pere/sami_parallel huggingface dataset:
fi-sivuston omahoito-oppaita selaamalla.
fi-siiddu iežasdikšunrávvagiid bláđemiin.
Nyt julkaistu Omahoito-opas on ensimmäinen Mielenterveystalo.
Dál olggosaddon Iežasdikšunrávvagat leat vuosttas Mielenterveystalo.
fi-yhteistyöhankkeen pohjoissaamenkielinen verkkojulkaisu.
fi-ovttasbargofidnu davvisámegielat neahttaalbmadus.
Saamen kielineuvosto toivoo Kieliteko-palkinnon innoittavan palkinnonsaajaa laajentamaan pohjoissaamenkielistä tarjontaansa sekä toimittavan verkkomateriaalia mahdollisuuksien mukaan myös inarinsaameksi ja koltansaameksi.
Sámi giellaráđđi sávvá, ahte Gielladahku-bálkkašupmi movttiidahttá bálkkašumi oažžu viiddidit davvisámegielat fálaldaga ja maiddái, ahte dat doaimmaha neahttamateriála vejolašvuođaid mielde maiddái anárašgillii ja nuortalašgillii.
Saamelaisnuorten taidetapahtuma tutuksi- näyttely jutaa Enontekiön Skierriin
Sámenuoraid dáiddadáhpáhus oahpisin – čájáhus johtá Eanodahkii
Näyttely avataan 8.1.2016 klo 13.00 Tunturi-Lapin luontokeskus Skierrissä.
Čájáhus rahppojuvvo Duottar-Sámi luondduguovddáš Skierris Heahtás 8.1.2016 dmu. 13.00.
Saamelaismuseo Siidan sekä saamelaiskäräjien koulutus- ja oppimateriaalitoimiston yhdessä toteuttamaan näyttelyyn on kerätty tapahtumaan liittyviä muistoja yli 20 vuoden ajalta.
Sámemusea Siida ja sámedikki skuvlen- ja oahppamateriáladoaimmahat leat ollašuhttán čájáhusa, masa leat čoaggán dáhpáhussii laktáseaddji muittuid badjel 20 jagi áiggis.
Näyttely tuo kuvin, filmein ja nuorten teosten kautta näkyväksi tapahtuman laajan merkityksen osana elävää saamelaiskulttuuria.
Čájáhus lokte govaid, filmmaid ja nuoraid dujiid bokte oidnosii dáhpáhusa viiddis mearkkašumi oassin ealás sámekultuvrra.
Näyttely on kiertänyt Siidasta Utsjoen Ailigastalon sekä Turun kirjamessujen kautta Hettaan, jossa siihen voi tutustua maaliskuun loppuun saakka.
Čájáhus lea johtán Siiddas Ohcejohkii Áilegasdálu ja Turku girjemeassuid bokte Heahttái, gos dasa beassá oahpásmuvvat njukčamánu lohppii.
Lopuksi näyttely siirtyy vielä Vuotsoon.
Heahtás čájáhus johtá Vuohččui.
Taidetapahtumat ovat iloisia tapahtumia, joihin valmistaudutaan koko vuosi sekä kouluissa että vapaa-ajan kerhoissa.
Dáiddadáhpáhusat leat ilolaš dáhpáhusat, maidda ráhkkanit viššalit olles jagi sihke skuvllain ja astoáiggis.
Nuorille on haluttu tarjota tilaisuus kehittää taitojaan, esitellä niitä muille ja saada esityksistä innostavaa palautetta raadilta sekä isolta joukolta paikallisia ja muualta tulleita vieraita.
Nuoraide leat háliidan fállat dilálašvuođa ovddidit dáidduideaset, čájehit daid earáide ja oažžut ovdanbuktimis máhcahaga duopmáriin sihke stuorra geahččijoavkkus.
Saamelaisnuorten taidetapahtumia on järjestetty 1970-luvun puolivälistä saakka, ja saamelaiskäräjät on koordinoinut järjestelyjä vuodesta 1998 lähtien.
Sámenuoraid dáiddadáhpáhusat leat ordnejuvvon 1970-logu gaskamuttu rájes, ja sámediggi lea koordineren ordnemiid jagis 1998.
Tapahtuma on Nuori Kulttuuri – verkoston aluetapahtumiin verrattavana katselmus, jossa valitaan edustajat kevään päätapahtumaan tai määrävuosin järjestettävään Koulun suurjuhlaan.
Dáiddadáhpáhus lea Nuorra Kultuvra – fierpmádaga guovlodáhpáhusaid dássásaš gilvvohallan, mas válljejuvvojit ovddasteaddjit giđa riikkaviidosaš dáhpáhussii dahje ng. Skuvllaid stuorrafestii.
Taidetapahtumaan kutsutaan kaikki saamelaislapset ja - nuoret sekä saamen kielen tai saamenkielisessä opetuksessa olevat lapset ja nuoret.
Dáiddadáhpáhussii bovdejuvvojit buot sámemánát ja nuorat sihke sámegiela dahje sámegielat oahpahusas leahkki mánát ja nuorat.
Pääteema määräytyy valtakunnallisen tapahtuman tanssi-, musiikki- tai teatteriteeman mukaisesti, ja lisäksi ohjelmassa on jokin erityisesti saamelaiskulttuuriin liittyvä teema.
Dáiddadáhpáhusa váldotemá válljašuvvá riikkaviidosaš dáhpáhusa dánsun-, musihkka- dahje teáhtertemá mielde, ja lassin prográmmas lea juoga erenoamážit sámekultuvrii laktáseaddji temá.
Vuosien mittaan mukaan ovat mahtunut mm. kuvataide, runokilpailu, bändisoitto, sarjakuva, lyhytelokuvat, roolipuvut, saamenpuku- ja käsityönäytökset, joiku- ja musiikkityöpajat.
Jagiid mielde fárus leamašan govvadáidda, diktagilvu, čuojaheapmi, ráidogovat, oanehisfilmmat, rollabiktasat, gákte- ja duodječájáhusat, juoigan- ja musihkkabargobájit.
Vuoden 2016 tapahtumassa Inarin Sajoksessa pääteemana on teatteri, ja työpajojen teemana vuoden 2017 teeman mukaisesti tanssi.
Jagi 2016 dáhpáhusas Anáris, Sajosis, váldotemán lea teáhter, ja sámetemán bargobájit, main oahpahuvvo ee. dánsun jagi 2017 riikkaviidosaš fáddá mielde.
Saamelaisnuorten taidetapahtuman pääjärjestäjänä on saamelaiskäräjien koulutus- ja oppimateriaalilautakunta, ja rahoittajana Opetus- ja kulttuuriministeriö.
Sámenuoraid dáiddadáhpáhusa ordnemiin vástida sámedikki skuvlen- ja oahppamateriálalávdegoddi, ja ruhtada Oahpahus- ja kulturministeriija.
Lisätietoja: Marjo-Riitta Rantamäki, marjo-riitta.rantamaki at samimuseum.
Skuvlavahku áigge ordnejuvvon dáhpáhus gullá skuvllaid bargoortnegii, nu ahte ordnemiidda oassálastet maid sámeguovllu gielddat.
Vuoden Kieliteko-palkinto on kolttaraanu
Jagi Gielladahku- bálkkašupmi lea nuortalašrátnu
Tämän vuotisen Kieliteko-palkinnon on valmistanut kolttasaamelainen Aune Mettäpuro Sevettijärveltä.
Dán jagáš Gielladahku-bálkkašumi lea gođđán nuortalaš Aune Mettäpuro Čeavetjávrris.
Palkinto on käsityö, pystykangaspuilla valmistettu perinteinen kolttaraanu.
Bálkkašupmi lea duodji, ceakkogođđinmuoraiguin gođđojuvvon árbevirolaš nuortalašrátnu.
Saamen kielineuvosto myöntää joka toinen vuosi Kieliteko-palkinnon.
Sámi giellaráđđi mieđiha juohke nuppi jagi Gielladahku-bálkkašumi.
Vuonna 2015 Kieliteko-palkinto on osoitettu Mielenterveystalo.
Jagi 2015 Gielladahku-bálkkašupmi lea mieđihuvvon Mielenterveystalo.
fi - yhteistyöhankkeelle.
fi-ovttasbargofidnui.
Kieliteko-palkinnon tarkoitus on antaa tunnustusta saamen kielen aseman ja saamenkielisten palvelujen edistämiseksi tehdystä ansiokkaasta ja merkittävästä työstä Suomessa.
Gielladahku-bálkkašumi dárkkuhussan lea addit dovddastusa sámegiela sajádaga ja sámegielat bálvalusaid ovddideami várás dahkkon ánssolaš ja mearkkašahtti barggus Suomas.
” Kolttaraanua ” on ennen aikaan käytetty kolttasaamelaisessa perheessä villapeittona.
” Nuortalašrátnu ” lea ovdalis áigge geavahuvvon nuortalaš bearrašis ullogovččasin.
Kolttaraanu on lampaanvillasta valmistettuna hyvin lämmin.
Nuortalašrátnu lea oalle liekkas sávzzaulluid dihtii.
Matkalle lähdettäessä esim. pororaidolla ahkiossa tai sanissa, raanuun oli hyvä kääriä lämpimään vaikkapa pienet lapset.
Mátkái vuolggedettiin omd. ráidduin gerresis dahje sanis, rátnui lei buorre giesastit lieggasii vaikkeba smávva mánáid.
Perinteinen kolttaraanu kudotaan pystykangaspuilla ja se valmistetaan lampaan villasta värttinällä kehrätyistä villalangoista.
Árbevirolaš nuortalašrátnu gođđojuvvo ceakkogođđinmuoraiguin ja dat gođđojuvvo sávzzaullus snáldduin badnojuvvon ulloláiggiin.
Raanun perinteisiä värejä ovat valkoinen, musta ja punainen.
Ránu árbevirolaš ivnnit leat vielgat, čáhppat ja ruoksat.
Kolttaraanun aloitus pirta-nauhasta on erikoinen; loimilangat kudotaan pirtanauhaan johon muodostuu kolttaraanulle ominainen ruutukuvio.
Nuortalašránu álggaheapmi čuolddabáttis lea erenomáš; čuožžamat gođđojuvvojit čuolddabáddái masa šaddá nuortalašrátnui mihtilmas ruvttohearva.
Pirtanauha kiinnitetään raanupuiden yläpuuhun, jossa on reiät raanun aloituksen kiinnittämistä varten.
Čuolddabáddi giddejuvvo gođđinmuoraid bummai, mas leat ráiggit rátnoálggu giddema várás.
Raanun lopetukseen palmikoidaan kolttaraanulle ominaiset - riekonjalka ” - palmikoinnit.
Rátnolohppii bárgiduvvojit nuortalašrátnui mihtilmas rievssatjuolgi ” - bárggáldagat.
Nykyään tätä kolttasaamelaisten perinteistä raanua käytetään enimmäkseen seinävaatteena.
Dán áigge dát nuortalaččaid árbevirolaš rátnu geavahuvvo eanaš seaidnerátnun.
(Kuva Anni Näkkäläjärvi)
(Govva: Anni Näkkäläjärvi)
Saamelaisten sosiaali- ja terveyspalvelujen tulevaisuusseminaari Inarissa 20.1.2016
Sámiid sosiála- ja dearvvašvuođabálvalusaid boahttevuođaseminára Anáris 20.1.2016
Saamelaiskäräjät, Lapin liiton Lapin Sote-Savotta – hanke, Lapin yliopisto, Poske ja Lapin sairaanhoitopiiri järjestävät saamelaisten sosiaali- ja terveyspalvelujen tulevaisuusseminaarin Sajoksessa.
Sámediggi, Lappi lihtu Sote-Savotta - fidnu, Lappi universiteahtta, Davvi Suoma sosiálasuorggi máhttinguovddáš ja Sámi buohccidikšunbiire ordnejit sápmelaččaid sosiála- ja dearvvašvuođabálvalusaid boahttevuođaseminára Sajosis.
Seminaarin tarkoituksena on antaa osallistujille kuvaa muuttuvasta sosiaali- ja terveyspalveluiden kentästä Suomessa sekä tulevaisuusnäkökulmaa saamenkielisten sosiaali- ja terveyspalveluiden järjestämiseksi ja kehittämiseksi.
Seminára ulbmilin lea addit oasseváldiide gova muhttašuvvi sosiála- ja dearvvašvuođabálvalusaid birrasis Suomas sihke oainnu man láhkai lágidit ja ovddidit boahttevuođas sámegielat sosiála- ja dearvvašvuođabálvalusaid.
Seminaaria voi seurata streamin kautta osoitteessa https://www.metacdn.com/r/l/vffjqfse/livesapmi
Seminára sáhttá čuovvut strama bakte čujuhusas https://www.metacdn.com/r/l/vffjqfse/livesapmi
Tilaisuudessa on tulkkaus.
Čoahkkimis dulkojuvvo.
Ilmoittautuminen: 15.1.2016 mennessä (paikalle tulijat)
Álmmuheami: 15.1.2016 rádjai (báikki ala boahttit)
Seminaariohjelma löytyy tästä
Semináraprográmma gávdno dákko
2.1.2016: Navajot ja Burman kansat Kaamoskuvien kajossa
2.1.2016: Navajot ja Burma álbmogat Skábmagovaid čuovggas
Yhdysvaltain dinét eli navajot ja Burman (Myanmarin) pienet kansat kertovat tarinoitaan Skábmagovat-elokuvafestivaalilla Inarissa 21.–24. tammikuuta 2016.
USA dinét nappo navajot ja Burma (Myanmari) unna álbmogat muitalit muitalusaideaset Skábmagovat-filbmafestiválas Anáris 21.–24. ođđajagimánus 2016.
Navajot ovat tehneet elokuvia jo pitkään, mutta Burmassa vasta muutaman vuoden sotilasvallan hiljalleen väistyessä.
Navajot leat dahkan filmmaid jo guhká, muhto Burmas easkka muhtun jagiid maŋŋelgo soahtefámut álget gulul geassádit.
Festivaalin päävieraana on pitkän linjan navajo-ohjaaja Blackhorse Lowe, jonka tuotannosta nähdään ohjelmistossa laaja otos, useiden nuorempien tekijöiden töiden ohella.
Festivála váldoguossin lea guhká filmmain bargan navajo-bagadalli Blackhorse Lowe, gean filmmaid oaidnit valjis dán jagi prográmmas ja nuorat bagadalliid buktagiid.
Paikalle saapuu myös kachin-ohjaaja Seng Mai Kinraw Burmasta.
Festiválii boahtá maid kachin-bagadalli Seng Mai Kinraw Burmas.
Skábmagovat tarjoaa myös pioneeritöitä, kuten ensimmäisen alkuperäiskansojen kielellä tehdyn elokuvan Bangladeshista (Aung Rakhinen Polkupyöräni) ja ensimmäisen ainujen tarinaan pohjaavan animaation Japanista (Tune Sugiharan Shichigorosawan kettu).
Skábmagovat fállá maid pionerabargguid, nu movt vuosttaš álgoálbmotgillii dahkkon filmma Bangladeshas (Aung Rakhine Sihkkalan) ja vuosttaš ainuid muitalusa vuođul ráhkaduvvon animašuvnna (Tune Sugihara Shichigorosawan kettu).
Ensimmäinen laatuaan on myös krimintataarinkielinen pitkä elokuva, Ahtem Seytablaevin Haytarma, joka kertoo Krimin tataarikansan pakkosiirrosta Keski-Aasiaan keväällä 1944.
Áibbas áidnalunddot lea krimatatáragielat guhkesfilbma, Ahtem Seytablaevin H aytarma, mii muitala Krima tatáraálbmoga bággosirdmiin Gaska-Ásiai giđđat 1944.
Kanadasta on luvassa mm. kaksi mainiota, Lars von Trierin innoittamaa Embargo-elokuvasarjaa.
Kanadas fállet ee. guokte earenoamáš, Lars von Trieris movtta ožžon Embargo-filbmaráiddu.
Niissä joukko alkuperäiskansojen ohjaajia joutui tekemään elokuvansa toistensa määrittelemin ehdoin.
Dain álgoálbmotbagadalliid joavku šattai dahkat filbmaset nuppiid eavttuid mielde.
Tyylilajit vaihtelevat komediasta kauhuun ja pienoismusikaaliin.
Šáŋŋerat leat komediijas soaiggusfilbmii ja minimusikálii.
Saamelaiselokuvaa Sundancelta ja vaikenemisesta
Sámefilbma Sundances ja jávohisvuohta
Suvi Westin uusi 70-minuuttinen dokumentti Spárrooabbán on henkilökohtainen elokuva hänen siskostaan, jonka valitsema tie on konservatiivisessa saamelaisyhteisössä tabu: rakkaus toiseen naiseen.
Suvi West ođđa 70-minuhta dokumentárafilbma Spárrooabbán lea persovnnalaš filbma su oappás, guhte lea válljen geainnu, mii lea konservatiivvalaš sámeservodagas tabu: ráhkisvuohta nuppi nissonii.
Vastauksia ja hyväksyntää etsiessään he törmäävät vaikenemisen muuriin.
Vástádusaid ja dohkkeheami ohcalettiin soai deaivvadeaba jávohisvuođa bávttiin.
Ohjelmistossa on myös Amanda Kernellin lyhytfilmi Stoerre vaerie (Suuri tunturi), ensimmäinen saamelaiselokuva, joka on valittu maineikkaan Sundance-festivaalin ohjelmistoon Yhdysvalloissa.
Prográmmas lea maid Amanda Kernell oanehisfilbma Stoerre vaerie, vuosttaš sámi filbma, mii lea válljejuvvon beakkán Sundance-festivála prográmmii USA:s.
Lokakuussa elokuva voitti lyhytfilmien sarjan ImagineNative-festivaalilla Kanadan Torontossa.
Golggotmánus filbma vuittii oanehisfilmmaid gilvvu ImagineNative-festiválas Kanada Torontos.
Saamelaisteatteri vauhdittaa avajaisiltaa
Sámi teáhter addá leavttu rahpaneahkedii
Festivaalin avajaiset pidetään Lastenpäivän jatkoksi torstai-iltana 21.1. festivaalin maineikkaassa Revontuliteatterissa.
Festivála rahpandoalut lea Mánáidfestivála maŋŋel duorastateahkes 21.1. festivála dovddus Guovssahasteáhteris.
Avajaisten jälkeen Kiirunan saamelaisteatteri esittää kulttuurikeskus Sajoksessa uuden näytelmänsä Reaktor.
Rahpandoaluid maŋŋel Giron Sámi teahter čájeha kulturguovddáš Sajosis ođđa čájálmasas Reáktor.
Se kuvaa, miten Suomen seitsemännen ydinvoimalan reaktori Inarissa räjähtää ja asettaa hengissä selvinneet suurten kysymysten äärelle.
Dat govvida, movt Suoma čihččet atomfápmorusttet Anáris bávkkeha ja bidjá das ceavzán olbmuid suokkardallat stuorra gažaldagaid.
Kenneth Hættan kirjoittaman näytelmän on ohjannut Anita Suikkari, ja se tekstitetään suomeksi.
Kenneth Hætta lea čállán čájálmasa ja dan lea bagadallan Anita Suikkari ja dat tekstejuvvo suomagillii.
Skábmagovat-elokuvafestivaalin järjestävät Saamelaistaiteen tukiyhdistys yhteistyössä Saamelaismuseo ja luontokeskus Siidan, alkuperäiskansojen elokuvakeskus Skábman, Saamelaisalueen koulutuskeskuksen ja YLE Sápmin kanssa.
Olles prográmma ja preassagovat gávdnojit neahttasiiddus skabmagovat. fi
Festivaalin suojelijana toimii Jenni Haukio.
Festivála lágidit:
Koko ohjelmistoon voi tutustua osoitteessa: www.skabmagovat.fi
Sámi Dáidaga doarjjasearvi rs. ovttas Sámemusea ja luondduguovddáš Siiddain, kulturguovddáš Sajosiin, Eamiálbmogiid filbmaguovddáš Skábmain, Sámi oahpahusguovddážiin ja YLE Sámiin.
Lisätietoja
Ruhtadeaddjin leat Sámeráđđi, Suoma Sámediggi, Lapin rahasto, Anár gielda, Oahpahus- ja kulturministeriija, Suoma kulturruhtarádju, Kone-foanda, Antti ja Jenny Wihuri foanda ja Taike – Dáidaga ovddidanguovddáš.
Jorma Lehtola Taiteellinen johtaja +358 50 414 4349 Tämä sähköpostiosoite on suojattu roskapostia vastaan, aseta javascripttuki päälle nähdäksesi osoitteen.
Festivála suodjaleaddjin doaibmá rovvá Jenni Haukio.
Anne Kirste Aikio Festivaalijohtaja +358 40 768 1689 Tämä sähköpostiosoite on suojattu roskapostia vastaan, aseta javascripttuki päälle nähdäksesi osoitteen.
Anne Kirste Aikio Festivála jođiheaddji +358 40 768 1689
Elsa Laula Renberg kokosi saamelaiset ensimmäiseeen kansalaiskokoukseen helmikuussa 1917, tämän vuoksi saamelaiset juhlivat saamelaisten kansallispäivää 6. helmikuuta.
Elsa Laula Renberg čohkkii sápmelaččaid vuosttas riikkačoahkkimii guovvamánus 1917, dan dihte mii ávvudit sámi álbmotbeaivvi guovvamánu 6. beaivvi.
SPN (Saamelainen parlamentaarinen neuvosto) on päättänyt ehdottaa SPN:n neuvostolle ja Saamelaisneuvostolle, että Elsa Laula Renbergin syntymäpäivästä tehdään yleinen liputuspäivä.
SPR stivra lea mearridan evttohit SPR ráđđečoahkkimii ja Sámiráđđái ahte Elsa Laula Renberg riegádanbeaivi šaddá almmolaš leavgabeaivin.
SPN:n neuvoston kokous pidetään syksyllä.
SPR ráđđečoahkkin lágiduvvo čakčat.
– On hyvin tärkeää että asia päätetään ennen Trondheimin 100-vuotisjuhlaa, koska mehän nimenomaan kokoonnumme sinne juhlistamaan hänen työtään, sanoo SPN:n puheenjohtaja Tiina Sanila-Aikio.
– Lea hui dehálaš ahte ášši mearriduvvo ovdal Troanddima 100-jagi ávvudeami, go miihan namalassii čoahkkanit dohko ávvudit su barggu, lohká SPR sátnejođiheaddji Tiina Sanila-Aikio.
Ennen SPN:n hallitusta asia on käsitelty SPN:n ja Saamelaisneuvoston yhteisessä lautakunnassa saamelaisten kansallisten tunnusten hallinnoimiseksi ja edistämiseksi kesäkuussa Kirkkoniemessä.
Ovdal SPR stivrra ášši lea gieđahallan SPR ja Sámiráđi oktasaš lávdegoddi hálddašit ja ovdánahttit sámi čearddalaš dovddaldagaid čoahkkimis geassemánus Girkonjárggas.
Lautakunta päätti esittää SPN:lle ja Saamelaisneuvostolle kunnioittaa näin Elsa Laula Renbergin työtä.
Lávdegotti mearridii evttohit SPR:i ja Sámiráđđái gudnejahttit Elsa Laula Renberg riegádanbeaivvi.
Elsa Laula Renberg (s. 29.11.1877) syntyi Vualtjere (Vilhelmina) kunnassa Ruotsin puolella Saamemaata vuonna 1877 ja kuoli tuberkuloosiin Musseressa (Mosjøen) Norjan puolella vuonna 1931.
Elsa Laula Renberg (r. 29.11.1877) riegádii Vualtjere suohkanis Ruoŧa beale Sámis jagi 1877 ja jámii tuberkulosaid Musseres Norgga bealde jagis 1931.
Renberg kokosi saamelaiset ensimmäiseen kansalliskokoukseen Norjan Trondheimiin helmikuussa 1917.
Renberg čohkkii sápmelaččaid vuosttas riikkačoahkkimii Troanddimii, Norgga beale Sápmái guovvamánus 1917.
Tästä syystä saamelaisten kansallispäivää vietetään 6. helmikuuta.
Dan dihte ávvuduvvo sámi álbmotbeaivvi guovvamánu 6. beaivvi.
Monet asioista, joita Elsa Laula Renberg edisti, ovat edelleen ajankohtaisia.
Olu áššit maid Elsa Laula Renberg ovddidii leat áigeguovdilat ain dál.
– Hän on tärkeä historiallinen esikuva meille.
- Son lea mávssolaš historjjálaš ovdagovvan midjiide.
Minä toivon ja uskon että viimeistään 29. marraskuuta 2017 pääsen vetämään saamenlipun salkoon hänen kunniakseen, Sanila-Aikio jatkaa.
Mun sávan ja jáhkán ahte maŋimuštá 29. skábmamánu 2017 beasan geassit sámeleavgga stággui su gudnin, Sanila-Aikio joatká.
SPN:n hallitus vie asian vielä eteenpäin sekä Saamelaisneuvostolle ja SPN:n neuvoston kokoukselle päätettäväksi.
Stivra doalvu ášši vel viidáseappot sihke Sámiráđđái ja SPR ráđđečoahkkimii mearridanláhkái.
Tavoitteena on saada Elsa Laula Renbergin syntymäpäivä 29.11. liputuspäiväksi jo tänä vuonna ennen Tronheimin 100-vuotisjuhlaa tai vuonna 2017 Trondheimin kokouksen juhlavuonna.
Ulbmilin lea fitnet Elsa Laula Renberg riegádanbeaivvi 29.11. levgenbeaivin jo dán jagi ovdal Troanddin 100-jagi ávvudeami dahje jagis 2017 Troanddin čoahkkima ávvudanjagi.
Skábma-seminaarin aiheena saamenkieliset lasten tv-ohjelmat ja elokuvat Perjantaina 22.1.2015 klo 15.00 - 17.00 Saamelaiskulttuurikeskus Sajoksessa
Skábma-seminára teman sámegielat mánáid tv-prográmmat ja filmmat Bearjadaga 22.1.2016 diibmu 15 - 17 Sájos kulturguovddážis
Sk ábmagovat-elokuvafestivaalin yhteydessä pidetään Skábma-seminaari, jonka aiheena tänä vuonna on saamenkieliset lasten tv-ohjelmat ja elokuvat.
Skábmagovat-filbmafestivála oktavuođas dollo Skábma-seminára, man teman dán jagi lea sámegielat mánáid tv-prográmmat ja filmmat.
Skábma-seminaari pidetään perjantaina 22.1.2015 klo 15.00 – 17.00 Saamelaiskulttuurikeskus Sajoksessa.
Skábma-seminára dollo bearjadaga 22.1.2016 diibmu 15 - 17 Sájos kulturguovddážis.
Seminaarissa keskustellaan, millainen saamenkielisten lastenohjelmien tarjonta on Norjassa, Suomessa ja Ruotsissa.
Seminára beassat gullat, makkár lea dilli sámegielat mánáid tv-prográmmaid ektui Norgga, Suoma ja Ruoŧa bealde ?
Paikalla ovat Unna Junná - tuottaja Ritva Torikka ja YLE S ápmin johtaja Pirita Näkkäläjärvi, lasten tv-ohjelman tuottaja Norleif Krokmo NRK:sta ja myös Ruotsista SVT Sápmistä on kutsuttu tuottaja Inariin.
Mielde leat Unná Junná buvttadeaddji Ritva Torikka ja YLE Sámi hoavda Pirita Näkkäläjärvi, NRK:s Norleif Krokmo ja leat bovden maiddái SVT Sámis Ruoŧas ovddasteaddji.
Lisäksi mukana keskustelussa on Saamelaisten elokuvainstituutista Anne-Lajla Utsi ja elokuvantekijä Silja Somby kertoo uudesta lasten elokuvasarjasta, jota hän on tekemässä.
Sin lassin hálešteamin lea Ánne Lájla Utsi Internašunala sámi filbmainstuhtas ja filbmadahki Silja Somby muitala ođđa mánáid filbmaseries, maid son lea ráhkadeamin.
Seminaari on kaikille avoin.
Seminára lea rabas buohkaide.
Tervetuloa keskustelemaan saamenkielisestä mediatarjonnasta lapsille.
Buresboahtin háleštit sámegielat mánáid mediafáladagaid birra.
Saamelaiset sote-palvelut tulevaisuudessa
Sámi sode-bálvalusat boahttevuođas
Saamelaisten sote-palvelujen järjestämistä tulevaisuudessa alueellisessa sote-itsehallintorakenteessa pohditaan Inarissa 20.1.2016 pidettävässä seminaarissa.
Sámi sode-bálvalusaid lágideapmi boahttevuođa guovlluguovdasaš sode-iešstivrenráhkadusas guorahallo semináras Anáris 20.1.2016.
Lapin liiton Sote-Savotta - hankkeen, Lapin sairaanhoitopiirin (LSHP) ja Pohjois-Suomen sosiaalialan osaamiskeskuksen (Poske) vetämässä sote-valmisteluprosessissa päästään nyt tarkastelemaan mitä uusia mahdollisuuksia tuleva sote-uudistus avaa saamelaisten palvelujen osalta.
Lappi lihtu Sote-Savotta - fidnu, Lappi buohccedikšunbiire (LSHP) ja Davvi-Suoma sosiálasuorggi máhttinguovddáža (Poske) jođihan sode-válmmaštallanproseassas beassat dál geahčadit, maid ođđa vejolašvuođaid boahttevaš sode-ođastus rahpá sámiid bálvalusaid hárrái.
Tulevassa sote-uudistuksessa on ainutlaatuinen tilaisuus huolehtia siitä, että saamelaisten oikeudet omakielisiin palveluihin järjestetään asianmukaisesti.
Boahttevaš sode-ođastusas lea áidnalunddot dilálašvuohta fuolahit das, ahte sámiid vuoigatvuođat iežasgielat bálvalusaide lágiduvvojit áššáigullevaččat.
Seminaari tarjoaa tietoa sote-valmistelun eri osapuolille ja muille asiasta kiinnostuneille lainsäädännön velvoitteista palvelujen järjestämiselle ja tuotannolle liittyen saamelaisten perustuslaillisiin oikeuksiin kielen ja kulttuurin ylläpitämiseen ja kehittämiseen.
Seminára fállá dieđu sode-válmmaštallama sierra oassebeliide ja earáide áššis beroštuvvan olbmuide láhkaásaheami geatnegasvuođain bálvalusaid lágideapmái ja buvttadeapmái laktášettiin sámiid vuođđolágalaš vuoigatvuođaide giela ja kultuvrra bajásdoallamii ja ovddideapmái.
Saamen kielilaki koskee näitä kuntayhtymiä, joiden osana on yksi tai useampi saamelaisten kotiseutualueen kunta.
Sámi giellaláhka guoská daid gieldaovttastumiid, maid oassin lea okta dahje eanet sámiid ruovttuguovllu gielddat.
Se koskee nykyisellään mm.. LSHP:ä ja siten myös tulevaisuudessa sote-itsehallintoaluetta.
Dat guoská dálážis ee. LSHP ja dainna lágiin maid boahttevuođa sode-iešstivrenguovllu.
Kielilaki turvaa saamelaisille oikeuden käyttää omaa kieltään, ja säätää viranomaisille velvollisuuden oma-aloitteisesti ja suunnitelmallisesti huolehtia sen toteutumisesta käytännössä sekä tiedotuksesta.
Giellaláhka dorvvasta sámiide vuoigatvuođa geavahit iežaset giela, ja mearrida eiseválddiide geatnegasvuođa aktiivvalaččat ja mearrediđolaččat fuolahit dan ollašuvvamis geavatlaččat sihke maid dieđiheamis.
Saamelaiskäräjien vuosikymmenien mittaisesta vaikuttamistyöstä huolimatta, nämä seikat eivät ole kaikkien viranomaisten ja päättäjien tiedossa.
Sámedikki logiid jagiid bistán váikkuhanbarggus fuolakeahttá dát áššit eai leat vel buot eiseválddiid ja mearrideaddjiid dieđus.
Saamenkielisiä palveluja on edelleen vain rajoitetusti ja satunnaisesti saatavilla.
Sámegielat bálvalusat leat ain dušše ráddjejuvvon mearri ja deivvolaččat oažžunláhkai.
Lisäksi pohditaan konkreettisia asioita koskien saamelaisten palveluiden kehittämistyötä, osaamisen ja tiedontuotannon rakenteita, saamelaisten huomioimista hyvinvointikertomuksissa sekä saamelaisjärjestöjen roolia palvelutuotannossa.
Lassin guorahallat konkrehtalaš áššiid, mat gusket sámi bálvalusaid ovddidanbarggu, máhttima ja dieđubuvttadeami ráhkadusaid, sámiid vuhtiiváldima buresveadjinčilgehusain sihke sámeorganisašuvnnaid rola bálvalusbuvttadeamis.
Seminaarin pohjoismaiset vieraat Norjan Karasjoelta nostavat esille tärkeitä kysymyksiä koskien raja-esteiden poistamista tulevaisuudessa palvelurakenteessa.
Seminára davviriikkalaš guossit Norgga Kárášjogas buktet ovdan dehálaš gažaldagaid rádjaeastagiid elimineremis boahttevuođa bálvalusráhkadusas.
Yhdenvertaiset ja läheisyysperiaatteella toteutetut palvelut edellyttävät, että lähialueiden palvelutarjonnan käyttäminen helpottuu nykyisestä.
Ovttaveardásaš ja lagasvuohtaprinsihpain ollašuhtton bálvalusat gáibidit, ahte lagašguovlluid bálvalusfálaldaga geavaheapmi šaddá álkidabbon dálážis.
Samalla on luotava paremmat edellytykset etäpalvelujen tuotannolle, jotta niitä voidaan tarjota ympäri Suomea asuville saamelaisille.
Seammás berre láhčit buoret vejolašvuođaid gáiddusbálvalusaid buvttadeapmái, vai daid sáhttá fállat birra Suoma ássi sápmelaččaide.
Tilaisuuden järjestävät yhteistyössä Saamelaiskäräjät, Lapin liiton Sote-Savotta - hanke (EAKR), LSHP, Lapin yliopiston SÁRA - hanke (ESR), ja Poske.
Dilálašvuođa lágidit ovttas Sámediggi, Lappi lihtu Sote-Savotta - fidnu (EAKR), LSHP, Lappi univeristethta SÁRA - fidnu (ESR) ja Poske.
VIDAS EXTREMAS – tanssi elämän äärirajoilla - Sajoksessa to 25.2. klo 18
VIDAS EXTREMAS – dánsa eallima ravddamusas - Sajosis du 25.2. dmu 18
Vidas Extremas on erilaisin esitys mitä koskaan aikaisemmin olet nähnyt.
Vidas Extramas lea dakkár čájálmas maid it soaitte goassege ovdal oaidnán.
Guatemala ja Sápmi – kaksi äärimmäisen erilaista maailmaa - kohtaavat.
Guatemala ja Sápmi – guokte áibbas earálágan máilmmi gávnnadeapmi.
Tuloksena on ainutlaatuinen yhdistelmä hip hoppia, näyttämötaidetta, mayakultturia ja saamelaista kulttuuria.
Boađus das lea earenoamáš hip-hopa, lávdedáidaga, mayakultuvrra ja sámekultuvrra seaguhus.
Esitys nähdään Sajoksen pääsalissa torstaina 25.2. klo 18.
Sajosis duorastaga 25.2. dmu 18.
Esityksen kohtaamispintana on urbaani suurkaupunkikulttuuri ja moderni alkuperäiskansan taide.
Dán čájálmasa gávnnadeapmi lea gaskkal urbána stuoragávpotkultuvrra ja ođđaáigásaš eamiálbmotdáidaga.
Se elää ja hengittää kahden maanosan, kahden täysin erilaisen maailman, välimaastossa ja on toteutettu yli rajojen ja esteiden.
Čájálmas lea guovdu ja gasku guovtti kontineantta, mat leabba áibbas earálágážat ja lea sivdniduvvon rastá rájiid ja hehttehusaid.
Taiteilijat kysyvät itseltään ja toisiltaan: Mikä koskettaa meitä kaikkia ?
Dáiddárat ovdanbuktet dáid gažaldagaid: mii guoská midjiide buohkaide ?
Mikä on universaalia ?
Mii lea oppamáilmmálaš ?
Voiko näyttämötaidetta yhdistää hip hoppiin ja mayarituaaleihin ?
Sáhttá go lávdedáidaga ovttastit hip-hopain ja mayameanuiguin ?
Voivatko beatbox, joiku ja runous sulautua korkeammaksi yhtenäisyydeksi ?
Sáhttá go beatboxing, luohti ja poesiija bajiduvvot ovttadahkii ?
Ja ennen kaikkea: Onko meillä tänä päivänä opittavaa Guatemalan sisällissodasta joka vaati yli 100 000 uhria ja loppui v.1996 ?
Ja dasa lassin: Sáhttit go mii odne váldit oahpu Guatemala siskkáldassoađis, gos eambbo go 100 000 olbmo gottáhalle ja mii nogai 1996 s ?
Mitä voimme oppia elämän äärirajoilta ?
Maid lea vejolaš oahppat eallima ravddamusas ?
Esitys om matka sotaan ja kohtaaminen kuoleman kanssa.
Čájálmasas deaivvadit sođiin ja jápmimiin.
Tanssijat ja näyttelijät esiintyvät menetetyn puolesta ja beatboxaavat selviytyäkseen.
Dánsejeaddjit ja neavttárat nektet vahága dihte ja beatboxejit ceavzima dihte.
Esiintymiskieli saame, kesto n. 60 min. tauotta
Čájálmasbáiki mearrida dáro- dahje sámegiela čájálmasas, ja bistá 60 minuhtta bottu haga.
Käsikirjoitus: Seuraavien kirjailijoiden; Sigbjørn Skåden, Veronica Salinas, Rosa Chávez, Angel “ Kame ” Canas Ambrosi, teksteistä yhteen nitonut Jon Tombre.
Giehtačálus: Teavsttat maid čuovvovaš olbmot leat čállán: Sigbjørn Skåden, Veronica Salinas, Rosa Chávez, Angel " Kame " Canas Ambrosio, maid Jon Tombre lea ovttastuhttán.
Saamelaiskulttuurikeskus Sajos, Inari +358 (0) 10 839 3168 ja www.lipputoimisto.fi.
Sámekulturguovddáš Sajos, Anár +358 (0) 10 839 3168 ja www.lipputoimisto.fi.
Lipunmyynti ovelta aloitetaan tuntia ennen esitystä, mikäli lippuja on vielä jäljellä.
Bileahtavuovdin uksaguoras álggahuvvo diimmu ovdal čájálmas, juos bileahtat leat vel oažžumis.
Jos haluat varata paikan pyörätuolille, ota yhteyttä sähköpostitse osoitteeseen sajos (a) samediggi.
Juos háliidat várret báikki jorrestullui, váldde oktavuođa šleađgapoasttain čujuhussii sajos (a) samediggi.
fi tai puhelimitse 050- 565 1346.
fi dahje telefovnnain 050- 565 1346.
Saamelaiskäräjät julistaa haettavaksi markkinointipäällikön viran
Sámediggi almmuha ohcanláhkai márkanastinhoavdda virggi
Sajoksen ja Saamelaiskäräjien toimintaan voi tutustua nettiosoitteissa
Sajosa ja Sámedikki doaimmaide sáhttá oahpásmuvvat neahttačujuhusas
Inarissa 27.1.2016
Anáris 27.1.2016
Saamelaisten kansallispäivän tapahtumat Sajoksessa 6.2.2016
Sámiid álbmotbeaivve dáhpáhusat Sajosis 6.2.2016
Duodji shop auki klo 10–17, kirjasto auki klo 10–16.
Duodji shop rabas dmu 10–17, girjerádju rabas dmu 10-16.
Klo 14 MU DOHKKA – näyttelyn avajaiset.
Dmu 14 MU DOHKKÁ – čájáhusa rahpamat.
Saamelainen lastenkulttuurikeskus avaa näyttelyn MU DOHKKA, jonka aiheena on nukke ja lelut.
Sámi mánáidkulturguovddáš rahpá čájáhusa MU DOHKKÁ, man fáddán leat dohkát ja duhkorasat.
Tarkoituksena on tuoda esille erilaisia käsintehtyjä nukkeja ja lelujen yksinkertaisuutta sekä ekologisuutta.
Dárkkuhussan lea buktit ovdan iešguđetlágan duddjojuvvon dohkáid ja duhkorasaid ovttageardánvuođa ja ekologalašvuođa.
Näyttely toteutetaan yhteistyössä Sámi Duodji RY: n ja Kautokeinon Duodji-instituutin kanssa.
Čájáhus ollašuhtto ovttasbarggus Sámi Duodji RY:in ja Guovdageainnu Duodji-instituhtain.
Näyttely on esillä Sajoksessa Inarissa 6.2.–31.5.2016.
Čájáhus lea ovdan Sajosis Anáris 6.2.–31.5.2016.
Klo 14.30 Lasten musiikkihetki pienimmille / Anna Näkkäläjärvi-Länsman
Dmu 14.30 Mánáid musihkkaboddu uhcimusaidda / Anna Näkkäläjärvi-Länsman
klo 15.00 Skábmagovat – parhaat elokuvia lapsille
Dmu 15.00 Skábmagovat – buoremus filmmat mánáide
Klo 19.00 Kansallispäivän KLUBI-ILTA
Dmu 19.00 Álbmotbeaivve KLUBI-EAHKET
Klubi-ilta alkaa saamalaisilla lyhytelokuvilla, jonka jälkeen lavalle nousevat Saamelaisalueen koulutuskeskuksen saamenmusiikin opiskelijat.
Klubi-eahket álgá sámi oanehisfilmmain, man maŋŋá lávddi ala lávkejit Sámi oahpahusguovddáža sámemusihka oahppit.
Ilta huipentuu Sámi Grand Prix – musiikkikilpailun Suomen joikuosakilpailuun.
Eahkeda bajálaštá Sámi Grand Prix – musihkkagilvvu Suoma juoiganoassegilvu.
Kilpailun ilmoittautumiset Sajokseen Tämä sähköpostiosoite on suojattu roskapostia vastaan, aseta javascripttuki päälle nähdäksesi osoitteen.
Gilvui almmuheamit Sajosii Tämä sähköpostiosoite on suojattu roskapostia vastaan, aseta javascripttuki päälle nähdäksesi osoitteen.
tai puh. +358 50 565 1346.
dahje tel. +358 50 565 1346.
Lavalle on lupautunut nousemaan myös Aila-duo.
Lávddi ala lea lohpidan lávket maiddái Aila-duo.
Illan aikana DJ tanssittaa yleisöä ja lava on vapaa !
Eahkeda áigge DJ dánssuha olbmuid ja lávdi lea friija !
Ravintola Lyemessä voi haukata pirkkupurtavaa ja nauttia virvokkeita.
Restauráŋŋa Lyemes sáhttá snoabádit juoiddá ja návddašit juhkamušaid.
Kansallispäivänä julkaistavan Sámi short films blu-rayn voi ostaa Klubi-illasta !
Álbmotbeaivve olggosaddon Sámi short films blu-ray sáhttá oastit Klubi-eahkedis !
Sajoksen kansallispäivän tapahtumiin on vapaa pääsy.
Sajosa álbmotbeaivve dáhpáhusaide lea friija sisabeassan.
Huomioithan, että Klubi-illan ikäraja on 18 vuotta.
Fuomášathan, ahte Klubi-eahkeda ahkerádjá lea 18 jagi.
Tervetuloa juhlistamaan kansallispäivää yhdessä !
Bures boahtin ávvudit álbmotbeaivve ovttas !
Kansallispäivän järjestämisessä mukana: Sajos, Saamelaismusiikkikeskus, Skábma Elokuvakeskus, Saamelainen lastenkulttuurikeskus, Saamelaisalueen koulutuskeskus, Sámi Duodji sekä Ravintola Lyeme
Álbmotbeaivve lágideamis fárus: Sajos, Sámemusihkkaguovddáš, Skábma Filbmaguovddáš, Sámi mánáidkulturguovddáš, Sámi oahpahusguovddáš, Sámi Duodji sihke Restauráŋŋa Lyeme
Saamelaiskäräjien nuorisoneuvoston Oahppoofelaš - hanke
Sámedikki Nuoraidráđi Oahppoofelaš-prošeakta
Saamelaiskäräjien nuorisoneuvoston Oahppoofelaš - hankkeen Suomen saamelaisten kotiseutualueen tulevaisuuden työllisyysnäkymiä kartoittavan selvityksen tekeminen on alkanut.
Sámedikki Nuoraidráđi Oahppoofelaš - prošeakta sámiid ruovttuguovllu boahtteáiggi bargodilis lea álgán.
Hankkeen tarkoituksena on selvittää kokonaisvaltaisesti, millä aloilla on nyt ja tulevaisuudessa työpaikkoja saamelaisten kotiseutualueella. Tämän lisäksi pohditaan, millä aloilla saamenkielisellä työvoimalla on tulevaisuudessa töitä sekä minkälaisia töitä voi tehdä täysin etänä.
Prošeavtta ulbmilin lea čielggadit, makkár surggiin leat dál ja boahtteáiggis bargosajit sámiid ruovttuguovllus, main surggiin lea dárbu sámegielat bargiide ja makkár bargguid sáhttá bargat ollásit gáiddusbargun.
Selvitys toteutetaan sähköisen kyselylomakkeen ja haastattelujen avulla ja selvityksen pohjalta laaditaan nuorille suunnattu Oahppoofelaš-vihko.
Mii ollašuhttit čielggadusa elektrihkalaš jearahállaskoviin ja jearahállamiiguin ruovttuguovllu gielddain ja čielggadusa vuođul ráhkadit nuoraide oaivvilduvvon Oahppoofelaš – infogihppaga.
Vihko tarjoaa nuorille tietoa, jonka avulla he voivat halutessaan lähteä kouluttautumaan aloille, joille on todennäköistä työllistyä nyt ja tulevaisuudessa saamelaisten kotiseutualueella.
Gihppaga dárkkuhussan lea fállát nuoraide dieđu bargosajiid dilis boahttevuođas, nuba nuorat sáhttet válljet diekkár skuvlensuorggi, mas leat boahttevuođas bargovejolašvuođat sámiid ruovttuguovllus.
Tulemme olemaan piakkoin yhteydessä saamelaisalueen työnantajiin Oahppoofelaš-hankeen selvitykseen liittyen ja kiitämme kaikkia yhteistyöstä.
Mii váldit fargga oktavuođa sámeguovllu bargoaddiide ja mii giitit buohkaid ovttasbarggus.
Lisätietoja hankkeesta: Laura Olsén, projektityöntekijä, Nuorisoneuvosto, laura.
Lassedieđut prošeavttas: Laura Olsén, Prošeaktabargi, Nuoraidráđđi, laura.
olsen (at) samediggi.
olsen (at) samediggi.
fi, puh. +358 40 642 7662.
fi, tel. +358 40 642 7662.
Saamelaisnuorten taidetapahtuma kutsuu jälleen !
Sámenuoraid dáiddadáhpáhus boahtá vuohon !
Kaksipäiväinen saamelaisnuorten taidetapahtuma järjestetään Inarissa Saamelaiskulttuurikeskus Sajoksessa 30.–31.3.2016.
Guovttibeaivásaš sámenuoraid dáiddadáhpáhus ordnejuvvo Anáris Sámekulturguovddáš Sajosis 30.-31.3.2016.
Tapahtuman pääteemana on saamenkielinen teatteri.
Dáhpáhusa váldotemán lea sámegiel teáhter.
Lisäksi järjestetään tanssityöpajoja, joiden kautta valmistaudutaan jo ensivuoden tanssiteemaan.
Dasa lassin lágidit dánsunbargobájiid, maid bokte ráhkkanit juo boahttejagi dánsuntemái.
Tapahtuman avajaiset pidetään keskiviikkona 30.3. kello 19.00 alkaen.
Dáhpáhusa rahpandoalut dollojuvvojit gaskavahku 30.3. diibmu 19.00.
Koulujen ja esitysten ilmoittautuminen tapahtumaan tapahtuu tänä vuonna internetissä Webropol - sovelluksen kautta.
Skuvllaid ja čájálmasaid almmuheapmi dahkkojuvvo dán jagi interneahtas Webropol - prográmma bokte.
Ilmoittautuminen on avoinna 1.-15.3.
Almmuheapmi lea rabas 1.-15.3.
Annamme tarkemmat ilmoittautumisohjeet lähempänä sen ajankohtaa.
Mii addit dárkilut almmuhanrávvagiid lagabus dáhpáhusa.
Ilmoittautumisajan ulkopuolella tulleita ilmoituksia emme voi ottaa huomioon.
Maŋŋonan almmuhusaid eat sáhte váldit vuhtii.
Tarkemmat tiedot teatteriteemaan liittyvistä lajeista löytyvät tästä linkistä.
Dárkilut dieđut teáhtertemás ja dasa laktaseaddji šlájain gávdnojit dán liŋkkas.
Teatteriteema tarkoittaa sitä, että myös nukketeatteri on mahdollista !
Teáhtertemá mearkkaša dan, ahte maid dohkkáteáhter lea vejolaš !
Sajoksen laajakangas mahdollistaa esitysten seuraamisen koko salissa.
Čájáhusaid bastá čuovvut olles sáles Sajosa stuorra screena (laajakangas) geažil.
Tapahtuman suunnittelijana on aloittanut 1.2.
Dáhpáhusa plánejeaddjin lea álggahan 1.2.
Unna-Maari Pulska.
Unna-Maari Pulska.
Voitte olla häneen yhteydessä kaikessa tapahtumaan liittyvissä asioissa.
Sáhttibehtet váldit sutnje oktavuođa buot áššiin, mat laktásit dáhpáhussii.
Saamelaiskäräjät järjestää entiseen tapaan osallistujien matkat, majoitukset ja osan ruokailusta.
Sámediggi lágida ovddit málles mielde oassálastiid mátkkiid, idjadeami ja oasi borademiin.
Ilmoitamme tarkempia tietoja lähempänä tapahtumaa.
Almmuhit dárkilut dieđuid lagašáiggiid.
Löydät tapahtuman myös Facebookista ja Instagramista !
Sávvat buohkaide movttegis ráhkkananáiggi teáhtera máilbmái !
Nähdään Inarissa !
Oaidnalit Anáris !
Oahppoofelaš-hankkeen kyselylomake
Oahppoofelaš-fidnu gažaldatskovvi
Saamelaiskäräjien nuorisoneuvosto toteuttaa Oahppoofelaš-hankkeen yhteydessä Suomen saamelaisalueen tulevaisuuden työllisyysnäkymiä kartoittavan selvityksen.
Sámedikki nuoraidráđđi ollašuhttá Oahppoofelaš-fidnu oktavuođas Suoma sámeguovllu boahttevuođa bargooidnosiid kártejeaddji čielggadusa.
Selvitys tehdään sähköisen kyselylomakkeen vastausten ja haastattelujen perusteella ja niiden pohjalta laaditaan nuorille suunnattu Oahppoofelaš-vihko.
Čielggadus dahkko elektrovnnalaš gažaldatskovi vástádusaid ja jearahallamiid vuođul ja daid mielde ráhkaduvvo nuoraide dárkkuhuvvon Oahppoofelaš-gihpa.
Vihko tarjoaa nuorille tietoa, jonka avulla nuori voi halutessaan lähteä kouluttautumaan alalle, jolle voi todennäköisesti työllistyä nyt ja tulevaisuudessa saamelaisten kotiseutualueella.
Gihpa fállá nuoraide dieđuid, man vehkiin nuorra sáhttá hálidettiin vuolgit studeret suorggi, mas sáhttá vejolaččat oažžut barggu dál ja boahttevuođas sámiid ruovttuguovllus.
Selvityksessä kartoitetaan myös millä aloilla on tarvetta saamenkielisille työntekijöille sekä minkälaisia töitä voi tehdä täysin etänä.
Čielggadusas kártejuvvojit maiddái maid surggiin lea dárbu sámegielat bargiide ja maiddái makkár bargguid sáhttá bargat ollásit gáiddusin.
Kyselylomakkeen vastaukset käsitellään luottamuksellisesti.
Gažaldatskovi vástádusat gieđahallojit luhtolaččat.
Kyselylomake sulkeutuu perjantaina 26.2.2016, joten vastaattehan kyselyyn ennen sitä.
Gažaldatskovvi giddana bearjadaga 26.2.2016, nu ahte vástidathan jearahallamii ovdal dan.
Kiitos ajastanne ja avustanne selvityksen toteuttamiseksi.
Giitu áiggis ja veahkis čielggadusa ollašuhttima várás.
projektityöntekijä
olsen (at) samediggi.
Saamelaiskäräjät palkkaa kesätyöntekijöitä oppimateriaalitehtäviin
Sámediggi bálkkáha geassebargiid
Saamelaiskäräjät palkkaa kesätyöntekijöitä oppimateriaalitehtäviin.
Sámediggi bálkkáha geassebargiid oahppamateriálabargguide.
Vapaamuotoinen hakemus työkokemus- ja opiskelutodistuksin lähetetään Saamelaiskäräjien koulutus- ja oppimateriaalilautakunnalle helmikuun 29. päivään 2016 klo 16 mennessä.
Friija ohcamuš oktan bargovásáhusaiguin ja oahppoduođaštusaiguin sáddejuvvo Sámedikki skuvlen- ja oahppamateriálalávdegoddái guovvamánu 29. beaivvi 2016 dmu 16.00 rádjái.
Työ kestää 1 - 3 kuukautta, työn alkamisesta sovitaan erikseen.
Bargu bistá 1 - 3 mánotbaji, barggu álggaheamis sohppojuvvo sierra.
Hakemuksen voi lähettää sähköpostilla osoitteeseen Tämä sähköpostiosoite on suojattu roskapostia vastaan, aseta javascripttuki päälle nähdäksesi osoitteen.
Ohcamuša sáhttá sáddet šleađgapoastan čujuhussii Tämä sähköpostiosoite on suojattu roskapostia vastaan, aseta javascripttuki päälle nähdäksesi osoitteen.
tai postiosoitteeseen: Saamelaiskäräjät / Koulutus- ja oppimateriaalitoimisto, Sajos, 99870 Inari.
dahje poastačujuhussii: Sámediggi, Skuvlen- ja oahppamateriáladoaimmahat, Sajos, 99870 Anár.
Saamelaiskäräjät - saamelaisten eduskunta
Sámediggi – sámiid riikkabeaivvit
Saamelaiskäräjät on vuoden 1996 alussa omalla laillaan perustettu saamelaisten itsehallintoelin.
Sámediggi lea jagi 1996 álggus iežas lágain vuođđuduvvon sámiid iešráđđenorgána.
Saamelaiskäräjät perustettiin vuonna 1995 uudistetun perustuslain nojalla.
Sámediggi vuođđuduvvui jagi 1995 ođasmahtton vuođđolága vuođul.
Saamelaiskäräjien edeltäjänä vuosina 1973 - 1995 toimi saamelaisvaltuuskunta, joka oli perustettu siitä annetulla valtioneuvoston asetuksella.
Sámedikki ovdal jagiid 1973 - 1995 doaimmai sámi parlameanta, mii lei vuođđuduvvon das addon stáhtaráđi ásahusain.
Saamelaiskäräjät toimii oikeusministeriön hallinnonalalla mutta on itsenäinen valtion viranomaisista.
Sámediggi doaibmá vuoigatvuođaministeriija hálddahussuorggis muhto lea iešráđálaš stáhta eiseválddiin.
Saamelaiskäräjien toimintaa rahoitetaan valtion budjettirahoituksella.
Sámedikki doaibma ruhtaduvvo stáhta bušeahttaruhtademiin.
Saamelaiskäräjien varsinaiseen toimintaan on varattu valtion talousarviossa n. 1,6 miljoonaa euroa.
Sámedikki váldodoaimmaide lea várrejuvvon stáhta bušeahtas s. 1,6 miljon euro.
lisäksi saamelaiskäräjien kautta myönnetään rahoitusta saamelaiselle kulttuurille ja yhdistyksille, saamenkielisille varhaiskasvatus- ja sosiaali- ja terveyspalveluille ja saamenkieliseen oppimateriaalituotantoon.
Lassin sámedikki bokte mieđihuvvo ruhtadeapmi sámekultuvrrii ja servviide, sámegielat árramánnavuođa bajásgeassin - ja sosiála- ja dearvvasvuohtabálvalusaid várás ja sámegielat oahppamateriálabuvttadeami várás.
Saamelaiskäräjillä on myös erillisprojekteja, joihin tulee rahoitusta valtion ja Euroopan Unionin varoista.
Sámedikkis lea maiddái sierraprojeavttat, maidda boahtá ruhtadeapmi stáhta ja Eurohpa Uniovnna váriin.
Saamelaiskäräjien tärkein tehtävä on toteuttaa perustuslaissa sille säädettyjä tehtäviä eli toteuttaa saamelaista kulttuuri-itsehallintoa sekä turvata saamelaisen alkuperäiskansakulttuurin säilyminen ja kehittyminen.
Sámedikki dehalamos bargu lea ollašuhttit vuođđolágas dasa ásahuvvon doaimmaid dahjege ollašuhttit sáme kulturiešhálddahusa sihke dorvvastit sámi eamiálbmotkultuvrra seailuma ja ovdáneami.
Saamelainen kulttuuri-itsehallinto koskee saamelaisten kotiseutualuetta, josta on säädetty saamelaiskäräjälain neljännessä pykälässä (4 §).
Sámi kulturiešráđđen guoská sámiid ruovttuguovllu, mas lea mearriduvvon sámediggelága njealjátparagráfas (4 §).
Alueeseen kuuluvat Enontekiön, Inarin ja Utsjoen kuntien alueet sekä Lapin paliskunnan alue Sodankylän kunnasta eli käytännössä Vuotso.
Guvlui gullet Eanodaga, Anára ja Ohcejoga gielddaid guovllut sihke Lappi bálgosa guovlu Soađegili gielddas dahjege geavadagas Vuohčču.
Kartta: Saamelaisten kotiseutualue
Kárta: Sámiid ruovttuguovlu
Tehtävät ja toiminta
Barggut ja doaimmat
Saamelaiskäräjät ilmaisee saamelaisten virallisen kannan.
Sámediggi čealká sámiid virggálaš oaivila.
Saamelaiskäräjien tehtävänä on saamelaiskäräjälain § 6 mukaan edustaa saamelaisia tehtäviinsä kuuluvissa asioissa niin kansallisesti kuin kansainvälisestikin.
Sámedikki bargun lea sámediggelága § 6 mielde ovddastit sámiid bargguide gulavaš áššiin nu álbmotlaččat go riikkaidgaskasaččatge.
Käytännössä suuri osa saamelaiskäräjien kansainvälisistä edustuksista tehdään kolmen maan saamelaiskäräjien ja Venäjän saamelaisjärjestöjen, saamelaisen parlamentaarisen neuvoston
Geavadis stuorra oassi sámedikki riikkaidgaskasaš ovddastusain bargo golmma riikka sámedikkiid ja Ruošša sámeservviid, sámi parlamentáralaš ráđi (SPR) doaimma bokte.
Saamelaiskäräjät käyttää itsenäistä päätösvaltaa.
Sámediggi geavaha iehčanas mearridanválddi.
Saamelaiskäräjät voi antaa esityksiä, aloitteita ja lausuntoja viranomaisille (lain § 5).
Sámediggi sáhttá addit evttohusaid, álgagiid ja čealkámušaid eiseválddiide (lága § 5).
Saamelaiskäräjät antaa vuosittain 60-200 erilaista aloitetta ja lausuntoa eri tahoille.
Sámediggi addá jahkásaččat 60-200 iešđudetlágan álgaga ja čealkámuša sierra beliide.
Lisäksi saamelaiskäräjät nimeää edustajia useisiin eri
Lassin sámediggi nammada ovddasteaddjiid máŋgga eará bargojoavkkuide.
Toinen pääasiallinen toimintamuoto on viranomaisten kanssa käytävät neuvottelut.
Nubbi guovddáš doaibmanvuohki lea eiseválddiiguin ráđđádallan.
Saamelaiskäräjälain § 9 mukaan viranomaisten on neuvoteltava saamelaiskäräjien kanssa kaikista laajakantoisista ja merkittävistä toimenpiteistä, jotka voivat välittömästi ja erityisellä tavalla vaikuttaa saamelaisten asemaan alkuperäiskansana.
Sámediggelága § 9 mielde eiseválddit galget ráđđádallat sámedikkiin buot viidásut váikkuheaddji ja mearkašahtti doaibmabijuin, mat sáhttet dalán ja erenoamáš vugiin váikkuhit sámiid dillái eamiálbmogin.
Neuvotteluvelvoite koskee mm. saamelaisia koskevan lainsäädännön kehittämistä, saamen kieltä ja opetusta koskevia asioita sekä maankäyttöä ja kaivoslain mukaisten lupien myöntämistä saamelaisten kotiseutualueella.
Ráđđádallanulbmil guoská ee. sámiid guoski láhkaaddima ovddideami, sámegiela ja oahpahusa guoskavaš áššiid sihke eanageavaheami ja ruvkelága mieldásaš lobiid mieđiheami sámiid ruovttuguovllus.
, jossa säädetään mm. viroista, eri elimistä ja niiden tehtävistä sekä hallintomenettelystä saamelaiskäräjillä.
Álbmotlaš láhkaásaheami lassin sámedikki doaimmaid stivre sámedikki čoahkkima dohkkehan bargoortnet, mas mearriduvvo ee. virggiin, iešguđet orgánain ja daid doaimmain sihke hálddahusmeannudeamis sámedikkis.
Vaalikauden aluksi saamelaiskäräjien kokous hyväksyy
Válgabaji álggus sámedikki čoahkkin dohkkeha doaibmaplána oppa válgabadjái.
koko vaalikaudeksi.
Doaibmaplánas bidjet ulbmiliid sámedikki doaimmaide.
Toimintasuunnitelmassa asetetaan tavoitteet saamelaiskäräjien toiminnalle.
Dárkilut jahkasaš ulbmiliid ásahit jagi bušeahtas.
, joihin kuuluvat henkilöstöpoliittinen ohjelma sekä tasa-arvo- ja yhdenvertaisuussuunnitelmat.
Sámedikki bargoveahkapolitihka stivrejit bargoveahkapolitihkalaš áššegirjjiiguin, maidda gullet bargoveahkapolitihkalaš progrmma sihke dásseárvo- ja ovttaveardásašvuođaplánat.
Saamelaiskäräjien päätoimipaikka on Inarissa saamelaiskulttuurikeskus Sajoksessa.
Sámedikki váldodoaibmabáiki lea Anáris sámekulturguovddáš Sajosis.
Saamelaiskäräjillä on lisäksi sivutoimipisteet Enontekiöllä ja Utsjoella.
Sámedikkis leat lassin siidodoaibmabáikkit Eanodagas ja Ohcejogas.
Kuva: Saamelaiskäräjien organisaatio
Govva: Sámedikki organisašuvdna
Saamelaiskäräjien 21 jäsentä ja neljä varajäsentä valitaan saamelaisten keskuudessa joka neljäs vuosi toimeenpantavilla vaaleilla.
Sámedikki 21 lahtu ja njealje várrelahtu váljejuvvojit sámiid siste juohke njealját jagi dollojuvvon válggain.
Jokaisesta saamelaisten kotiseutualueen kunnasta on valittava vähintään kolme edustajaa saamelaiskäräjille.
Juohke sámiid ruovttuguovllu gielddas galgá válljet unnimustá golbma ovddasteaddji sámediggái.
Ehdokkaan saamelaiskäräjille voi asettaa kolmen saamelaisen perustama valitsijayhdistys.
Evttohasa sámediggái sáhttá ásahit golmma sápmelačča vuođđudan váljenovttastupmi.
Viimeksi vaalit toimitettiin vuoden 2011 syksyllä.
Maŋimuš válggat doaimmahuvvojedje jagi 2011 čakčat.
Kuva: Saamelaiskäräjien kokous
Govva: Sámedikki čoahkkin
Saamelaiskäräjälain uudistus
Sámediggelága ođastus
Saamelaiskäräjistä annettua laki ollaan parhaillaan uudistamassa.
Sámedikki birra addon lága leat aiddo ođasmahttimin.
vuoden 2013 lopussa.
Ođastusa válmmaštallan bargojoavku luohpadii ovttamielalaš evttohusa jagi 2013 loahpas.
Esityksessä ehdotetaan muutettavaksi saamelaismääritelmää, saamelaiskäräjien tehtäviä, lisättäväksi saamelaiskäräjien edustajien määrää, esitetään säädettävän yhteistoimintavelvoitteesta nykyisen neuvotteluvelvoitteen sijaan sekä uudistettavaksi saamelaiskäräjien vaalijärjestelmää.
Árvalusas evttohit nuppástuhttima várás sápmelašmeroštallama, sámedikki doaimmaid, sámedikki ovddasteaddjiid meari lasiheami, evttohuvvo mearrideami várás oktasašdoaibmageatnegasvuođas dálá ráđđadallanulbmila sadjái sihke ođasmahttima várás sámedikki válgavuogádaga.
Lain on tarkoitus tulla voimaan vaalijärjestelmää ja saamelaismääritelmää koskevien pykälien osalta vuonna 2015 ja muuten vuoden 2016 alussa uuden saamelaiskäräjien aloitettua tehtävänsä.
Lága leat ulbmil boahtit fápmui válgavuogádaga ja sápmelašmeroštallama guoskavaš paragráfaid oasil jagi 2015 ja muđuid jagi 2016 álggus go ođđa sámediggi lea álggahan barggu.
Saamelaiskäräjien kokous hyväksyi kokouksessaan 18.12.2013
Sámedikki čoahkkin dohkkehii čoahkkimisttis 18.12.2013 cealkámuša bargojoavkku evtttohusas.
työryhmän esityksestä. Esitystä kannatettiin muutamin muutosehdotuksin.
Evttohusa guottihedje earet muhtun nuppástusevttohusaid.
Saamelaisten muut edustukselliset elimet
Sámiid eará álbmotválljen orgánat
Saamelaiskäräjien lisäksi kolttasaamelaisilla on oma, erillinen yhteistyöelimensä, kolttien kyläkokous koltta-alueella.
Sámedikki lassin nuortalaččain lea iežas, sierra oktasašbargoorgána, Nuortalaččaid giličoahkkin nuortalaš guovllus.
Koltta-alueeseen kuuluu osia Inarin kunnasta.
Nuortalaš guvlui gullet oasit Anára gielddas.
on saamelaiskäräjälaista poiketen maa- ja metsätalousministeriön alaisuudessa.
Nuortalašláhka spiehkkasa sámediggelágas leamen eana - ja meahccedoalloministeriija vuolde.
Kolttalaissa säädetään mm. kolttasaamelaisten elinkeinollisista oikeuksista.
Nuortlašlágas mearriduvvo ee. nuortalaččaid ealáhussii guoski vuoigatvuođain.
perustettiin vuonna 1987 (laki 1987:56) ja se aloitti toimintansa vuonna 1989.
Norgga sámiid álmotválljen orgána, sámediggi vuođđuduvvui jagi 1987 (láhka 1987:56) ja dat álggahii doaimmas jagi 1989.
Norja on ratifioinut ILO 169-sopimuksen alkuperäiskansojen oikeuksista.
Norga lea ratifiseren ILO 169-soahpamuša eamiálbmogiid vuoigatvuođain.