pere/sami_parallel huggingface dataset:
terveydenhuollon palvelut ja sosiaalipalvelut käyttäjien kielelliseen ja kulttuuriseen taustaan
dikkiiguin organiseret dearvvašvuođa ja sosiála fálaldagaid, nu ahte heivejit sáme
mukautetulla tavalla.
gielalaš geavaheddjiid gielalaš ja kultuvrralaš duogážii.
30 artiklassa todetaan, että saamelaisilla lapsilla ja nuorilla on oikeus harjoittaa
Artihkkal 30 nanne ahte sámi mánáin ja nuorain lea vuoigatvuohta čuovvut iežaset
kulttuuriaan sekä ylläpitää ja kehittää saamelaista identiteettiään.
kultuvrra ja seailluhit ja ovddidit iežaset sámi iešvuođalági.
Tämän lasten ja nuorten
Dán mánáid ja nuoraid
oikeuden turvaamiseksi on erityisen tärkeää saada opetusta saamen kielessä ja saamen kielellä
vuoigatvuođa sihkkarastima dihte lea erenoamáš deaŧalaš ahte oahpahus lea sámegillii
sekä myös opetusta, joka on muuten mukautettu saamelaiseen kulttuuriin.
ja sámegielas, ja ahte oahpahus muđuige lea heivehuvvon sámi kultuvrii.
Tätä oikeutta
Dárkilet
koskevia tarkempia säännöksiä on 24 ja 26 artiklassa.
njuolggadusat das leat artihkkalis 24 ja artihkkalis 26.
31 artiklan mukaan valtioiden tulee kunnioittaa saamelaisten oikeutta hallita
Artihkkala 31 mielde stáhtat galget gudnejahttit sámi álbmoga vuoigatvuođa
perinteisiä taitojaan ja perinteisiä saamelaisia kulttuurinilmauksiaan.
hálddašit iežas árbevirolaš máhtu ja sápmelaš ilbmademiid.
Esimerkkeinä
Kultur
kulttuurinilmaisuista ovat joikaaminen, perinnepukeutuminen, saamelaiskäsityöt (duodji) sekä
ilbmademiid ovdamearkkat leat juoigan, gáktemállet, duodji ja muitalusat.
saamelaiset tarut ja kertomukset. Perinteisiä taitoja ovat tuleville sukupolville välitettävät
Árbevirolaš máhttu lea máhttu mii johtá buolvvas bulvii, nugo omd. máhttu
taidot ja tiedot esimerkiksi kasveista, eläimistä ja muista luonnonvaroista sekä niiden
šattuid, elliid ja eará luondduváriid birra, ja das mo daid lea riekta hálddašit.
32 artikla käsittelee saamelaisia kulttuurimuistomerkkejä.
Artihkkal 32 siskkilda sámi kulturmuittuid.
Niiden hallinnoinnin tulee
Daid buohkat galget hálddašit
kuulua kaikille yhteistyössä saamelaiskäräjien kanssa.
ovttasráđiid sámedikkiin.
Saamelaiskulttuurin ja saamelaiselinkeinojen säilymisen edellytyksenä on, ettei niiden
Sámi kultuvrra ja ealáhusaid seailuma eaktu lea ahte ávnnaslaš resursavuođđu ii
aineellinen perusta heikkene.
hedjon.
Tämän takia 33 artiklan mukaan valtioiden saamelaiskulttuuriin
Artihkkala 33 mielde stáhta geatnegasvuođaide gullet maid geatnegasvuođat
liittyvät velvollisuudet käsittävät lisäksi myös aineellisen perustan.
sámi kultuvrii, maiddái ávnnaslaš kulturvuđđuige.
3.9.5 Sopimusluonnoksen IV luku: saamelaisten oikeus maahan ja veteen
3.9.5 Konvenšuvdnaárvalusa kapihttal IV.: Sámiid vuoigatvuohta eatnamiidda ja
IV luvussa on säännöksiä saamelaisten oikeudesta maa- ja vesialueisiin ja niiden
Kapihttalis IV leat mearrádusat eanan- ja čáhceresurssaid vuoigatvuođain ja daid
hallinnoinnista.
resurssaid hálddašeamis.
Luvussa on seitsemän artiklaa.
Kapihttalis leat čieža artihkkala.
24 artiklassa sanotaan, että pitkäaikainen perinteinen maa- ja vesialueiden käyttö
Artihkkal 34 cealká ahte guhkesáigásaš árbevirolaš eanan- ja čáhceguovlluid
muodostaa perustan saamelaisten yksilölliselle tai yhteisölliselle omistusoikeudelle
geavaheapmi dahká vuođu sámiid individuála dahje kollektiiva eaiggáduššanvuoigat
kansallisten ja kansainvälisten sääntöjen mukaan, ks.
vuhtii, riikkalaš ja riikkaidgaskasaš njuolggadusaid mielde, geahča vuosttamuš
ensimmäinen kohta.
lađđasa.
Alueilla, joihin he
Dain guovlluin main sámit geavahemiineaset eai leat oamastan alcceseaset
eivät ole saaneet omistusoikeutta vaan käyttöoikeuden, heillä on oltava oikeus jatkaa tätä
vuođu eaiggáduššanvuoigatvuhtii, muhto geavahanvuoigatvuhtii, sis galgá leat
alueiden käyttöä, ks.
vuoigatvuohta joatkit dan geavaheami, geahča nuppi lađđasa.
toinen kohta.
Mearrádus gusto
Säännös koskee oikeuksia maahan, joilla sijaitsee järviä ja
vuoigatvuođaide eatnamiidda maidda gullet jávrrit ja čázádagat.
vesistöjä. Artikla on rinnastettavissa itsenäisten maiden alkuperäiskansoja ja heimokansoja
paralealla ILO-konvenšuvnnas nr. 169, mii gieđahallá iešmearrideaddji stáhtaid álgo
koskevan Kansainvälisen työjärjestön ILO:n yleissopimuksen n:o 169 14 artiklan 1
álbmogiid ja álbmotčearddaid, artikkel 14 nr. 1.
35 artiklan mukaan valtioiden velvollisuutena on määritellä ne maa-alueet, joihin
Artihkkala 35 mielde stáhtain lea geatnegasvuohta identifiseret daid
saamelaisilla on 34 artiklan mukaan omistusoikeus tai käyttöoikeudet.
artihkkala 34 mielde.
Lisäksi kansalliseen
Dasto galget ásahuvvot heivvolaš ortnegat riikkalaš
oikeuteen on luotava tarkoituksenmukaisia menettelyjä, joiden nojalla saamelaiset voivat
láhkaásahussii, vai sámit sáhttet iskat iežaset eanan- ja čáhcevuoigatvuođaid
saada maahan ja veteen kohdistuvia oikeuksia koskevat vaatimuksensa käsiteltäviksi.
gáibádusaid doallevašvuođa. Artihkkal 35 soahpá ILO-konvenšuvdnii nr. 169
35
artihkkal 35 ge mearrádus mii galgá suodjalit sámi guovlluid, ja dat váldá
hyödyntämisestä. Artikla tähtää 25 artiklan tavoin saamelaisalueiden suojelemiseen ja
mielddis konvenšuvdnii daid njuolggadusaid mat vulget ILO-konvenšuvnnas
sisällyttää sopimukseen Kansainvälisen työjärjestön ILO:n yleissopimuksen n:o 169 15
nr. 169 artihkkalis 15, ja ON-konvenšuvnnas mii gieđahallá siviila ja
artiklassa ja kansalaisoikeuksia sekä poliittisia oikeuksia koskevan YK:n yleissopimuksen 27
politihkalaš vuoigatvuođaid, artihkkal 27.
Jos jollekulle annetaan 36 artiklan nojalla oikeus luonnonvarojen hyödyntämiseen tai
Jos artihkkala 36 mielde addojuvvo vuoigatvuohta geavahit luondduriggodagaid
luontoon kajoamiseen, niillä saamelaisilla, joita asia koskettaa, on 37 artiklan mukaan oikeus
dahje meassat luonddu, de galgá Artihkkala 37 mielde dain sámiin geaidda dat
saada korvausta ja mahdollisesti osa tuotosta.
čuohcá, leat vuoigatvuohta oažžut buhtadasa dahje vejolaččat oasi vuoittus.
38 artiklassa on säännöksiä vuonojen ja rannikkovesien luonnonvarojen
Artihkkalis 38 leat mearrádusat vuoigatvuođaid birra vuotna- ja
hyödyntämisestä.
mearragádderesurssaide ja daid geavaheapmái.
Siinä säädetään, että 34−37 artiklan määräykset koskevat vastaavalla tavalla
geavaheapmi dain njuolggadusain mat gullet artihkkaliidda 34 – 37, galgá
saamelaisten harjoittamaa kalastusta ja näiden vesien muuta käyttöä.
leat seammasullasaš.
Tällä artiklalla on ensi
Dán artihkkalis lea mearkkašupmi vuos ja ovddimusat
sijassa merkitystä Norjalle sen maantieteellisten olojen takia ja siksi, että tämä perinteinen
Norgga dilálašvuođaide geográfalaš sivaid geažil, ja dainnago dan riikkas
saamelainen luonnonvarojen käyttö liittyy laajasti vuonoihin ja rannikkovesiin.
sámiid árbevirolaš resursageavaheapmi lea nannosit sajáiduvvan vuonaide ja
39 artiklan mukaan saamelaiskäräjillä on oikeus osallistua alueiden ja
Artihkkala 39 mielde sámedikkis galgá leat vuoigatvuohta leat
luonnonvarojen hallintoon.
mielde mearrideamen guovlluid ja resurssaid hálddašeami. Artihkkal
Artikla täydentää 36 artiklan määräystä.
dievasmahttá artihkkala 36 mearrádusa.
Jos lupa luonnonvarojen
Jos lohpi lea addojuvvon geavahit
hyödyntämiseen on annettu 36 artiklan nojalla, 39 artiklan säännöstä sovelletaan luvan
resurssaid artihkkala 36 mielde, de artihkkala 39 mearrádus boahtá fápmui go
toteuttamisen yhteydessä.
dat lohpi dasto čađahuvvo.
40 artikla antaa saamelaiskäräjille oikeuden osallistua ympäristöhallintoon.
Artihkkal 40 addá sámediggái vuoigatvuođa leat mielde mearri
3.9.6 Sopimusluonnoksen V luku: saamelaiset elinkeinot
3.9.6 Konvenšuvdnaárvalusa kapihttal V: Sámi ealáhusat
Erityisesti saamelaisia elinkeinoja koskevassa sopimusluonnoksen V luvussa on kolme
Kapihttal V, mii erenoamážit gusto sámi ealáhusaide, siskkilda golbma
41 artikla sisältää yleissäännöksen saamelaisten elinkeinojen suojelusta. Säännöstä on
Artihkkal 41 siskkilda oppalaš njuolggadusa sámi ealáhusaid
tarkasteltava yhdessä erinäisten muiden aineellista kulttuuriperustaa koskevien artiklojen
suodjaleami birra. Mearrádusa lea dárbu geahčadit oktan arvat eará
kanssa.
artihkkaliiguin mat gieđahallet ávnnaslaš kulturvuođu suodjaleami.
42 artikla koskee erityisesti poronhoitoa.
Artihkkal 42 siskkilda erenoamážit boazodoalu.
Siinä määrätään, että poronhoidon on oltava
Das mearriduvvo ahte
saamelaisten poronhoitoalueilla Norjassa ja Ruotsissa jatkossakin saamelaisten
Norggas ja Ruoŧas boazodoallu ain dálge lea sámiide várrejuvvon ealáhus
yksinoikeudella harjoittama elinkeino.
sámi boazoguohtunguovlluin.
Suomessa, jossa poronhoito ei ole nykyään
Suomas, mas boazodoallu ii leat dál dušše
saamelaisten yksinoikeus, valtion on vahvistettava saamelaisten poroelinkeinon asemaa.
sámiide gullevaš sierravuoigatvuohta, stáhta galgá nannet sámi boazodoalu.
43 artikla koskee valtionrajat ylittävää poronhoitoa.
Artihkkal 43 gusto riikkarájiid rasttideaddji boazodollui. Mearrádus
Määräyksessä vahvistetaan, että
nanne ahte rádjerasttideaddji boazodoalu jođihanvuoigatvuođa vuođđun lea
oikeus valtionrajat ylittävään poronhoitoon perustuu perinnäistapaan.
guhkesáigásaš geavaheapmi.
Saamelaiskylät, siirat
Čearut, siiddat dahje bálgosat sáhttet
tai paliskunnat voivat tehdä valtionrajojen yli porojen laiduntamissopimuksia, joiden turvin
gaskaneaset soahpat vuoigatvuođain guođohit bohccuid nuppi riikka rájiid
poronomistajat voivat harjoittaa yhteistyötä rajan molemmin puolin.
siskkobealde. Goappáge bealde ráji boazodoallit sáhttet dakkár soahpa
Ellei tällaisia sopimuksia ole tehty, valtioidenvälisiä sopimuksia porojen laiduntamisesta sovelletaan
mušaiguin álggahit ovttasbarggu. Mađe muddui dakkár soahpamušat eai leat
olemassa olevia perinnäistapoja kunnioittaen.
galget čuvvojuvvot vuhtiiválddedettiin guhkesáigásaš geavahemiid.
3.9.7 Sopimusluonnoksen VI luku: sopimuksen täytäntöönpano ja kehittäminen
3.9.7 Konvenšuvdnaárvalusa kapihttal VI: konvenšuvnna čađaheapmi ja
Sopimusluonnoksen VI luvussa on neljä artiklaa, joiden tarkoitus on turvata sopimuksen
Kapihttal VI siskkilda njeallje artihkkala mat galget sihkkarastit konven
toteuttaminen ja kehittäminen.
šuvnna čađaheami ja ovddideami.
44 artikla vahvistaa sopimuksen muodossa yhteistyön, jota jo nykyään harjoitetaan
Artihkkal 44 duođašta konvenšuvdnahámis dan ovttasbarggu maid
kyseisten kolmen sopimusvaltion saamelaisasioista vastaavien ministerien ja
dan golmma riikka sámeministarat ja sámediggepresideanttat odne leat
saamelaiskäräjien puheenjohtajien välillä.
vuođđudan gaskaneaset.
45 artiklassa määrätään, että sopimuksen täytäntöönpanoa seuraamaan on
Artihkkal 45 mielde galgá vuođđuduvvot konvenšuvdnalávdegoddi
perustettava saamelaissopimuslautakunta.
mii goziha konvenšuvnna ollašuhttima.
Sopimuksen yhdenmukaisen soveltamisen
Sihkkarastin dihte konvenšuvnna
varmistamiseksi sopimusvaltioiden sopimusmääräykset tulee 46 artiklan mukaan saattaa
ovttalágan geavaheami, de stáhtat galget artihkkala 46 mielde dan dahkat
suoraan osaksi kansallista lainsäädäntöä.
njuolga geavahahtti riikkalaš láhkan.
47 artikla antaa säännöksiä sopimuksen täytäntöönpanoa koskevista
Artihkkal 47 buktá njuolggadusaid stáhtaid ekonomalaš geatnegas
sopimusvaltioiden taloudellisista velvoitteista ja niiden jakautumisesta sopimusvaltioiden
vuođain čađahit konvenšuvnna, ja das mo geatnegasvuođat juohkásit sin
kesken.
gaskka.
3.9.8 Sopimusluonnoksen VII luku: loppumääräykset
3.9.8 Konvenšuvdnaárvalusa kapihttal VII.: Loahppamearrádusat
Tämän luvun neljässä artiklassa noudatetaan tavanomaista kansainvälisoikeudellista
Dán kapihttala njeallje artihkkala čuvvot dábálaš álbmotrievttálaš geavada
käytäntöä sillä poikkeuksella, että sopimus voidaan ratifioida ja että sitä voidaan myöhemmin
earret dakko ahte ratifikašuvdna ja konvenšuvnna maŋŋilis nuppástusat
muuttaa vasta sitten, kun sopimusvaltioiden saamelaiskäräjät ovat antaneet niille
sáhttet čađahuvvot easkka dallego dat golbma sámedikki leat dohkkehan dan,
hyväksymisensä, ks. 49 ja 51 artikla.
geahča artihkkala 49 ja 51.
Lähtökohdat ja työskentelymuoto
Vuolggabáikkit ja bargovuohki
Saamelaiset ovat itse toivoneet saamelaissopimusta Saamelaisneuvoston, entisen
Sierra sámekonvenšuvnna sávaldaga sámit ovddidedje Sámeráđi bokte, mii lei ovddeš
Pohjoismaisen Saamelaisneuvoston, välityksellä.
Davvirikkalaš sámeráđđi.
Saamelaiset ovat korostaneet olevansa yksi
Vuođđun lei, go sierra sámekonvenšuvdna gáibiduvvui,
kansa, ja he ovat halunneet säilyttää kulttuurinsa, kielensä ja yhteiskuntaelämänsä sekä
ahte sámit deattuhedje iežaset leat okta álbmot mii dáhttu seailluhit ja ovddidit iežas
kehittää niitä yli valtionrajojen, mikä on synnyttänyt vaatimuksen omasta
kultuvrra, giela ja servodateallima beroškeahttá riikkarájiin. Davviriikkalaš sámeráđi
saamelaissopimuksesta. Pohjoismaisen Saamelaisneuvoston perustaminen vuonna 1956 oli
ásaheapmi jagi 1956 lei ilmma dan sávaldagas, ahte galggašii ásahuvvot ja lágiduvvot
ilmaus halukkuudesta luoda ja toteuttaa saamelaisten välistä järjestelmällistä yhteistyötä yli
organiserejuvvon ovttasbargu sámiid gaskka rastá riikkarájiid. Dat boahtá čielga
valtionrajojen. Tämä ilmenee selkeimmin Jällivaarassa vuonna 1971 järjestetyssä
sepmosit oidnosii resolušuvnnas maid sámekonfereansa mearridii Jielleváris 1971,
saamelaiskonferenssissa hyväksytystä päätöslauselmasta, joka alkaa sanoilla:
mii álgá ná:
” Me saamelaiset olemme yksi kansa, eivätkä valtioiden rajat saa estää kansamme
” Mii sámit leat okta álbmot, ja riikkaid rájit eai galgga rihkkut álbmogeamet
yhteyttä. ”
oktiigullevašvuođa. ”
Saamelaisneuvosto käynnisti omaan saamelaissopimukseen tähtäävän työn vuonna 1986
Sámeráđđi álggii bargat iežas sámekonvenšuvnnain Åre-sámekonfereanssas 1986.
saamelaiskulttuurin toimikunta laati Saamen kulttuuri ja koulutus - nimisen mietinnön NOU
Árvalusa čuovvolii norgalaš sámekulturlávdegotti NÁČ 1987:34 Sámi kultuvra ja
1987:34 86.
oahpahus.
Toimikunta viittaa niihin erityisvelvoitteisiin, joita Suomella, Norjalla ja
Lávdegoddi čujuha daidda erenoamáš geatnegasvuođaide mat Suomas,
Ruotsilla on saamelaisia kohtaan kansalaisoikeuksia ja poliittisia oikeuksia koskevan
Norggas ja Ruoŧas leat sámiide siviila ja politihkalaš vuoigatvuođaid konvenšuvnna
yleissopimuksen 27 artiklan nojalla, ja suosittelee, että maiden tulisi koordinoida
27. artihkkala mielde, ja rávve riikkaid oktiiheivehit iežaset sámepolitihka davvi
saamelaispolitiikkansa pohjoismaisen sopimuksen avulla (s. 155).
riikkalaš soahpamušain (s. 155).
Toimikunta jatkaa:
Lávdegoddi joatká ná:
” Lisäksi monet seikat puhuvat sen puolesta, että Pohjoismaiden on syytä pyrkiä konkreettisesti vahvistamaan saamelaisten kulttuurioikeudet Pohjolassa sopimusteitse.
” Eanet áššit veaddjájit dasto vel dan beallái, ahte davviriikkat berrejit ulbmádit oažžut áigái sámi kulturvuoigatvuođaid konkrehta soahpamušnannema Davvin.
Pohjoismaat ovat institutionalisoineet poliittisen ja oikeudellisen yhteistyön Pohjoismaiden neuvoston välityksellä.
Davviriikkat leat institušuvdnen politihkalaš ja rievttálaš ovttasbarggu Davviriikkalaš ráđi ásahemiin.
Ne ovat pitkään työskennelleet maiden lainsäädännön yhdenmukaistamiseksi ja siten osaltaan vaikuttaneet niin sanoaksemme alueellisen kansainvälisen oikeuden muodostumiseen tietyillä aloilla. ”
Dat leat guhkibuš áiggi bargan riikkaid sierra lágaid soabahit máŋgga suorggis, ja dainna lágiin guottihan juoidá maid lea vejolaš gohčodit guvllolaš álbmotriekteilmman dihto surggiin. ”
Ehdotusta pohjoismaiseksi saamelaissopimukseksi tuettiin vuonna 1988 julkaistussa
Golggománu 1988 raporttas maid norgalaš sámi vuoigatvuođalávdegoddi, ruoŧŧilaš
raportissa, jonka olivat laatineet Norjan saamelaisoikeuskomitean sekä Ruotsin ja Suomen
sámevuoigatvuođalávdegoddi ja suopmelaš sámevuoigatvuođalávdegoddi ráhkadedje,
saamelaisoikeuksien selvityselinten edustajat.
sii dorjot davviriikkalaš sámekonvenšuvnna árvalusa.
Esimerkkeinä asioista, joita tällaisessa
Dain beliin mat berrejit
sopimuksessa olisi säänneltävä, raportti mainitsee valtioiden vastuun saamen kielestä,
regulerejuvvot dakkár konvenšuvnnas, raporta namaha stáhtaid ovddasvástádusa
kulttuurista ja elinkeinoelämästä sekä valtioiden vastuun siitä, että saamelaiset voivat jatkaa
sámegielas, sámi kultuvrras ja ealáhuseallimis, ja stáhtaid ovddasvástádusa das, ahte
elämäänsä yhtenä kansana.
sámit sáhttet sámi álbmogin joatkit eallima.
Saamelais- ja poronhoitoasiain pohjoismainen yhteistyöelin on vuodesta 1992 lähtien
Davviriikkalaš boazodoalloáššiid ovttasbarganorgána lea jagi 1992 rájis máŋgga
ottanut useissa tilaisuuksissa esiin kysymyksen saamelaissopimuksesta (ks. tätä toimielintä
dáhpáhusas čuoččaldahttán áššin sámekonvenšuvnna (geahča dárkileappot dán orgána
koskevia tarkempia tietoja jäljempänä kohdassa 6.8).
čuoggás 6.8).
Tämän toimielimen työn ansiosta
Dán orgána bargu dagahii dan, ahte Davviriikkain ášši bođii
kysymys saatiin nostetuksi Pohjoismaissa poliittiselle esityslistalle.
politihkalaš áššelistui.
Pohjoismaiden neuvoston
Davviriikkalaš Ráđi čoahkkimis Reykjavik-gávpogis guovva
Reykjavikissa helmikuussa 1995 pidetyssä istunnossa Suomi, Norja ja Ruotsi pääsivät
mánus 1995 sohpe Suopma, Norga ja Ruoŧa čielggadit dárbbu davviriikkalaš sáme
kartoittamisesta.
konvenšuvdnii, ja dakkár konvenšuvnna vuođu.
Seuraavassa on ote istunnon pöytäkirjasta:
Beavdegirji geardduhuvvo dás:
” Ministerikokous, jonka aiheena on aloite pohjoismaiseksi saamelaissopimukseksi, Reykjavik 28.2.1995.
” Ministtarčoahkkin davviriikkalaš sámekonvenšuvnna álgaga birra, Reykjavik 28.2.1995.
Pohjoismaiden neuvoston 46. istunnon aikana Reykjavikissa pidettiin saamelaisasioita käsittelevä ministerikokous, johon osallistuivat ministerit Gunnar Bergen Norjasta, Margareta Winberg Ruotsista ja Ole Norrback Suomesta.
Davviriikkalaš Ráđi 46. čoahkkinvuorus Reykjavik-gávpogis dollojuvvui ministtarčoahkkin sámi áššiid birra, ja dasa serve ministarat Gunnar Berge Norggas, Margareta Winberg Ruoŧas ja Ole Norrback Suomas.
Ministerit päättivät saamelais- ja poronhoitoasiain pohjoismaisen yhteistyöelimen laatiman asiakirjan pohjalta, että kyseiset kolme maata käynnistävät pohjoismaiseen saamelaissopimukseen tähtäävän yhteistyön.
Sámi ja boazodoalu áššiid davviriikkalaš ovttasbarganorgána dokumeantta vuođul ministarat mearridedje ahte dat golbma riikka galget ovttasráđiid oččodit áigái davviriikkalaš sámekonvenšuvnna.
Tarkoituksena on asettaa yhteinen työryhmä, jonka tehtävänä on selvittää sopimuksen tarve ja perusta.
Oktasaš bargojoavku galgá vuođđuduvvot, man bargomearrádussan lea čielggadit konvenšuvnna dárbbu ja vuođu.
Työ organisoidaan yhteistyössä saamelaiskäräjien ja Saamelaisneuvoston kanssa.
Bargu organiserejuvvo ovttasráđiid sámedikkiiguin ja Sámeráđiin.
Norja saa tämän työn käynnistämisen tehtäväkseen. ”
Norgga galgá johtui doaimmahit barggu. ”
Asiakirjassa, johon pöytäkirjassa viitataan, sanotaan:
Dat dokumeanta masa beavdegirji čujuha, cealká ná:
” Saamelaiset asuvat kansana Norjassa, Ruotsissa ja Suomessa, minkä johdosta näillä mailla on yhteinen vastuu saamelaisten elinkeinoperustan, kielen ja kulttuurin ylläpitämisestä ja kehittämisestä.
” Dainnago sámit ásset okta álbmogin Norggas, Ruoŧas ja Suomas, de dáid riikkaid oktasaš ovddasvástádus lea seailluhit ja ovddidit sámiid ealáhusvuođu, giela ja kultuvrra.
Näiden kolmen maan yhteistä vastuuta ja yhteisiä velvoitteita saamelaisia kohtaan on tärkeää korostaa, jotta saamelaiset pystyvät kansana säilyttämään yhteisen saamelaisidentiteettinsä ja toimimaan yhtenä kansana yli rajojen.
Vai sámit álbmogin sáhttet seailluhit iežaset oktasaš sámi iešvuođalági ja doaibmat okta álbmogin riikkarájiid rastá, de lea deaŧalaš deattuhit dan golmma riikka oktasaš ovddasvástádusa ja oktasaš geatnegasvuođaid sámiide.
Jotta saamen kulttuuria, kieltä ja yhteiskuntaelämää voitaisiin kehittää mahdollisimman elinvoimaisella tavalla, on ratkaisevan tärkeää, että nämä kolme maata pyrkivät koordinoidusti ja yhdessä järjestämään olosuhteet sellaisiksi, että saamelaiset pystyvät määrätyissä puitteissa itse ohjaamaan tätä kehitystä.
Vai sámi kultuvra, giella ja servodateallin ovdána buoremus ládje ealasvuođain, de lea vuođđodárbu ahte dát golbma riikka ovttamielalaččat oktiiheivehuvvon rahčamušaiguin lágidit sámiide vejolašvuođaid nu, ahte ieža sáhttet mearriduvvon rámaid siskkobealde stivret ovdáneami.
Ensi sijassa on erittäin tärkeää, että valtiot pyrkivät luomaan mahdollisimman pitkälle yhdenmukaistetun oikeudellisen standardin, joka turvaa saamelaisten statuksen kansana sekä heidän mahdollisuutensa pystyä edustajiensa välityksellä viemään tärkeitä saamelaispoliittisia asioita sekä kansallisten viranomaisten että pohjoismaisten yhteistyöelinten käsiteltäviksi.
Ovddimusat lea stuorra mearkkašupmi das, ahte stáhtat vigget ráhkadit nu bures doaibmi oktasaš rievttálaš standárdda go vejolaš sámiid álgoálbmotdili várás ja sin vejolašvuođaid várás ovddastemiiguin ovddidit deaŧalaš sámepolitihkalaš áššiid sihke riikkalaš eiseválddiide ja davviriikkalaš ovttasbarganorgánaide.
Lisäksi on tärkeää mahdollisimman laajan yhdenmukaistamisen ja yhteistyön avulla pyrkiä yhdessä panostamaan sellaisiin erityisiin järjestelmiin ja toimenpiteisiin, joista voidaan saada entistä enemmän hyötyä ja voimavaroja. ”
Dasto lea deaŧalaš ahte oktiiheiveheapmi lea nu buorre go vejolaš, ja ahte sierra ortnegiin ja doaibmabijuin lea ovttasbargu, mainna oktasaš návccat sáhttet váikkuhit beaktileappot ja buorebut geavahit resurssaid. ”
Saamelaisneuvosto antoi tukensa saamelaissopimuksen parissa tehtävälle työlle
Sámeráđđi doarjjui sámekonvenšuvdnabarggu sámekonfereanssas mii lei Murmansk
Murmanskissa vuonna 1996 järjestetyssä saamelaiskonferenssissa. Sen omassa
gávpogis 1996.
päätöslauselmassa sanottiin muun muassa:
Sierra cealkámušas daddjojuvvo ee. ná:
” Tämän takia valtioilla on erityinen velvollisuus järjestää olosuhteet sellaisiksi, että saamelaisyhteiskunta ja sen jatkuva kehitys voidaan turvata yli valtionrajojen.
” Stáhtain lea danne erenoamáš geatnegasvuohta láhčit dilálašvuođaid nu, ahte sámi servodat ovdána ja dan joatkevaš ovdáneapmi sihkkarastojuvvo riikarájiid rastá.
Tällaisen saamelaisten oikeudellisen, sivistyksellisen, taloudellisen, sosiaalisen, elinkeinoihin liittyvän ja poliittisen aseman turvaamisen on tapahduttava mitä pikimmin muun muassa valtioiden välisen erityisen saamelaissopimuksen muodossa. ”
Go sámiid rievttálaš, kultuvrralaš, ekonomalaš, sosiála, ealáhuslaš ja politihkalaš sajádat galgá nu sihkkarastojuvvot, de dat sihkkarastin berre dáhpáhuvvat ee. sierra sámekonvenšuvnnain maid stáhtat sohpet gaskaneaset. ”
Myös kyseisten kolmen maan saamelaiskäräjät ovat antaneet tukensa pohjoismaiseen
Dan golmma riikka sámedikkitge leat dorjon davviriikkalaš sámekonvenšuvnna
saamelaissopimukseen tähtäävälle työlle.
barggu.
saamelaiskäräjien välisessä kokouksessa vuonna 1995.
Das dahke mearrádusa oktasaš čoahkkimis maid dolle 1995.
Myös sekä vuonna 1996 että vuonna
Maiddái sihke
1997 pidetyissä kokouksissa tehtiin pohjoismaista saamelaissopimusta koskeva päätös.
1996 ja 1997 dahke davviriikkalaš sámekonvenšuvnnas mearrádusaid oktasaš
Vuonna 1997 tehdyssä päätöksessä sanotaan:
Jagi 1997 mearrádus cealká ná:
” Saamelaiskäräjät edellyttävät, ettei pohjoismainen saamelaissopimus saa olla oikeudelliselta standardiltaan alempi kuin Kansainvälisen työjärjestön ILO:n yleissopimus tai muut alkuperäiskansoja koskevat kansainväliset instrumentit.
” Sámedikkit ovdehit ahte davviriikkalaš sámekonvenšuvdna ii oaččo leat ILOkonvenšuvnna iige eará riikkaidgaskasaš álgoálbmotinstrumeanttaid riektedási vulobealde.
Sopimukseen on lisäksi sisällyttävä saamelaismääritelmä.
Konvenšuvdna berre dasto defineret sámiid.
Saamelaiskäräjien on jatkettava Pohjoismaiden neuvoston jäsenyyteen tähtääviä pyrkimyksiään erillään pohjoismaisen saamelaissopimuksen parissa tehtävästä työstä. ”
Sámedikkit galget viidáseappot bargat Davviriikkalaš Ráđi miellahttovuođain sierra dan barggus mii lea jođus davviriikkalaš sámekonvenšuvnnain. ”
Työ pohjoismaisen saamelaissopimuksen tarpeen ja perustan selvittämiseksi käynnistyi
Bargu mii galggai čielggadit dárbbu ja vuođu davviriikkalaš sámekonvenšuvdnii,
joulukuussa 1996.
álggii juovlamánus 1996.
Työstä vastaavassa ryhmässä oli 12 jäsentä, neljä kustakin
Barggu doaimmaheaddji joavkkus ledje 12 lahtu, guđege
sopimusvaltiosta.
riikkas njeallje.
Ryhmään osallistui kolme jäsentä jokaisen sopimusvaltion kolmesta eri
Guđege riikka ovddastedje golbma lahtu, mat bohte golmma sierra
ministeriöistä sekä yksi saamelaiskäräjien jäsen.
departemeanttas, ja okta sámediggelahttu.
Työryhmän raportti esitettiin kesäkuussa
Bargojoavkku raporta biddjojuvvui ovdan
1998, ja ryhmä suositteli siinä pohjoismaisen saamelaissopimuksen laatimista. Suositukset
geassemánus 1998, ja joavkku árvalus lei ahte davviriikkalaš sámekonvenšuvdna
käyvät ilmi raportin 2.8 kohdan 2 alakohdasta:
Dat rávvagat bohtet ovdan raportta čuoggás 2.8 nr. 2:
” Pohjoismainen työryhmä on valmistellut pohjoismaiseen saamelaissopimukseen tähtäävää jatkoprosessia.
” Davviriikkalaš bargojoavku lea čađahan ovdabargguid dan joatkevaš prosessii mii doalvu davviriikkalaš sámekonvenšuvnna válmmašteapmái.
Työryhmä toteaa yksimielisesti, että pohjoismaisen saamelaissopimuksen parissa tehtävä työ on tärkeää ja että sitä on jatkettava.
Ovttamielalaš bargojoavku duođašta deaŧalažžan davviriikkalaš sámekonvenšuvnna válmmaštanbarggu, ja dat berre joatkit.
Työryhmä täsmentää, että pohjoismaiselle saamelaissopimukselle on tarve ja perusta.
Bargojoavku dárkkálmastá ahte davviriikkalaš sámekonvenšuvdnii leat sihke vuođđu ja dárbu.
Tätä taustaa vasten työryhmä suosittelee pohjoismaiseen saamelaissopimukseen liittyvän työn jatkamista.
Dan vuođul bargojoavku rávve davviriikkalaš sámekonvenšuvnna áigáioččodanbarggu joatkit.
Yksi mahdollinen tapa tehdä niin on perustaa asiantuntijatoimikunta jatkamaan asian käsittelyä ja selvittelytyötä ennen mahdollisen neuvottelutoimikunnan asettamista. ”
Vejolaš bargovuohki lea nammadit áššedovdi joavkku mii joatká barggu ja čielggada dárkileappot ovdalgo vejolaččat nammaduvvo šiehtadallanlávdegoddi. ”
(s. 14)
(s. 14)
Tämä on luonut tärkeän taustan asiantuntijatyöryhmän työlle.
Dát lea leamaš deaŧalaš duogášávnnasin áššedovdi joavkku bargui.
Asiantuntijatyöryhmä on kokoontunut 15 kertaa.
Áššedovdi joavkkus leat leamaš 15 čoahkkima.
Kokouksia on pidetty vuorotellen
Čoahkkimat leat vuoruid leamaš
kaikissa kolmessa maassa, useimmiten saamelaisalueilla.
dan golmma riikkas, ja eatnašat leat čađahuvvon sámi guovlluin.
Kokouksia on järjestetty
Čuovvovaš
28.–29. tammikuuta 2003 Kaarasjoella (Kárásjohka)
čoahkkimat leat lágiduvvon:
28.–29. huhtikuuta 2003 Östersundissa (Luvlieluspie)
ođđajagemánu 28. – 29. b. 2003 Karasjok-Kárásjohka
16.–17. kesäkuuta 2003 Inarissa (Anár)
geassemánu 16. –17. b. 2003 Enare-Anár čakčamánu 3. –5. b. 2003 Røros-Plassje
25.–26. marraskuuta 2003 Tukholmassa
skábmamánu 25. –26. b. 2003 Stockholm-Stockholbma
27.–29. tammikuuta 2004 Espoossa (Hanasaaressa)
ođđajagemánu 27. –29. b. 2004 Esbo (Hanaholmen)
21.–23. huhtikuuta 2004 Tromssassa (Romsa)
cuoŋománu 21. – 23. b. 2004 Tromsø-Romsa
8.–10. kesäkuuta 2004 Arvidsjaurissa (saamelainen paikannimi)
geassemánu 8. – 10. b. 2004 Arvidsjaur-Árviesjávrrie
30. elokuuta – 1. syyskuuta 2004 Turussa
borgemánu 30. – čakčamánu 1. b. 2004 Åbo-Turku
23.–25. marraskuuta 2004 Oslossa (Voksenåsen)
skábmamánu 23. – 25. b. 2004 Oslo (Voksenåsen)
25.–27. tammikuuta 2005 Kiirunassa (Giron)
ođđajagemánu 25. – 27. b. 2005 Kiruna-Giron
5.–7. huhtikuuta 2005 Enontekiössä (Ednotak)
cuoŋománu 5. – 7. b. 2005 Enontekiö-Eanodat
31. toukokuuta – 3. kesäkuuta 2005 Tenossa (Deatnu-Tana)
miessemánu 31. b. – geassemánu 3. b. 2005 Tana-Deatnu
30. elokuuta – 1. syyskuuta 2005 Uumajassa (Upme)
borgemánu 30. b. – čakčamánu 1. b. 2005 Umeå-Upme
25.–26. lokakuuta 2005 Oslossa
golggotmánu 25. – 26. b. 2005 Oslo
Asiantuntijatyöryhmän ensimmäiseen tammikuussa 2003 pidettyyn kokoukseen
Áššedovdi joavkku vuosttamuš čoahkkimii ođđajagemánus 2003 bohte sihke
osallistuivat sekä varsinaiset jäsenet että varajäsenet.
lahtut ja várrelahtut.
Asiantuntijatyöryhmän puheenjohtaja
Áššedovdi joavkku jođiheaddji buvttii ovdan ahte lea sávahahtti
ilmaisi olevan toivottavaa, että varajäsenet osallistuisivat myös ryhmän seuraaviin
ahte várrelahtut servet joavkku earáge čoahkkimiidda. Dattetge ii galgan leat várre
kokouksiin.
lahtuide čoahkkinbággu.
Asiantuntijatyöryhmä pohti ensimmäisessä kokouksessaan toimeksiantonsa pohjalta
Vuosttamuš čoahkkimis áššedovdi joavku divaštalai direktiivva vuođul daid
niitä kysymyksiä, joita sopimuksen olisi määrä säännellä.
áššiid maid konvenšuvdna galgá reguleret.
Tuohon kokoukseen ei
Dán čoahkkimii, nugo lunddolaš lea, ii
luonnollisestikaan ollut laadittu minkäänlaista sopimustekstiluonnosta.
lean válmmáštuvvon konvenšuvdnateaksta árvalussan.
Ryhmän jäsenet olivat
Ovttamielalašvuohta lei das
yksimielisiä siitä, että ryhmän puheenjohtajan tulisi tämän keskustelun pohjalta laatia
ahte jođiheaddji divaštallama vuođul válmmašta vuosttamuš teavstta maid sáhttet
ensimmäinen tekstiluonnos, josta voitaisiin keskustella ja jota voitaisiin muokata tarkemmin.
divaštallat ja dasto hábmet ođđasis. Nuppi čoahkkimis jođiheaddji bijai ovdan
Seuraavassa kokouksessa ryhmän puheenjohtaja esitti luonnoksen, jossa oli rajallinen määrä
teakstaárvalusa mii gieđahalai ráddjejuvvon mearis artihkkaliid. Joatkevaš
artikloja. Sopimusluonnosta on käsitelty lukuisia kertoja myöhemmissä kokouksissa.
čoahkkimiin konvenšuvnna teakstaárvalus gieđahallojuvvui arvat gerddiid.
Luonnosta on laajennettu asteittain asiantuntijatyöryhmän jäsenten tekemien ehdotusten
Teakstaárvalus lea viiddiduvvon dađistaga áššedovdi joavkku lahtuid árvalusaid
pohjalta.
vuođul.
Kaikkia artikloja on pohdittu seikkaperäisesti.
Buot artihkkaliid leat dárkilit divaštallan.
Työlle on luonut puitteet asiantuntijatyöryhmän mandaatti, joka on laaja.
Áššedovdi joavkku bargomearrádus lea leamaš barggu rápman.
Luettelo
Addojuvvon
aiheista, joita sopimuksessa voidaan säännellä, kattaa useimmat sellaiset elämän osa-alueet,
bargomearrádus lea viiddis. Listu dain ávdnasiin maid konvenšuvdna sáhttá reguleret,
joilla on mahdollista soveltaa saamelaisia koskevia erityisiä oikeussäännöksiä.
leat dárbbašlaččat sámiide.
Aiheluettelo ei
Ávnnaslisttus ii leat visot, go dan álgosánit leat ná: ” dat
ole tyhjentävä, koska se alkaa sanoilla: ” alueita, joita sopimuksella voidaan säännellä, voivat
suorggit maid konvenšuvdna galggašii sáhttit reguleret, sáhttet leat ”. Bargomearrádus
olla ”. Mandaatissa ei mainita konkreettisesti kysymystä saamelaisten oikeudesta maahan ja
ii sánálassii namat áššin sámiid vuoigatvuođa eatnamiidda ja čáziide. Ášši deaŧalaš
veteen. Kysymyksen tärkeyden takia asiantuntijatyöryhmä on kuitenkin katsonut
vuođa geažil áššedovdi joavku lea dattetge gávnnahan lunddolažžan gieđahallat maiddái dán ášši.
Kysymys oikeudesta maahan ja veteen on tärkeä osa itsemääräämisoikeutta, ja mandaatissa mainitaan nimenomaisesti, että itsemääräämisoikeutta
iešmearrideamis, ja bargomearrádus cealká čielgasit ahte dát ášši galgá gieđahallo
tulee käsitellä.
juvvot.
Saamelaisten itsemääräämisoikeus on toimeksiannon mukaisesti ollut
Sámiid iešmearrideapmi lea direktiivva mielde leamaš guovdilis fáddá
asiantuntijatyöryhmän keskeisenä aiheena.
áššedovdi jovkui.
Tästä kysymyksestä on samaan aikaan käyty
Dát ášši lea seammás leamaš garra divaštallamiid sivva go barge
kiivasta keskustelua YK:ssa, jossa valmistellaan alkuperäiskansojen oikeuksia koskevaa
ON-julggaštusain, mii gieđahallá álgoálbmotvuoigatvuoiđaid. Áššedovdi joavku leat
julkilausumaa.
dárkilit atnán čalmmis ON-barggu.
Asiantuntijatyöryhmä on seurannut tarkkaan tätä YK:ssa käynnissä olevaa
Jođiheaddji lea namalassii searvan Geneva
syyskuussa 2003 ja 2004. John B. Henriksen on ollut Norjan delegaation jäsen muutaman
gávpogii lágiduvvon čoahkkinvuoruide čakčamánus 2003 ja 2004, John B. Henriksen
vuoden ajan, Mattias Åhrén on osallistunut istuntoihin saamelaiskäräjien edustajana ja
lea leamaš norgalaš sáttatgotti lahttu ollu jagiid, Mattias Åhrén lea searvan Sámeráđi
ryhmän sihteeri toimi vuoden 2003 istunnossa tarkkailijana.
áirrasin, ja lávdegotti čálli lei dárkojeaddji (observatevra) jagi 2003 čoahkkinvuorus.
Tämä yhteydenpito YK:ssa
Dát oktavuođat ON čađahan bargui, čielggasmahttet ahte iešmearridanvuoigatvuođa
työskenteleviin henkilöihin teki selväksi sen, että itsemääräämisoikeutta koskevaa kysymystä
ášši berre čielggaduvvot viiddis álbmotrievttálaš vuođus, ja nu lea dahkkojuvvon
tulisi selvittää laajalta kansainvälisoikeudelliselta pohjalta, mikä onkin tehty liitteessä 3.
mildosis 3.
Asiantuntijatyöryhmä on koko työskentelynsä ajan pitänyt Genevessä harjoitettua
Áššedovdi joavku lea miehtá barggu atnán láidestussan davviriikkalaš
pohjoismaista yhteistyötä suuntaa antavana periaatteena.
Geneva-ovttasbarggu.
Jokaiseen luonnokseen on myös tehty huomautuksia.
Juohke teakstaárvalussii leat ráhkaduvvon maiddái mearkkašumitge.
Nämä huomautukset muotoiltiin
Dát
alkuaikoina sellaisiksi, että niiden avulla voitaisiin selittää tekstiluonnokseen jatkuvasti
mearkkašumit ledje álggos hábmejuvvon nu ahte čilgejit nuppástusaid mat joatke
tehtyjä muutoksia.
vaččat dahkkojuvvojedje árvalustekstii.
Marraskuusta 2004 lähtien huomautukset on muotoiltu siten, että ne
Skábmamánu rájis 2004 mearkkašumit
voidaan esittää asiantuntijatyöryhmän ehdotuksessa.
hábmejuvvojedje áššedovdi joavkku árvalusa ovdanbidjama várás.
Asiantuntijatyöryhmän omien kokousten lisäksi ryhmän puheenjohtaja, yksittäiset
Iežaset čoahkkimiidda lassin, maid áššedovdi joavku doalai, jođiheaddji,
jäsenet ja sihteeri ovat osallistuneet ryhmän työhön liittyviin muihin kokouksiin. Edellä on
ovttaskas lahtut ja čálli leat barggu oktavuođas searvan earáge čoahkkimiidda.
esimerkiksi mainittu heidän osallistumisensa Genevessä järjestettyihin kokouksiin, joissa on
Bajábealde namahuvvui ahte leat leamaš Geneva-gávpoga čoahkkimiin, main
pohdittu alkuperäiskansojen oikeuksia käsittelevää YK:n julistusta.
čoahkkimastit gieđahalle ON-julggaštusa álgoálbmotvuoigatvuođain.
Hans Danelius piti esitelmän pohjoismaiseen saamelaissopimukseen liittyvästä työstä
Sámekonfereanssas mii lei Honnesvágis golggotmánu 7. beaivvis 9. beaivái
saamelaiskonferenssissa Honningsvågissa 7.–9. lokakuuta 2004. Viikkoa aikaisemmin
2004, Hans Danelius doalai sáhkavuoru davviriikkalaš sámekonvenšuvnna barggu
Carsten Smith ja Kirsti Strøm Bull vierailivat Hattfjelldalissa ja Tärnabyssä saadakseen tietoa
birra. Vahku ovdal Carsten Smith ja Kirsti Strøm Bull finaiga Árborddis ja Deartnás
saamelaisten paikallisyhteisöjen välisestä valtionrajat ylittävästä yhteistyöstä.
gullamin mo sámi báikegottit barget ovttasráđiid riikkarájiid rastá.
Marraskuussa 2004 pidetyn asiantuntijatyöryhmän kokouksen yhteydessä järjestettiin
Áššedovdi joavkku čoahkkima oktavuođas, mii lei skábmamánus 2004,
myös tapaaminen Norjan ja Ruotsin välisestä uudesta poronhoitosopimuksesta neuvottelevien
lágiduvvui čoahkkin norgalaš ja ruoŧŧilaš sáttatgottiiguin mat galge šiehtadallat
Norjan ja Ruotsin valtuuskuntien kanssa.
Norgga ja Ruoŧa gaskasaš ođđa boazoguohtunkonvenšuvnna.
Tammikuussa 2005 Kiirunassa (Giron) pidetyn
čoahkkima bále Gironis (Kiruna) ođđajagemánus 2005 lei čoahkkin Sámeráđi
asiantuntijatyöryhmän kokouksen aikana järjestettiin tapaaminen Saamelaisneuvoston
stivrrain maid. Áššedovdi joavkku čoahkkima oktavuođas Enodagas (Enontekiö)
hallituksen kanssa. Enontekiössä (Ednotak) huhtikuussa 2005 järjestetyn
cuoŋománus 2005 dollojuvvui čoahkkin Suoma ja Norgga boazodoallo
asiantuntijatyöryhmän kokouksen yhteydessä pidettiin kokous myös Suomen ja Norjan
organisašuvnnaid jođiheddjiiguin. Ja Deanu (Tana) čoahkkima joatkagis geassemánus
poronhoitojärjestöjen johtajien kanssa. Lisäksi Tenossa (Deatnu-Tana) kesäkuussa 2005
2005 áššedovdi joavkku lahtut serve rabas čoahkkimii Sirbmái (Sirbma), mas ee.
yhteistyöstä ja erityisesti Utsjoen (Ochejohka) kanssa toteutetusta koulualan yhteistyöstä.
rádjerasttideaddji ovttasbargu cilgejuvvui, erenoamážit skuvlaovttasbargu Ohcejogain
Suomen, Norjan ja Ruotsin saamelaiskäräjät pitivät 24. helmikuuta 2005 ensimmäisen
Guovvamánu 24. b. 2005 Suoma, Norgga ja Ruoŧa sámedikkit dolle iežaset
yhteisen täysistuntonsa Jokkmokissa (Johkámohki).
vuosttamuš oktasaš dievasčoahkkima Johkamohkis (Jokkmokk).
Carsten Smith piti tässä kokouksessa
Carsten Smith doalai
esitelmän, jossa hän kertoi pohjoismaiseen saamelaissopimukseen liittyvästä työstä.
dán čoahkkimis sáhkavuoru davviriikkalaš sámekonvenšuvnna barggus.
Hän
Das doalai
esitelmöi samasta aiheesta myös Norjan kunta- ja alueministeriön järjestämässä
maid sáhkavuoru departemeanttaid gaskasaš čoahkkimis maid gielddaid ja guovlluid
ministeriöiden välisessä kokouksessa joulukuussa 2004 ja Barentsin neuvoston
departemeanta lágidii juovlamánus 2004. Geassemánu 30. b. 2005 son doalai sáhka
parlamentaarikkojen konferenssissa Bodössä 30. kesäkuuta 2005.
Borgemánu 9. b. 2005 Carsten Smith, Hans Danelius ja Ing-Lill Pavall
Kiirunassa (Giron) Ruotsin seitsemän saamelaiskylän edustajien kanssa järjestettyyn
čoahkkimaste Gironis (Kiruna) čiežain ruoŧŧilaš čearuin. Jođiheaddjis leat muđui
tapaamiseen. Asiantuntijatyöryhmän puheenjohtaja on lisäksi tavannut yksittäisiä henkilöitä,
leamaš čoahkkimat ovttaskas obmuiguin guđet leat sáhttán buktit dieđuid mat leat
jotka ovat pystyneet antamaan ryhmän työn kannalta merkittäviä tietoja.
deaŧalaččat áššedovdi joavkku bargui.
Ryhmä on myös
Jovkui leat maid boahtán máŋga addosa
vastaanottanut aloitteita henkilöiltä ja laitoksilta, muun muassa Suomessa, Norjassa ja
ovttaskas olbmuin ja lágádusain, ee. čielggadeapmi sámi radio ja TV birra Suomas,
Ruotsissa toimivaa saamelaisradiota ja - televisiota koskevan selvityksen, jonka on laatinut Lia
Norggas ja Ruoŧas, maid Lia Markelin válmmaštii NRK Sámi Radio, SR Sámi Radio,
toimeksiannosta.
SVT Sápmi ja YLE Sámi Radio vuolggahusain.
Sopimukseen liittyviä yleisiä kysymyksiä
Dábálaš gažaldagat konvenšuvnna birra
5.1 Johdanto
5.1 Álgosátni
Aluksi on luonnollista kommentoida muutamia yleisiä kysymyksiä, joihin
Álggos lea lunddolaš kommentet muhtun dábálaš gažaldagaid main áššedovdi joavku
asiantuntijatyöryhmä on joutunut ottamaan kantaa.
lea ferten cealkit juoidá.
Osa näistä kysymyksistä on noussut esille
Dát gažaldagat leat muhtumassii jerrojuvvon áššedovdi
jo asiantuntijatyöryhmän saamassa toimeksiannossa, osa on ilmaantunut työn edistyessä.
joavkku direktiivvas, muhtumassii dat leat čuožžilan barggu botta. De lea vuos
Ensimmäisenä esille nousee kysymys siitä, onko pohjoismaisen saamelaissopimuksen määrä
gažaldat man muddui Davviriikkalaš sámekonvenšuvdna galgá leat vuoigatvuohta
olla oikeudet ja velvoitteet määrittelevä sopimus vai puitesopimus, toisena suhde Venäjän
konvenšuvdna vai rápmakonvenšuvdna, ja nuppádassii gaskavuohta Ruošša sámiide,
saamelaisiin ja kolmantena kysymys sopimuksen auktoritatiivisesta kielestä.
goalmmádassii konvenšuvnna autoritatiiva giella.
Myös kysymys
Dat gažaldat, galgetgo sámit leat
siitä, ovatko saamelaiset sopimuksen osapuolena, kuuluu niihin keskeisiin asioihin, joita
konvenšuvdnii oasálaččat, lea maid dakkár bajimuš gažaldat maid direktiiva atná
asiantuntijatyöryhmän on toimeksiantonsa mukaan käsiteltävä.
ulbmilin ahte áššedovdi joavku galgá gieđahallat.
Tätä kysymyksenasettelua
Dát Čuolbmagihppu lea mielde
käsitellään ehdotuksessa omassa luvussaan (8 luku).
sierra kapihttalin árvalusas, namalassii kapihttalin 8.
5.2 Oikeudet ja velvoitteet määrittelevä sopimus vai puitesopimus ?
5.2 Vuoigatvuohtakonvenšuvdna vai rápmakonvenšuvdna ?
Puitesopimus sisältää tavanomaisen juridisen kielenkäytön mukaan pääasiassa ohjelmallisia
Rápmakonvenšuvdna siskkilda dábálaš juridihkalaš giellageavaheamis eanaš
määräyksiä tavoitteista, joiden saavuttamiseksi valtiot sitoutuvat työskentelemään.
prográmmalaš mearrádusaid mat bidjet ulbmiliid maid stáhtat geatnegahtet iežaset
Puitesopimusten yhteydessä puhutaan säännönmukaisesti päätavoitteista, pääperiaatteista ja
čađahit. Rápmakonvenšuvnnain lea jeavddalaččat sáhka bajimuš ulbmiliin,
suhteellisen yleisluonteisista velvoitteista.
vuođđojurdagiin ja dábáleamos geatnegasvuođain.
Puitesopimus ei anna − ainakaan laajassa määrin −
Rápmakonvenšuvdna ii ásat –
uusia konkreettisia oikeuksia tai velvoitteita yksittäisille henkilöille.
dahje duššefal unna mearážis – ođđa konkrehta vuoigatvuođaid dahje geatnegas
Työn vähitellen edistyessä ei ole ollut epäilystäkään siitä, että asiantuntijatyöryhmä on
Dađistaga go bargu lea ovdánan, de lea čielgan ahte áššedovdi joavku lea
laatinut luonnoksen sopimukseksi, joka antaa saamelaisille konkreettisia oikeuksia ja
ráhkadan konvenšuvdnaárvalusa mas leat sámiide konkrehta vuoigatvuođat ja
vastaavasti valtioille velvoitteita.
stáhtaide seammaveardásaš geatnegasvuođat.
Tähän tulokseen on päädytty asiantuntijatyöryhmän
Dat dat lea šaddan boađusin go
suoritettua toimeksiannossa mainittuja yksittäisiä aloja koskevan tarveanalyysin ja
áššedovdi joavku lea dárbbu geahčadan ja meroštallan direktiiva bidjan sektoriid
tarvearvioinnin.
siskkobealde.
Sopimuksen määräysten yksityiskohtaisuusaste vaihtelee, sillä se perustuu eri
Konvenšuvdnamearrádusaid dárkilvuohtadássi rievddalda. Guđege
alueilla esiintyvien tarpeiden arviointiin.
suorggi dárbbu árvvoštallan lea ággan.
Tämä käy laajasti ilmi yksittäisiin säännöksiin
Dát ilbmá buori muddui guđege mearrádussii
tehdyistä huomautuksista.
gullevaš mearkkašumiin.
Muutamilla alueilla, muun muassa saamelaisten kielioikeuksien
Soames suorggis, earret eará sámi giellavuoigatvuođaid
kohdalla, teksti on yksityiskohtaista, ja luonnoksessa ehdotetaan osittain erittäin konkreettisia
suorggis, teaksta lea dárkil, ja das lea muhtumassii sáhka viehka konkrehta
oikeuksia ja velvoitteita.
vuoigatvuođain ja geatnegasvuođain, maid árvalus ulbmáda.
Työlle on saatu puitteet nykyisistä, kyseisiä kolmea maata enemmän
konvenšuvdnaásahus mii dál lea ja geatnegahttá dan golbma riikka, unnibuš dahje
tai vähemmän velvoittavista kansainvälisistä sopimuksista.
stuoribuš mearis, lea leamaš barggu rápman.
5.3 Suhde Venäjän saamelaisiin
5.3 Gaskavuohta Ruošša sámiide
Asiantuntijatyöryhmän on toimintaohjeen mukaan pohdittava suhdetta Venäjän saamelaisiin,
Direktiivvas vuolgá ahte áššedovdi joavku galgá divaštallat gaskavuođa Ruošša
koska saamelaiset ovat alkuperäiskansa myös Venäjällä.
sámiide, dainnago sámit leat álgoálbmot maiddái Ruoššasge.
Koska tässä on kysymys Suomen,
Dát konvenšuvdna lea
Norjan ja Ruotsin välisestä sopimuksesta, Venäjän saamelaisia ei ole mainittu sopimustekstin alkusanoissa eikä artikloissa.
eai ovdasánis eaige konvenšuvdnateavstta artihkkaliin.
Asiantuntijatyöryhmä pitää kuitenkin toivottavana, että kyseiset
Áššedovdi joavku atná
kolme sopimusvaltiota järjestävät olosuhteet sellaisiksi, että myös Venäjän saamelaisten
dattetge sávahahttin ahte dat golbma stáhta láhčet dilálašvuođaid nu, ahte lea vejolaš
kanssa on mahdollista tehdä yhteistyötä.
Ruošša sámiiguin maid doaibmat ovttas.
Tämä koskee esimerkiksi 11 artiklassa mainitun
ealáhuslaš ovttasdoaibmamii maid artihkkal 11 geahčada.
On syytä huomata, että jos
Namaheastit sáhttit ahte jos
saamelainen, joka on Venäjän kansalainen, asettuu asumaan yhteen näistä sopimusvaltioista,
sápmelaš gii lea Ruošša riikkavuloš, ássá guđege konvenšuvdnastáhtii, de konven
hän kuuluu välittömästi sopimuksen määräysten piiriin.
šuvdnamearrádusat gustojit njulgestaga sutnjege.
Asiantuntijatyöryhmä piti kokouksen Venäjän saamelaisten edustajien kanssa
Áššedovdi joavku lea doallan čoahkkima Ruošša sámiid ovddasteddjiiguin
tammikuussa 2005 Kiirunan (Giron) kokouksen yhteydessä ja sai tällöin tietoa Venäjän
ođđajagemánus 2005 Girona (Kiruna) čoahkkima oktavuođas. Das bohte ovdan
saamelaisten historiasta, elämästä ja oikeuksista.
dieđut sin historjjás, eallimis ja vuoigatvuođain.
Asiantuntijatyöryhmä on työnsä kuluessa keskustellut Venäjän saamelaisiin liittyvistä
Áššedovdi joavku lea barggustis gulaskuddan Roavvenjárgga universitehta
asioista Rovaniemellä sijaitsevan Lapin yliopiston saamen kielen lehtorin Leif Rantalan
sámegiela lektoriin Leif Rantalain Ruošša sámiid birra.
kanssa. Hän on selvittänyt Venäjän saamelaisten oikeudellista asemaa.
Son lea čilgen Ruošša sámiid
on ehdotuksen liitteenä 2.
Dat lea váldojuvvon mielde mielddusin 2 árvalussii.
Venäjän saamelaisia koskeva lyhyt selonteko on kohdassa 6.7.
Čuoggái 6.7 lea
Eri valtioiden poliittisten viranomaisten tehtävänä on arvioida, mihin
váldojuvvon oanehis čilgehus Ruošša sámiid birra.
lisätoimenpiteisiin on mahdollisesti ryhdyttävä suhteessa Venäjän viranomaisiin.
Vejolaš lávkkiid vuolgit Ruošša eiseválddiid guvlui fertejit riikkaid poli
Asiantuntijatyöryhmä ilmaisee toivovansa, että sopimusluonnoksen perustana olevat
tihkalaš eiseválddit ieža árvvoštallat. Áššedovdi joavku addá diehttevassii doaivvu
näkökohdat voivat muodostaa laajemmassa kehitysperspektiivissä läpimurron myös suhteessa
das, ahte dat ipmárdusat mat leat konvenšuvdnaárvalusa vuođđun, viidát ovddádus
Venäjän saamelaisiin.
perspektiivvas sáhttet oažžut dohkkehusa maiddái Ruošša sámiide ávkin.
5.4 Sopimuksen auktoritatiivinen kieli
5.4 Konvenšuvnna autoritatiiva giella
Sopimuksen auktoritatiivisia kieliä ovat suomi, norja, ruotsi ja pohjoissaame. Kaikki tekstit
Konvenšuvnna autoritatiiva gielat šaddet leat suomagiella, dárogiella, ruoŧŧagiella ja
ovat yhtä todistusvoimaisia.
davvisámegiella.
Asiantuntijatyöryhmä on lisäksi päättänyt, että
Áššedovdi joavku lea lassin mearridan ahte árvaluvvon konvenšuvdnateaksta berre
sopimusluonnosteksti on käännettävä inarinsaameksi, luulajansaameksi, koltansaameksi ja
jorgaluvvot anársámegillii, julevsámegillii, nuortalašgillii ja lullisámegillii, ja vel
eteläsaameksi sekä venäjäksi ja englanniksi.
ruoššagillii ja eŋgelasgillii.
Nämä sopimustekstit eivät ole auktoritatiivisia.
Dát konvenšuvdnateavsttat eai galgga leat autoritatiiva
Saamelaiset
Sámiid birra
6.1 Johdanto
6.1 Álgosátni
Saamelaiset ovat yksi kansa, joka on tunnustettu alkuperäiskansaksi ja joka asuu Suomen,
Sámit leat okta álbmot, dohkkehuvvon álgoálbmogin ja ássit Suomas, Norggas,
Norjan, Venäjän ja Ruotsin alueella.
Ruoššas ja Ruoŧas.
Sana ” saamelainen ” tulee saamen kielen sanasta Sápmi,
Sátni ” same ” boahtá sánis Sápmi, mii mearkkaša sihke dan
joka merkitsee sekä saamelaisten perinteisesti asuttamaa maantieteellistä aluetta että
geográfalaš territora mas sámiid leat árbevirolaččat ássan, ja sámi álbmoga iežas.
varsinaista saamelaisten kansanryhmää.
Doaba lea buot sámi suopmaniin.
Tämä käsite tunnetaan kaikissa saamen murteissa.
Sápmi mearkkaša nappo dalle sihke sámi eatnama
Sápmi tarkoittaa siis sekä Saamenmaata että saamelaisia, ja se on kansakunta, jolla ei ole
ja sámi álbmoga, mii lea álbmot almmá stáhta ja riikkarájiid haga, muhto mas lea
valtiota tai valtionrajoja mutta jolla on yhteinen kieli, kulttuuri ja historia.
oktasaš giella, kultuvra ja historjá.
Saamelaisten alun perin asuttama alue on suuri ja ulottuu Norjassa sijaitsevan
Sámiid áramus ássanguovlu lea viiddis, ja dat ollá lulde Femunden-jávrri rájis
Femundenin sisäjärvestä etelässä Ruotsin Taalainmaalla sijaitsevaan Idreen, Venäjän
Norggas ja Idre rájis, mii lea Ruoŧa Dalarna-guovllus, davás gitta Guoládahkii Ruššii
pohjoisosassa sijaitsevaan Kuolan niemimaahan ja edelleen pitkälle kaakkoon Suomen
ja guhkás lullenuorttas Supmii.
sisäosiin. Alueen sisäiset kulttuuriset ja elinkeinoihin liittyvät vaihtelut ovat suuria. Tämän
Guvlui čáhket stuorra kultuvrralaš ja ealáhuslaš
vuoksi saamelaisyhteisöt ovat varsin monimuotoisia.
rievddalmasat (variašuvnnat).
Suurin osa saamelaisista, noin 50–65 000, asuu Norjassa ja heistä taas puolet
Sámi servodat danne buktá oidnosii stuorra šláddjii
Finnmarkissa (Ruijassa).
vuođa.
Ruotsissa asuu noin 20 000, Suomessa noin 8 000 ja Venäjän
Eanaš sámit, sullii 50- 65 000, ásset Norggas, bealli sis Finnmárkkus. Ruoŧas
puolella noin 2 000 saamelaista.
sámiid lohku lea sullii 20 000, Suomas sullii 8 000 ja Ruošša bealde sullii 2000.
Saamelaisia, heidän kulttuuriaan, elinkeinojaan, yhteiskuntaelämäänsä ja suhdettaan
Viiddis girjjálašvuohta lea sámiid birra, sin kultuvrra, ealáhusaid, servodat
kansallisvaltioihin käsittelevää kirjallisuutta on saatavilla runsaasti.
eallima ja gaskavuođa birra nationála stáhtaide.
Viimeisten kymmenen
Maŋimuš 10-jagiid leat gárvánan
vuoden aikana on julkaistu useita erityisesti saamelaisten olosuhteita koskevia virallisia
máŋga almmolaš čielggadeami mat erenoamážit gieđahallet sámi áššiid. Sámi áššit
selvityksiä. Saamelaiskysymyksiä on käsitelty myös selvityksissä, jotka eivät koske
leat maid ovdan dakkár čielggademiin mat eai erenoamážit gieđahala sámiid. Dan
nimenomaan saamelaisia. Tämän vuoksi asiantuntijatyöryhmä ei ole katsonut tarpeelliseksi
geažil áššedovdi joavku ii ane dárbbašlažžan buktit viiddis čilgehusa sámiid historjjás
esitellä laajasti saamelaisten historiaa ja yhteiskuntaelämää vaan on tyytynyt laatimaan lyhyen
ja servodateallimis, muhto lea duhtan oanehis historjjálaš visogovvii, geahča čuoggá
kohta 6.2. Norjan, Ruotsin, Suomen ja Venäjän saamelaisista
6.2, ja oanehis čilgehussii Norgga, Ruoŧa, Suoma ja Ruošša sámiid birra, geahča
kerrotaan lyhyesti kohdissa 6.3–6.7.
čuoggáid 6.3 – 6.7.