjh gaajhkesidie birrieh mah Nöörjesne årroeh vihkeles bïevnesh jïh raerieh lohkedh koronavijrusen bïjre sæjrojne www.fhi.no jïh www.helsenorge.no.
Rådene forandrer seg raskt.
Raerieh varke jorkesieh.
Informasjonen er tilgjengelig på norsk og engelsk.
Bïevnesh nöörjen jïh eengelsken gïelesne gååvnesieh.
Dersom du har problemer med å forstå informasjonen, oppfordrer vi deg til å be noen du kjenner om hjelp.
Jis dov leah dåeriesmoerh bïevnesidie guarkedh, mijjieh datnem haestebe naakenem viehkien bïjre birredh.
Tilskudd til seminar om Reindriftsloven og folkeretten / Reindrift / Næringer / Forsiden - Sametinget
Dåarjoe seminaarese Båatsoelaaken jïh almetjereaktan bïjre / Båatsoe / Jielemh / Saemiedigkie - Sametinget
Tilskudd til seminar om Reindriftsloven og folkeretten
Dåarjoe seminaarese Båatsoelaaken jïh almetjereaktan bïjre
Sametingsrådet har bevilget 100 000 kroner til Gáldu – Kompetansesenter for urfolksrettigheter til å arrangere seminar om Reindriftsloven og folkeretten.
Saemiedigkieraerie lea 100 000 kråvnah dåårjeme Gálduse – Aalkoealmetjereaktaj maahtoejarnge – juktie seminaarem öörnedidh Båatsoelaaken jïh almetjereaktan bïjre.
Reindriftsamenehar behov for mer kunnskap på dette feltet for å forstå og argumentere for sine rettigheter.
Båatsoesaemieh vielie daajroem daan suerkien bïjre daarpesjieh juktie guarkedh jïh bagkesidh sijjen reaktah.
Reindriftsutøverne har bedt Gáldu om å gi dem en dypere lovforståelse fra både nasjonalt og internasjonalt nivå, for å kunne forstå sine rettigheter.
Båatsoesaemieh leah Gáldum birreme sijjese aktem buerebe laakegoerkesem vedtedh dovne nasjovnaale jïh gaskenasjovnaale daltesistie, juktie buektiehtidh sijjen reaktah guarkedh.
I dette seminaret er det fokus på straffemetodene i reindriftsloven, så som prosessen for reintallstilpasningen, som reindrifta har kritisert og kommet med spørsmål om.
Daennie seminaaresne fokuse lea bysvehtsvuekide båatsoelaakesne, goh dïhte prosesse juktie bovtselåhkoem sjïehtedidh, maam båatsoe lea laajhteme jïh man bïjre gyhtjelassigujmie båateme.
Sametingsrådets medlem Thomas Åhren sier det er viktig at reindriftsutøvere får løftet kompetanse om reindriftsloven og folkeretten.
Saemiedigkieraerien lïhtsege Thomas Åhrén jeahta vihkeles båatsoesaemieh åadtjoeh maahtoem lutnjedh båatsoelaaken jïh almetjereaktan bïjre.
-Reintallstilpasningen er en av de største utfordringene som reindrifta har, og dette er en sak som Sametinget har satt større fokus på.
-Sjïehtedimmie bovtselåhkoste lea akte dejstie stööremes haestiemijstie maam båatsoe åtna, jïh daate akte aamhtese mïsse Saemiedigkie lea stuerebe fokusem bïejeme.
Vi har understreket viktigheten av å prioritere informasjon til reindriftsutøvere, og har utfordret reindriftsmyndigheter til dette.
Mijjieh libie tjïertestamme man vihkeles lea bïevnesh prioriteradidh båatsoesaemide, jïh libie haasteme båatsoeåejvieladtjide dam darjodh.
Åhren sier at informasjonen som reindriftsmyndighetene har gitt ut ikke har vært god nok.
Åhrén jeahta bïevnesh mejtie båatsoeåejvieladtjh leah vadteme eah leah nuekies hijven orreme.
Det at reindriftsutøvere har tatt kontakt med Gáldu, viser at det er et stort behov for mer informasjon og kunnskap om ulike problemstillinger rundt reintallstilpasningen.
Gosse båatsoesaemieh leah govlesadteme Gáldune daelie, dellie dïhte vuesehte gaajh daerpies vielie bïevnesigujmie jïh daajrojne ovmessie dåeriesmoeri bïjre sjïehtedimmien bïjre bovtselåhkoste.
-Ved å støtte dette seminaret, vil Sametinget ta del i ansvaret om å gi reindriftsutøvere tilstrekkelig med informasjon om disse prosessene, når reindriftsmyndighetene ikke har tatt det ansvaret, sier rådsmedlem Thomas Åhren.
-Gosse daam seminaarem dåarjobe, Saemiedigkie sæjhta meatan årrodh dïedtem vaeltedh ihke båatsoesaemieh nuekies bievnesh daej prosessi bïjre åadtjoeh, gosse båatsoeåejvieladtjh eah leah daam dïedtem vaalteme, raerielïhtsege Thomas Åhrén jeahta.
For mer info: Sametingsråd Thomas Åhren, 908 39 663
Vielie bïevnesh: Saemiedigkieraerie Thomas Åhrén, 908 39 663
Tilskudd til sørsamiske språkprosjekter
Dåarjoe åarjelsaemien gïeleprosjektide
Sametingsrådet gir til sammen 600 000 kroner i tilskudd til to sørsamiske språkprosjekter.
Saemiedigkieraerie tjåanghkan 600 000 kråvnah dåarjojne vadta göökte åarjelsaemien gïeleprosjektide.
Praahken skuvle/Brekken skole i Røros får 300 000 kroner i tilskudd til å etablere og videreutvikle samiskspråklige arenaer hvor samisk brukes aktivt.
Praahken skuvle/Brekken skole Rørosesne 300 000 kråvnah dåarjojne åådtje juktie saemiengïeleldh areenah tseegkedh jïh guhkiebasse evtiedidh, jïh gusnie saemien eadtjohkelaakan åtnasuvvieh.
Dette skal de gjøre ved å gjennomføre tre samiske språk- og kultursamlinger hvert skoleår for elever med tilhørighet til rørossamisk område.
Dah edtjieh dam darjodh viehkine golme saemien gïele- jih kultuvregaavnedimmieh tjïrrehtidh fïerhten skuvlejaepien learoehkidie mah ektiedimmiem røros-saemien dajvese utnieh.
I samlingene fokuseres det på muntlige og praktiske aktiviteter, hvor deltakerne kommuniserer på samisk.
Gaavnedimmine njaalmeldh jïh praktihkeles darjomh jarngesne utnieh, gusnie learohkh jïh lohkehtæjjah ektesne saemiestieh.
Dette er et tillegg til ordinær undervisning i grunnskolen.
Daate akte lissiehtasse dan sïejhme ööhpehtæmman maadthskuvlesne.
Gjennom å skape samiskspråklige arenaer hvor sørsamisk brukes aktivt er målsetningen å styrke og øke bruken av sørsamisk språk i Røros-regionen.
Juktie saemiengïeleldh areaanah sjugniedidh gusnie åarjelsaemien eadtjohkelaakan åtnasåvva ulmie lea åtnoem åarjelsaemien gïeleste nænnoestehtedh jïh lissiehtidh Røros-regijovnesne.
Tiltakene gjennomføres sammen med Aajege Samisk språk- og kompetansesenter på Røros.
Praahken skuvle råajvarimmide tjïrrehte Aajege Saemien gïele- jïh maahtoejarngine ektine Rørosesne.
Sametingspresident Aili Keskitalo synes det er viktig med språkarenaer, hvor språk og kultur vitaliseres, bevares og styrkes.
Saemiedigkiepresidente Aili Keskitalo tuhtjie vihkeles gïele-areenajgujmie, gusnie gïelem jïh kultuvrem jielehte, gorrede jih nænnoestahta.
– Det er spesielt viktig i Røros-regionen, der det sørsamiske språket ikke har noen naturlig arena utenfor offentlige institusjoner, sier Keskitalo.
– Joekoen vihkeles Røros-regijovnesne, gusnie åarjelsaemien gïele ij naan iemie sijjiem byögkeles institusjovni ålkoli utnieh, Keskitalo jeahta.
I tillegg gir sametingsrådet en tilleggsbevilgning på 300 000 kroner til Trøndelag fylkeskommune v/ Aajege Samisk språk- og kompetansesenter i Røros til gjennomføring av prosjektet «Saamastalledh», som er et stort prosjekt hvor seks sørsamiske institusjoner samarbeider.
Lissine saemiedigkieraerie lissiedåarjoem vadta 300 000 kråvnine Trööndelagen fylhkentjïeltese, Aajege saemien gïele- jih maahtoejarngen baaktoe Rørosesne juktie prosjektem «Saamastalledh» tjïrrehtidh, mij akte stoerre prosjekte gusnie govhte åarjelsaemien institusjovnh laavenjostoeh.
Målet er metodeutvikling i kommunikativ språklæring, utvikling av læringsressurser og å heve kompetansen i metoden for lærere som underviser i samisk språk.
Ulmie lea vuekiem evtiedidh kommunikatijve gïelelïeremisnie, evtiedimmie lïeremevierhtijste jïh maahtoem lutnjedh vuekien bïjre lohkehtæjjide mah saemien gielesne ööhpehtieh.
Sametingspresidenten synes det er viktig å støtte opp sørsamiske prosjekter.
Saemiedigkiepresidente tuhtjie vihkeles åarjelsaemien prosjekth dåarjoehtidh.
– Spesielt viktig er det at sørsamiske læremidler blir tilgjengelige, at det utarbeides metoder for språkopplæring og at kompetansen blant lærere løftes.
– Joekoen vihkeles åarjelsaemien learoevierhtieh gååvnesieh, vuekieh dorjesuvvieh gïelelïerehtæmman jïh maahtoe lohkehtæjjaj gaskem læssene.
Det spesielle i prosjektet «Saamastalledh» er at det er et samarbeid mellom mange sørsamiske institusjoner, sier Keskitalo.
Dïhte sjïere prosjektesne «Saamastalledh» lea daate lea laavenjostoe gelliej åarjelsaemien institusjovni gaskem, Keskitalo jeahta.
For intervju eller spørsmål, kontakt sametingspresident Aili Keskitalo.
Jis gihtjehtimmiem sïjhth jallh dov leah gyhtjelassh, gaskesadth saemiedigkiepresidentem Aili Keskitalo.
Kjære alle sammen, Gieries gaajhkesh dovnesh,
Gieries gaajhkesh dovnesh,
Unesco har fått ansvaret for å lede arbeidet med det internasjonale året for urfolksspråk.
Unesco dïedtem åådtjeme barkoem stuvredh aalkoealmetjegïeli gaskenasjonaale jaepine.
Det er også opprettet en styringsgruppe for urfolksspråkåret.
Stuvremedåehkie lea tseegkesovveme aalkoealmetjegïelejaapan.
Styringsgruppa består av representanter fra 7 urfolksområder og deres stater.
Stuvremedåehkesne tjirkijh 7 aalkoealmetjedajvijste jïh dej staath.
Sametingspresident Aili Keskitalo er urfolkrepresentanten fra det arktiske området og er også en av lederne i styringsgruppa.
Saemiedigkiepresidente Aili Keskitalo lea aalkoealmetji tjirkije arktiske dajveste, jïh aaj akte dejstie åvtehkijstie stuvremedåehkesne.
I dette året ønsker FN å synliggjøre og fremme urfolksspråkenes situasjon, og invitere til partnerskap for å sikre språkenes fremtid.
Daan jaepien EN sæjhta aalkoealmetji gïeletsiehkiem eevtjedh jïh våajnoes darjodh, jïh guejmievoetese bööredidh juktie gïeli båetijem aejkiem gorredidh.
Språkåret planlegges avsluttet med en global konferanse med et sluttdokument som er en veiviser for det videre arbeidet med bevaring og utvikling av urfolksspråk.
Soejkesjen mietie edtja gïelejaepiem globaale konferansine galhkedh, galhkuvetjaatseginie mij væjsaldahkine sjædta dan guhkiebasse barkose vaarjelimmine jïh evtiedimmine aalkoealmetjegïelijste.
Dere kan finne mer informasjon om språkåret på urfolksspråkårets hjemmeside, en.iyil2019.org.
Maehtede vielie bïevnesh gïelejaepien bïjre gaavnedh gïelejaepien gåetiesæjrosne, en.iyil2019.org.
På den nettsiden kan man også se et kart med aktiviteter og hendelser som skjer i forbindelse med urfolksspråkåret.
Daennie nedtesæjrosne maahta aaj kaarhtem vuejnedh darjomigujmie jïh heannadimmiejgujmie mah öörnesuvvieh gïelejaepien sjïekenisnie.
Jeg anbefaler dere å gå å se hvilke hendelser og arrangementer som finnes.
Manne dijjem juvnehtem vuartasjidh mah heannadimmieh jïh öörnedimmieh mah gååvnesieh.
Derfor jobber Sametinget med å bevare og revitalisere de samiske språkene, og styrke språkenes status i samfunnet.
Dan gaavhtan Saemiedigkie vaarjelimmine jih jieliehtimmine saemien gïelijste barka, jïh gïeli statusem siebriedahkesne nænnoestidh.
Jeg vil kort fortelle om de forskjellige innsatsområdene i Gïelelutnjeme og litt om hva vi ønsker under de forskjellige innsatsområdene.
Sïjhtem åenehkslaakan dej joekehts barkoesuerkiej bïjre soptsestidh Gïelelutnjemisnie, jïh ånnetji dan bïjre maam vaajtelibie dej ovmessie barkoesuerkiej nuelesne.
Innsatsområdene i Gïelelutnjeme er språktilbud til barn og unge, synliggjøring og samarbeid og kompetanseheving og rekruttering.
Barkoesuerkieh Gïelelutnjemisnie leah gïelefaalenassh maanide jïh noeride, gïelide våajnoes darjodh, laavenjostoe jïh maahtoelutnjeme jïh dåårrehtimmie.
Innsatsområde Språktilbud til barn og unge
Barkoesuerkie Gïelefaalenasse maanide jïh noeride
Språk er lek, kommunikasjon, utforskning og forståelse.
Gïele lea stååkedimmie, govlesadteme, goerehtimmie jïh goerkese.
Språk er å uttrykke seg, delta i samfunnet og forteller hvem du er.
Gïele lea soptsestidh, meatan årrodh siebriedahkesne jïh soptseste gie datne.
Språk er minner og noe som samler oss.
Gïele lea mojhtesh jïh naakede mij mijjem iktede.
Språk er mestring, gir trøst og mot, og åpner for livslang læring.
Gïele haalveme, soelkedassem jïh heartoeh vadta jïh lïerehtæmman sjïehteladta mij abpe jieledem ryöhkoe.
Å gi barn og unge tilgang til språk er derfor en av våre viktigste oppgaver.
Baajedh maanah jïh noerh gïelh lïeredh lea dan åvteste akte mijjen vihkielommes laavenjassijste.
Barn lærer språk fra de blir født, og foreldre og familie er barns nærmeste samarbeidspartnere i språkinnlæringen.
Maanah gïelh lierieh dehtie raejeste dah reakadieh, jïh eejhtegh jïh fuelhkie leah maanaj lïhkemes laavenjostoeguejmieh gïelelïeremisnie.
Det språklige fundamentet legges i barneårene, der gode og trygge støttespillere og voksenrelasjoner er viktig for barnas språkopplæring.
Dïhte gïeleldh våarome bïejesåvva maanabaelien, gusnie hijven jïh jearsoes dåarjoehtæjjah jïh relasjovnh geerve almetjigujmie leah vihkeles maanaj gïelelïerehtimmesne.
Det er derfor en forutsetning at barn hører og bruker samiske språk i barnehage, skole og ellers i hverdagen.
Dan åvteste eevre daerpies maanah saemien guvlieh jïh nuhtjieh maanagïertesne, skuvlesne jïh jeatjah lehkesne aarkebiejjien.
Språkteorier vektlegger viktigheten av utviklingen av barns begrepsforståelse, ordforråd, setningsoppbygging og språkbruk fra de er små.
Gïeleteorijh tjïertestieh man vihkeles maanah åadtjoeh dïejvesegoerkesem, baakoeveahkam, raajesebigkemem jïh gïeleåtnoem evtiedidh dehtie raejeste dah leah smaave.
Barns språkinnlæring legger grunnlaget for hele livet, og et godt språkmiljø spiller på denne måten en avgjørende rolle for språkinnlæringa.
Maanaj gïelelïereme våaromem beaja abpe jieliedasse, jïh akte hijven gïelebyjrese lea dan åvteste joekoen vihkeles gïelelïeremasse.
Vår hovedoppgave vil være å bygge robuste og gode språkmiljø, som skaper mulighet for opplæring og bruk av språket i lokalmiljøet.
Mijjen åejvielaavenjasse sæjhta årrodh nænnoes jïh hijven gïelebyjresh tseegkedh, mah nuepiem vedtieh lïerehtimmiem åadtjodh jïh gïelem nuhtjedh voengesne.
Litteratur hjelper oss til å utvikle språket og ordforrådet, og utvider vår bevissthet og gir nye ideer og begreper å tenke med. Litteratur stimulerer fantasien, og trener oss i å skape indre bilder.
Lidteratuvre mijjem viehkehte gïelem jïh baakoeveahkam evtiedidh, jïh mijjen voerkesvoetem vijrede jïh orre åssjalommesh jïh dïejvesh vadta mejgujmie ussjedibie. Lidteratuvre fantasijem skreejrehte, jïh baaja mijjem haarjanidh sisnjeles guvvieh sjugniedidh.
Litteratur gir kunnskap, og utvikler vårt følelsesliv og evne til empati.
Lidteratuvre daajroem vadta, mijjen domtesejieledem jïh empatijemaahtoem evtede.
Litteratur gir inspirasjon, kraft, underholdning og spenning.
Lidteratuvre skraejriem, faamoem, sjollehtimmiem jïh gïeltegsvoetem vadta.
Litteratur lærer oss grunnleggende etikk og lar oss fundere over riktig og galt, vondt og godt.
Lidteratuvre mijjem vihkeles etihkem leerie, jïh baaja mijjem onterdidh dan bïjre mij reaktoe jïh båajhtode, bååktjehke jïh njaelkie.
Litteratur hjelper oss til å forstå oss selv og andre, gir oss selskap når vi er ensomme og viser at det meste kan ses fra flere sider.
Lidteratuvre mijjem viehkehte jïjtjemem jïh mubpieh guarkedh, mijjese sïelskem vadta gosse oktegh, jïh vuesehte jeenjemes maahta jieniebistie bielijste vuajnalgidh.
Litteratur er en viktig del av det å vokse opp.
Lidteratuvre lea vihkeles bielie byjjenimmeste.
Samisk litteratur for barn og unge handler om litteratur på barnets språk, med innhold som er gjenkjennelig for barnet.
Saemien lidteratuvre maanide jïh noeride lea lidteratuvren bïjre maanan gïelesne, sisveginie maam maana damtije.
Det må finnes et stort utvalg samisk litteratur for barn og unge, samtidig som det må produseres samisk litteratur som omhandler samiske barn og unges hverdag.
Tjuara jïjnje lidteratuvre årrodh maanide jïh noeride mej gaskem maehtieh veeljedh, seamma tïjjen goh tjuara saemien lidteratuvrem darjodh mij lea saemien maanaj jïh noeri aarkebijjien bïjre.
Det vil derfor være viktig med både samiske nyproduksjoner og oversettelse av ikke-samisk litteratur.
Sæjhta dan åvteste vihkeles årrodh dovne orre gærjajgujmie saemien gïelesne, jïh jarkoestimmiejgujmie ij-saemien lidteratuvreste.
Sametinget har innvilget tilskudd til oversetting og tilpassing av det digitale biblioteket Lesemesteren til sørsamisk, etter testkjøring og lansering av nettstedet på samisk, vil arbeidet med å få lagt inn sørsamiske titler startes.
Saemiedigkie lea dåarjoem vadteme jarkoestæmman jïh sjïehtedæmman dehtie digitaale gærjagåeteste Lesemesteren åarjelsaemien gïelese. Mænngan nedtesijjiem saemiengïelesne teestadamme jïh bæjhkoehtamme, sæjhta aelkedh åarjelsaemien tihtelh dan sïjse bïejedh.
Sametinget og Lesemesteren AS vil innkalle alle forlag og utgivere av sørsamisk barnelitteratur til informasjonsmøter i oktober/november.
Saemiedigkie jïh Lesemesteren AS sijhtieh gaajhkh bertemh jïh bæjhkoehtæjjah åarjelsaemien maanalidteratuvreste bïevnesetjåanghkojde gohtjedidh golken/gålkoen.
Vi håper lesemesteren på sørsamisk vil motivere til lesing og gjøre lesing gøy.
Mijjen håhkoe lea lohkememïestere åarjelsaemien gïelesne sæjhta lohkemasse skreejrehtidh jïh lohkemem luste darjodh.
Lesemesteren består av et digitalt bibliotek med en rekke titler tilpasset ulike aldersgrupper i grunnskolen.
Lohkememïestere akte digitaale gærjagåetie gelliej tihteligujmie mah leah ovmessie aalteredåehkide maadthskuvlesne sjïehtedamme.
Flere av titlene har lyd til, slik at elevene kan bruke høytlesingsfunksjon.
Jienebh dejstie tihtelijstie tjoejem lissine utnieh, guktie learohkh maehtieh gærjese goltelidh mearan lohkeminie.
Til de fleste titler er det en quiz fra boka, og programmet registrerer antall bøker på elev og elevtrinn, og lærer kan lett legge inn anbefalte titler for den enkelte elev.
Dejtie jeenjemes tihtelidie akte Quize gærjeste, jïh programme registrerede man gellie gærjah learohke låhka jïh mennie daltesisnie vaadtsa, jïh lohkehtæjja maahta juvnehtamme tihtelh sïjse bïejedh fïerhten learoehkasse.
Dette ser vi for oss vil bli veldig nyttig, spesielt med tanke på elever som får fjernundervisning.
Mijjieh vïenhtebe daate joekoen nuhteligs sjædta, joekoen dejtie learoehkidie mah maajhööhpehtimmiem åadtjoeh.
Ett annet morsomt aspekt ved lesemesteren er "lesevenner-funksjonen", vi har bedt lesemesteren gjøre det mulig for elever å søke opp andre elever som har valgt samme målform.
Akte jeatjah lustes aspekte lohkememïesterinie lea «lohkemevoelph-funksjovne», mijjieh lohkememïesterem birreme baajedh learohkh jeatjah learohkh ohtsedidh mah seamma gïelem veeljeme.
Det vil si at sørsamiske elever kan søke andre sørsamiske lesevenner, og slik sende hverandre leseutfordringer og de kan konkurrere litt mellom hverandre.
Daate sæjhta jiehtedh learohkh maehtieh jeatjah åarjelsaemien lohkemevoelph ohtsedidh, jïh naemhtie sinsætnan lohkemehaestemh seedtedh, jïh maehtieh ånnetji gaskemsh gaahtjedh.
Dette tenker vi også vil være spesielt bra for elever som får fjernundervisning.
Vïenhtebe daate aaj joekoen hijven dejtie learoehkidie mah maajhööhpehtimmiem åadtjoeh.
Sametinget vil også oversette og tilpasse Språkløyper til de samiske språkene.
Saemiedigkie sæjhta aaj Språkløyper jarkoestidh jïh sjïehtedidh saemien gïelide.
Språkløyper er en nasjonal strategi som er gjennomført i 2016-19. Målet med strategien er å styrke barnehagens språkmiljø, sammenhengen mellom barnehagen og skolens språkarbeid, styrke lærernes kompetanse innenfor språk, lesing og skriving, raskere identifisering av språkvansker, redusere antall elever med svake lese- og skriveferdigheter og øke antall elever med svært gode lese- og skriveferdigheter.
Språkløyper akte nasjonaale strategije mij lea tjïrrehtamme 2016-19. Ulmie strategijine lea maanagïerti gïelebyjresem jïh ektiedimmiem maanagïerten jïh skuvlen gïelebarkoen gaskem nænnoestidh, lohkehtæjjaj maahtoem bueriedidh gïeli, lohkemen jïh tjaelemen bïjre, gïeletsagkesh verkebe damtijidh, learohkelåhkoem giehpiedidh viesjies lohkeme- jïh tjaelemetjiehpiesvoetigujmie jïh learohkelåhkoem lissiehtidh joekoen hijven lohkeme- jïh tjaelemetjiehpiesvoetigujmie.
Evalueringsrapporten viser at strategien har vært vellykket, og over 200 kommuner har søkt og vært språkkommune under prosjektperioden.
Evalueradimmiereektehtse vuesehte strategije lea hijven orreme, jïh vielie goh 200 tjïelth leah syökeme jïh gïeletjïeltine orreme prosjekteboelhken.
Ingen kommuner i forvaltningsområdet for samisk språk har deltatt i arbeidet med språkløyper.
Ij naan tjïelth saemien gïelen reeremedajvesne leah meatan orreme barkosne gïelelaajroejgujmie.
Evalueringsrapporten viser at strategien var lite tilpasset samiske språk og at det var utviklet få kompetansepakker på samisk.
Evalueradimmiereektehtse vuesehte strategije lij vaenie sjïehtedamme saemien gïelide, jïh vaenie maahtoepaahkh lin evtiedamme saemiengïelesne.
Gode språklige ferdigheter er avgjørende for barns lek og læring i barnehagen, for elevers lesing, skriving og læring i skolealder, og for den enkeltes muligheter til å nå sine mål og utvikle sitt potensiale.
Hijven gïeletjiehpiesvoeth leah joekoen vihkeles maanaj stååkedimmien jïh lïeremen gaavhtan maanagïertesne, learohki lohkemen, tjaelemen jïh lïeremen gaavhtan skuvleaalteren, jïh ihke fïereguhte edtja nuepieh utnedh sov ulmieh jaksedh jïh sov potensijaalem evtiedidh.
Sametinget vil at alle samiske barn skal få mulighet til å utvikle gode språk, lese og skriveferdigheter, slik at de lykkes i utdanning, arbeids- og samfunnsliv.
Saemiedigkie sæjhta gaajhkh saemien maanah edtjieh nuepiem åadtjodh hijven gïele-, lohkeme- jïh tjaelemetjiehpiesvoeth evtiedidh, guktie ööhpehtimmesne, barkoe- jïh siebriedahken jieliedisnie lyhkesieh.
Sametinget ønsker å oversette nettsiden, materialet og filmene til samiske språk.
Saemiedigkie sæjhta nedtesæjroem, materijaalem jïh filmide saemiengïelese jarkoestidh.
Men det aller viktigste vil være tilpasningen til samisk.
Men ellen vihkielommes lea sjïehtedimmie saemien gïelese.
I dette arbeidet ønsker vi å involvere lærere i grunnskolen i de ulike språkområdene.
Daennie barkosne sïjhtebe maadthskuvlen lohkehtæjjah dejnie ovmessie gïeledajvine meatan vaeltedh.
De sørsamiske lærerne er eksperter i sitt felt, så i arbeidet med å utvikle språkløyper vil vi selvsagt opprette referansegrupper bestående av lærere i sørsamisk på de ulike trinn.
Åarjelsaemien lohkehtæjjah leah tjiehpijh sijjen suerkesne, jïh barkosne gïelelaajroejgujmie sïjhtebe hævvi referaansedåehkieh nammoehtidh gusnie lohkehtæjjah åarjelsaemien gïelesne joekehts daltesisnie leah meatan.
Samisk høyskole og Senter for samisk i opplæringen vil også være samarbeidspartnere i dette arbeidet.
Saemien jïlleskuvle jïh Saemien lohkemejarnge sijhtieh aaj laavenjostoeguejmine årrodh daennie barkosne.
En annen viktig faktor for at samiske språk skal brukes og utvikles er at samisk også beherskes og brukes også på hjemmebane.
Akte jeatjah vihkeles faktovre ihke saemien edtja åtnasovvedh jïh evtiesovvedh lea saemien aaj hïejmesne åtnasåvva.
Foreldre og foresatte må derfor få språkstøtte for å kunne følge opp sine tospråklige eller flerspråklige barn og deres samiskundervisning.
Eejhtegh jïh mubpieh tjuerieh dan åvteste gïeledåarjoem åadtjodh juktie maehtedh sijjen maanah, jïh dej saemienööhpehtimmiem bæjjese fulkedh, mah göökte jallh jienebh gïelh maehtieh.
Sametinget vil blant annet ta videre Snåsa sitt tiltak med språkdusj og videreutvikle dette.
Saemiedigkie sæjhta gaskem jeatjah Snåasen råajvarimmiem gïelesjåavkine jåerhkedh, jïh dam guhkiebasse evtiedidh.
Vi vil i første omgang gjøre dette i sørsamisk område.
Sïjhtebe aalkoelisnie dam darjodh åarjelsaemien dajvesne.
Sametinget vil også jobbe for blant annet leksehjelp og samiskkurs for foresatte.
Saemiedigkie sæjhta aaj gaskem jeatjah leaksoeviehkien jïh saemienkuvsji åvteste barkedh eejhtegidie.