pere/sami_parallel huggingface dataset:
Kalan pyynti on ollut vuosisatoja saamelaisten perinteinen elinkeino.
Guollebivdu lea leamaš jahkečuđiid árbevirolaš ealáhus.
Inarinsaamelaiset ovat kalastajia Inarinjärvellä ja sen ympärillä.
Anáraččat leat guolásteaddjit Anárjávrris ja dan birrasis.
Merenrannan kolttakylien perheillä oli omistusoikeuksia lohenkalastukseen merellä ja Paatsjoessa.
Mearrarittu nuortalašgiliid bearrašiin ledje oamasteaddjivuoigatvuođat luossabivdui mearas ja Báhčaveajis.
Lohenkalastus on edelleenkin Tenonlaakson saamelaisen kulttuurin keskeinen tekijä.
Luossabivdu lea ainge Deanuleagi sápmelaččaid kultuvrra guovddáš dahkki.
Käytännön esimerkkejä elinkeinojen ja toimeentulon huomioimisesta varhaiskasvatuksessa: Poronhoito:
Geavatlaš ovdamearkkat ealáhusaid ja birgejumi vuhtiiváldimis árabajásgeassimis: Boazodoallu:
• opetellaan suopungin käyttöä, poromerkkejä, poron nimityksiä, leikitään poroleikkejä
• oahpahallat suohpana geavaheami, bealljemearkkaid, bohcco namahusaid, duhkoraddat boazostohkosiid
• tehdään risuista poroja ja pieniä erotusaitoja sisä- ja ulkokäyttöön
• dahkat rissiin bohccuid ja smávva bigálusáiddiid sis- ja olgoatnui
• käydään poroerotuksissa, vasanmerkityksessä
• fitnat bigálusain, miessemearkumiin
• seurataan poron nylkemistä ja eri osien hyötykäyttöä
• čuovvut bohcco njuovvama ja eará osiid ávkkástallama
• nostetaan jäkälää, tehdään lehtikerppuja, leikataan kortteita, heinää
• doahput jeahkála, dahkat lastagihpuid, láddjet hoaššaid, suinniid
• opetellaan takkaporon sitomista ja tutustutaan poron lypsyyn
• oahpahallat noađđehearggi čatnama ja oahpásmuvvat bohcco bahčimii
• opetellaan puukon ja leukun käyttöä
• oahpahallat niibbi geavaheami Guolástus:
• opetellaan kalojen nimityksiä, erilaisia pyyntimenetelmiä ja kalan käsittelyä
• oahpahallat guliid namaid, earálágan bivdovugiid ja guoli giehtadallama
• pyydetään keväällä kalaa pilkkimällä, juomuksilla, iskukoukuilla, katiskalla, koukuilla, kulkuttamalla
• giđđat bivdit guoli jiekŋaoaggumiin, juoŋastemiin, časkkasáŋkoriin, guollehehkiin, áŋkoriin, golgademiin
• pyydetään kesällä kalaa verkoilla, uistimella, perholla, katiskalla, pitkällä siimalla, harrilautalla
• bivdit geassit guoli firpmiin, vuokkain, dolgevuokkain, guollehehkiin, liinnain, uhteriin
• pyydetään syksyllä kalaa verkoilla, nuottaamalla, pitkällä siimalla, kolkkaamalla ja harrilautalla
• bivdit guoli čakčat firpmiin, nuhtiin, liinnain, skoalkabivdduin ja uhteriin
• pyydetään kalaa talvella juomuksilla, nuotalla, pilkkimällä ja iskukoukuilla
• bivdit guoli dálvit juoŋastemiin, nuhtiin, jiekŋaoaggumiin ja časkkasáŋkoriin
• opetellaan verkon korjausta, kalastusvälineiden ja veneen huoltamista
• oahpahallat fierpmi divvuma, guolástusbiergasiid ja fatnasa divvuma
Metsästys ja keräily:
Meahcástus ja čoaggin:
• opetellaan tekemään riekkoansoja
• oahpahallat rievssahiid gárduma
• opetellaan tuntemaan eri eläinten jälkiä ja pyyntimenetelmiä pyynnin taitajan opastuksella
• oahpahallat dovdat eará elliid luottaid ja bivdovugiid bivdomeastára láidestemiin
• kerätään syksyllä marjoja
• čoaggit čakčat murjjiid Eanadoallu:
• tutustutaan lehmien ja lampaiden hoitamiseen vierailemalla karja- ja lammastilalla
• oahpásmuvvat gussa- ja sávzadollui, galledallat návehis ja sávzadoalus
• tutustutaan sadonkorjuutöihin, kylvetään perunaa ja muita kasveja
• oahpásmuvvat ládjobargguide, gilvit bohtehtosa ja eará šattuid
Ruokakulttuuri:
Borramuškultuvra:
• järjestetään säännöllisiä saamelaisia ruokapäiviä ja leipomispäiviä perinteen taitajien opastuksella
• ordnet jeavddalaččat sápmelaš borramušbeivviid ja láibunbeivviid árbevierromeaštáriid láidestemiin
• valmistetaan ruokaa päivittäin
• ráhkadit biepmu beaivválaččat
• savustetaan kalaa ja poronlihaa, valmistetaan suolalihaa, suolakalaa
• suovastit guoli dahje bohccobierggu, válmmaštit sáltebierggu, sálteguoli
• opetellaan marjojen säilömistä ja kerätään syötäviä luonnon kasveja; väinönputki, suolaheinä
• oahpahallat murjjiid seailluheami ja čoaggit borahahtti šattuid; boska, juopmu
• tutustutaan saamelaisten perinteisiin lääkekasveihin ja niiden käyttöön
• oahpásmuvvat sápmelaččaid árbevirolaš dálkkodanšattuide ja daid atnui Viesut:
• rakennetaan saamelaisten perinteisiä asumuksia ja rakennelmia (esim. pienoismallit): laavu, korvakota, turvekota, erilaiset aitat
• hukset sápmelaš árbevirolaš viesuid ja ráhkadusaid (omd. miniatiirat): lávvu, bealljegoahti, darfegoahti, earálágan áittit
• pystytetään laavu ja opetellaan siihen liittyvät käytänteet; tulikivien ja torkkojen hakeminen, laavun eri
• cegget lávu ja oahpahallat dasa gullevaš geavadagaid; áššogeđggiid ja duorggaid ohcan, lávu eará oasit, boradeapmi
Saamelainen käsityöperinne on hyvin rikas ja elävä osa saamelaiskulttuuria.
Sápmelaš giehtaduodjeárbi lea rikkis ja ealli oassi sápmelaškultuvrras.
Käsityöt ovat käyttöesineitä ja niiden valmistus perustuu perinteiseen tietämykseen.
Giehtaduojit leat atnudiŋggat ja daid ráhkadeami vuođđun lea árbevirolaš diđolašvuohta.
Saamelaiseen käsityöhön kuuluu mm. puu, sarvi- ja nahkatöitä sekä helmi- ja tinalankakirjontaa, nauhankudontaa ja verkapukineiden valmistusta ja koristelua punoksilla ja nauhoilla.
Sápmelaš giehtaduodjái gullet ee. muorra-, čoarve- ja náhkkeduojit sihke bearral ja datneárpoherven, báddegođđin ja láđđegárvvuid goarrun ja čiŋaheapmi bárggáldagaiguin ja báttiiguin.
Suomen saamelaisilla on viisi saamenpuvun päämallia: Tenojokivarren, Enontekiö-Kautokeinon, Vuotson sekä inarinsaamelainen ja kolttasaamelainen puku.
Suoma sápmelaččain leat vihtta sámegávtti váldomálle: Deatnogátti, Eanodat-Guovdageainnu, Vuohču sihke anáraččaid ja nuortalaččaid gákti.
Pukujen mallit ja koristelu seuraavat saamen kielirajoja.
Gávttiid mállet ja herven čuvvot sámi giellarájáid.
Pukujen yksityiskohdat voivat vaihdella myös suvuittain ja perheittäin.
Gávttiid ovttaskas áššit sáhttet molsašuddat maiddái sogaid ja bearrašiid bokte.
Kolttasaamelaisten puku eroaa eniten muista saamen puvuista muistuttaen karjalaisten kansallispukua.
Nuortasápmelaččaid gákti earrána eanemus eará sámegávttiin ja muittuha gárjillaččaid čeardabiktasa.
Saamelaisille puku on osa saamelaista identiteettiä.
Sámegákti lea oassi sápmelaš identitehtas.
Saamelaisessa kulttuurissa kansantaide ja sen sisältämä estetiikka on erottamaton osa jokapäiväistä elämää ja sillä on huomattava yhteisöllinen merkitys.
Sápmelaš kultuvrras álbmotdáidda ja dan estetihkka dan siste lea čavga oassi juohkebeaivválaš eallimis ja das lea fuomášahtti servodatlaš mearkkašupmi.
Pukujen, päähineiden, paulojen koristeiden muodot ja värit ilmaisevat kuulumisen johonkin sukuun tai suurempaan alueelliseen yhteisöön ja vahvistavat yhteenkuuluvuuden tunnetta.
Gávttiid, gahpiriid ja vuoddagiid čiŋaid hámit ja ivnnit muitalit muhtun sohkii gullama dahje stuorát guovlulaš servodahkii ja nannejit oktiigullevašvuođa dovddu.
Käsillä tekemisen avulla lapsi oppii arvostamaan kädentaitoja arkielämän hyödyllisinä taitoina.
Gieđain dahkamiin mánná oahppá atnit árvvus giehtadáidduid árgaeallima ávkkálaš dáidun.
Käytännön esimerkkejä käsityöperinteestä varhaiskasvatuksessa:
Geavatlaš ovdamearkkat giehtaduodjeárbevierus árabajásgeassimis:
• tehdään nukeille saamelaisia asusteita
• ráhkadit dohkáide sápmelaš gárvvuid
• kutsutaan käsityöntaitajia opastamaan lapintakin ja siihen kuuluvien asusteiden käytössä
• bovdet giehtaduodjemeaštára láidestit sámegávtti ja dasa gullevaš gárvvuid geavaheamis
• tutustutaan eri saamelaisryhmien pukuihin, asusteisiin ja päähineisiin
• oahpásmuvvat eará sápmelašjoavkkuid gávttiide, gárvvuide ja gahpiriidda
• tehdään helmitöitä
• dahkat bearraldujiid
• karstataan villaa, kehrätään värttinällä, kudotaan raanua
• gáret ulluid, batnit snáldduin, gođđit ránu
• tehdään villalankatöitä (tupsut, nauhojen punonta / palmikointi, pirtanauha, lapinvanttuut)
• dahkat ulloláigedujiid (diehpit, báttiid batnin / bárgin, njuikun, sámefáhccat)
• valmistetaan porontaljasta sisnaa, tehdään sisna- ja nahkatöitä
• ráhkadit bohcco duoljis sistti, dahkat siste- ja náhkkedujiid
• tehdään puusta ja poronluusta erilaisia esineitä
• ráhkadit muoras ja bohccodávttis earálágan dávviriid
• nyljetään, näskätään ja suolataan koipia, tehdään kenkäheinää
• njuovvat, neaskit ja sáltet gápmasiid, válmmaštit gámasuoinni
• kuivataan keväällä hauen nahkoja ja tehdään nahoista käsitöitä ja kalan ruodoista koruja
• goikadit giđđat hávkka náhkiid ja dahkat náhkiin giehtadujiid ja čielgedávttis čiŋaid
Sukupuolten välinen tasa-arvo ja ihmisyys
Sohkabeliid gaskasaš dásseárvu ja olmmošvuohta
Saamelaisyhteisössä naisilla on historiallisesti ollut tasa-arvoinen asema miesten kanssa, jolle on tyypillistä ollut etenkin roolien, tehtävien ja elämänpiirien symmetrisyys ja toisiaan täydentävyys.
Sápmelašservodagas nissonolbmuin lea historjjálaččat leamaš dásseárvosaš sajádat almmáiolbmuid bálddas. Sajádahkii leamašan mihtilmas eandalii rollaid, bargguid ja eallinbirrasiid symmehtralašvuohta ja nuppi nuppiid dievasmahttin.
Varhaiskasvatuksen suunnittelussa ja toteutuksessa huolehditaan sukupuolten välisen tasa-arvon toteuttamisesta niin, että lapsi voi kehittää itseään ilman sukupuolirooliodotusten rajoituksia.
Árabajásgeassima plánemis ja ollašuhttimis atnit fuola sohkabeliid gaskasaš dásseárvvu ollašuvvamis nu, ahte mánná sáhttá ovddidit iežas almmá sohkabeallerollaid ráddjehusaid.
Oppimisessa ja identiteetin vahvistamisessa huomioidaan tyttöjen ja poikien omimmat tavat toimia.
Oahppamis ja identitehta nannemis váldit vuhtii nieiddaid ja gánddaid milloleamos vugiid doaibmat.
Pojat voivat kokea luonnossa toimimisen mielekkäämmäksi kuin sisätiloissa työskentelyn.
Gánddat sáhttet vásihit luonddus doaibmama milloleabbon go siste doaibmama.
Tytöt ovat usein aktiivisempia sisätiloissa.
Nieiddat leat dávjá eambo aktiivvalaččat siste.
Varhaiskasvatuksessa voi hyödyntää luontoa vahvistamaan poikien itseluottamusta myös heille vieraammassa ympäristössä.
Árabajásgeassimis sáhttá ávkkástallat luonddu nannet gánddaid iešluohttámuša maiddái sidjiide vieris birrasis.
Ja vastaavasti hyödyntää tyttöjen aktiivisuutta sisätiloissa vahvistamaan heidän omatoimisuuttaan esimerkiksi luonnossa.
Ja fas ávkkástallat nieiddaid aktiivvalašvuođa siste nannet sin iešdoaimmalašvuođa ovdamearkan luonddus.
Saamelaisen näkemyksen mukaan kohtuus on ihmisiksi elämistä.
Sápmelaš oainnu mielde govttolašvuohta lea eallit olmmožin.
Kohtuus ja oikeudenmukaisuus muodostavat ihmisyyden perustan.
Govttolašvuohta ja vuoiggalašvuohta dahket olmmošvuođa vuođu.
Tavoitellakseen hyvää elämänhallintaa ihminen pyrkii päämäärätietoisesti elämään hallitusti ja kohtuullisesti.
Oččodaladettiin buori eallinhálddašeami olmmoš figgá mearrediđolaččat eallit ráđđejumiin ja govttolaččat.
Ihmisyyteen kuuluu myös sovinnollisuus ja kyky tulla toimeen erilaisten ihmisten ja luonnon kanssa.
Olmmošvuhtii gullá maiddái soabalašvuohta ja attáldat birget earálágan olbmuin ja luondduin.
Varhaiskasvatuksessa tasa-arvoa ja ihmisyyttä voidaan edistää erilaisilla ystävä – keskusteluilla ja roolileikeillä, joissa harjoitellaan omien tunteiden, ajatusten ja kokemusten esille tuomista.
Árabajásgeassimis dásseárvvu ja olmmošvuođa sáhttá ovddidit earálágan ustit-háleštallamiin ja rollaspealuin, main hárjehallat iežas dovdduid, jurdagiid ja vásáhusaid ovdanbuktima.
Rauha ja sovinnollisuus
Ráffi ja soabalašvuohta
Monikulttuurisessa yhteisössä ihmisen osaa toimia yhteisössä vallalla olevien normien mukaisesti ja sopeutuu menettämättä persoonallisia ominaisuuksiaan ja kulttuuriaan.
Máŋggakultuvrralaš servodagas olmmoš máhttá doaibmat servodaga norpmaid mielde ja vuogáiduvvá iežas persovnnalašvuođa ja kultuvrras manakeahttá.
Saamelaisille on luonteenomaista hakea kokemuksia muista kulttuureista, etsiä yhteyksiä eroavaisuuksiin ja sovittaa yhteen kulttuuriset ristiriitaisuudet elämänhallinnan ja pärjäämisen parantamiseksi.
Sápmelaččaide lea lunddolaš ohcat vásáhusaid eará kultuvrrain, ohcat čanastagaid earáláganvuođaide ja heivehit oktii kultuvrralaš ruossalasvuođaid eallinhálddašeami ja birgema buorideapmin.
Hyvä suuntautumiskyky metsässä liikkumisessa, keskusteluissa ja ajattelussa edistävät myös hyvää elämänhallintaa.
Buorre dádjadanattáldagat meahcis jođedettiin, háleštallamis ja jurddašeamis ovddidit maiddái buori eallima hálddašeami.
Lapsen kanssa keskustellessa huomioidaan kokonaisvaltaisesti kaikki asiaan vaikuttavat tekijät, mutta ei harhauduta sivuseikkoihin.
Mánáin háleštettiin váldit vuhtii oppalaččat buot áššái gullevaš dahkkiid, muhto ii galgga láhppot siidoáššiide.
Sosiaalinen huomiokyky ja toisten huomioon ottaminen ovat tärkeitä sosiaalisuuteen kasvamisessa.
Sosiála fuomášannákca ja nuppiid vuhtii váldin leat dehálačča sosiálalašvuhtii šaddamis.
Sukulaisuussuhteiden korostaminen ja lapsen mukaan ottaminen erilaisiin askareisiin edistävät lapsen sosiaalisuutta.
Fuolkegaskavuođaid deattuheapmi ja máná váldin earálágan doaimmaide ovddidit máná sosiálalašvuođa.
Monikulttuurisuus
Máŋggakultuvrratvuohta
Saamelaiset asuvat neljän eri valtion alueella ja elävät monien kulttuurien vaikutusten alaisuudessa.
Sápmelaččat ásset njealji eará riikka guovlluin ja ellet máŋggaid kultuvrraid váikkuhusaid vuollásažžan.
Tämä edellyttää ihmiseltä hyviä monikulttuurisia piirteitä sekä monen maan kansalaistaitojen osaamista.
Dát gáibida olbmos buriid máŋggakultuvrralaš sárgosiid sihke máŋgga riikka álbmotdáidduid máhttima.
Saamelaiset pyrkivät kasvatuksella kehittämään näitä ominaisuuksia.
Sápmelaččat figget bajásgeassimis ovddidit dáid iešvuođaid.
Monikulttuurisuuskasvatus sisältää positiivisen ja aktiivisen kulttuurien välisen vuorovaikutuksen, erilaisuuden kunnioittamisen sekä sellaisten taitojen ja tietojen oppimisen, jotka ovat edellytyksenä monikulttuurisessa yhteiskunnassa menestymiselle.
Máŋggakulturbajásgeassin sisttisdoallá positiivvalaš ja aktiivvalaš kultuvrraid gaskasaš vuorrováikkuhusa, earáláganvuođa gudnejahttima sihke dakkár dáidduid ja dieđuid oahppama, mat leat gáibádussan máŋggakultuvrralaš servodagas birgemii.
Varhaiskasvatuksessa lapsella tulee olla mahdollisuus kehittää kulttuurista tietoisuuttaan ja erilaisuuksien yhteyksien ymmärtämistä.
Árabajásgeassimis mánás galgá leat vejolašvuohta ovddidit kultuvrralaš diđolašvuođa ja earáláganvuođaid oktavuođaid ipmirdeami.
Hyvä havainnointikyky auttaa havaitsemaan pienimmätkin kulttuurierot ja vahvan kulttuuritajun avulla ihminen kykenee eri tilanteissa mukauttamaan toimintaansa kulttuuritaustansa pohjalta.
Buorre áicanattáldat veahkeha áicat unnimusge kulturearuid ja nana kulturipmárdusain olmmoš sáhttá eará dilálašvuođain vuogáidahttit doaimmas kulturduogáža vuođul.
Lapsen kasvatukseen osallistuvien tulisi tietoisesti ohjata lapsen kulttuurista tietoisuutta.
Máná bajásgeassimii oassálastán olbmot galggašedje diđolaččat stivret máná kultuvrralaš diđolašvuođa.
Eläessään monikulttuurisessa ympäristössä ihminen kohtaa päivittäin toisen kulttuurin ilmiöitä ja eroja.
Go eallá máŋggakultuvrralaš birrasis olmmoš deaivida beaivválaččat nuppi kultuvrra fenomenaid ja earuid.
Hallitakseen elämäänsä hän luo yhteyksiä kulttuuristen erojen välille ja käyttää eroja hyväkseen elämänhallinnassa.
Eallima hálddašeami dihtii son čatná oktavuođaid kultuvrralaš earuidgaskii ja atná daid ávkin eallinhálddašeamis.
Kulttuurisen tietoisuuden avulla ihminen voi ymmärtää erilaisuuksien yhteyksiä.
Kultuvrralaš diđolašvuođain olmmoš sáhttá áddet earáláganvuođaid oktavuođaid.
Monikulttuurisuuden säilymisen edellytyksenä on, että kulttuurien erilaisuuksien välillä on positiivinen yhteys.
Máŋggakultuvrratvuođa seailuma eaktun lea, ahte kultuvrralaš earáláganvuođaid gaskkas lea positiivva oktavuohta.
Kulttuuristen erojen korostaminen aiheuttaa sen, että ihminen välttää toisesta kulttuurista tulevia asioita kokien ne vaaraksi omalle kulttuurilleen.
Kultuvrralaš earuid bajideapmi dahká dan, ahte olmmoš sirdá nuppi kultuvrras boahtti áššiid nu, ahte vásiha daid uhkkin iežas kultuvrii.
Tämä ylläpitää ennakkoluuloja ja mahdollistaa kulttuurista syrjintää.
Dát bajásdoallá ovdagáttuid ja vejolaš kultuvrralaš olggušteami.
Pelkästään suvaitsevaisuuteen pyrkivä monikulttuurisuus ei takaa kulttuurillista eikä yksilöiden välistä tasa-arvoa.
Dušše utnolašvuhtii siktejeaddji máŋggakultuvrratvuohta ii dáhkit kultuvrralaš iige ovttaskas olbmuid gaskasaš dásseárvvu.
Luonnollinen monikulttuurisuus perustuu yhteisvastuullisuuteen, jossa toisiin yksilöihin ja kulttuureihin suhtaudutaan tasa-arvoisesti.
Lunddolaš máŋggakultuvrratvuođa vuođđu lea ovttavásttolašvuođas, mas nuppi ovttaskasaid ja kultuvrraid vásihit dásseárvosažžan.
Käytännön esimerkkejä monikulttuurisuuden arvostamiseksi ja kulttuuritajun kehittämiseksi varhaiskasvatuksessa:
Geavatlaš ovdamearkkat máŋggakultuvrratvuođa árvvus atnimii ja kulturáddejumi ovddideapmi árabajásgeassimis:
• kerrotaan lapselle monivivahteisia ja - merkityksellisiä tarinoita
• muitalit mánáide máŋggasuoivvat ja – sisdoalut máidnasiid
• luodaan tilanteita, jossa lapsi pääsee arvioimaan kulttuuristen erojen välisiä yhteyksiä (ei eroja) ja keskustellaan niistä
• dahkat dilálašvuođaid, main mánná beassá árvvoštallat kultuvrraid gaskasaš earuid oktavuođaid (ii earuid) ja háleštallat dain
• luodaan tilanteita, jossa lapsi pohtii omia kulttuurisia kokemuksiaan
• dahkat dilálašvuođaid, main mánná smiehttá iežas kultuvrralaš vásáhusaid
• kehitetään lapsen havainnointi- ja arviointikykyä järjestämällä yhteisiä tilaisuuksia ja tapahtumia eri kulttuuria edustavien kanssa
• ovddidit máná áican- ja árvvoštallannávcca oktasaš dilálašvuođaid ja dáhpáhusaid ordnemiin eará kultuvrraid ovddasteddjiiguin
Saamelainen musiikki, tanssi, kertomusperinne, taide ja kirjallisuus
Sápmelaš musihkka, dánsa, muitalusárbi, dáidda ja girjjálašvuohta
Saamelaisella musiikilla on tärkeä kulttuurinen ja yhteisöllinen merkitys.
Sápmelaš musihkas lea dehálaš kultuvrralaš ja servodatlaš mearkkašupmi.
Luohti, leuŠdd, livđe tai kolttasaamelainen itkuperinne voi olla henkilön tuntomerkki, salaisten tarinoiden kertoja, yhteyden rakentaja, huvittaja, rakkauden tunnustaja, pilkkaaja, luonnon ja eläinten kuvailija, lasten kasvattaja tai väline toisen ihmisen muistamiseen ja suremiseen.
Luohti, leuŠdd, livđe dahje nuortasápmelaččaid čierrunárbevierru sáhttet leat olbmo dovdomearka, suollemas máidnasiid muitaleaddji, oktavuođaid dahkki, hervvoštalli, ráhkisvuođa dovddasteaddji, bilkideaddji, luonddu ja elliid govvideaddji, mánáid šaddadeaddji dahje gaskaoapmi nuppi olbmo muitimii dahje morašteapmái.
Saamelainen musiikki perinteisessä muodossaan on alkanut kadota ja sen esittäminen ja harjoittaminen on vähentynyt.
Sápmelaš musihkka árbevirolaš hámistis lea jávkagoahtán ja dan ovdanbuktin ja geavaheapmi lea geahppánan.
Perinteisen musiikin rinnalle on elpynyt perinnemusiikki uudessa muodossa.
Árbevirolaš musihka báldii lea ealáskan árbevirolaš musihkka ođđa hámis.
Perinteinen musiikki on edelleen saamelaisille tärkeä identiteetin symboli ja yhteen kokoava voima.
Árbevirolaš musihkka lea ain sápmelaččaide dehálaš symbola ja fápmu, mii čohkke oktii.
Perinnemusiikin elvyttämiseksi on tärkeää, että varhaiskasvatuksessa lapsella on mahdollisuus kuulla ja tavata musiikin taitajia.
Árbevierromusihka ealáskahttimii lea dehálaš, ahte árabajásgeassimis mánás lea vejolašvuohta gullat je deaivat musihkkačehpiid.
Katrillitanssi on kulkeutunut Venäjän kulttuuripiirien kautta kolttasaamelaisille.
Kátrilladánsa lea johtán Ruošša kulturbiriid bokte nuortasápmelaččaide.
Kolttasaamelainen katrillitanssi on neljän parin muodostama, johon kuuluu neljä miestä ja neljä naista.
Nuortalaččaid kátrilladánsa čoahkkana njealji páras, masa gullet njeallje albmá ja njeallje nissona. Dánsa lea páraid gaskasaš
Tanssi on parien välistä vuoropuhelua, jota säestää hanurimusiikki tai leudd.
vuorroságastallan, man mieđušteaddjin doaibmá geasanasmusihkka dahje leuŠdden
Saamelaiselle kertomusperinteelle on luonteenomaista kielellisen ilmaisun rikkaus, sanallinen runsaus ja ilmaisujen moninaisuus.
Sápmelaš muitalusárbevirrui lea mihtilmas gielalaš olggosaddima riggodat, sánálaš valljodat ja dadjanvuogi máŋggabealátvuohta.
Saamelainen kertomus on usein pala jotain muistoa, muistelma jostakin todellisesta tapahtumasta tai toisesta kertomuksesta.
Sápmelaš muitalus lea dávjá bihttá muhtun muittus, muittašeapmi juoga duohta dáhpáhusas dahje nuppi muitalusas.
Kertomukset ja tarinat liittyvät usein paikkoihin, tapahtumiin, ihmisiin, koiriin, poroihin, erilaisiin töihin sekä luonnonilmiöihin.
Muitalusat ja máidnasat laktásit dávjá báikkiide, dáhpáhusaide, olbmuide, beatnagiidda, bohccuide, earálágan bargguide sihke luondduihtagiidda.
Saamelaisen musiikki – ja kertomaperinteen kautta lapsi saa tietoa saamelaiseen elämäntapaan ja kulttuuriin liittyvistä asioista.
Sápmelaš musihkka – ja muitalusárbevieru bokte mánná oažžu dieđu sápmelaš eallinvuohkái ja kultuvrii gullevaš áššiin.
Kuvataide on yksi ilmaisumuoto, joka kehittää lapsen mielikuvitusta ja rohkeutta itseilmaisussa.
Govvadáidda lea okta olggosbuktinvuohki, mii ovddida máná miellagovvádusa ja roahkkatvuođa iežas olggosbuktimii.
Taidekasvatuksella pyritään lapsen persoonallisuuden monipuoliseen kehittämiseen.
Dáiddabajásgeassimiin figgat máná persovnnalašvuođa máŋggabealat ovddideapmái.
Lasten kanssa tulisi käyttää mahdollisimman paljon vapaata kuvallista ilmaisua.
Mánáin galggašii geavahit friija govalaš olggosaddima nu olu go vejolaš.
Väreihin ja muotoihin tutustuminen konkreettisten esineiden kautta on jo varhaisessa vaiheessa mielekästä.
Ivnniide ja hámiide oahpásmuvvan konkrehtalaš diŋggaid bokte lea jo áramuttus miela mielde.
Taiteen keinoin saamelaisuutta voi käsitellä monipuolisesti.
Dáidagiin sápmelašvuođa sáhttá gieđahallat máŋggabealagiid.
Pienten lasten kanssa tärkeintä on kokemuksellisuus ja asioiden käsittely kuvien ja tekemisen kautta.
Smávva mánáiguin lea deháleamos lea vásáhuslašvuohta ja áššiid gieđahallan govaid ja barggu bokte.
Saamelaisen sanankäytön perinne on vahva.
Sápmelaš sátnegeavaheami árbevierru lea nanus.
Satu- ja tarinaperinne välittyvät ennen kaikkea lastenkirjallisuudessa.
Máinnas- ja muitalusárbevierru sirdásit buoremusat mánáidgirjjálašvuođas.
Monen saamelaisen lastenkirjan pohjana on yhteys arkimaailman ja näkymättömän maailman välillä.
Máŋgga sápmelaš mánáidgirjji vuođđun lea oktavuohta árgamáilmmi ja oidnomeahttun máilmmi gaskkas.
Kirjoissa korostuu saamen kielen rikkaus, joka nähdään tärkeänä koko kulttuuriperinteen ymmärtämiseksi.
Girjjiin deattuhuvvo sámegiela riggodat, man oidnet dehálažžan oppa kulturárbevieru áddejupmin.
Käytännön esimerkkejä perinteisen tiedon välittämisestä, taiteellisten kokemusten ja esteettisen tajun vahvistamisesta varhaiskasvatuksessa:
Geavatlaš ovdamearkkat árbevirolaš dieđu sirdimis, dáiddalaš vásáhusaid estehtalaš áddejumi nannemis árabajásgeassimii:
• tehdään tarinoista, kertomuksista, arvoituksista osa päivittäisiä toimintoja
• dahkat máidnasiin, muitalusain, árvádusain oasi beaivválaš doaimmain
• pidetään säännöllisiä ” tarinapäiviä ” ikääntyneiden ihmisten kanssa
• doallat jeavddalaš “ máinnasbeivviid ” eallilan olbmuiguin
• katsotaan ikääntyneiden ihmisten kanssa vanhoja kuvia ja ” muistellaan ” tapahtumia
• geahččat eallilan olbmuiguin boares čuovgagovaid ja “ muittašit ” dáhpáhusaid
• kuunnellaan ja opetellaan paikallista perinnemusiikkia musiikin taitajien kanssa
• guldalit ja oahpahallat báikkálaš árbevierromusihka musihkkačehpiiguin
• tutustutaan muiden alueiden musiikkiperinteeseen
• oahpásmuvvat eará guovlluid musihkkaárbái
• tehdään omasta yksiköstä joiku / leuŠdd / livđe, harjoitellaan äänen käyttöä ja esiintymistä
• dahkat iežas ovttadagas luođi / leuŠdde / liđve, hárjehallat jiena geavaheami ja olggosbuktima
• leikitään saamelaisia leikkejä, laululeikkejä, valmistetaan saamelaisia leikkikaluja
• stoahkat sámestohkosiid, lávlunstohkosiid, ráhkadit sápmelaš duhkorasaid
• tutustutaan taiteen keinoin saamelaisiin väreihin, pukuihin, luontoon eri vuodenaikoineen
• oahpásmuvvat dáidaga vugiin sápmelaš ivnniide, gárvvuide, lundui ja eará jagiáiggiide
• rakennetaan yksikköön kierrätysmateriaaleista jokin kuva (lehdistä leikeltyjä kuvia, paperia, värien käyttöä)
• ráhkadit ovttadahkii ođđasitgeavahanmateriálas muhtun gova (bláđis čuhppojuvvon govat, báhpára, ivnniid geavaheami)
• tehdään taidekäsitöitä (mielikuvituksen käyttö, uuden idean luominen)
• duddjot dáiddagiehtadujiid (miellagovvádusa atnin, ođđa idea dahkan)
• näytellään jokin saamelainen tarina, katsotaan saamelaisia elokuvia
• čájáhallat muhtun sápmelaš máidnasa, geahččat sápmelaš ealligovaid
• tutustutaan saamelaisiin runoihin ja kirjallisuuteen, kerätään perinnetietoa mm. haastattelemalla
• oahpásmuvvat sápmelaš divttaide ja girjjálašvuhtii, čohkket árbedieđu ee. jearahallamiin
• kutsutaan paikallisia saamelaistaiteilijoita vierailemaan, vieraillaan taide- ja kulttuuritapahtumissa
• bovdet báikkálaš sámedáiddáriid guossái, galledallat dáidda- ja kulturdáhpáhusain
• tutustutaan saamelaistaiteeseen ja symboleihin: Nils-Aslak Valkeapää: värien käyttö, symboliikka Kerttu Vuolab: leikkelytekniikat, kollaasit Merja Aletta Ranttila: Prinsessakuvat Brita Marakatt-Labba: kirjomistekniikka, tarinat
• oahpásmuvvat sámedáidagii ja symbolaide: Nils-Aslak Valkeapää: ivnniid geavaheapmi ja symbolihkka Kerttu Vuolab: čuohpadanteknihkka, kollásat Merja Aletta Ranttila: Prinseassagovat Brita Marakatt-Labba: herventeknihkka, máidnasat
• järjestetään saamelaislasten yhteisiä vuosittaisia tapahtumia
• ordnet sámemánáiguin oktasaš jahkásaš dáhpáhusaid
Oppiminen, leikki ja liikkuminen
Oahppan, duhkoraddan ja lihkadeapmi
Oppimisen ilo syntyy turvallisessa ja kannustavassa ilmapiirissä, jossa lapsi saa mahdollisuuden itsenäiseen, omatoimiseen tutkimiseen ja tekemiseen.
Oahppama mokta boahtá dorvvolaš ja movttiidahtti birrasis, mas mánná oažžu vejolašvuođaiehčanas, iešdoaimmalaš guorahallamii ja dahkamii.
Jokainen lapsi on yksilöllinen oppija.
Juohke mánná lea ovttaskas oahppi.
Jotta jokainen lapsi voisi löytää oman tavan ja sen myötä ilon oppia, panostetaan varhaiskasvatuksessa monipuolisuuteen myös oppimisen suhteen.
Vai juohke mánná sáhtášii gávdnat iežas vuogi ja dan mielde ilu oahppat, deattuhit árabajásgeassimis máŋggabealátvuhtii maiddái oahppama dáfus.
Varhaiskasvatuksen pedagogisena haasteena on antaa lapselle mielekkäitä, monipuolisia oppimiskokemuksia kielen ja kulttuurin suhteen niin, että lapsi kokee ne arvokkaiksi ja hän uskaltaa myös yrittää ja erehtyä.
Árabajásgeassimis pedagogalaš hástalussan lea addit mánnái jierpmálaš, máŋggabealat oahppanvásáhusaid giela ja kultuvrra dáfus, ahte mánná vásiha daid dehálažžan ja duostá maiddái iskat ja feillet.
Kasvatustoiminnassa lapsen havainnointi- ja itsearviointikykyä kehitetään monipuolisesti.
Bajásgeassindoaimmas máná áican- ja iešárvvoštallannávcca ovddidit máŋggabealagiid.
Lapselle ei suoraan kerrota, kuinka jokin asia pitää tehdä vaan lasta ohjataan hyväksi havaittuun toimintatapaan antamalla hänelle vihjeitä.
Mánnái eai njuolga muital, mo muhtun ášši galggašii dahkat muhto máná stivret buori gávnnahuvvon doaibmavuohkái nu, ahte addit sutnje geažidemiid.
Tavoitteena on saada lapsi itse arvioimaan työnsä tuloksen ja osaamisen tason mahdollisimman totuudenmukaisesti.
Ulbmilin lea oažžut máná árvvoštallat ieš barggus bohtosa ja máhttima dási buoremus vejolaš duođalašvuođa mielde.
Arviointikyvyn kehittyneisyys auttaa lasta ongelmatilanteissa.
Árvvoštallanmáhtu ovdáneapmi veahkeha máná váttisvuođadilis.
Lapsen laaja-alaisuuden ja monipuolisuuden kehittämiseksi asiat opetetaan kokonaisuuksina ja pyritään tuomaan esille kaikki siihen liittyvät yhteydet.
Máná viiddessuorggatvuođa ja máŋggabealátvuođa ovddideapmin áššit oahpahuvvojit oppalašvuohtan ja geahččalit buktit ovdan buot dasa gullevaš oktavuođaid.
Kasvatus on tietoista, ei sattumanvaraista.
Bajásgeassin lea diđolaš, ii soaittáhatlágan.
Uusi asia sidotaan kokemusten kautta aiemmin opittuihin.
Ođđa ášši čadnojuvvo vásáhusa bokte árabut ohppojuvvon áššiide.
Lapsen tulee saada itse huomata mihin kulloinenkin asia liittyy ja hahmottaa sen perusteella kokonaisuuksia.
Mánná galgá ieš beassat fuobmát gosa guđege ášši laktása ja fihttet dan vuođul oppalašvuođaid.
Vaikka ohjaus ei ole kovin yksityiskohtaista, lapsen turvallisuudentunnetta ei horjuteta.
Vaikke stivren ii leat nu ovttaskasčuoggáid mielde, máná dorvvolašvuohtadovdu ii sugahuvvo.
Lapsella on aina turvana joku ihminen, jolta voi kysyä, ellei itse ole päässyt tyydyttävään tulokseen tai on arviointituloksestaan epävarma.
Mánás lea álo dorvun muhtun olmmoš, geas sáhttá jearrat, jus ieš ii beassan duđahahtti bohtosii dahje lea eahpesihkkar iežas árvvoštallanbohtosii.
Saamelaiset leikit perustuvat pääosin luontoon ja elinkeinoihin.
Sápmelaš stohkosiid vuođđu lea eanaš luonddus ja ealáhusain.
Luonnosta saadaan ideoita, innostusta ja ainekset leikkikaluihin.
Luonddus oažžut ideaid, inspirašuvnna ja ávdnasiid duhkorasaide.
Leikit sovitetaan vuodenaikoihin ja ne usein kuvastavatkin aikuisten työhön liittyviä toimia.
Stohkosiid heivehit jagiáiggiide ja dat dávjá govvidit olles olbmo bargui gullevaš doaimmaid.
Leikki on luovuuden perusta.
Stoahkan lea kreatiivavuođa vuođđu.
Liikkuminen on lapselle luonnollinen tapa tutustua itseensä, toisiin ihmisiin ja ympäristöön.
Lihkadeapmi lea mánnái lunddolaš vuohki oahpásmuvvat alcces, nuppiide olbmuide ja birrasii.
Kasvuympäristön ja päivittäisten toimintojen tulisi antaa lapselle mahdollisuus monipuoliseen luonnossa liikkumiseen.
Šaddanbirrasis ja beaivválaš doaimmaiguin galggašedje leat vejolašvuođat mánnái luonddus johtimii.
Liikunta vahvistaa lapsen tietoisuutta omasta itsestään ja oppimisessa tarvittavia taitoja.
Lihkadeapmi nanne máná diđolašvuođa alddis ja oahppamis dárbbašuvvon dáidduid.
Lapsi tarvitsee päivittäin vähintään kaksi tuntia reipasta liikuntaa.
Mánná dárbbaša beaivválaččat unnimustá guokte diimmu lášmes lihkadeami.
Motorisia perustaitoja ovat käveleminen, juokseminen, hyppääminen, heittäminen, kiinniottaminen, potkaiseminen sekä lyöminen.
Motorihkalaš vuođđodáiddut leat vázzin, viehkan, njuikun, bálkesteapmi, gittaváldin, čiekčan sihke časkin.
Liikunta- ja leikkitilanteissa lapsi saa luontevasti harjoitella sosiaalisia taitoja.
Lihkadeapmi- ja stoahkandilálašvuođaid mánná oažžu lunddolaččat hárjehallat sosiálalaš dáidduid.
Oman kehon hahmottaminen luo perustan kehonkuvan ja myönteisen minäkuvan kehittymiselle.
Iežas krohpa dovdan addá vuođu krohppagova ja miehtemielalaš iešgova ovdáneapmái.
Käytännön esimerkkejä saamelaisista leikeistä:
Geavatlaš ovdamearkkat sápmelaš stohkosiin:
• susi- ja poroleikit, karhunpyyntileikit
• gumpe- ja boazostohkosat, guovžabivdostohkosat
• suopunki- ja poroerotusleikit
• suohpan- ja bigálusstohkosat
• nuottausleikit
• nuohttunstohkosat
• eläinten jälkien tunnistusleikit, riekkoleikit
• elliid luottaid dovdanstohkosat, rievssatstohkosat
Yhdessä toimiminen ja huolenpito
Ovttas doaibman ja fuolahus
Varhaiskasvatuksen arjessa hoitoa, kasvatusta ja oppimista ei voi erottaa toisistaan, vaan ne painottuvat lapsen tarpeiden mukaan.
Árabajásgeassima árggas dikšuma, bajásgeassima ja oahppama ii sáhte earuhit nubbi nuppis, muhto daid deattuhus lea máná dárbbuid mielde.
Varhaiskasvatuksessa päivä on täynnä tilanteita, joissa lapsi oppii toiminnan kautta.
Árabajásgeassimis beaivi lea dievva dilálašvuođaid, gos mánná oahppá doaimma bokte.
Päivittäisissä arjen tehtävissä lapsi oppii vastuuseen ja tavoitteellisuuteen.
Beaivválaš árgga doaimmain mánná oahppá ovddasvástádussii ja ulbmilvuhtii.
Niin hoidon, kasvatuksen kuin oppimisenkin päämääränä on auttaa lasta tekemään ja ajattelemaan itse sekä ottamaan vastuuta.
Dikšuma, bajásgeassima ja oahppama mihttomearri lea veahkehit máná dahkat ja jurddašit ieš sihke váldit ovddasvástádusa.
Toisten kunnioittaminen ja huomioiminen sekä sosiaaliset taidot ja leikki ovat keskeisellä sijalla varhaiskasvatuksessa.
Nuppiid gudnejahttin ja vuhtii váldin sihke sosiálalaš dáiddut ja stoahkan leat guovddáš sajis árabajásgeassimis.
Lapsi oppii sovittelemaan, jakamaan ja toimimaan yhdessä.
Mánná oahppá heivehallat, juohkit ja doaibmat ovttas.
Rajat sovitaan yhdessä koko kasvatusyhteisön kesken.
Rájáid heivehallat ovttas oppa bajásgeassinservošiin.
Ristiriitatilanteita ohjataan keskustelemalla lasten ja aikuisten kesken sovinnollisesti.
Ruossalasvuođadiliid bagadallat háleštallamiin mánáin ja vánhemiiguin soabalaččat.
Yhdessä toimiminen on ilo lapselle ja onnistumisen kokemuksia on mahdollisuus saada leikkien ja uusien asioiden oppimisen kautta.
Ovttas doaibman lea illun mánnái ja lihkostuvvama vásáhusaid lea vejolaš oažžut stoahkamiid ja ođđa áššiid oahppama bokte
Päivittäiset toiminnot, ruokailu ja kasvuympäristö
Beaivválaš doaimmat, boradeapmi ja šaddanbiras
Lapselle ominaiset toimintatavat ovat leikkiminen, liikkuminen, taiteellinen kokeminen ja tutkiminen, joiden kautta lapsi voi vahvistaa hyvinvointiaan ja käsitystä itsestään.
Mánnái mihtilmas doaibmadábit leat stoahkan, lihkadeapmi, dáiddalaš vásiheapmi ja guorahallan, maid bokte mánná sáhttá nannet buresbirgejumi ja oaivila alddis.
Lapsen ominaiset toimintatavat otetaan huomioon päivittäisissä toiminnoissa.
Máná mihtilmas doaibmavuogit váldojit vuhtii beaivválaš doaimmain.
Päivittäisissä toiminnoissa toteutetaan tässä suunnitelmassa mainittuja kulttuurisisältöjä ja arvoja niin, että lapsi voi kokea kielensä ja kulttuurinsa luonnollisena osana omaa elämäänsä.
Beaivválaš doaimmain ollašuhttit dán plánas máinnašuvvon kultursisdoaluid ja árvvuid nu, ahte mánná sáhttá vásihit gielas ja kultuvrras lunddolaš oassin iežas eallimis.
Päivittäisiä toimintoja toteutettaessa käytetään apuna saamelaisyhteisön tietoja ja taitoja.
Beaivválaš doaimmaid ollašuhttimis geavahit veahkkin sápmelašservodaga dieđuid ja dáidduid.
Ruokailu on osa lasten perushoitoa, kasvatusta ja opetusta.
Boradeapmi lea oassi máná vuođđodivššu, bajásgeassima ja oahpaheami.
Lasta kannustetaan tutustumaan uusiin ruoka-aineisiin ja maistamaan erilaisia ruokia.
Máná movttiidahttit oahpásmuvvat ođđa borramušávdnasiidda ja smáhket earálágan borramušaid.
Ruokailu on sosiaalisten taitojen harjoittelua, jossa lapsi oppii hyviä käytöstapoja, toisten huomioon ottamista ja arvostamaan ruokaa.
Boradeapmi lea sosiála dáidduid hárjehallan, gos mánná oahppá buriid láhttendábiid, nuppiid vuhtii váldima ja atnit borramuša árvvus.
Lasta kannustetaan omatoimiseen syömiseen kiireettömässä, turvallisessa ja opettelulle myönteisessä ympäristössä.
Máná movttiidahttit iešdoaimmalaš boradeapmái hoahpohis, dorvvolaš ja oahpahallamii miehtemielalaš birrasis.
Ruokavalinnat, ruokailutilanne, ruokapuheet ja asenteet ohjaavat lasten ruokatottumusten kehittymistä.
Borramušválljemat, borramušdilálašvuohta, borramušságat ja guottut stivrejit máná borranhárjánemiid ovdáneami.
Leikki-iässä on tärkeää ruokavalion monipuolisuus, kasvisten, hedelmien ja marjojen runsas käyttö, pehmeät rasvat ravintorasvoina, rasvaton maito, välipalojen laatu, janojuomien järkevä valinta ja napostelutottumusten välttäminen.
Stoahkanagis lea dehálaš oažžut máŋggabealat borramuša. Šattuid, heđemiid ja murjjiid valljis geavaheapmi, dipma buoiddit biebmobuoidin, vuojahis mielki, gaskabihtáid kvalitehta, goikojuhkamušaid jierpmálaš válljen ja garvit bistevaš borrama.
Lapsen kasvuympäristö tulee olla fyysisiltä, psyykkisiltä ja sosiaalisilta tekijöiltään sellainen, että se edistää lapsen hyvinvointia, terveyttä, kasvua, kehitystä ja oppimista.
Máná šaddanbiras galgá leat fysalaš, psykalaš ja sosiálalaš dahkkiid dáfus dakkár, ahte dat ovddida máná buresbirgejumi, dearvvašvuođa, šaddama, ovdáneami ja oahppama.
Erityistä huomiota kiinnitetään yksikön melutasoon.
Eandalii galgá giddet fuomášumi máná šlápmadássái.
Levottomuus, meluisuus ja liialliset sosiaaliset kontaktit nostavat lapsen stressiherkkyyden liian korkeaksi, mikä osaltaan voi vaikuttaa lapsen älylliseen ja kielelliseen kehitykseen, muistiin, minäkuvaan sekä sosiaalisiin taitoihin.
Dilihisvuohta, šlápmavuohta ja liiggálaš sosiála kontávttat bajidit máná streassahearkivuođa menddo bajás, mii sáhttá oasistis váikkuhit máná jierpmálaš ja gielalaš ovdáneapmái, muitui, iešgovvii sihke sosiálalaš dáidduide.
Kasvuympäristössä kiinnitetään huomiota turvallisuuden ja kodinomaisuuden lisäksi toimitilojen toiminnallisuuteen, luonnonläheisyyteen ja siihen, miten ne mahdollistavat saamelaisen perinteen siirtymisen luonnollisesti.
Šaddanbirrasis giddet fuopmášumi dorvvolašvuhtii ja ruovttulagašvuođa lassin doaibmasajiid doaimmalašvuhtii, luonddulagašvuhtii ja dasa, mo dat addet vejolašvuođa sápmelaš árbevieru sirdašuvvamii lunddolaččat.
Toimitiloissa on mahdollisuus myös erilaisten saamelaisten käsitöiden tekemiseen.
Doaibmalanjain lea maiddái vejolašvuohta earálágan sápmelaš giehtadujiid bargamii.
Toimitilojen läheisyydessä on mahdollisuus laavun ja muiden saamelaisten perinteisten piharakennelmien pystytykselle.
Doaibmalanjaid lahkasiin lea sadji lávu dahje eará sápmelaš árbevirolaš šilljoráhkadusaid ceggemii.
Pihapiirin saamelaistamisella voidaan osaltaan vahvistaa lapsen kulttuuri-identiteettiä ja luoda monipuolisempia kielenkäyttömahdollisuuksia.
Šilljobirrasa sámáidahttimiin sáhttit oasistis nannet máná kulturidentitehta ja dahkat máŋggabealagat giellageavahanvejolašvuođaid.
Varhaiskasvatustoiminnan suunnittelu
Árabajásgeassindoaimma plánen
Varhaiskasvatusyksiköissä laaditaan yksikkökohtainen toimintasuunnitelma, joka pohjautuu saamelaiseen varhaiskasvatussuunnitelmaan ja saamelaiseen vuotuiskiertoon.
Árabajásgeassinovttadagas dahket ovttadatguovdasaš doaibmaplána, man vuođđun lea sápmelaš árabajásgeassinplána ja jahkodatgierdu.
Suunnittelun runkona käytetään saamelaisten kahdeksaa vuodenaikaa, joka kuvastaa saamelaisten maailmankuvaa.
Plánema ruŋgun atnit sápmelaččaid gávcci jagiáiggi, mii govve sápmelaš máilmmigova.
Saamelainen maailmankuva hahmottuu ja elää arkipäivän töiden keskellä.
Sápmelaš máilmmigovva dovdo ja eallá árgabeaivvi bargguid guovdu.
Saamelaisten kahdeksan vuodenaikaa ovat talvi, kevättalvi, kevät, kevätkesä, kesä, syyskesä, syksy ja syystalvi.
Sápmelaččaid gávcci jahkeáiggi leat dálvi, giđđadálvi, giđđa, giđđageassi, geassi, čakčageassi, čakča ja čakčadálvi.
Lapselle laaditaan henkilökohtainen varhaiskasvatussuunnitelma (vasu) yhteistyössä lapsen vanhempien tai muiden lapsen huolenpidosta vastaavien henkilöiden kanssa.
Mánnái dahkat persovnnalaš árabajásgeassinplána (árplá) ovttasbargguin máná vánhemiid dahje eará máná bajásgeassimis vástideaddji olbmuiguin.
Vasun tavoitteena on lapsen yksilöllisyyden ja vanhempien näkemysten huomioonottaminen toiminnan järjestämisessä mm. lapsen kokemukset, tarpeet ja tulevaisuuden näkymät, lapsen mielenkiinnon kohteet, vahvuudet ja lapsen yksilöllisen tuen ja ohjauksen tarpeet.
Árplá ulbmilin lea máná persovnnalašvuođa ja vánhemiid oainnuid vuhtiiváldin doaimma ordnemis ee. máná vásáhusat, dárbbut ja boahttevuođa oidnosat, máná beroštumit, givrodagat ja máná persovnnalaš doarjaga ja stivrema dárbbut.
Varhaiskasvatussuunnitelmassa sovitaan vanhempien kanssa yhteistyön toimintatavoista.
Árabajásgeassinplánas soahpat vánhemiiguin ovttasbarggu doaibmavugiin.
Lapsi voi myös itse osallistua varhaiskasvatussuunnitelman laatimiseen ja arviointiin vanhempien ja henkilöstön yhdessä sopimalla tavalla.
Mánná sáhttá maiddái ieš oassálastit árabajásgeassinplána dahkamii ja árvvoštallamii vánhemiiguin ja bargoveaga ovttas soahpan vugiin.
Varhaiskasvatusyksiköissä järjestetään säännöllisiä suunnittelukokouksia perheiden kanssa.
Árabajásgeassinovttadagas ordnet jeavddalaš plánenčoahkkimiid bearrašiiguin.
Yksikkökohtaisen toiminnan suunnittelussa ja toteuttamisessa käytetään laajemmin apuna koko saamelaisyhteisöä.
Ovttadatguovdasaš doaimma plánemis ja ollašuhttimis geavahit viidásit veahkkin oppa sámeservodaga.
Varhaiskasvatustoiminnan suunnittelussa tehdään yhteistyötä myös eri saamelaisyksiköiden kesken sekä omassa kunnassa että koko saamelaisalueella.
Árabajásgeassindoaimma plánemis bargat ovttasbarggu maiddái eará sápmelašovttadagaiguin sihke iežas gielddas ja oppa sámeguovllus.
Tavoitteena on luoda pysyvä saamelaisalueen verkosto, joka osaltaan tuo tukea työhön ja lisää saamelaisen varhaiskasvatustoiminnan sisällön kehittämismahdollisuuksia.
Ulbmilin lea dahkat bissovaš sámeguovllu fierpmádaga, mii bealistis buktá doarjaga bargui ja lasiha sápmelaš árabajásgeassindoaimma sisdoalu ovddidanvejolašvuođaid.
Yksikkökohtainen toimintasuunnitelma sisältää mm. seuraavat asiat:
Ovttadatguovdasaš doaibmaplána sisdoallá ee. čuovvovaš áššiid:
- yleiset tavoitteet
- almmolaš ulbmilat
- kasvuympäristön kuvaus - saamen kielen oppimisen tavoitteet ja välineet
- sámegiela oahppama ulbmilat ja gaskaoamit
- kulttuuriarvojen toteutuminen käytännön toiminnaksi vuotuiskierron mukaan
- kulturárvvuid ollašuvvan geavatlaš doaibman jahkodatgierddu mielde
- yhteistyö vanhempien, suvun ja muiden tahojen kanssa - toiminnan arviointi ja keskeiset kehittämiskohteet
- ovttasbargu vánhemiiguin, sogain eará beliiguin
Varhaiskasvatuksen toteuttaminen
Árabajásgeassima ollašuvvan
Lasten päivähoito on peruspalvelu, jonka järjestäminen on kunnan velvollisuus ja jonka rahoitus tapahtuu pääosin yhteiskunnan varoista.
Mánáid beaivedikšu lea vuođđobálvalus, man ordnen lea gieldda geatnegasvuohta ja man ruhtadeapmi ollašuvvá eanaš servodaga ruđaiguin.
Yhteiskunnan tehtävänä on taata laadullisesti hyvän päivähoidon saatavuus siten, että kaikilla lapsilla on mahdollisuus osallistua palveluihin riippumatta perheen sosioekonomisesta tai muusta yhteiskunnallisesta asemasta tai asuinpaikasta.
Servodaga doaibman lea dáhkidit kvalitehtalaččat buori beaivedivššu oažžuma nu, ahte buot mánáin lea vejolašvuohta oassálastit bálvalusaide bearraša sosioekonomalaš dahje eará servodatlaš sajádagas ja ássanbáikkis fuolatkeahttá.
Palvelujen tulee olla monipuolisia ja eri palvelumuotojen tasapuolisesta kehittämisestä tulee huolehtia.
Bálvalusat galget leat máŋggabealagat ja eará bálvalanhámiid dássedettolaš ovddideamis galgá atnit fuola.
Saamenkielisten peruspalvelujen tuotannosta vastaavat ensisijaisesti saamelaisalueen kunnat.
Sámegielat vuođđobálvalusaid buvttadeamis vástidit vuosttažettiin sámeguovllu gielddat.
Äidinkielisten palvelujen tuotanto on kuitenkin lainsäädännössä määritelty kaikkien Suomen kuntien perustehtäväksi.
Eatnigielat bálvalusaid buvttadeapmi lea goittotge láhkaásaheamis meroštallojuvvon buot Suoma gielddaid vuođđodoaibman.
Myös järjestöt ovat osallistuneet merkittävällä tavalla saamenkielisten palvelujen tuotantoon.
Maiddái organisašuvnnat leat váldán oasi mearkkašahtti vugiin sámegielat bálvalusaid buvttadeapmái.
Saamelaisten kotiseutualueella järjestetään saamelaista päivähoitoa ja kielipesätoimintaa pääasiassa ryhmäperhepäivähoitona.
Sápmelaččaid ruovttuguovllus ordnejit sápmelaš beaivedivššu ja giellabeassedoaimma váldooassái bearášbeaivedikšun.
Ainoastaan Utsjoen kunnassa toimii pohjoissaamelainen päiväkoti.
Dušše Ohcejoga gielddas doaibmá davvisámegielat beaiveruoktu.
Ryhmäperhepäivähoitomuoto on painottunut pääasialliseksi toimintamuodoksi perustuen pitkiin etäisyyksiin sekä koulutetun henkilöstön saatavuuteen.
Bearášbeaivedikšohápmi lea šaddan eanaš doaibmahápmin ja dan vuođđun leat guhkes gaskkat sihke skuvlejuvvon bargoveaga oažžun.
Myös saamenkielisen päivähoidon tarpeen vaihtelu sekä pienet lapsimäärät kylittäin ovat vaikuttaneet ryhmäperhepäivähoitomuodon yleistymiseen.
Maiddái sámegielat beaivedivššu dárbbu molsašuddan sihke smávva mánnámearit giliid guovdu leat váikkuhan bearášbeaivedikšohámi dábálažžan šaddamii.
Kotona tapahtuvaa saamelaista perhepäivähoitoa ei saamelaisalueen kunnissa ole saatavana.
Ruovttus dáhpáhuvvan sápmelaš bearášbeaivedikšu ii sámeguovllu gielddain leat oažžumis.
Saamelaisten kotiseutualueella on lokakuun 2009 tietojen mukaan saamenkielisten varhaiskasvatuspalvelujen piirissä yhteensä 104 lasta, joista saamenkielisessä päivähoidossa 71 lasta ja kielipesätoiminnassa 33 lasta.
Sápmelaččaid ruovttuguovllus leat golggotmánu 2009 dieđuid mielde sámegielat árabajásgeassimis vuollásažžan oktiibuot 104 máná, main sámegielat beaivedivššus 71 máná ja giellabeassedoaimmas 33 máná.
Saamenkielisessä päivähoidossa olevien lasten määrä on viimeisen 5 vuoden aikana lisääntynyt Inarin ja Utsjoen kunnissa ja vähentynyt Enontekiön kunnassa.
Mánáid mearri, geat leat sámegielat beaivedivššus, mearri lea lassánan maŋimus 5 jagi áigge Anára ja Ohcejoga gielddain ja geahppánan Eanodaga gielddas.
Saamelaisten kotiseutualueen ulkopuolella saamenkielistä kokopäiväistä päivähoitoa on saatavilla Rovaniemellä, jossa on 7 lasta.
Sápmelaččaid ruovttuguovllu olggobealde sámegielat ollesáiggi beaivedivššu sáhttá oažžut Roavvenjárggas, gos leat 7 máná.
Oulussa toimii saamenkielinen varhaiskasvatuskerho, jossa on mukana 5 lasta.
Oulus doaibmá sámegielat árabajásgeassinriekkis, gos leat mielde 5 máná.
Varhaiskasvatuksen ohjaus
Árabajásgeassima stivren
Saamenkielinen päivähoito ja kielipesätoiminta kuuluvat saamelaisalueen kunnissa sosiaalitoimen tai sivistystoimen hallinnon alaisuuteen.
Sámegielat beaivedikšu ja giellabeassedoaibma gullet sámeguovllu gielddain sosiáladoaimma dahje čuvgehusdoaimma hálddahusa vuollásažžan.
Saamelaisen varhaiskasvatuksen ohjaus tapahtuu Suomessa pääasiassa suomen kielellä, Utsjoen kunnassa toimii saamenkielinen varhaiskasvatusohjaaja.
Suomas eanas suomagillii, Ohcejoga gielddas doaibmá sámegielat árabajásgeassinstivrejeaddji.
Varhaiskasvatusohjauksesta vastaava henkilöstö varmistaa, että saamelaisten varhaiskasvatusyksiköiden toiminta tukee saamelaislapsen oman kielen ja kulttuurin ylläpitämistä ja kehittämistä.
Árabajásgeassinstivremis vástideaddji bargoveahka dáhkida, ahte sápmelaš árabajásgeassinovttadagaid doaibma doarju sámemáná iežas giela ja kultuvrra bajásdoallama ja ovddideami.
Varhaiskasvatuksesta vastaavalla henkilöstöllä tulisi olla riittävä saamen kielen ja kulttuurin tuntemus sekä tietoa monikielisyyskasvatuksesta.
Árabajásgeassimis vástideaddji bargoveagas galggašii leat doarvái buorre sámegiela ja kultuvrra dovdamuš sihke dieđut máŋggagielatvuohtabajásgeassimis.
Saamelaisen varhaiskasvatuksen ohjauksessa tehdään yhteistyötä Saamelaiskäräjien kanssa.
Sápmelaš árabajásgeassima stivren dahkkojuvvo ovttasbarggus Sámedikkiin.
Toiminnan arviointi
Doaimma árvvoštallan
Varhaiskasvatuspalvelujen arviointia toteutetaan yhdessä lapsen ja hänen vanhempiensa, suvun, henkilöstön ja yhteistyötahojen kanssa.
Árabajásgeassinbálvalusaid árvvoštallan ollašuhtto ovttas mánáin ja su vánhemiiguin, sogain, bargoveagain ja ovttasbargobeliiguin.
Kasvatus on sidoksissa kulttuurin ja yhteiskunnan muutokseen.
Bajásgeassin lea čatnasan kultuvrra ja servodaga nuppástuvvamii.
Toimintaympäristön muutokset vaikuttavat varhaiskasvatustoiminnan toteutuksen jatkuvaan arviointiin, sen mukaisen toiminnan kehittämiseen, tavoitteiden asettamiseen ja toteuttamiseen.
Doaibmabirrasiid rievdadusat váikkuhit árabajásgeassindoaimma ollašuhttima jeavddalaš árvvoštallamii, dan mielde doaimma ovddideapmái, ulbmiliid ásaheapmái ja ollášuhttimii.
Varhaiskasvatuksen sisällön arvioinnin avulla kehitetään varhaiskasvatuksen arjen toimintaa niin, että varhaiskasvatus voisi mahdollisimman hyvin vastata jokaisen lapsen tarpeisiin ja varhaiskasvatus yhtenä palvelumuotona perheiden tarpeisiin.
Árabajásgeassima sisdoalu árvvoštallamiin ovddidit árabajásgeassima árgga doaimma nu, ahte árabajásgeassin sáhtašii buorebut dávistit juohke máná dárbbuid ja árabajásgeassin oktan bálvalushápmin bearraša dárbbuide.
Arvioinnin toteuttamisen osalta tulisi yksikkökohtaisessa suunnitelmassa määritellä miten tietoa kerätään, ketkä arvioivat, milloin ja miten.
Árvvoštallama ollašuhttima bealis galggašii ovttaskasdási plánemis meroštallat mo dieđu čohkket, geat árvvoštallet, goas ja mo.
Toiminnan arviointiin kuuluu myös lapsen havainnoiminen ja hänen arkensa näkyväksi tekeminen kirjaamalla lapseen liittyviä havaintoja.
Doaimma árvvoštallamii gullá maiddái máná áican ja su árgga oidnosiin dahkan, ahte merket bajás mánnái guoskevaš áicamiid.
Havainnointi auttaa kasvattajaa tunnistamaan lapsen kehityksen vaiheet ja yksilölliset piirteet.
Áican veahkeha bajásgeassi earuhit máná ovdáneami muttuid ja persovnnalaš sárgosiid.
Tilanteissa, joissa kasvattajalla herää huoli lapsesta, on ensisijaisen tärkeää pysähtyä havainnoimaan lapsen toimintaa ja siinä tapahtuneita muutoksia.
Dilálašvuođain, main bajásgeassis badjána fuolla mánás, lea earenoamáš dehálaš bisánit áicat máná doaimma ja das dáhpáhuvvan nuppástusaid.
Päivittäinen havainnointi antaa arvokasta tietoa vanhemmille.
Beaivválaš áican addán mávssolaš dieđu vánhemiidda.
Havainnointi ja dokumentointi ovat myös hyviä välineitä lapsen osallisuuden edistämisessä.
Áican ja dokumenteren leat maiddái buorit gaskaoamit máná oasálašvuođa ovddideamis.
Kasvattajan havainnoi myös lasten mielenkiinnon kohteita voidakseen suunnitella toimintaansa lapsilähtöisemmäksi jättäen tilaa lapsen omille ehdotuksille.
Bajásgeassi áicá maiddái máná beroštumiid vai sáhttá plánet doaimmas mánnálagabuš ja guođđá saji máná iežas evttohusaide.