pere/sami_parallel huggingface dataset:
Tämän ohella tulisi yhä vahvemmin tunnustaa paikallisten saamelaisinstituutioiden, kuten siidojen, perinteinen päätösvalta.
Dán oktavuođas galgá ain čielgaseappot dovddastit báikkálaš sámeinstitušuvnnaid, nugo siiddaid, árbevirolaš mearridanválddi.
Tapa, jolla Ruotsin saamelaiskäräjien tehtävät ja valtuudet on määritelty Ruotsin saamelaiskäräjälaissa, on erityisen huolestuttava.
Vuohki, mainna Ruoŧa beale sámedikki barggut ja doaibmaváldi lea meroštallojuvvon Ruoŧa sámediggelágas, lea earenoamáš fuollan.
Saamelaiskäräjien perustamisvaiheessa Ruotsin valtio oli sillä kannalla, että saamelaiskäräjien ei ollut tarkoitus olla saamelaisten itsehallintoelin.
Sámedikki vuođđudanmuttus Ruoŧa stáhta oaivilin lei, ahte sámediggi ii galgan leat sápmelaččaid iešstivrenorgána.
Valtion mukaan vuoden 1992 saamelaiskäräjälaissa ” (kansanedustuslaitosta tarkoittavan) ting-termin (Sameting) käytöstä huolimatta kyseessä ei ole itsehallintoelin, joka voisi toimia valtiopäivien tai kunnanvaltuuston asemesta tai näiden kanssa kilpailevana elimenä ”.
Stáhta celkkii, ahte jagi 1992 sámediggelágas ” (álbmotválljen orgána mearkkašeaddji) ting-tearpma (Sameting) geavaheamis fuolakeahttá gažaldagas ii leat iešmearridanorgána, mii sáhttá doaibmat Ruoŧa riikkabeivviid (Riksdag) dahje gielddaráđđehusa sajis dahje daiguin gilvaleaddji orgánan. ”
Vaikka Ruotsin valtio on tämän jälkeen tunnustanut saamelaiskäräjät elimeksi, jonka kautta saamelaiset voivat käyttää itsehallinto-oikeuttaan, saamelaiskäräjät toimii edelleen sekä kansan vaaleilla valitsemana elimenä että valtiohallinnon virastona.
Vaikke Ruoŧa stáhta lea dan maŋŋá dovddastan sámedikki orgánan, man bokte Sámi álbmot sáhttá geavahit iešstivrenvuoigatvuođa, de sámediggi ain doaibmá sihke álbmotválljen orgánan ja stáhtahálddahusa eiseváldin.
Ruotsin saamelaiskäräjien edustajat ovat ilmaisseet huolensa siitä, että valtionhallinnon viraston asemassa saamelaiskäräjät joutuvat panemaan täytäntöön Ruotsin valtiopäivien ja valtion laitosten poliittisia päätöksiä ja muita päätöksiä, jotka ovat toisinaan ristiriidassa vaaleilla valittujen saamelaiskäräjien jäsenien ilmaisemien saamelaisväestöä koskevien poliittisten tavoitteiden kanssa.
Ruoŧa beale sámedikki ovddasteaddjit celke fuolaset das, ahte stáhtahálddahusa eiseváldin sámediggi gártá ollašuhttit Ruoŧa riikkabeivviid ja stáhta lágádusaid politihkalaš mearrádusaid ja eará mearrádusaid, mat leat muhtumin ruossalassii válggain válljejuvvon sámedikki áirasiid Sámi álbmogii guoski politihkalaš ulbmiliiguin.
Myös valtion talousarviosta johtuvien rajoitteiden on katsottu supistavan saamelaiskäräjien mahdollisuuksia hoitaa saamelaisia koskevia asioita sekä toimia saamelaisten itsemääräämisoikeuden kanavina.
Maiddái máinnašuvvui, ahte stáhtabušeahta ráddjehusat geahpedit sámedikkiid vejolašvuođaid dikšut sámeáššiid ja doaibmat sápmelaččaid iešmearridanvuoigatvuođa gaskkusteaddjin.
Niin Norjan, Ruotsin kuin Suomenkin saamelaiskäräjät toivat erityisraportoijalle julki erityisesti sen, että niillä on liian vähän resursseja käytettävissään kokonaan itse määrittämiinsä ja kehittämiinsä hankkeisiin sekä aloitteisiin.
Buot sámedikkit bukte ovdan spesiálaraporterejeaddjái earenoamážit dan, ahte dain leat menddo unnán resurssat geavahanláhkai daidda doaimmaide ja álgagiidda, maid dat leat ieža meroštallan ja gárggiidan.
Ruotsin saamelaiskäräjille määrärahoja myönnetään pääasiassa saamelaiskäräjille valtion virastona kuuluvien tehtävien hoitamiseen, mutta itsenäisen vaaleilla valitun elimen tehtävien hoitamiseen ne saavat niukasti rahoitusta.
Ruoŧa beale sámediggái mearreruđat juolluduvvojit eanaš sámediggái stáhta eiseváldin gulli bargguid dikšumii, muhto iehčanas válggain válljejuvvon orgána bargguid dikšumii sii ožžot vánet ruhtadeami.
Norjan saamelaiskäräjien edustajat ovat tuoneet julki, että niiden päätösvaltaa on toisinaan rajoittanut se, että keskushallinto on korvamerkinnyt julkisia varoja tiettyihin tarkoituksiin.
Norgga beale sámedikki ovddasteaddjit leat buktán albmosii dan, ahte dikki mearridanválddi lea muhtumin ráddjen dat, ahte guovddášhálddahus lea mearridan almmolaš ruhtadeami dihto doibmii.
Norjan valtio on kuitenkin eri kannalla; sen mukaan uudet projektit ja rahoitusta koskevat aloitteet ovat usein tulleet itse saamelaiskäräjiltä, ja saamelaiskäräjillä on ollut merkittävässä määrin vapaus priorisoida niille myönnettyjen varojen käyttö uudelleen.
Norgga stáhtas lea goittotge earálágan oaivil; dat cealká, ahte ođđa fitnut ja ruhtadanálgagat bohtet dávjá ieš sámedikkis, ja sámedikkis lea mearkkašahtti friddjavuohta prioriteret dasa juolluduvvon ruhtadeami ođđasit.
Norjan saamelaiskäräjät on myös ilmaisseet huolensa siitä, että kappaleissa 16 ja 39 edellä käsitelty kuulemismenettely ei päde valtion talousarvion tekemiseen.
Norgga beale sámediggi lea maiddái buktán ovdan fuolas das, ahte bihtáin 16 ja 39 máinnašuvvon ráđđádallanmeannudeamis ii gieđahallojuvvo stáhtabušeahta gárven.
Norjan Finnmark-laki
Norgga Finnmárkkuláhka
Norjassa vuonna 2005 säädetty Finnmarkin lääniä koskeva erityislaki eli Ruijan maalaki, joka Norjassa tunnetaan nimellä Finnmarksloven, sisältää kohtia, jotka suojelevat merkittävästi saamelaisten itsemääräämisoikeuden ja luonnonvarojen hallintaoikeuksien edistämistä paikallisella tasolla.
Norggas jagi 2005 ásahuvvon Finnmárkkuláhka sisttisdoallá njuolggadusaid, maiguin suodjaluvvo dehálaš vugiin Sámi álbmoga iešmearridanvuoigatvuođa ja luondduvalljodagaid hálddašanvuoigatvuođaid gárggiideapmi báikkálaš dásis.
Laki on siten tärkeä esimerkki muille Pohjoismaille.
Nuba láhka leage mávssolaš ovdamearka eará Davviriikkaide.
Lakiin on kirjattu, että saamelaisilla ja muilla on Finnmarkin maa-alueiden ja vesistöjen pitkään jatkuneen käytön perusteella oikeudet kyseisiin maihin ja luonnonvaroihin.
Lágas lea celkojuvvon, ahte sápmelaččain ja earrásiin leat Finnmárkkus dološ áiggi ráje geavaheami bokte vuoigatvuođat Finnmárkku eatnamiidda ja čáziide.
Lain mukaan 95 % Finnmarkin maista (suunnilleen Tanskan kokoinen alue) siirrettiin valtiolta paikalliseen omistukseen, ja maanomistajaksi tuli Finnmarkseiendommen-niminen hallintoelin.
Lága mielde 98 % Finnmárkku viidodagas (sullii Danmárkku sturrosaš viidodat) sirdojuvvui stáhtas báikkálaš oamastussii, ja eanaeaiggádin vuođđuduvvui Finnmárkkuopmodat.
Vaikka Finnmark-laki onkin merkittävä askel kohti saamelaisten itsemääräämisoikeuden sekä maaalueiden ja luonnonvarojen hallintaoikeuksien edistämistä, jotkut saamelaisten edustajat ovat olleet sitä mieltä, ettei laki täysin suojaa saamelaisten itsemääräämisoikeutta sekä maa-alueiden ja luonnonvarojen hallintaoikeuksia pääasiassa syistä, jotka liittyvät Finnmarkseiendommenin hallituksen kokoonpanoon.
Vaikke láhka leage mearkkašahtti lávki sápmelaččaid iešmearridanvuoigatvuođa ja maid eatnamiid ja čáziid hálddašanvuoigatvuođa gárggiideamis, muhtun sámi ovddasteaddjit leat oaivvildan, ahte láhka ii dorvvas ollásit sápmelaččaid iešmearridanvuoigatvuođa ja vuoigatvuođa eatnamiidda ja luondduvalljodagaide, eanaš daid sivaid geažil, mat laktásit
Hallituksen jäsenien nimittäminen on Finnmarkin maakuntakäräjien ja Norjan saamelaiskäräjien vastuulla.
13 Finnmárkkuopmodaga stivrra čoakkádussii. Finnmárkku fylkkadiggi ja sámediggi nammadit stivralahtuid.
On kuitenkin syytä huomata, että Finnmark-laki on alueen saamelaisten ja muun väestön erilaisten intressien yhteensovittamiseksi laadittu kompromissiteksti, jonka saamelaiskäräjät on hyväksynyt.
Berre fuomášit, ahte Finnmárkkuláhka lea guovllu sápmelaččaid ja earrásiid beroštumiid oktiiheiveheami várás hábmejuvvon soabadallančoavddus, man sámediggi lea dohkkehan.
Se, missä määrin laki aidosti edistää saamelaisten itsemääräämisoikeutta ja oikeutta luonnonvaroihin, selviää lain täytäntöönpanon myötä.
Dat, mo láhka duođas gárggiida sámi iešmearridanvuoigatvuođa ja vuoigatvuođa luondduvalljodagaide, čielgá dađistaga go láhka ollašuhttojuvvo.
Erityisraportoija on pannut myös merkille jatkuvat huolenilmaukset siitä, että Finnmark-laki ei puutu riittävästi Norjan itäsaamelaisten erityisen suojattomaan asemaan.
Sierraraporterejeaddji lea maiddái gidden fuomášumi dávjá ovdanboahtán fuolaide das, ahte Finnmárkkulágas Norgga beale nuortasámiid (nuortalaččaid) vuoigatvuođat eai leat váldojuvvon doarvái bures vuhtii vaikke sis lea earenoamážit rašes sajádat.
Norjan itäsaamelaiset ovat pieni ryhmä, jonka oma kieli ja kulttuuriset ominaispiirteet ovat uhanalaisia.
Norgga beale nuortasámit leat smávva joavku, guđe iežas giella ja kultuvrralaš iešvuođat leat áitojuvvon.
Tähän liittyen rotusyrjinnän poistamista valvova komitea suositteli, että Norja ryhtyy erityisiin ja konkreettisiin lisätoimiin turvatakseen tiettyjen erittäin uhanalaisten alkuperäisryhmien – eli itäsaamelaisten – asianmukaisen kehittämisen ja suojelemisen.
Dán áššái laktása maiddái dat, ahte nállevealahankomitea ávžžuhii Norgga vuolggahit earenoamáš geavatlaš lassidoaimmaid vai dihto oalle áitatvuloš álgoálbmotjoavkkuid – dahjege nuortasámiid – vuoigatvuođat dorvvastuvvojit já gárggiiduvvojit áššálaččat.
Erityisraportoija huomauttaa Norjan ilmaisseen, että ” toimenpiteitä suunniteltaessa neuvotellaan tiiviisti saamelaiskäräjien ja itäsaamelaisten edustajien kanssa ” ja että Finnmarkin maakäräjien tulee valtuuksiensa nojalla ottaa huomioon Finnmarkin kaikkien asukkaiden, myös itäsaamelaisten, oikeudet maa-alueisiin ja luonnonvaroihin.
Spesiálaraporterejeaddji fuomášahttá, ahte Norga lea čujuhan, ahte ” go doaibmabijut plánejuvvojit, de stáhta ráđđádallá lávga sámedikkiin ja nuortasámiid ovddasteaddjiiguin ” ja ahte Finnmárkkukomišuvnna doaibmaváldi sisttisdoallá buot finnmárkulaččaid eanavuoigatvuođaid ja luondduvalljodagaid čielggadeami, maiddái nuortasámiid.
B. Oikeus maa-alueisiin, vesistöihin ja luonnonvaroihin
B. Vuoigatvuođat eatnamiidda, čáziide ja luondduvalljodagaide
Maa-alueisiin ja luonnonvaroihin liittyvien oikeuksien tunnustaminen
Eatnamiidda ja luondduvalljodagaide guoski vuoigatvuođaid dovddasteapmi
Pohjoismaiden saamelaisten historialle on ollut tunnusomaista saamelaisten hallitsemien maa-alueiden – varsinkin porojen laidunmaiden – ja luonnonvarojen jatkuva väheneminen.
Davviriikkaid sápmelaččaid historjái lea leamaš mihtilmas sápmelaččaid hálddašan eatnamiid – eandalii bohccuid guohtuneatnamiid – ja luondduvalljodagaid bistevaš vátnun.
Pohjoismaiden toiminta on aiemmin perustunut näkemykseen, jonka mukaan maa-alueiden ja luonnonvarojen omistusoikeus ei voi perustua saamelaisille ominaiseen paimentolaistyyppiseen maankäyttöön, johon kuuluu laajojen, ilmaston ja ympäristötekijöiden vaikutuksesta vuosittain vaihtuvien laidunalueiden hyödyntäminen.
Ovdalaš áiggiid Davviriikkaid doaimmat vuođđuduvve dakkár oidnui, ahte eatnamiid ja luondduvalljodagaid oamastanvuoigatvuohta ii sáhte vuođđuduvvat sápmelaččaide mihtilmas nomádalaš eanageavaheapmái, masa gullá viiddes, dálkkádaga ja birasváikkuhusaid geažil jahkásaččat molsašuvvi guohtuneatnamiid ávkkástallan.
14 47.
47.
Pohjoismaat ovat ajan myötä kehittäneet tiettyjä mekanismeja saamelaisväestön maanomistuksen ja poronhoidon turvaamiseksi, ja nykyään merkittäviä maa-alueita käytetään jatkuvasti poronhoitoon.
Davviriikkat leat áiggiid mielde gárggiidan dihto vuogádagaid Sámi álbmoga eanaoamasteami ja boazodoalu dorvvasteami várás, ja dálá áigge viiddes oasit eatnamiin geavahuvvojit bissovaččat boazodoalus.
Eri Pohjoismaissa sovellettavan poronhoitoa koskevan lainsäädännön mukaan saamelaisilla on tiettyjä oikeuksia tämän elinkeinon edellyttämiin maa-alueisiin ja luonnonvaroihin, mutta kuten edellä todettiin, Suomessa porotaloutta ei ole erikseen rajattu saamelaisille.
Buot golmma Davviriikka boazodoallolágain leat Sámi álbmogii addojuvvon dihto eatnamiid ja luondduvalljodagaid geavahanvuoigatvuođat boazodoalu várás, muhto nugo ovdalis máinnašuvvui, de Suomas boazodoallu ii leat sierra ráddjejuvvon dušše sápmelaččaide.
Lisäksi vaikka saamelaisten nautintaoikeus maa-alueisiin on laissa tunnustettu, nämä oikeudet saavat käytännössä usein väistyä muiden intressien tieltä.
Vaikke sápmelaččaid eanageavahanvuoigatvuođat leat lágain dovddastuvvon, dát vuoigatvuođat atnu gártá dávjá čáhkket saji earáid beroštumiid geažil.
Norjan, Ruotsin ja Suomen lainsäädännössä tosin todetaan, että saamelaisten maankäytön voidaan periaatteessa katsoa johtavan maanomistusoikeuden syntymiseen, mutta näiden oikeuksien toteuttaminen käytännössä on osoittanut saamelaisille hankalaksi.
Norgga, Ruoŧa ja Suoma lágat dovddastit prinsihpas, ahte sápmelaččaid eanageavaheapmi boađusin sáhttá leat eanaoamastanvuoigatvuohta, muhto Sámi álbmogii lea leamaš geavatlaččat váttis ollašuhttit dáid vuoigatvuođaid.
Norjassa säädetty Finnmark-laki tarjoaa mahdollisesti edellytyksiä saamelaisten maaalueita ja luonnonvaroja koskevien oikeuksien yksilöimiseksi ja turvaamiseksi Finnmarkin läänissä.
Norggas addojuvvon Finnmárkkuláhka fállá buori vuođu ja vuogádaga čielggadit ja dorvvastit beaktilit sámiid vuoigatvuođaid eatnamiidda ja luondduvalljodagaide Finnmárkku fylkkas.
Lailla perustettiin Finnmarkin komissio, jolla on valtuudet selvittää aiemmin tunnustamatta jääneet oikeudet maa-alueisiin ja luonnonvaroihin.
14 dovdákeahttá báhcán vuoigatvuođaid eatnamiidda ja luondduvalljodagaide.
Komission on määrä selvitysten jälkeen antaa mietintönsä seuraavista asioista: ” a) ketkä komission käsityksen mukaan omistavat maan; b) mitä käyttöoikeuksia on komission käsityksen mukaan syntynyt ja c) seikat, joihin komissio näkemyksensä perustaa ”.
Komišuvdna galgá addit čielggadusaid maŋŋá smiehttamuša čuovvovaš áššiin: ” gii komišuvnna áddejumi mielde lea eatnama eaiggát; b) makkár geavahanvuoigatvuođat komišuvnna áddejumi mielde leat ja c) maid áššediliide komišuvdna vuođđuda konklušuvnnaidis ”.
Lailla perustettiin myös muuhun kuin viljelysmaahan liittyviä asioita käsittelevä Finnmarkin maaoikeus, joka on Finnmarkin komission johtopäätöksiin liittyvien kiistojen kuulemiseen tarkoitettu erityistuomioistuin.
Finnmárkkulágain ásahuvvui maiddái Finnmárkku meahcceduopmostuollu, man doaibmaváldin leat gieđahallat eará go gilvineatnamiidda guoski áššiid, ja mii lea oaivvilduvvon čoavdit Finnmárkku komišuvnna mearrádusaid dagahan soahpameahttunvuođaid.
Koska Finnmark-lain edellyttämä maaoikeuksien selvitystyö on edelleen kesken, nyt käyttöön otetun menettelytavan tarkoituksenmukaisuutta ei voida vielä arvioida.
Daningo Finnmárkkulága eaktudan eanavuoigatvuođaid čielggadeapmi lea ain gaskan, dál atnui váldon meannudanvuogi vuogálašvuođa ii sáhte velá árvvoštallat.
Silti Finnmarklaki on kiistatta tärkeä edistysaskel ja voi osoittautua hyväksi käytännöksi alkuperäiskansojen maaoikeuksien turvaamisessa.
Dattetge Finnmárkkuláhka lea čielgasit dehálaš ovdáneapmi ja sáhttá čájehuvvot buorrin geavadin álgoálbmogiid eanavuoigatvuođaid dorvvasteamis.
Vaikka yksittäisten saamelaisten ja saamelaisryhmien omistus- ja käyttöoikeus on tietyissä yhteyksissä todettu ja tunnustettu Norjan oikeuslaitoksessa, Finnmarkin läänin ulkopuolella ei kuitenkaan ole käytössä mitään erityisiä mekanismeja saamelaisväestön maa-alueita ja luonnonvaroja koskevien oikeuksien yksilöimiseksi, mikä on yhä korjaamista vaativa epäkohta.
Vaikke ovttaskas sápmelaččaid ja sámejoavkkuid oamastan- ja geavahanvuoigatvuohta dihto oktavuođain lea čielggaduvvon ja dovddastuvvon Norgga riektelágádusas, Finnmárkku fylkka olggobealde eai leat goittotge anus makkárge earenoamáš vuogádagat čielggadit Sámi álbmoga vuoigatvuođaid eatnamiidda luondduvalljodagaide, ja dat lea váilivuohta, man galgá divvut.
Erityisraportoijalle on ilmaistu erityinen huoli maanomistusoikeuksista Ruotsissa.
Spesiálaraporterejeaddjái lea buktojuvvon ovdan earenoamáš fuolla eanavuoigatvuođaid dilis Ruoŧa bealde.
Maan korkein oikeus on todennut, että periaatteessa omistusoikeus voi perustua saamelaisille tyypilliseen perinteiseen maankäyttöön ja asutukseen.
Riikka alimus riekti lea cealkán, ahte prinsihpas oamastanvuoigatvuohta sáhttá vuođđuduvvat sápmelaččaid árbevirolaš eanageavaheapmái ja ássamii.
Silti porojen laidunalueita ei ole Ruotsissa virallisesti rajattu.
Dattetge bohccuid guohtunguovllut eai leat Ruoŧas virggálaččat ráddjejuvvon.
Maan hallitus on kuitenkin perustanut erityisen rajatyöryhmän, jonka tehtävänä on määrittää saamelaisten perinteisesti käyttämät maa-alueet.
Lea dehálaš, ahte riikka ráđđehus lea vuođđudan earenoamáš rádjabargojoavkku, man bargun lea meroštallat Sámi álbmoga árbevirolaččat geavahan eatnamiid.
Työryhmä antoi mietintönsä vuonna 2006.
Bargojoavku geigii smiehttamušas jagi 2006.
Hallitus ei ole kuitenkin ryhtynyt käytännön toimiin työryhmän suositusten toteuttamiseksi.
Ráđđehus ii leat goittotge vuolggahan geavatlaš doaimmaid vai bargojoavkku ávžžuhusat ollašuhttojuvvojit.
Samassa yhteydessä YK:n rotusyrjintäkomitea (CERD) ilmaisi ” huolensa saamelaisten oikeuksiin liittyvien kysymysten käsittelyssä saavutetusta vähäisestä edistyksestä ” ja kehotti Ruotsia ” ryhtymään tehokkaisiin toimiin, jotta saamelaisten oikeuksiin liittyvät selvitykset johtavat konkreettisiin toimiin ja samalla lainsäädännön uudistamiseen. ”
Seamma oktavuođas ON nállevealahankomitea (CERD) celkkii ” fuolas Sámi álbmoga vuoigatvuođaáššiid gieđahallama vátna bohtosiin ” ja ávžžuhii Ruoŧa ” vuolggahit beaktilis doaimmaid vai sápmelaččaid vuoigatvuođaid čielggadusat mielddisbuktet čielga doaimmaid ja seammás lágaid ođasmahttimiid. ”
Finnmark-laki, 5 ja 29 § Ibid.
Finnmárkkuláhka, 5 ja 29 § Ibid..
, 33 §.
, 33 §.
, 36 §.
, 36 §.
Taxed Lapp Mountain - juttu Rajatyöryhmän raportti, SOU.:
Vearroduottar-ášši Rádjabargojoavkku raporta, SOU.:
2006:14 CERD / SWE/18, kappale 19; ks. myös CCPR / C / SWE.
2006:14 CERD / SWE/18, bihttá 19; g. maiddái CCPR / C / SWE.
/ CO/6, kappale 20 (2. huhtikuuta 2009)
/ CO/6, bihttá 20 (cuoŋománu 2. beaivve 2009)
15 51. Saamelaisten mahdollisuuksia turvata oikeutensa maahan ja luonnonvaroihin vaikeuttaa edelleen se, että todistustaakka Ruotsin tuomioistuimissa on maanomistusoikeuksiaan peräävällä saamelaisväestöllä.
15 oassebeliin lea dehálaš diehtu iežaset hálddus. ”
Ankara todistustaakka johtaa kallisiin oikeudenkäynteihin, ja Ruotsin saamelaisilla on harvoin riittävästi varoja maanomistusoikeuksia koskevien vaatimustensa ajamiseen.
Garra duođaštusnoađđegáibádusat dagahit divrras lágastemiid, ja Ruoŧa beale sápmelaččain lea hárve doarvái várit lágastit eanavuoigatvuođaideaset bealis.
Ruotsin oikeusapujärjestelmä ei tue saamelaisia näissä pyrkimyksissä, mistä YK:n komiteat ovat myös ilmaisseet huolensa.
Ruoŧa riekteveahkkevuogádat ii doarjjo ruđalaččat sápmelaččaid dáin figgamušain, mas maiddái ON soahpamušorgánat leat cealkán fuolaset.
Suomessa 90 prosenttia saamelaisten kotiseutualueeksi määritetystä maa-alueesta on juridisesti valtion maata.
Suomas 90 proseantta sámiid ruovttuguovlun meroštallojuvvon eanaviidodagas lea juridihkalaččat stáhta eana.
Saamelaisten maanomistusoikeuksien selvittämiseksi Suomen valtio teetti vuosina 2003–2006 tutkimuksen maankäytöstä Ylä-Lapin alueella.
Sámi álbmoga eanavuoigatvuođaid čielggadeami geažil Suoma stáhta barggahii jagiid 2003–2006 dutkamuša eanageavaheamis Davvi-Lappi guovllus.
Samassa yhteydessä YK:n rotusyrjintäkomitea suositteli, että Suomi ” ryhtyy tehokkaisiin toimiin Ylä-Lapin maanomistusoikeuksia koskevan tutkimuksen tulosten soveltamiseksi käytäntöön ja säätämään asiaa koskevia uusia lakeja yhteisymmärryksessä kohteina olevien yhteisöjen kanssa ”.
Seamma oktavuođas ON nállevealahankomitea ávžžuhii, ahte Suopma ” vuolggaha beaktilis doaibmabijuid vai Davvi-Lappi eanavuoigatvuođaid dutkanbohtosat heivehuvvojit geavadii, ee. Stáhta ásaha áššái guoski ođđa lágaid ovttasráđiid servošiiguin, maidda lágat gustojit.
Suomen valtion ja saamelaiskäräjien välillä on käyty neuvotteluja yhteisten lähtökohtien määrittämiseksi maanomistusoikeutta koskevissa kysymyksissä.
Suoma stáhta ja sámediggi leat ráđđádallan gávdnat oktasaš vuođu eanavuoigatvuođaide guoski gažaldagain.
Saamelaisten perinteisesti käyttämien ja asuttamien maa-alueiden juridinen asema on Suomessa kuitenkin edelleen ratkaisematta.
Sámiid árbevirolaččat ássan eatnamiid juridihkalaš sajádat lea goittotge ain čoavddekeahttá Suomas.
Oikeus merten luonnonvaroihin
Mearravalljodatvuoigatvuođat
Kysymys saamelaisten oikeudesta rannikkovesillä tapahtuvaan kalastukseen koskee ensisijaisesti Norjaa.
Gažaldat sápmelaččaid vuoigatvuođas riddoguolásteapmái guoská lagamustá Norgga.
Selvitysten mukaan saamelaisten Norjan pohjoisrannikolla harjoittama kalastus on viime vuosina merkittävästi vaikeutunut kalavesien huonon hoidon seurauksena.
Guorahallamat čujuhit, ahte sámiid davvirittuid guolásteapmi lea maŋimuš jagiid mearkkašahtti vugiin váttásmuvvan guollečáziid fuones hálddašeami geažil.
Syynä tähän kehitykseen ovat olleet muut kuin saamelaiset sekä ympäristötekijät.
Sivvan dakkár gárggiideapmái leat leamaš earát go sápmelaččat ja birasdahkkit.
Lisäksi kalastuksen kasvava teollistuminen Norjassa parin viime vuosikymmenen aikana on heikentänyt merten luonnonvarojen paikallista valvontaa ja käyttöä.
Dasa lassin guolásteami nuppástuvvan industriijan guovttelot jagi áigge Norggas lea geahpedan mearravalljodagaid báikkálaš bearráigeahču ja geavaheami.
Edelleen epäkohtana on, että kalastusta koskevista määräyksistä päätetään valtakunnallisesti ilman paikallista edustusta ottamatta huomioon merten luonnonvaroja koskevaa tavanmukaista päätöksentekomenettelyä tai niiden hoitoa koskevaa paikallista tietämystä.
Lassiváttisvuođa dagaha dat, ahte guolástannjuolggadusain mearriduvvo nášuvnnalaččat báikkálaš ovddastusa haga, iige váldojuvvo vuhtii mearravalljodagaid árbevirolaš mearrádusdahkan iige báikkálaš diehtu valljodagaid hálddašeamis.
Norjan Finnmark-laissa ei säädetä merten luonnonvaroista.
Norgga Finnmárkkulágas eai leat mearrádusat mearravalljodagain.
Norjan suurkäräjien pysyvän lakivaliokunnan Finnmark-lakia koskevassa lausunnossa todetaan, että kalastus on keskeinen osa saamelaiskulttuuria, ja suurkäräjät antoi päätöksen, jossa hallitusta kehotettiin tekemään selvitys Finnmarkin rannikon kalastusoikeuksista.
Norgga stuorradikki bissovaš justislávdegotti cealkámušas daddjo, ahte guolásteapmi lea guovddáš oassi sámi kultuvrras, ja stuorradiggi dagai mearrádusa, mas ráđđehus ávžžuhuvvui čielggadit Finnmárkku rittu guolástanvuoigatvuođaid.
Saamelaiskäräjien kanssa käytyjen neuvottelujen jälkeen muodostettiin uusi elin, rannikkokalastuskomitea.
Vuođđuduvvui ođđa orgána, riddoguolástanlávdegoddi, dan maŋŋá go Sámedikkiin ráđđádallojuvvui.
Se suositteli, että
Dasa lassin joavkkut, mat ovddastit báikkálaš sámi guolásteaddjiid, leat deattuhan, ahte dárbbašuvvo sierraláhka, mii dorvvasta báikkálaččaid vuoigatvuođa oassálastit guollečáziid ja mearravalljodagaid dikšumii ja hálddašeapmái.
/ CO/6, kappale 21 (2. huhtikuuta 2009).
/ CO/6, bihttá 21 (cuoŋománu 2. beaivve 2009).
; CERD / SWE/18, kappale 20.
; CERD / SWE/18, bihttá 20.
CERD / C / FIN / CO/19, kappale 14 (13. maaliskuuta 2009).
CERD / C / FIN / CO/19, bihtá 14 (njukčamánu 13. beaivve 2009).
Kalastus- ja rannikkoministeriön ja saamelaiskäräjien kesken käydään parhaillaan neuvotteluja rannikkokalastuskomitean työn jatkamisesta.
NOU 2008:5 (guovvamánu 18. beaivve 2008).
Saamelaisten maa-alueisiin ja elinkeinoihin edelleen kohdistuvat uhat
Sápmelaččaid eatnamiidda ja ealáhusaide ain čuohcci áitagat
Merkittävän uhan saamelaisten elämäntavalle, erityisesti poronhoidolle, muodostaa kilpaileva maankäyttö, johon valtiot itse usein myötävaikuttavat edistämällä luonnonvarojen hyödyntämistä ja muita kehityshankkeita.
Gilvaleaddji eanageavaheapmi áitá mearkkašahtti vugiin Sámi eallinvuogi, earenoamážit boazodoalu, ja dan stáhtat dávjá iežage ovddidit ávkkástallamiin luondduvalljodagaid ja ovddidemiin eará gárggiidanfitnuid.
Ne uhkaavat supistaa laidunalueita kaikissa kolmessa Pohjoismaassa.
Dat áitet geahpedit guohtuneatnamiid buot golmma Davviriikkas.
Rakennusten, teiden ja sähkövoimapatojen rakentaminen, kaivostoiminta, metsäprojektit ja matkailuhankkeet ovat jo nyt tuhonneet ja pirstoneet laidunmaita, ja niillä on ollut haitallinen vaikutus porojen liikkumiseen ja siten niiden lisääntymiseen ja selviytymiseen.
Visttiid, geainnuid ja čáhcefápmorusttegiid huksen, ruvkedoaimmat, vuovdefitnut ja turismadoaimmat leat juo dál duššadan ja cuvkon guohtuneatnamiid, ja dat leat hehtten sakka bohccuid johtima ja dakko bokte bohccuid ahtanuššama ja ceavzima.
Pohjoismaissa eräät luonnonvarojen hyödyntämistä koskevat lait edellyttävät – vaihtelevissa määrin – saamelaisväestön ja sen elinkeinojen tai maa-alueiden erityistä huomioon ottamista.
Davviriikkaid muhtun lágat luondduvalljodagaid ávkkástallamis eaktudit – molsašuddi vugiin – Sámi álbmoga ja dan ealáhusaid dahje eatnamiid earenoamáš vuhtiiváldima.
Lainsäädäntö ja harjoitettu politiikka ei Pohjoismaissa kuitenkaan riittävästi turvaa saamelaisväestön oikeuksia ja elinkeinoja luonnonvarojen hyödyntämisen ja kehittämistoimien osalta, eivätkä ne luo saamelaisille ja saamelaiskäräjille riittäviä edellytyksiä osallistua kehittämisprosesseihin.
Dábálaččat iešguđege davviriikkaid lágat ja politihkka luondduvalljodagaid ávkkástallamiin ja gárggiidandoaimmain eai goittotge dorvvas doarvái bures Sámi álbmoga vuoigatvuođaid ja ealáhusaid, eaige dat láže diliid vai Sámi álbmot ja sámedikkit sáhttet oassálastit doarvái gárggiidandoaimmaide.
Luonnonvarojen hyödyntämisestä ja muista kehityshankkeista johtuvasta laidunmaiden menetyksestä ei useinkaan suoriteta mitään korvausta, vaikka Norjan poronhoitolaki edellyttää, että poronhoitoalueen käyttöoikeuden menetys on korvattava poronomistajille.
Luondduvalljodagain ávkkástallamis ja eará gárggiidandoaimmain čuovvu guohtuneatnamiid massimis dávjá ii máksojuvvo buhtadus, vaikke Norga boazodoalloláhka gáibida, ahte guohtuneatnamiid geavahanvuoigatvuođa massin buhttejuvvo boazoeaiggádiidda.
Lisäksi saamelaisväestölle tarjotaan harvoin mahdollisuutta päästä osalliseksi hyödyistä etenkään kaivos-, ja öljy- ja kaasuhankkeiden yhteydessä.
Dasa lassin, hárve fállojuvvo vejolašvuohta beassat juohkit doaimmain šaddan ávkki, eandalii ruvke-, oljo- ja gássadoaimmaid oktavuođas.
Norjassa pohjoisen öljy- ja kaasukenttien hyödyntäminen on varteenotettava uhka poronhoidolle.
Norggas davviguovllu oljo- ja gássagittiid ávkkástallan lea mearkkašahtti áitta boazodollui.
Norjan vuoden 2009 kaivannaislaki edellyttää, että saamelaisten kulttuurielämää suojellaan ja että Finnmarkin läänissä saamelaiskäräjiä ja maanomistajia kuullaan toimilupien myöntämisen yhteydessä.
Norgga jagi 2009 minerálaláhka eaktuda, ahte sámi kultureallin suodjaluvvo ja maid Finnmárkku fylkkas doaibmalobiid mieđiheami oktavuođas sámedikkis ja eanaeaiggádis lea vejolašvuohta buktit oainnuset ovdan.
Norjan saamelaiskäräjät on tästä huolimatta ilmaissut huolensa siitä, että laki ei takaa saamelaiskäräjien riittävää kuulemista Finnmarkin lääniä koskevien toimilupahakemusten käsittelyssä eikä edellytä minkäänlaista kuulemista silloin, kun punnitaan hakemuksia, jotka vaikuttavat läänin ulkopuolella sijaitseviin perinteisiin maa-alueisin.
Das fuolakeahttá sámediggi lea buktán ovdan fuolas das, ahte láhka ii dorvvas doarvái buriid ráđđádallanvejolašvuođaid sámediggái Finnmárkku doaibmalohpemeannudeamis iige eaktut mangelágan ráđđádallamiid dalle, go árvvoštallojuvvojit ohcamušat, mat váikkuhit fylkka olggobeale árbevirolaš eatnamiidda.
Ruotsissa kaivos- ja tuulivoimalahankkeet aiheuttavat saamelaisille kasvavia paineita heidän perinteisillä maa-alueillaan.
Ruoŧas ruvke- ja bieggamillofitnut dagahit sápmelaččaide ain stuorru deattu sin árbevirolaš eatnamiin.
Nykyisessä kaivoslaissa ei ole määräyksiä saamelaisväestön kannalta merkittävien erityisoikeuksien huomioonottamisesta, eikä nykyinen kaivospolitiikka näytä riittävästi turvaavan saamelaisten etuja ja oikeuksia kaivostoiminnan vaikutusalueelle
Dálá ruvkelágas eai leat njuolggadusat Sámi álbmoga dáfos mearkkašahtti sierravuoigatvuoigatvuođaid vuhtiiváldimis, iige dálá ruvkepolitihkka oro doarvái dorvvasteamen sámi beroštumiid ja vuoigatvuođaid ruvkeguovlluin. Spesiálaraporterejeaddji lea earenoamážit čuvvon Girona gávpoga dili.
Esim. Norjan metsänhoitolain 1 luvun 2 §:ssä todetaan, että lakia ” ei saa soveltaa tavalla, joka loukkaa
Omd. Norgga vuovdelága 1 logu 2 §:s celkojuvvo, ahte “ lága ii oaččo heivehit vugiin, mii rihkku sámi
saamelaisten poronomistajien oikeutta polttopuuhun ja polttoaineeseen. ”
boazoeaiggádiid vuoigatvuođa boaldenmuoraide ja boaldámuššii. ”
Ruotsin metsänhoitolaki edellyttää, että ” metsänhoitotoimia suunniteltaessa ja toteutettaessa on toivottavaa, että asianomaiselle saamelaiskylälle annetaan vuosittain käyttöön riittävän suuri ja yhtenäinen laidunalue sekä runsaasti kasvillisuutta alueilla, joita käytetään porojen tarhaus-, vaellus- ja lepopaikkoina. ”
Ruoŧa vuovdeláhka eaktuda, ahte “ vuovdedoaimmaid plánedettiin ja ollašuhtedettiin lea sávahahtti, ahte áššáigullevaš čerrui addojuvvo jahkásaččat atnui doarvái stuorra ja oktilaš guohtuneana ja valjit šattolašvuohta guovlluin, mat adnojuvvojit bohccuid rátkin-, johtin- ja orustanbáikin. ”
Suomen metsälain 12 §:n 1 momentissa todetaan, että valtioneuvoston on kuultava saamelaiskäräjiä antaessaan määräyksiä metsän hoitamisesta.
Suoma vuovdelága 12 §:a 1 momeanttas celkojuvvo, ahte stáhtaráđđi galgá gullat sámedikki, go addá mearrádusaid vuvddiid dikšumis.
17 jäävien maitten osalta. Erityisraportoija on erityisesti seurannut Kiirunan kaupungin tilannetta.
17 čielggadeapmái mo nuppástusat váikkuhit boazodollui ja analiisii kumulatiivvalaš váikkuhusain boazodollui.
Ruotsi katsoo siten täyttäneensä sekä maan lain että alkuperäiskansojen oikeuksia koskevan julistuksen vaatimukset.
Ruoŧŧa oaivvilda, ahte dat lea deavdán sihke stáhta lágaid ja álgoálbmogiid vuoigatvuođaid julggaštusa gáibádusaid.
Suomessa saamelaisväestö on jo vuosia kantanut huolta hakkuiden vaikutuksesta porotalouteen.
Suomas sápmelaččat lea juo jagiid guoddán fuola vuovdečuohppamiid váikkuhusain boazodollui.
Metsähallituksen mukaan hakkuumäärät poronhoitoalueella ovat poronomistajien kanssa tehtyjen sopimusten jälkeen merkittävästi supistuneet.
Suoma stáhtahálddahusa vuovdefitnodat Meahciráđđehus muitala, ahte muorranjeaidimiid mearit boazodoalloguovllus leat uhccon mearkkašahtti vugiin dan maŋŋá, go boazoeaiggádiin leat dahkkojuvvon soahpamušat áššis.
Sopimuksia metsänkäytöstä Metsähallituksen ja paliskuntien kesken on tehty myös vuonna 2010.
Maiddái jagi 2010 Meahciráđđehus ja bálgosat vuolláičálle soahpamušaid.
Silti hakkuut uhkaavat edelleen saamelaisten harjoittaman porotalouden kannalta tärkeitä alueita varsinkin, kun otetaan huomioon saamelaisten maa-alueiden ja luonnonvarojen käytön oikeudellisesti turvaton asema.
Dattetge vuovdečuohppamat áitet ain sápmelaččaid dehálaš boazodoalloguovlluid eandalii, go váldojuvvo vuhtii sápmelaččaid dorvvuhis sajádat eatnamiid ja luondduvalljodagaid geavaheami ektui.
Lisäksi ilmastonmuutoksella – sen selvästi globaalista luonteesta huolimatta – on ollut erityisen haitallinen vaikutus saamelaisten tapaisiin kansoihin, joiden elinkeino on riippuvainen arktisen alueen ilmasto-oloista.
Dasa lassin dálkkádatrievdamis – dan čielgasit máilmmiviidosaš iešvuođas fuolakeahttá
Lämpötilojen noustessa talvisin ilmaston lämpenemisen seurauksena sulava lumi kastelee porojen ravintonaan käyttämän jäkälän ja jäädyttää sen pakkasella, jolloin jäkälä jää kovan jääkuoren sisään, mikä hankaloittaa porojen ravinnonsaantia ja ruoansulatusta.
sorjasa arktalaš guovllu dálkkádagain. Go njázuda dálvit, de dálkkádatrievdama boađusin suddi muohta njuoskada bohccuid jeahkáliid, dasto galbmá ja šaddá eatnamii garra jiekŋageardi, man sisa jeagil báhcá, mii fas váttásmuhttá bohccuid guohtuma ja biebmosuddadeami.
Lisäksi kesälaitumet saattavat muuttua avoimesta maasta pensastoksi, jolloin poronomistajat joutuvat siirtämään laumansa kuiville alueille.
Dasa lassin geasseguohtuneatnamat sáhttet šaddat suovkan, dalle boazoeaiggádat gártet sirdit ealuideaset goikeeatnamiidda.
Siksi on ryhdyttävä tarmokkaisiin toimiin, joilla voidaan vähentää porotalouden haavoittuvuutta ja suojata tätä elinkeinoa ilmastonmuutoksen vaikutuksilta, ja harjoitettava tätä tukevaa tutkimusta.
Boazodoalu raššivuođa geahpedeami ja dan dálkkádatrievdama váikkuhusain suddjema geažil galgá vuolggahit beaktilis doaimmaid ja galgá vuolggahit dutkamušaid vai dilli buorrána.
On myös huolehdittava siitä, että globaalin ilmastonmuutoksen torjumiseen tähtäävät toimet eivät itsessään uhkaa saamelaisten elinkeinoja.
Galgá maiddái fuolahit das, ahte máilmmiviidosaš dálkkádatrievdama doarjundoaimmat eai áitte sápmelaččaid ealáhusaid.
Esimerkiksi kestävää energiantuotantoa koskevat vaatimukset saattavat johtaa tuulivoimarakentamisen voimakkaaseen kasvuun Tromssan ja Finnmarkin rannikoilla, mikä puolestaan uhkaa vakavasti porojen poikimisalueita.
Ovdamearkka dihte suvdinnávccalaš energiijabuvttadangáibádusat sáhttet dagahit, ahte bieggamilluid huksen laská sakka Romssa ja Finnmárkku riddoguovlluin, mii bealistis áitá vearrát bohccuid guottetguovlluid.
Ruotsissa 35 % tuulivoimaloiden kaavailluista sijoituspaikoista sijaitsee poronhoidon ydinalueilla, ja suunnitteilla on lisäksi yli 2 000 porojen laidunmaille rakennettavaa tuulivoimalaa.
Ruoŧas 35 % bieggamilluid plánejuvvon sajuštanbáikkiin leat boazodoalu váimmusguovlluin, dasa lassin leat plánejuvvon vel badjel 2 000 bieggamillu bohccuid guohtuneatnamiidda.
Ruotsin hallitus on myöntänyt luvan mahdollisesti maailman suurimalle maalle rakennettavalle tuulivoimapuistolle, joka on määrä pystyttää Piteån kuntaan – samalle alueelle, jossa Östra Kikkejaurin saamelaiskylän talvilaitumet sijaitsevat.
Ruoŧa ráđđehus lea mieđihan lobi bieggamilloviidodahkii, mas sáhttá boahtit vejolaččat máilmmi stuorámus eatnan alde ja mii ceggejuvvo Biŧoma gildii – seamma guvlui, go Östra Kikkejaur – čearu dálveguohtuneatnamat leat.
Petoeläimet – pääasiassa sudet, ahmat, ilvekset, karhut ja kotkat – aiheuttavat poronhoitoalueilla monin paikoin jopa kaivannaisteollisuutta suuremman uhan poronhoidolle.
Boraspiret – eanaš gumppet, geatkkit, albasat, guovžžat ja goaskimat – dagahit boazodoalloguovlluin máŋggain sajiin juoba stuorát áitaga boazodollui go ruvkeindustriija.
Ruotsin maataloustieteellinen yliopisto on laskenut, että Ruotsissa joutuu vuosittain petojen uhriksi ainakin 60 000 yhteensä 260 000 yksilön porokannasta.
Ruoŧa eanadoallouniversitehta lea rehkenastán, ahte Ruoŧas boraspiret goddet sullii 60 000 bohcco 260 000 oppalaš mearis.
Petojen aiheuttamien porokuolemien määrä on joillakin alueilla saavuttanut tason, jolla laumat eivät kykene tuottamaan riittävästi jälkeläisiä, mikä voi johtaa koko lauman romahtamiseen muutamassa
Boraspiriid dagahan boazojámuid mearri lea muhtun guovlluin juksan dakkár dási, ahte miesit eai šatta doarvái ja dalle oppa eallu sáhttá nohkat moatti jagis.
A / HRC/15.37, liite 1, kappale 384.
A / HRC/15.37, čuovus 1, bihttá 384.
C. Kielten säilyttäminen
C. Gielaid seailluheapmi
Saamelaiskielillä on saamelaisidentiteetin ja saamelaisuuden säilymisen kannalta keskeinen merkitys, joten nämä kielet ovat kaikkien Pohjoismaiden saamelaisväestön kannalta elintärkeitä.
Sámegielain lea sámeidentitehta ja sápmelašvuođa seailuma dáfos mávssolaš mearkkašupmi, nu ahte dát gielat leat buot Davviriikkaid Sámi álbmoga dáfos vealtameahttumat.
Saamelaiskielten laaja kirjo kutistuu kuitenkin jatkuvasti.
Sámegielaid valljodat vátnu olles áigge.
Erityisraportoijan tietoon saatettiin toisen maailmansodan tuhoisat vaikutukset saamelaisten opetukseen ja kieleen.
Spesiálaraporterejeaddjái muitaluvvui man garra váikkuhusat nuppi máilmmisoađis ledje sápmelaččaid oahpahussii ja gillii.
Niiden seurauksena saamelaiset jäivät useiksi vuosiksi ilman koulunkäyntiä millään kielellä, mikä vaikutti haitallisesti lukutaidon oppimiseen ja kykyyn siirtää kielitaitoa tuleville sukupolville.
Soahti dagahii dan, ahte sápmelaččat báhce oahpu haga mange gillii máŋggaid jagiide, mii fas hehttii lohkama oahppama ja návcca sirdit giela boahtte buolvvaide.
Saamelaiskielten katoamiseen vaikuttavat myös tämänhetkiset olosuhteet, kuten se seikka, että saamea ei useimmilla alueilla puhuta lainkaan kodin ulkopuolella, ja se, että saamea puhuvat ovat levittäytyneet maantieteellisesti laajalle alueelle.
Sámegielaid duššamii váikkuha maiddái dálá dilli, nugo dat, ahte máŋgga báikkis sámegiela eai hála olláge ruovttu olggobealde, ja dat, ahte sámegielhállit ásset bieđgguid viiddes guovlluin.
Erityisesti Suomessa puhutut inarinsaame ja koltansaame sekä Ruotsissa ja Norjassa puhutut eteläsaame ja luulajansaame ovat hävinneet lähes kokonaan, ja Suomessa puhutun pohjoissaamen olemassaolo on uhattuna.
Earenomážit Suoma beale anárašgiella ja nuortalašgiella Ruoŧa ja Norgga beale lullisámegiella ja julevsámegiella leat jávkan measta ollásit, ja Suoma bealege davvisámegiella lea áitojuvvon.
Norjassa saamelaisten oikeus säilyttää oma kielensä ja kehittää sitä eri yhteyksissä on kirjattu perustuslakiin ja lukuisiin yksittäisiin lakeihin, kuten vuoden 1987 saamelaislakiin.
Norggas Sámi álbmoga vuoigatvuohta seailluhit gielaset ja ovddidit dan sierra diliin lea čállojuvvon vuođđoláhkii ja máŋggaid sierra lágaide, nugo jagi 1987 sámeláhkii.
Norjassa tehdään myös työtä mm. saamelaiskäräjien välityksellä saamelaiskielten elvyttämiseksi Saamenmaalla, ja hallitus laatii parhaillaan laajaa toimintasuunnitelmaa saamelaiskielten aseman vahvistamiseksi.
Norggas leat olu doaimmat ee. sámedikki giellaealáskahttindoaimmat Sámis ja ráđđehus lea ovddideamen viiddes ” Sámegielaid doaibmaplána ” vai ollašuhttit ulbmila.
On rohkaisevaa, että kiinnostus osallistua kielen elvytysohjelmiin on saamelaiskäräjien mukaan lisääntynyt, vaikkakaan rahoitusta ei ole tarpeeksi kaikkien halukkaiden mukaan ottamiseksi.
Lea movttiidahtti, ahte beroštupmi oassálastit gielaid ealáskahttinprográmmaide lea sámedikki mielde lassánan, vaikke ruhtadeapmi ii leat leamaš doarvái váldit buot berošteaddjiid fárrui.
Norjan kovaotteinen sulauttamispolitiikka kielsi saamelaiskielten käyttämisen ja joikaamisen vuosikymmenten ajaksi, ja sen yhä tuntuvien vaikutusten korjaamiseksi tarvitaan edellä mainituista toimenpiteistä huolimatta lisäponnistuksia saamelaiskielten käytön helpottamiseksi ja edistämiseksi.
Norgga garra dáruiduhttinpolitihkka gilddii sámegielaid geavaheami ja juoigama logiid jagiide, ja dan ain oinnolaš váikkuhusaid divvumii dárbbašuvvojit ovdalis máinnašuvvon doaimmain fuolakeahttá lassirahčamušaid sámegielaid geavaheami álkidahttima ja gárggiideami várás.
Ruotsissa ei ole Norjan ja Suomen tavoin erikseen lainsäädäntöä saamen kielen aseman turvaamisesta.
Norggas ja Suomas leat sierra lágat sámegiela sajádaga dorvvasteamis, muhto Ruoŧas dat váilot.
Kansallisista vähemmistökielistä vastikään annetussa laissa saamen kielelle kuitenkin taataan erityisasema muiden vähemmistökieliksi luokiteltujen kielten joukossa tietyillä nimetyillä ” hallintoalueilla ”.
Gieskat addojuvvui láhka nášuvnnalaš veahádatgielain, mas sámegillii goittotge dorvvastuvvo sierrasajádat eará veahádatgiellan meroštallojuvvon gielaid joavkkus dihto lágas máinnašuvvon ” hálddašanguovlluin ”.
Seitsemästätoista kunnasta koostuvan Saamen hallintoalueen asukkailla on kansallisista vähemmistökielistä annetun lain mukaan oikeus käyttää saamen kieltä viranomaisten kanssa asioidessaan sekä oikeus osittain tai kokonaan saamen kielellä järjestettävään esiopetukseen ja vanhustenhoitoon.
Nášuvnnalaš veahádatgiellalágas mearriduvvo, ahte Sámi hálddašanguovllu ássi ovttaskas olbmuin, masa gullet 17 gieldda, lea vuoigatvuohta geavahit sámegiela eiseválddiiguin áššiid divššodettiin ja vuoigatvuohta muhtumassii dahje ollásit sámegielat ovdaoahpahussii ja boarrásiiddikšumii.
Kunnilla on kuitenkin vaikeuksia velvoitteidensa täyttämisessä saamea taitavan henkilöstön puutteen ja saamelaiskulttuuriin kohdistuvan yleisen kielteisen asenteen vuoksi.
Gielddain leat goittotge váttisvuođat ollašuhttit geatnegasvuođaideaset, daningo sámegielat bargoveagas lea vátnivuohta ja leat raporterejuvvon almmolaš guottut sámi kultuvrra ektui.
Saamelaisten mahdollisuus käyttää äidinkieltään viranomaisten kanssa asioidessaan on näiden kuntien ulkopuolella turvattu vain joissakin suurimmissa valtion elimissä.
Dáid gielddaid olggobeale sápmelaččaid vejolašvuohta geavahit sámegiela lea dorvvastuvvon muhtun stuorámus stáhtaorgánain, muhto muđui dat sorjasa sámegielat bargoveaga oažžumis.
Suomen perustuslaissa taataan saamelaisille oikeus ylläpitää ja kehittää omaa kieltään ja kulttuuriaan.
Suoma vuođđolágas dorvvastuvvo sápmelaččaide vuoigatvuohta doalahit ja ovddidit iežas giela ja kultuvrra.
Vuoden 2008 Saamen kielilaissa puolestaan tunnustetaan saamelaisten oikeus käyttää omaa kieltään tuomioistuimessa ja muussa viranomaisessa erityisesti Enontekiön,
Jagi 2008 sámi giellalágas fas dovddastuvvo Sámi álbmoga vuoigatvuohta geavahit iežas giela duopmostuoluin ja eará eiseválddiin earenoamážit Eanodaga, Anára, Soađegili ja Ohcejoga gielddain dahjege sámiid ruovttuguovllu doaibmaorgánain.
19 Inarin, Sodankylän ja Utsjoen kuntien eli saamelaisten ydinalueiden toimielimissä.
Goittotge geavatlaččat dát lágalaš sajádaga dorvvasteapmi ii leat ollašuvvan, daningo eanaš gielddaid ja stáhta eiseválddiin váilu sámegieldáidu.
Tämä oikeudellisen aseman turvaaminen ei kuitenkaan ole käytännössä toteutunut johtuen pääasiassa kuntien ja valtion viranomaisten puutteellisesta saamen kielen taidosta.
Sosiála- ja dearvvasvuođabálvalusaid oažžun sámegillii daddjo leat soaittáhagas juoba sámiid ruovttuguovllus.
Sosiaali- ja terveyspalvelujen saatavuutta saamen kielellä luonnehditaan sattumanvaraiseksi jopa saamelaisten ydinalueella.
Muhtun giellaealáskahttindoaimmat leat dán rádjai ollašuhttojuvvon, okta buoremusat menestuvvan lea anárašgielat giellabeasit, mat fállet vuollái skuvlaahkásaččaide giella- ja kulturlávgumiid, ja
Joitakin kielen elvyttämiseen tähtääviä toimenpiteitä on tähän mennessä toteutettu, menestyksekkäimpänä niistä Inarissa alle kouluikäisille kieli- ja kulttuurikylpyä tarjoavat kielipesäohjelmat, joiden rahoitusta opetus- ja kulttuuriministeriö on sitoutunut jatkamaan vuonna 2011.
19 maid ruhtadeami oahpahus- ja kulturministeriija lea čatnasan joatkit jagi 2011.
Merkittävää on, että valtioneuvoston vuonna 2009 eduskunnalle antamassa Suomen ihmisoikeuspolitiikkaa koskevassa selonteossa todetaan, että valtioneuvosto valmistelee kattavan saamen kielen elvyttämisohjelman, jonka painopistealueina ovat varhaiskasvatus, opetus, sosiaali- ja terveyspalvelut, kulttuuri ja media sekä elinkeinopolitiikka.
Lea dehálaš, ahte ráđđehusa raporttas riikkabeivviide Suoma olmmošvuoigatvuođapolitihka birra, ráđđehus gárve viiddes sámegiela ealáskahttinprográmma, man deaddosuorgin leat smávvamánáidpedagogihkka, oahpahus, sosiála- ja dearvvasvuođabálvalusat, kultuvra sihke media ja ealáhuspolitihkka.
D. Kulttuurin erityispiirteet huomioon ottava koulutus
D. Kultuvrralaččat heivehuvvon oahpahus
Koulutuksella on olennainen merkitys saamelaisten historian, kulttuurin, perimätiedon ja kielen ylläpitämisessä ja elvyttämisessä.
Oahpahusas lea guovddáš mearkkašupmi sámiid historjjá, kultuvrra, árbedieđu ja giela seailluheamis ja doalaheamis ja ealáskahttimis.
Kaikille Pohjoismaille on yhteistä, että saamelaisopiskelijat voivat suorittaa opintonsa saamen kielellä nimetyillä saamelaisalueilla, jotka on laissa määritetty.
Buot Davviriikkain lea ovttalágan dilli, namalassii ahte sámemánát- ja nuorat sáhttet vázzit skuvlla sámegillii dihto sámeguovlluin, mat leat lágain meroštallojuvvon.
Kuitenkin noin 50 % saamelaisista ja 70 % alle 10-vuotiaista lapsista asuu näiden alueiden ulkopuolella.
Goittotge sullii 50 % sápmelaččain ja 70 % vuollái 10-jahkásaš sámemánáin orrot dáid guovlluid olggobealde.
Kattavan saamelaisen koulutuspolitiikan kehittäminen on näistä kolmesta maasta viety pisimmälle Norjassa.
Ollislaš sámi oahpahuspolitihka gárggiideapmi lea ovdánan guhkimussii dán golmma Davviriikkas Norggas.
Koululaissa taataan kaikille saamenkielisille oppilaille oikeus saada asuinpaikastaan riippumatta opetusta äidinkielellään osana oppivelvollisuuttaan.
Oahpahuslágas dorvvastuvvo juohke sámegielat oahppái vuoigatvuohta ássanbáikkis fuolakeahttá oažžut oahpahusa eatnigillii oassin oahppogeatnegasvuođas.
Saamelaisalueen ulkopuolella opiskelijoilla on oikeus opiskella saamen kieltä, jos vähintään kymmenen oppilasta kyseisen kunnan alueella vaatii tällaista opetusta ja mahdollisuutta etäopetukseen, jos saamentaitoista opettajaa ei ole käytettävissä.
Sámi hálddašanguovllu olggobeale oahppiin lea vuoigatvuohta lohkat sámegiela, juos unnimustá gieldda logi oahppi gáibidit dákkár oahpahusa ja sis lea vejolašvuohta gáiddusoahpahussii, juos sámegielat oahpaheaddji váilu.
Vaikka yhä useammat koulut järjestävät saamenkielistä opetusta, jatkuvana puutteena on muun muassa pula saamenopettajista, vaikka Norjan saamelaiskäräjät totesikin saavuttaneensa tässä suhteessa hyviä tuloksia ” unelmatyöhankkeellaan ”, jossa myönnetään apurahoja saamelaiskielten opettajiksi opiskeleville.
Vaikke ain eanet skuvllain lágidit sámegielat oahpahusa, lea bissovaš vátnivuohta ee. sámi oahpaheaddjiin, vaikke Norgga beale sámediggi leage gávnnahan, ahte dat lea ožžon buriid bohtosiid “ niehkobargu ” – fitnus, man bokte juolluduvvojit veahkkeruđat sámegielat oahpaheaistudeanttaide.
Muita ongelmia ovat erityisesti luulajan- ja eteläsaamenkielisen opetusmateriaalin ja välineiden puuttuminen sekä Norjan saamelaiskäräjille koulutuksellisten tehtäviensä täyttämiseksi myönnettyjen taloudellisten resurssien riittämättömyys.
Eará váttisvuohtan leat oahppomateriála váilun earenoamážit julev- ja lullisámegielas ja maid Norgga beale sámedikki váilevaš ruhtadeapmi oahpahusdoaimmaid ollašuhttima várás.
Ruotsissa saamenkielinen opetus on lähinnä varmistettu 1990-luvulla perustetuilla, Ruotsin valtion ylläpitämillä saamelaiskouluilla, joita hallinnoi erityinen saamelaiskäräjien nimittämä saamelaiskoulujen hallintoelin ja jotka sijaitsevat saamelaisten perinteisillä poronhoitoalueilla.
Ruoŧas sámegielat oahpahus lea lagamustá sihkkarastojuvvon 1990-logus vuođđuduvvon sámeskuvllaid bokte, maid jođiha Ruoŧa beale sámedikki nammadan Sámi skuvlastivra, ja mat leat sápmelaččaid árbevirolaš boazodoalloguovlluin.
Saamelaiskoulujen ulkopuolella oppilaat voivat saada opetusta äidinkielellään, mutta vain, mikäli sopiva opettaja on saatavilla.
Sámeskuvllaid olggobeale oahppit sáhttet oažžut eatnigielat oahpahusa, muhto dušše dalle, juos heivvolaš oahpaheaddji gávdno.
Koska opettajista on suuri pula, tämän ohjelman piirissä on vuosittain vain noin 200 oppilasta.
Daningo oahpaheaddjit leat oalle vánet oažžumis, dán prográmmii gullet jahkásaččat dušše sullii 200 oahppi.
Kunta voi lisäksi tarjota opetustoimensa puitteissa ” integroitua saamenkielistä opetusta ” tekemällä tarvittavat järjestelyt saamelaiskoulujen hallintoelimen kanssa.
Dasa lassin gielda sáhttá fállat oahpahusdoaimmas olis ” integrerejuvvon sámegielat oahpahusa ”, juos gielda dahká dárbbašlaš ordnemiid Sámi skuvlastivrrain.
Saamelaiskulttuurin opetusta tarjotaan tämän ohjelman puitteissa osana pakollista opetussuunnitelmaa.
Sámekultuvrra oahpahus fállojuvvo dán prográmma olis oassin bákkolaš oahppoplána.
Saamelaiskoulujen hallintoelimellä ei tiettävästi kuitenkaan ole riittävästi varoja ohjelman tarjoamiseen kaikille sitä vaatineille
Raporttain muitaluvvo, ahte Sámi skuvlastivrras eai leat doarvái várit fállat dán prográmma buohkaide, geat dan háliidit.
20 oppilaille. Lisäksi kyseiset kolme ohjelmaa tavoittavat yhä yhteensä vain noin 10–20 % oppivelvollisuusikäisistä saamelaislapsista.
Dasa lassin dát golbma prográmma jukset dušše sullii 10–20 % oahppiin, geat leat oahppogeatnegas agis.
Suomessa saamenkielisen opetuksen järjestäminen saamelaisten kotiseutualueella on taattu lailla. Lisäksi kotiseutualueen kunnille myönnetään opetus- ja kulttuuritoimen rahoituksesta annetun lain nojalla ylimääräisiä valtionavustuksia saamenkielisen opetuksen järjestämiseen.
Suomas sámegielat oahpahusa lágideapmi sámiid ruovttuguovllus lea dorvvastuvvon lágain nu, ahte ruovttuguovllu gielddaide juolluduvvo badjelmearálaš stáhtadoarjagat sámegielat oahpahusa lágideami várás oahpahus- ja kulturdoaimma ruhtadeamis addojuvvon lága vuođul.
Mikään laki tai käytäntö ei kuitenkaan takaa saamenkielisen opetuksen saatavuutta saamelaisten ydinalueen ulkopuolella, jossa suurin osa saamelaisoppilaista asuu, vaikka saamelaiskäräjät on jo vuosien ajan esittänyt, että opetus- ja kulttuuritoimen rahoituksesta annetun lain kyseiset määräykset ulotetaan koskemaan koko maata.
Goittotge mihkkege lágaid dahje politihkaid ii dorvvas sámegielat oahpahusa oažžuma sámiid ruovttuguovllu olggobealde, gos stuorámus oassi sámeoahppiin ássá, vaikke sámediggi lea juo jagiid evttohan, ahte oahpahus- ja kulturdoaimmas addojuvvon lága njuolggadusat olahuvvojit gokčat oppa riikka.