pere/sami_parallel huggingface dataset:
Jos edellä mainittujen lähteiden perusteella muodostaa poliittisen näkemyksensä, siitä voi tulla skitsofreninen eikä sillä ole välttämättä mitään yhtymäkohtaan siihen elämään, missä äänestäjät elävät.
Jos ovddabealde namuhuvvon gálduid vuođul hábme politihkalaš oainnus, das sáhttá šaddat skitsofrenalaš, iige das leat vealtakeahttá mihkkege guoskkahansajiid dan eallimii, mas jienasteaddjit ellet.
Saamelaisasiat nousevat esille vaalikamppailussa, eduskunnassa ja Lapissa, koska niin Lapin kansanedustajat kuin osa Lapin medioistakin nostaa niitä esille.
Sámi áššit badjánit ovdan válgagiccus, riikkabeivviid olis ja davimus Suomas, daningo Lappi riikkabeaiveáirasat ja oassi Davvi-Suoma mediain čalmmustahttet daid.
Tästä muodostuu kierre, joka tuntuu olevan melkein ikiliikkuja.
Das šaddá jorribotnji, mii orru leame measta juo álotjohtti.
Luulen, että suuri osa äänestäjistä haluaisi, että jatkossa Lapin kansanedustajat ajaisivat kaikkien lappilaisten asiaa ja oikeuksia asiakysymyksiin keskittyen.
Jáhkán, ahte eanas jienasteddjiin háliidivčče, ahte boahtteáigge davimus Suoma riikkabeaiveáirasat ovddidivčče buot davvisuopmelaš áššiid ja vuoigatvuođaid nu ahte sii vuojulduvvet áššegažaldagaide.
Vastakkainasettelu lappilaisten ja saamelaisten välille ei edistä Lapin, ei saamelaisten eikä eduskunnan asemaa.
Lappilaččaid ja sápmelaččaid ásaheapmi vuostálagaid ii ovddit davimus Suoma, ii sápmelaččaid iige riikkabeivviid sajádaga.
Saamelaiskäräjät on johdonmukaisesti linjannut, että saamelaisten oikeuksien edistäminen ei ole keneltäkään Lapin asukkaalta pois eikä heikennä heidän oikeuksiaan.
Sámediggi lea jearggalaččat linnjen, ahte sápmelaččaid vuoigatvuođaid ovddideapmi ii váldde geasge Lappi guovllu orrus maidege eret iige dat heajut sin vuoigatvuođaid.
Valitettavasti saamelaiskäräjien käsitys ei ole päässyt julkisuuteen.
Dađi bahábut Sámedikki oaidnu ii leat beassan almmolašvuhtii.
Päinvastoin - edelleen halutaan luoda tietoisesti vastakkainasettelua saamelaisten ja valtaväestön välille ja että saamelaisten oikeuksien edistäminen olisi muilta pois.
Nuppe gežiid - ain háliiduvvo duddjojuvvot vásedin govva, ahte sápmelaččat ja váldoálbmot livcce gaccalagaid juohke áššis ja ahte sápmelaččaid vuoigatvuođaid ovddideapmi doalvvulii earáin juoidá eret.
Ajatustapa on surullinen, vanhanaikainen ja ylläpitää mielikuvaa etnisten ryhmien välisestä ristiriidoista.
Jurddahanvuohki lea morašlaš, dološáigásaš ja doalaha miellagova etnihkalaš joavkkuid gaskavuođa soahpameahttunvuođain.
Olin ajatellut, että saamelaiskäräjien päätös hyväksyä selitys ILO 169-sopimuksen artiklasta 14, joka oli vastoin aikaisempia saamelaiskäräjien päätöksiä, olisi rauhoittanut tilannetta ja saanut myös Lapin kansanedustajat ja muut tahot tulemaan saamelaisia vastaan samoin kuin saamelaiset tulivat viranomaisia ja Suomen valtiota vastaan.
Ledjen jurddahallan, ahte sámedikki mearrádus dohkkehit čilgehusa ILO 169-soahpamuša artihkkalis 14, mii lei vuostá ovddit sámedikki mearrádusaid, livččii ráfohan dili ja ožžon maid Lappi riikkabeaiveáirasiid ja eará beliid boahtit sápmelaččaid ovddal seamma ládje go sápmelaččat bohte eiseválddiid ja Suoma stáhta ovddal.
Toiveeni vaikuttaa turhalta.
Mu sávaldat ii oro šaddame duohtan.
Mitkään saamelaiskäräjien tekemät kädenojennukset sille, että voisimme luoda yhdessä uutta ja parantaa nykyistä tilannetta, eivät kaikille tahoille – kuten Lapin kansanedustajille kelpaa.
Eai matge sámedikki dahkan gieđageigemiid dasa, ahte sáhtáleimmet duddjot ovttas ođđasa ja buoridit dálá dili, eai buot beliide – dego Lappi riikkabeaiveovddasteddjiide, dohkke.
Saamelaiskäräjät on tehnyt suuria kompromisseja.
Sámediggi lea dahkan stuora kompromissaid.
Miksei samaa odoteta muilta ?
Manne dán seamma ii galgga vuordit earáin ?
Kansanedustajat Autto ja Lohi loukkaantuivat Tennilän kolumnista.
Nu, riikkabeaiveáirasat Autto ja Lohi loavkahuvvaba Tennilä kolumnnas.
Pidän Tennilän kirjoitusta hyvin perusteellisena ja asiantuntevana.
Anán Tennilä čállosa hui bures ákkastallon ja áššedovdamušain čállojuvvon.
Auton ja Lohen vastauksissa nousi esille hyvin mielenkiintoisia asioita.
Autto ja Lohi vástádusas badjáne ovdan hui miellagiddevaš áššit.
Kansanedustajien Autton ja Lohen mukaan saamelaiskäräjillä ei ole legitemiteettiä edustaa kaikkia saamelaisia.
Riikkabeaiveáirasiid Autto ja Lohi mielde Sámedikkis ii leat legimiteahtta ovddastit buot sápmelaččaid.
Keitä saamelaiskäräjät sitten edustaa ja mikä taho edustaa näitä ” muita saamelaisia ” ?
Geaid sámediggi dasto ovddasta ja mii beliid ovddasta dáid ” eará sápmelaččaid ” ?
Lapin kansanedustajatko ?
Lappi riikkabeaiveáirasatgo ?
Saamelaisten alkuperäiskansa-asemasta ja saamelaisesta kulttuuri-itsehallinnosta säädetään perustuslaissa ja tarkemmin saamelaiskäräjälaissa.
Sápmelaččaid álgoálbmotsajádagas ja sámi kulturiešstivrejumis mearriduvvo vuođđolágas ja dárkileappot sámediggelágas.
Kansanedustajilla on sananvapaus, mutta perustuslain mukaan kansanedustajien on noudatettava perustuslakia ja muita säädettyjä lakeja.
Riikkabeaiveáirasiin lea sátnefriddjavuohta, muhto vuođđolága mielde riikkabeaiveáirasat galget doahttalit vuođđolága ja eará ásahuvvon lágaid.
Perustuslain kiistäminen, vieläpä perustuslakivaliokunnan jäseneltä on painava kannanotto, jota ei voi tulkita yksittäiseksi heitoksi.
Vuođđolága šiitin, earenoamážit vuođđoláhkaváljagotti lahtus lea vuoimmálaš beali váldin, man ii sáhte dulkot ovttaskas bállahastimin.
Perustuslakivaliokunnan jäsen Lohi perustelee kannanottoaan asemallaan Lapin kansanedustajana ja asemoi itsensä saamelaiskulttuurin asiantuntijaksi.
Vuođđoláhkaváljagotti lahttu Lohi ákkastallá oainnus sajádagainis Lappi riikkabeaiveáirasin ja sajusta iežas sámi kultuvrra áššedovdin.
Tässä retoriikassa maantieteellinen kotipaikkansa johdosta Lapin kansanedustajien puheenvuoroilla ja näkemyksillä tulee olla suurempi painoarvo kuin muiden kansanedustajien, valtioneuvoston tai saamelaiskäräjien näkemyksillä.
Dán retorihkas geográfalaš ruovttubáikkiset vuođul Lappi riikkabeaiveáirasiid sáhkavuoruin ja oainnuin galgá leat stuorit deaddoárvu go eará riikkabeaiveáirasiid, stáhtaráđi dehe sámedikki oainnuin.
Tällaisilla väitteillä luodaan tietoisesti ja tahallaan mielikuvaa saamen kansan yhtenäisyyden heikkenemisestä, luodaan todellisuuteen perustumattomia ristiriitoja saamelaisryhmien välille ja halutaan hajottaa saamen kansaa heikentämällä tietoisesti saamelaisen kulttuuri-itsehallinnon asemaa ja yhteneväisyyttä.
Dákkár čuoččuhusaiguin duddjojuvvo diđolaččat ja vásedin miellagova sámi álbmoga ovttamielalašvuođa hedjoneamis, duddjojuvvojit duođalašvuhtii gullameahttun soahpameahttunvuođat sápmelaš joavkkuid gaskii ja háliiduvvo háddjejuvvot sámi álbmot nu ahte diđolaččat geahnohuhttojuvvo sámi kulturiešstivrema sajádat ja oktilašvuohta.
Auton ja Lohen vastineessa todetaan, että Lapin kansanedustajat ovat kuin ovatkin edistäneet saamelaisten asemaa.
Autto ja Lohi vástádusas daddjojuvvo, ahte Lappi riikkabeaiveáirasat leat - birzzit bárzzit - ovddidan sápmelaččaid dili.
Omien näkemystensä mukaan he ovat tukeneet kielipesien lisäämistä.
Iežaset oainnuid mielde sii leat dorjon giellabesiid lasiheami.
Kielipesät ovat tärkeitä, mutta niiden tukeminen onkin poliittisesti helppoa, kielipesärahoitus menee kunnille ja palvelun tuottajille eikä rahasumma ole kovin suuri.
Giellabeasit leat dehálaččat, muhto daid doarjun lea politihkalaččat álki, giellabeasseruhtadeapmi manná suohkaniidda ja bálvalusaid buvttadeddjiide iige ruhtasubmi lea beare stuoris.
Analoginen edistysaskel Lapin kansanedustajien retoriikassa lienee se, että kun saamelaiskäräjillä ei ole heidän mielestään legimiteettiä edustaa saamelaisia, niin kielipesien hoitaminen siirretään kunnille ja muille toimijoille kuin saamelaiskäräjille.
Analogalaš ovdánanlávki Lappi riikkabeaiveáirasiid retorihkas leš dat, ahte go sámedikkis ii leat sin mielas legimiteahtta ovddastit sápmelaččaid, de giellabesiid dikšun sirdojuvvo suohkaniidda ja eará doibmiide go sámediggái.
Kielipesien tarpeesta on laaja poliittinen yksimielisyys.
Giellabesiid dárbbus lea viiddes politihkalaš ovttamielalašvuohta.
Kielipesistä on valtioneuvoston päätös osana saamen kielten elvytysohjelmaa.
Giellabesiin lea stáhtaráđi mearrádus sámegielaid ealáskahttinprográmma oassin.
Autton ja Lohen pohdiskelusta voi vetää sen johtopäätöksen, että kun saamelaisten oikeuksien edistäminen on vain saamelaislasten kielten elvyttämistä, saamelaiset ovat tässä katsontakannassa vain kielellinen vähemmistö.
Autto ja Lohi guorahallamušas sáhttá dahkat dan jurddabohtosa, ahte go sápmelaččaid vuoigatvuođaid ovddideapmi máksá dušše sámi mánáid gielaid ealáskahttima, de sápmelaččat leat dán oaidninvuogi mielde dušše gielalaš vehádat.
Kielipesät ovat todella tärkeitä saamen kielen elvyttämiseksi, mutta samanaikaisesti meillä on laaja joukko äidinkieleltään saamea puhuvia lapsia, jotka eivät pääse saamenkieliseen päivähoitoon tai opetukseen.
Giellabeasit leat duođaid dehálaččat sámegielaid ealáskahttima várás, muhto oktanaga mis leat hui stuora joavku eatnigiellanis sámegiela hubmi mánát, geat eai beasa sámegielalaš beaivedikšui dehe oahpahussii.
Jos saamen kieli halutaan säilyttää elävänä äidinkielenä, pelkkä kielipesätoiminnan tukeminen ei siihen riitä.
Jos sámegiella háliiduvvo seailluhuvvot ealli eatnigiellan, de duššefal giellabeassedoaimma doarjun ii leat dasa nohkka.
Olen odottanut Lapin kansanedustajien esiintuloa myös saamelaisten perinteisten elinkeinojen oikeuksien edistämistä.
Lean vuordán Lappi riikkabeaiveáirasiid oidnosii boahtima maid sápmelaččaid árbevirolaš ealáhusaid vuoigatvuođaid ovddideamis.
Se taitaa olla kuitenkin poliittisesti liian arka aihe.
Dat dáidá leat goitge politihkalaččat liiggás hearkkes fáddá.
Olen seurannut nyt seitsemän vuoden ajan valiokuntatyöskentelyä ja ollut hyvin erilaisissa kuulemisessa, saanut vastata mitä kummallisimpiin väitteisiin ja kysymyksiin ja kuullut että valiokuntatyöskentelyssä on jopa esitelty minun etnistä sukuhistoriaani.
Lean čuvvon dál čieža jagi váljagoddebargama ja lean leamaš hui sierralágán gullamiin, lean šaddan vástidit mađi ártegeabbo čuoččuhusaide ja gažaldagaide ja lean gullan ahte váljagoddebargamis lea čájehuvvon juobe mu etnihkalaš sohkahistorjá.
Aloittaessani tehtävääni saamelaiskäräjien presidenttinä olin sinisilmäinen ja kuvittelin perustuslakivaliokunnan olevan päivänpolitiikan ulkopuolella.
Álggahettiin bargon sámedikki presideantan ledjen alitčalmmat ja govahallen vuođđoláhkaváljagotti leat beaivválaš politihka olggobealde.
Ajatus on nyt seitsemän vuoden jälkeen naiivi.
Jurdda lea dál čieža jagi geahčen naiiva - mánnálaš.
Valiokunnassa näkyvät poliittiset tavoitteet, omat äänestäjät ja pyrkimykset aivan samalla tavalla kuin eduskunnassakin tai missä tahansa poliittisessa elimessä.
Váljagottis vuhttojit politihkalaš ulbmilat, iežaset jienasteaddjit ja viggamušat aivve seamma ládje go riikkabeivviidnai olis dehe man beare politihkalaš orgánas.
Perustuslakivaliokunta on Suomen ylin perustuslain tulkintaelin ja käyttää hyvin merkittävää valtaa.
Vuođđoláhkaváljagoddi lea Suoma alimus vuođđolága dulkonorgána ja geavaha hui mávssolaš válddi.
Suomessa on aika ajoin keskusteltu siitä, että Suomessa tulisi ottaa käyttöön perustuslakituomioistuin, joka olisi irrallinen päivänpolitiikasta ja joka tutkisi asioita vain juridiikan kannalta ottamatta huomioon puoluepolitiikkaa.
Suomas lea gaskkohagaid ságastallojuvvon das, ahte Suopma galggalii váldit atnui vuođđoláhkaduopmostuolu, mii livččii sierra beaivvi politihkas ja mii dutkkalii áššiid juridihka dáfus iige váldde vuhtii bellodatpolitihka.
Perustuslakivaliokunta joutuu luottamaan kuulemaansa, ja tällöin kuultaviksi tahoiksi valituilla tahoilla on merkittävä vaikutus valiokunnan kantaan.
Vuođđoláhkaváljagoddi šaddá luohttit dasa, maid gullá, ja dalle gullamii bovdejuvvon beliin lea mearkkašahtti váikkuhus váljagotti oidnui.
Kuultavia tahoja ei valita avoimesti ja esimerkiksi saamelaisten oikeuksista on kuultu niin viranomaisia, yksityishenkilöitä kuin yhdistyksiäkin.
Gullamii bovdejuvvon bealit eai válljejuvvo rahpasit ja ovdamearkka dihte sámiid vuoigatvuođain váljagoddi lea gullan eiseválddiid, priváhtaolbmuid nugo servviid.
Valtiolainsäädäntöoikeuden professori Tuomas Ojanen ja saman alan dosentti Juha Lavapuro ovatkin kirjoittaneet perustuslakivaliokunnasta vuonna 2013, että “ valiokunta on kuitenkin kokoonpantu poliittisten voimasuhteiden mukaan kansanedustajista ja on ylipäätään eduskunnan toimielin, jonka päätöksenteon riippumattomuudesta ei ole mitään oikeudellisia takeita.
Stáhtaláhkaásahanrievtti professor Tuomas Ojanen ja seamma suorggi doseanta Juha Lavapuro leabanai čállán vuođđoláhkaváljagottis jagi 2013, ahte ” váljagoddi lea goitge čohkkejuvvon politihkalaš vuoibmagaskavuođaid mielde riikkabeaiveáirasiin ja lea oppalohkái riikkabeivviid doaibmaorgána, man mearrádusdahkama sorjjasmeahttunvuođas ii leat mihkkege juridihkalaš dáhkádusaid.
Kansainvälisesti valiokunta näyttäytyy lähinnä kummajaisena, jonka toiminnassa on monia perustuslakikysymysten asianmukaisen ratkaisun ja perustuslakivalvonnan uskottavuuden kannalta ongelmallisia piirteitä. ”
Riikkaidgaskasaččat váljagoddi čájeha iežas gummálažžan, man barggus leat máŋggat vuođđoláhkagažaldagaid áššáigullevaš čovdosa ja vuođđoláhkaváljagotti jáhkehahttivuođa dáfus problemáhtalaš iešvuođat. ”
Perustuslakivaliokunta käsittelee kaikki saamelaisten oikeuksia käsitteleviä lakeja ja on saamelaiskäräjille hyvin tärkeä valiokunta.
Vuođđoláhkaváljagoddi gieđahallá buot lágaid, mat gieđahallet sápmelaččaid vuoigatvuođaid, ja lea danin sámediggái hui dehálaš váljagoddi.
On kuitenkin syytä pohtia, tulisiko perustuslainmukaisuuden valvonta järjestää nykyistä irrallisemmin puoluepolitiikasta ja selvittää muitakin vaihtoehtoja, kuten perustuslakituomioistuimen perustamista.
Gánnáha goitge suokkardit, galggaliigo vuođđolága lágalašvuođa bearráigeahčču sirrejuvvot dáláža čielgaseappot bellodatpolitihkas ja čielggadit earánai molssaeavttuid, dego vuođđoláhkaduopmostuolu vuođđudeami.
Suomessa myllätään niin kunta- ja aluehallintoa kuin oikeuslaitostakin.
Suomashan moivejuvvo suohkan- ja guovlohálddahus nugo riektelágádus.
Pitäisikö uudistustyötä jatkaa myös perustuslainmukaisuuden valvonnan osalta ?
Galggaliigo ođasnuhttinbargu jotkojuvvot maiddái vuođđolágálašvuođa bearráigeahču buohta ?
Lapin kansanedustajat ovat kunnostautuneet muidenkin ulostulojen merkeissä.
Lappi riikkabeaiveáirasat leat muđuidge goargguhan iežaset oidnosii boahtimiin ?
Lapin Kansa uutisoi ennen joulua että kansanedustaja Eeva-Maija Maijala aikoo hakeutua saamelaiskäräjiin vaaliluetteloon.
Lapin Kansa čálii ovdalaš juovllaid ahte riikkabeaiveáirras Eeva-Maria Maijala ohcališgoahta sámedikki válgalogahallamii.
Jokaisella itsensä saamelaiseksi kokevalla on oikeus hakuetua saamelaiskäräjien vaaliluetteloon.
Juohkeovttas gii dovdá iežas sápmelažžan lea vuoigatvuohta ohcalit sámedikki válgalogahallamii.
Tämän hakeutumisen tekee juridisesti ja poliittisesti mielenkiintoiseksi sen, että Maijala on uutisoinut hakeutumisensa näyttävästi todeten samalla vastustavansa saamelaiskäräjälain uudistamista erityisesti saamelaismääritelmän osalta.
Dán ohcaleami dahká juridihkalaččat ja politihkalaččat miellagiddevažžan dat, ahte Maijala lea hálidan dahkat ohcaleamis oinnolaš ođđasa ja lea seammas cealkán iežas vuostálastit sámediggelága ođasnuhttima earenoamážit sápmelaš meroštallama dihte.
Hän on viime kädessä päättämässä eduskunnassa hyväksytäänkö uusi saamelaiskäräjälaki ja saamelaismääritelmä.
Sonhan lea ieš mearrideame riikkabeivviid olis dohkkehuvvogo ođđa sámediggeláhka ja sápmelašmeroštallan ?
On hyvin surullista, että saamelaiskäräjien vaaliluetteloon hakeutumista halutaan käyttää poliittisen julkisuuden hakemiseen.
Lea hui morašlaš, ahte sámedikki válgalogahallamii ohcaleapmi háliiduvvo adnojuvvot politihkalaš beaggima ohcamii.
Miksi hän ei voi tehdä hakemusta ilman mediakampanjaa ?
Manin son ii sáhte dahkat ohcamuša almmá mediakampánnja haga ?
Oikeudellisesti tämä on erikoinen kysymys, koska Suomessa on vallan kolmijako-oppi ja Korkein hallinto-oikeus päättää viime kädessä siitä, kuka pääsee saamelaiskäräjien vaaliluetteloon.
Juridihkalaččat dát lea earenoamáš gažaldat, daningo Suomas lea válddi golmmajuohkooahppa ja Alimus hálddahusriekti mearrida loahpalaččat das, gii beassá sámedikki válgalogahallamii.
Koska Maijala on tuonut asian julkisuuteen, kyse ei ole enää yksityishenkilön hakeutumisesta vaaliluetteloon, vaan kansanedustajan hakeutumisesta saamelaiskäräjien vaaliluetteloon.
Daningo Maijala lea buktán ášši almmolašvuhtii, de gažaldat ii leatge ovttaskas olbmo ohcaleamis válgalogahallamii, muhto riikkabeaiveáirasa ohcaleamis sámedikki válgalogahallamii.
Lapin Kansan uutisen perusteella hakeutuminen tapahtuu ennen kaikkea poliittisista syistä.
Lapin Kansa ođđasa vuođul ohcaleapmi dáhpáhuvvá earenoamážit politihkalaš ákkaid geažil.
Uutisen perusteella kyseessä olisi Maijalan ensimmäinen kerta kun hän hakeutuu saamelaiskäräjien vaaliluetteloon.
Ođđasa vuođul gažaldagas livččii Maijala vuosttaš geardi go son ohcala sámedikki válgalogahallamii.
Herääkin kysymys, että miksi juuri viime vuonna hän halusi hakeutua vaaliluetteloon ?
Ovdan badjána gažaldat, ahte manin son háliidii juste diimmá bealde ohcalit sámedikki válgalogahallamii ?
Siihen ja sen edeltäjän saamelaisvaltuuskunnan vaaliluetteloon on voinut hakeutua koko Maijalan aikuisiän.
Dasa ja dan ovddasmanni sámi parlameantta válgalogahallamii lea sáhttán ohcalit oba Maijala ráves olbmo agi.
Saamelaiskäräjien vaaliluettelo ei ole julkinen, vaan salassa pidettävä ja saamelaisille todella tärkeä asia.
Sámedikki válgalogahallan ii leat almmolaš, muhto dat galgá dollojuvvot čiegusin, ja dat lea sápmelaččaide duođaid dehálaš ášši.
Tällä halutaan estää tilanteen politisoituminen ja kunnioittaa henkilöiden yksityisyyttä ja korostaa sitä, että vaaliluettelo on erillinen kokonaisuus saamelaiskäräjien arkisesta toiminnasta.
Dáinna háliiduvvo caggojuvvot dili politihkalažžan šaddan ja gudnejahttojuvvot olbmuid priváhtavuohta ja deattuhuvvot dat, ahte válgalogahallan lea sierra ollisvuohta sámedikki árgabeaivve barggus.
Saamelaiskäräjät ei halua, että vaaliluetteloa käytetään poliittisiin tarkoitusperiin.
Sámediggi ii hálit, ahte válgalogahallan adnojuvvo politihkalaš ulbmiliidda.
Se on vain ja ainoastaan vaalien toimittamista varten.
Dat lea aivve ja duššefal válggaid doaimmaheami várás.
Suomessa etniset luettelot ovat laittomia.
Suomas etnihkalaš logahallamat leat lágaheamit.
Saamelaiskäräjät on ollut hyvin tarkka siitä, että vaaliluettelo pysyy lain mukaisesti salaisena ja se on myös saamelaisille tärkeä asia.
Sámediggi lea leamaš hui dárki das, ahte válgalogahallan bissu lága mielde suollemassan ja dat lea maid sápmelaččaide hui dehálaš ášši.
Kaikki julkisuuteen tuodut tiedot saamelaiskäräjien vaaliluetteloon hakeutumisesta heikentävät vaaliluettelon salassa pysymistä.
Buot almmolašvuhtii buktojun dieđut sámedikki válgalogahallamii ohcaleamis heajudit válgalogahallama suollemassan doallama.
Vuontisjärvellä 25.1.2015
Vuottesjávrres 25.1.2015
Muut ajankohtaiset asiat Saamelaiskäräjät on saanut Lemmenjoen asukkailta ja yrittäjiltä vetoomuksen, että Lemmenjoen luontotuvan palvelut säilyisivät nykyisellään.
Eará áigeguovdilis áššit Sámediggi lea ožžon Leammi olbmuin ja fitnodateaiggádiin ávžžuhusa, ahte Leammi luonddustobu bálvalusat seillole dálá dilis.
Olen olut yhteydessä Metsähallitukseen että asiassa järjestettäisiin tapaaminen metsähallituksen, lemmenjokisten ja saamelaiskäräjien kesken.
Mun lean leamaš oktavuođas Meahcceráđđehussii, vai áššis ordnejuvvolii deaivvadeapmi Meahcceráđđehusa, Leammi olbmuid ja Sámedikki gaskka.
Tällä viikolla kävin pitämässä puheen Levillä kestävää kaivostoimintaa käsittelevässä seminaarissa.
Dán vahku mannen doallame sága Levis semináras, mii gieđahalai suvdilis ruvkedoaimma.
Seminaari oli luonteeltaan hyvin elinkeino- ja talouskeskeinen, eikä luonto- ja ympäristöväkeä ollut kutsuttu paikalle.
Seminára deaddu lei ealáhusain ja ekonomiijas, eaige birasgáhttenolbmot lean bovdejuvvon obanassiige.
Puheeni löytyy saamelaiskäräjien kotisivuilta.
Mu sáhka gávdno sámedikki ruovttusiidduin.
Tällä viikolla saamelaiskäräjät kävi Enontekiön kunnan kanssa alustavat neuvottelut kunnan alueelle laadittavasta tuulivoimakaavasta.
Dán vahku Sámedikkis ja Eanodaga suohkanis ledje álgošiehtadallamat bieggavuoibmelávas, mii galgá ráhkaduvvot suohkana viidodahkii.
Kaavassa määritetään tuulivoimaan soveltavat alueet ja toisaalta ne alueet, jonne tuulivoimaa ei pidä lisätä.
Lávas meroštallojuvvojit dán muttos bieggavuoimmi várás heivvolaš guovllut ja nuppe dáfus dat guovllut, gosa bieggavuoibmi ii galgga lasihuvvot.
Tuulivoimamyllyjä esitetään tässä vaiheessa lähinnä Käsivarren alueelle.
Bieggavuoibmemillut ovddiduvvojit dán muttos lagamusat Giehtaruohttasa guvlui.
Saamelaiskäräjät kuulee Käsivarren saamelaisia asiasta ja alkaa selvittää kaavan mahdollisia vaikutuksia.
Sámediggi gullá Giehtaruohttasa sápmelaččaid áššis ja čielggadišgoahtá láva vejolaš váikkuhusaid.
Saamelaisen parlamentaarisen neuvoston (SPN) hallitus kokoontui perjantaina kokoukseen Kiirunassa.
Loahpas vahku, bearjadaga, Sámi parlamentáralaš ráđi (SPR) stivra doalai čoakkámis Gironis.
Asialista oli laaja, ja tiedottamisvastuu on aina neuvoston puheenjohtajalla, minkä johdosta en käsittele kokousta tätä laajemmin.
Áššelistu lei viiddis, ja dieđihanovddasvástádus lea ráđi ságadoallis, man dihte in gieđahala čoakkánáššiid dađi viiddibut.
SPN:n puheenjohtajuus siirtyy helmikuussa Suomen saamelaiskäräjille.
SPR:a jođiheapmi sirdása guovvamánu bealde Suoma sámediggái.
Olemme saaneet lisärahoitusta puheenjohtajuuden hoitoon.
Sámediggi lea ožžon lassiruhtadeami SPR:a jođiheami dikšumii.
Ensi viikolla olen perustuslakivaliokunnan kuultavana yhdessä I varapuheenjohtajan Tiina Sanila-Aikion kanssa hallituksen esityksestä ratifioida ILO 169-sopimus.
Boahtte vahku lean vuođđoláhkaváljagotti gullamis ovttas I várreságadoalli Tiina Sanila-Aikioin ráđđehusa evttohusas ratifiseret ILO 169-soahpamuša.
Helmikuun alussa on SPN:n varsinainen kokous sekä Barentsin alkuperäiskansakonferenssi Tromsassa.
Guovvamánu álggus lea SPR:a ráđđečoakkán sihke Barentsa álgoálbmotkonfereansa Romssas.
En valitettavasti pääse kokouksiin paikalle koska olen jo alkusyksystä varannut kyseiselle ajalle henkilökohtaisen ulkomaanmatkan ennen kuin kyseiset kokoukset olivat tiedossa.
Dađi bahábut in beasa čoakkámiidda báikke nala go lean juo álgočavčča várren namuhuvvon áigái iežan persovnnalaš olgoriikkamátkki ovdal go namuhuvvon čoakkámat ledje oba dieđusge.
Tämä on toki ikävää, mutta päällekkäisille menoille ei valitettavasti voi mitään.
Dát lea duođaid šállošahtti, muhto badjála manuide ii dađi bahábut veaje maidege.
Sen viikon lopun työtehtävät kutsuvat Inariin, jossa pidetään saamelaiskäräjien hallituksen kokous 5.2 sekä päivää myöhemmin ovat luonnollisesti saamelaisten kansallispäivän juhlallisuudet.
Dan vahku loahpa bargogohččosat dolvot Anárii, gos dollojuvvo Sámedikki stivrra čoakkán 5.2. ja beaivvi maŋŋel leat diehttelas Sámi álbmotbeaivve doalut.
Tietämättömyys onkin hyve ?
Diehtemeahttunvuohta leanai burrodat ?
Ignorance is bliss, todettiin runoudessa ja politiikassa joskus.
Ignorance is bliss, lea daddjojuvvon lyrihkas ja politihkas duollet dállet.
Suomessa tietämättömyyden ihannointi tuntuu tulleen takaisin tänä aikakautena, jolloin tieteellistä tietoa kulttuurisesta, ihmisistä, historiasta ja ylipäätään maailmasta on saatavilla enemmän kuin koskaan ennen.
Suomas diehtemeahttunvuođa ovddošeapmi lea máhccan dálá áigge, goas dieđalaš diehtu kultuvrras, olbmuin, historjjás ja obanassiige máilmmis lea oažžumis eanet go goassige ovdal.
Sosiaalisen median vyörytys ja sen käyttö ainoana tietolähteenä vääristää helposti myös maailmankuvaa ja todellisuutta.
Sosiála media fieraheapmi ja atnin áidna diehtogáldun vearista álkit maid máilmmigova ja duođalašvuođa.
Joillekin tietomäärä tuntuu olevan liikaa, eikä saatua tietoa osata analysoida, suhteuttaa muuhun tietoon eikä oikeaa tietoa osata tunnistaa informaatiotulvasta tai tarkoituksellisesta disinformaatiosta.
Muhtimiidda diehtohivvodat orru leame ilá olu, eaige ožžojun dieđu máhte analyseret, bidjat rievttes gaskavuođa eará dieđu ektui, eaige rievttes dieđu máhte identifiseret informašuvdnadulvvis dehe eaktodáhtolaš disinformašuvnnas.
Saamelaisten oikeuksien osalta voisi käyttää modernia termiä trollaus, joka tarkoittaa tahallista provosointia epäasiallisesti.
Sápmelaččaid vuoigatvuođain ságastaladettiin sáhtálii atnit ođđaáigásaš sáni “ trollen ”, mii dárkkuha vásedin provoserema eahpeáššálaš vuogi mielde dehege sámegillii bostit / bostalit.
Trollaus tuntuu olevan kovassa huudossa eduskuntaan nähden saamelaisia koskevien lakihankkeiden käsittelyssä ja myös moni suomenkielinen media on ottanut kritiikittömästi näiden trollaajien tiedot vastaan aina ns. journalismin lippulaivoista lähtien.
Bostaleapmi orru leame hui bivnnut riikkabeivviid ektui sámi láhkafidnuid gieđahallamis ja maiddái máŋggas suomagielalaš mediain leatnai váldán kritihkaheamit dáid bostaleddjiid / trollejeddjiid dieđuid vuostá gitta nu daddjon journalismma ovdavuojániid rájes.
Tämä tuli mieleeni, kun olen lukenut viime viikolla maa- ja metsätalousvaliokunnan ja työelämä- ja tasa-arvovaliokunnan lausuntoja ILO 169-sopimuksesta ja Yle Sápmin uutisia, asiasta käytyä keskustelua ja viimeisimpänä uutista uudesta suomalaisesta rap-muusikosta, Uniikista.
Dát bođii mu millii, go lean lohkan mannan vahku sihke eanan- ja meahccedoallováljagotti ja bargoeallin- ja dásseárvováljagottiid cealkámušaid ILO 169-soahpamušas ja Yle Sámi ođđasiid, áššis gevvojuvvon ságastallama ja maŋimussan ođđasa ođđa suopmelaš ráb-musihkkaris, Uniikkis.
Työelämä- ja tasa-arvovaliokunnan lausunnon jälkeen Yle Sápmin uutisessa sekä valiokunnan puheenjohtaja että sen jäsen perustelivat näkemyksiään käytännössä tietämättömyydellä, asian vaikeudella ja että saamelaiset olisivat saamelaismääritelmästä erimielisiä.
Bargoeallin- ja dásseárvováljagotti cealkámuša maŋŋel Yle sámi ođđasiin sihke váljagotti ságadoalli ja dan lahttu ákkastalaiga oainnuska geavadis diehtemeahttunvuođain, ášši váttisvuođain ja dainna, ahte sápmelaččat livčče sápmelašmeroštallamis sierramielalaččat.
Erityisen yllättynyt olen Suomen romaniasiain neuvottelukunnan puheenjohtajan ja työelämä- ja tasa-arvovaliokunnan puheenjohtajan Tarja Filatovin näkemyksistä ja kommenteista asiassa.
Earenoamáš hirpmástuvvan lean Suoma románaáššiid ráđđádallangotti ságadoalli ja bargoeallin- ja dásseárvováljagotti ságadoalli Tarja Filatova oaiviliin ja kommeanttain áššis.
Hänhän joutuu tai saa työskennellä ihmisoikeusasioiden parissa hyvin monella eri tasolla.
Sonhan šaddá dehe beassá bargat olmmošriekteáššiiguin hui máŋgga sierra dásis.
Hänen mukaansa lautakunnan tulee katsoa kaikkien tasa-arvoa, minkä johdosta alkuperäiskansaoikeudet voisivat kuulua muillekin kuin saamelaisille.
Su mielde lávdegoddi galgá geahččat buohkaid dásseárvvu, man geažil álgoálbmotrievttit sáhtále gullat earáidenai go sápmelaččaide.
Tämä on kansainvälisoikeudellisesti mahdotonta.
Dáthan lea riikkaidgaskasaš álbmotrievtti dáfus veadjemeahttun.
Silloin kun saamelaisten alkuperäiskansa-asemasta säädettiin perustuslaissa, todettiin, että alkuperäiskansa-aseman myöhemmät heikennykset voisivat olla ja olisivatkin kansainvälisoikeudellinen rikkomus.
Dalle go sápmelaččaid álgoálbmotsajádagas mearriduvvui vuođđolágas, daddjojuvvui, ahte álgoálbmotsajádaga maŋit geahnohuhttimat sáhtále leat ja livččenai riikkaidgaskasaš álbmotrievtti rihkkun.
Näin tulkiten työelämä- ja tasa-arvovaliokunta on käytännössä kieltänyt alkuperäiskansaoikeudet ja – aseman, mikä on historiallista Suomen kansainvälisessä ja kansallisessa ihmisoikeuspolitiikassa.
Ná dulkodettiin bargoeallin- ja dásseárvováljagoddi lea geavadis šiitán álgoálbmotrivttiid ja – sajádaga, mii lea historjjálaš Suoma riikkaidgaskasaš ja álbmotlaš olmmošriektepolitihkas.
Myös maa- ja metsätalousvaliokunta jatkoi samalla linjalla.
Maiddái eanan- ja meahccedoallováljagoddi jotkkii seamma linnjá mielde.
Olen kuitenkin hyvin iloinen siitä, että valiokunnan kolme jäsentä (Mats Nylynd, Tytti Tuppurainen ja Satu Haapanen) jättivät ihmisoikeusmyönteiset eriävät mielipiteet valiokunnan lausuntoon ILO 169-sopimuksesta ja se osoittaa, että kaikki kansanedustajat eivät ole johdateltavissa.
Lean goitge hui ilus das, ahte váljagotti golbma áirasa (Mats Nylund, Tytti Tuppurainen ja Satu Haapanen) guđđe olmmošriektemiehtemielalaš sierraoaiviliid váljagotti cealkámuššii ILO 169-soahpamušas ja dat čájeha, ahte buot riikkabeaiveáirasat eai leat doalvvuheamis.
Työelämä- ja tasa-arvovaliokuntaan perussuomalaisten kaikki kolme edustajaa olivat jättäneet valiokunnan lausuntoon eriävän mielipiteen, jossa vaativat asian palauttamista uudelleen valmisteluun, samoin kuin maa- ja metsätalousvaliokunnan enemmistökin.
Bargo- ja dearvvašvuohtaváljagoddái vuođđosuopmelaš bellodaga buot golbma ovddasteaddji ledje guođđán váljagotti cealkámuššii sierraoaivila, mas gáibide ášši máhcaheami ođđa válmmaštallamii, seamma ládje go eanan- ja meahccedoallováljagotti eanetlohkunai.
Tämäkin on aika pöyristyttävää.
Dátnai lea oalle issoras.
Kaikki kansainväliset ihmisoikeussopimukset lähtevät siitä, että näennäiseen tasa-arvoon pyrkiminen voi johtaa vähemmistöryhmien ja alkuperäiskansojen syrjintään.
Buot riikkaidgaskasaš olmmošriektesoahpamušat vulget das, ahte bajiloainnu dásseárvui viggan sáhttá doalvut vehádatjoavkkuid ja álgoálbmogiid vealaheapmái.
Toteutuessaan työelämä- ja tasa-arvovaliokunnan lausunto johtaisi siihen, että saamelaisten sulauttamispolitiikka kiihtyisi.
Olláhuvadettiinis bargoeallin- ja dásseárvováljagotti cealkámuš doalvvulii dasa, ahte sápmelaččaid suddadanpolitihkka jođálnuvalii.
Jonkinlaista tasa-arvoa sekin kai on, mutta valtakulttuurin ehdoilla tapahtuvaa ja johtaisi ” tasa-arvoiseen ” monokulttuuriseen Suomeen, jossa vähemmistöjen ja saamelaisten asema olisi tukala ja saamelaiskulttuuri katoaisi pikku hiljaa.
Muhtinlágán dásseárvu datnai soaitá leat, muhto dat dáhpáhuvalii váldokultuvrra eavttuiguin ja doalvvulii “ dásseárvosaš ” monokultuvrralaš Supmii, mas vehádagaid ja sápmelaččaid sajádat livččii gárži ja sámi kultuvra vehážiid mielde jávkkalii.
Toivottavasti romanien oikeuksia voidaan edes edistää asettamatta romanien oikeuksia vastakkaisiksi valtakulttuurin etujen, tarpeiden ja asenteiden edessä.
Sávvamis juobe románaid vuoigatvuođat sáhttet ovddiduvvot nu ahte dat eai biddjo vuostálagaid váldokultuvrra beroštumiiguin, dárbbuiguin ja miellaguottuiguin.
Romanien koulutus-, sosiaaliset ja osallistumisoikeudet tarvitsevat parannuksia.
Románaid skuvlen-, sosiála- ja oassálastinvuoigatvuođat dárbbahit buorádusaid.
Erimielisyyttä saadaan luotua tyhjästä aikaan, kun kuulemisiin kutsutaan sellaisia tahoja, joiden tiedetään olevan eri meiltä saamelaiskäräjien kanssa, jotka kiistävät saamelaiskäräjien aseman ja saamelaisuuden ylipäätään.
Sierramielatvuohta čuožžila duššis, go gullamiidda bovdejuvvojit dakkár bealit, mat leat šaddan beakkánin das, ahte leat sierramielalaččat sámedikkiin, geat šiitet sámedikki sajádaga ja sápmelašvuođa obanassiige.
Kun saamelaiskäräjät on ollut kuultavana eduskunnan valiokunnissa, niin se on joutunut kuulemaan muilta kuultavilta tahoilta virheellisiä väittämiä saamelaisista ja saamelaiskäräjistä, asenteellisia näkemyksiä, saamelaisvastaisuutta ja myös henkilökohtaisuuksia.
Go sámediggi lea leamaš gullanládje riikkabeivviid váljagottiin, nu dat lea šaddan gullan eará beliin, mat leat gullamis mielde, boasttočuoččuhusaid sápmelaččain ja sámedikkis, oainnuid, main lea čielga doaludupmi, sápmelašvuostasašvuođa ja persovnnalašvuođaid.
Saamelaiskäräjillä ei ole mahdollisuutta kuulemisissa korjata näiden tahojen virheitä, ellei valiokunnan puheenjohtaja nimenomaisesti pyydä vastausta väittämiin.
Sámedikkis ii leat vejolašvuohta gullamiin divvut dáid beliid meattáhusaid, jos váljagotti ságadoalli ii namalassii bivdde sierra vástádusa nággemušaide.
Ongelmana onkin, että valiokuntakuulemisissa on näiden lausuntojen perusteella painottunut sellaisten tahojen näkemykset, jotka vastustavat saamelaisten oikeuksien kehittämistä.
Buncarakkisin leanai, ahte váljagoddegullamiin leat dáid cealkámušaid vuođul ožžon deattu dakkár beliid oainnut, mat vuostálastet sápmelaččaid vuoigatvuođaid ovddideami.
Näillä tahoilla ei ole minkäänlaista vastuuta puhua totta, mutta siltikin niitä arvioidaan yhtä luotettavana tahona kuin saamelaiskäräjiä.
Dáin beliin ii leat mihkkege ovdasvástádusaid hupmat duohtavuođa, muhto dattege dat árvvoštallojuvvojit liikká luohtehahtti beallin go sámediggi.
Saamelaiskäräjät on vastuussa saamen kansalle ja noudattaa Suomen lakeja ja sen toiminta on läpinäkyvää ja avointa ja tapahtunut saamelaiskäräjien kokouksen ohjauksessa.
Sámedikkis lea ovddasvástádus sámi álbmogii ja dat doahttala Suoma lágaid ja dan doaibma lea čađačuovgi ja rabas ja lea dáhpáhuvvan sámedikki čoakkáma stivrema vuollásažžan.
Saamelaiskäräjät on kirjallisissa lausunnoissaan yrittänyt korjata virheellisiä käsityksiä, mutta ne ovat hukkuneet tietovirtaan.
Sámediggi lea geahččalan čálalaš cealkámušaidisguin divvut boasttoipmárdusaid, muhto dat leat láhppon diehtorávdnjái.
Saamelaiskäräjät vetosi vielä erikseen kaikkiin kansanedustajiin helmikuun alussa perus- ja ihmisoikeuksien edistämiseksi ja hallituksen esitysten hyväksymiseksi sekä ILO:sta että saamelaiskäräjälakiesityksestä.
Sámediggi doarjalii vel sierra buot riikkabeaiveovddasteddjiide guovvamánu álggus vuođđo- ja olmmošrivttiid ovddideami várás ja ráđđehusa evttohusa dohkkeheami várás sihke ILOs ja sámediggeláhkaevttohusas.
Mitään ei ole kuitenkaan vielä menetetty ja saamelaisilla ja kansanedustajilla on asiassa vain voitettavaa.
Mihkkege ii leat vel massojuvvon ja sápmelaččain ja riikkabeaiveovddasteddjiin lea áššis dušše vuoitit.
Toivon, että kun asia tulee eduskunnan käsittelyyn, tietämättömyys ei olisi enää hyve ja saamelaiset voisivat luottaa Suomen valtioon ja kansanedustusinstituution asiantuntemukseen ja oikeudenmukaisuuteen.
Sávan, ahte go ášši boahtá riikkabeivviid gieđahallamii, de diehtemeahttunvuohta ii livčče šat šiehku ja sápmelaččat sáhtále luohttit Suoma stáhtii ja riikkabeaiveinstitušuvnna áššedovdamuššii ja vuoiggalašvuhtii.
Työelämä- ja tasa-arvovaliokunnan jäsenillä kuten myös maa- ja metsätalousvaliokunnan jäsenillä on vielä mahdollisuus muuttaa asiassa kantaansa kun esitykset tulevat eduskunnan päätettäväksi ja tukea ihmisoikeusmyönteistä Suomea.
Bargoeallin- ja dásseárvováljagotti lahtuin dego maid eanan- ja meahccedoallováljagotti lahtuin lea vel vejolašvuohta rievdadit áššis oainnuset go evttohusat bohtet riikkabeivviid mearrideami vuollásažžan ja doarjut olmmošriektemiehtemielalaš Suoma.
Kansanedustajien tehtävä on tehdä vaikeitakin päätöksiä, noudattaa Suomen lakeja ja kansainvälisiä sitoumuksia.
Riikkabeaiveáirasiid bargu lea dahkat váttes mearrádusaidnai, doahttalit Suoma lágaid ja riikkaidgaskasaš čatnašumiid.
Tietämättömyys ei ole peruste.
Diehtemeahttunvuohta ii leat ágga.
Olisi aika myös luottaa valtion virkakuntaan, joka on valmistellut hallituspuolueiden poliittisessa ohjauksessa sekä saamelaiskäräjälain että ILO 169-sopimuksen ratifioinnin hallituksen esitykset.
Livččii maid báris áigi jáhkkit stáhta virgeolbmuide, geat leat válmmaštallan ráđđehusbellodagaid politihkalaš stivrejumis sihke sámediggelága ja ILO 169-soahpamuša ratifiserema ráđđehusa evttohusaid.
Näissä on otettu huomioon Suomen lainsäädäntö, kansainväliset velvoitteet sekä hallituspuolueiden asettamat reunaehdot huolehtien samalla huolellisesta ja osallistavasta asioiden valmistelusta.
Dáin leat váldojuvvon vuhtii Suoma lágat, riikkaidgaskasaš geatnegasvuođat sihke ráđđehusbellodagaid ásahan ravdaeavttut anedettiin seammas ávvira fuolalaš ja oassálastit mielde váldon áššiid válmmaštallamis.
Niin, joku voi ihmetellä myös miksi yhdistin räppäri Uniikin ja valiokunnat samaan ” tietämättömyyden hyveeseen ”.
Nu, soames sáhttá imaštallat maid manin ovttastahtten ráb-lávlu Uniikki ja váljagottiid seamma “ diehtemeahttunvuođa burrodahkii ”.
Siksi, koska asiat liittyvät tietämättömyyteen sekä kertovat historiasta, toisten kulttuureista ja arvoista.
Danin, go áššit laktásit diehtemeahttunvuhtii ja muitalit historjjás, earáid kultuvrras ja árvvuin.
Valitettavan usein unohtuu, että kulttuuriarvot eivät ole kaikille samat eikä kaikki ole kaupan.
Dađi bahábut dávjá vajálduvvá, ahte kulturárvvut eai leat buohkaide seammat iige visot leat gávpegálvu.
Räppäri Uniikki oli Sallassa kuvaamassa musiikkivideota Nunnukalailaa- kappaleeseensa noitarumpu kädessään.
Ráb-lávlu Uniikki lei Sallas govveme musihkkavideo Nunnukalailaa-bihttásis meavrresgárri gieđastis.
Hän ihmetteli, miksi sitä pidetään loukkaavana, koska Lapin ihmiset ovat olleet tekemässä musiikkivideota eikä kappale käsittele saamelaiskulttuuria.
Son imaštalai, manin dat adnojovvo loavkahahttin, daningo Davvi-Suoma olbmot leat leamaš bargame musihkkavideo iige musihkkabihttá gieđahala sámi kultuvrra.
Kappaleen nimi tuo monelle saamelaiselle mieleen niitä ikäviä stereotypioita, joita populaarikulttuuri loi ja josta monet saamelaiset saivat kärsiä.
Bihtá namma buktá máŋgga sápmelažžii daid morašlaš stereotypiaid, maid populárakultuvra duddjui ja mas máŋggat sápmelaččat šadde gillát.
Ja nyt ilmeisesti tietämättömyyteen vedoten näitä ikäviä ja turhia mielikuvia halutaan tuoda takaisin suomalaiseen populaarikulttuuriin, jossa ne alkavat elää omaa elämäänsä ja voimistuvat entisestään.
Ja dál várra diehtemeahttunvuhtii doarjalettiin dát ahkidis ja dušši miellagovat háliiduvvojit buktot ruovttoluotta suopmelaš populárakultuvrii, mas dat ealligohtet iežaset eallima ja givrot ovdalaččasge.
Suomessa räp-musiikilla on ollut vahva yhteiskunnallinen ulottuvuus ja musiikkiperinne on ottanut kantaa usein vähemmistöjen ja syrjittyjen puolesta.
Suomas ráb-musihkas lea leamaš nanu servodatlaš olli ja musihkkaárbevierru lea váldán beali dávjá vehádagaid ja vealahuvvon olbmuid beales.
Tämä kappale luomillaan mielikuvilla painottuu toiseen ääripäähän ja ymmärrän hyvin ihmisten tuohtumuksen ja kyllästymisen.
Dát bihttá iežas duddjon miellagovaiguin manná nuppi ravdageahčái ja ipmirdan bures olbmuid suhtastuvvama ja suivastuvvama.
Onneksi musiikin saralta saamme odottaa positiivisia uutisia ja jännittää pääsevätkö kummatkin saamelaiset ehdokkaat Solju ja Jon Henrik Fjällgren euroviisuihin.
Lihkus musihka bealde sáhttit vuordit somás ságaid ja orrut gealdagasas beassabago goappaš sápmelaš evttohasat Solju ja Jon Henrik Fjällgren Grand Prix finálii.
Tilanne olisi hieno ja toivon, että kummatkin pääsisivät euroviisuihin ja Suomen saamelaiset pääsisivät niin hienoon tilanteeseen, että voisimme jännittää Soljun puolesta ja myös äänestää saamelaista esiintyjää.
Dat livččii oba fiinna ášši ja sávan, ahte goappašat beassaba ja mii Suoma bealde beasaleimmet illudit ja orrut gealdagas Soljju beales ja maid jienastit sápmelaš loaiddasteaddji.
Euroviisuissahan ei minun muistini mukaan saa äänestää oman valtion ehdokasta.
Grad Prixashan ii mu muittu mielde oaččo jienastit iežas riikka evttohasa.
Taide voi yhdistää ja tuoda saamelaiskulttuurille aivan uudenlaista näkyvyyttä ja myös valtakulttuurin edustajille ylpeyttä siitä, että heidän valtioissaan on näin moninainen ja rikas kulttuuri.
Dáidda sáhttá ovttastahttit ja buktit sámi kultuvrii ođđalágán oinnolašvuođa ja maiddái váldokultuvrra ovddasteddjiide čeavláivuođa das, ahte sin orrun riikkain gávdno ná máŋggalágán ja rikkes kultuvra.
Tällä viikolla saamelaiskäräjät neuvotteli Norjan saamelaiskäräjien kanssa Teno-sopimuksen tilanteesta.
Dán vahku sámediggi ráđđádalai Norgga sámedikkii Deanu soahpamuša dilis.
Norjan valtio haluaa irtisanoutua Teno-sopimuksesta ja on esittänyt Norjan saamelaiskäräjille, että se esittäisi myöskin sopimuksesta irtautumista.
Norgga stáhta háliida geassádit soahpamušas ja lea evttohallan Norgga sámediggáinai, ahte maiddái dat evttohivččii soahpamušas eret cealkima.
Neuvottelut olivat siis tarpeen.
Ráđđádallamat ledje danin dárbbašlaččat.
Mikäli Norja irtautuu sopimuksesta, kalastusta säädettäisiin kansallisesti ja se voisi aiheuttaa ristiriitoja, heikentää kalakantoja ja vaikuttaisi varmasti kielteisesti alueen saamelaisiin.
Jos Norgá cealká iežas eret soahpamušas, de guolástus muddejuvvolii álbmotlaš dásis ja dat sáhtálii dagahit soahpameahttunvuođaid, heajudit guollemáddodagaid ja váikkuhivččii sihkkarit biehtadahkkásit guovllu sápmelaččaide.
Saamelaiskäräjien yhteinen linja oli, että Teno-sopimuksen tulee turvata ja kehittää saamelaisten oikeuksia.
Sámedikkiid oktasaš linnjá lei, ahte Deanu soahpamuš galgá dorvvastit ja ovddidit sápmelaččaid vuoigatvuođaid.
Korostin sitä, että on hyvin tärkeää, että Norjan ja Suomen saamelaiskäräjät löytävät asiassa yhteisen näkemyksen.
Deattuhin dan, ahte livččii hui dehálaš jos Norgga ja Suoma sámedikkit gávdnaba áššis oktasaš oainnu.
Sovimme, että Suomen saamelaiskäräjien kaikkien Utsjoen käräjäjäsenten muodostama Teno-työryhmä valmistelee asiassa saamelaiskäräjien pohjapaperin, jonka jälkeen neuvotteluja Norjan ja Suomen saamelaiskäräjien välillä jatketaan.
Soabaime, ahte Suoma sámedikki visot Ohcejoga sámediggeáirasiid čohkiidan Deatno-bargojoavku válmmaštallá áššis sámedikki vuođđobáhpira, man maŋŋel ráđđádallamat Norgga ja Suoma gaskka jotkojuvvojit.
Saamelaiskäräjien varsinainen kokous sekä hallituksen kokous pidettiin tiistaina inarissa.
Sámedikki dievasčoakkán ja stivrra čoakkán dollojuvvui disdaga Anáris.
Tiedotteet kokouksista löytyvät saamelaiskäräjien kotisivuilta.
Dieđáhusat čoakkámiin gávdnojit Sámedikki ruovttusiidduin.
Käyn loppuviikosta Helsingissä Ulkoasianministeriön ja kansainvälisen ihmisoikeusasian neuvottelukunnan (IONK) järjestämässä seminaarissa Ihmisoikeudet Suomen ulkopolitiikassa.
Manan loahppavahku Helssegis Olgoáššiidministeriija ja riikkaidgaskasaš olmmosriekteáššiid ráđáđdallangotti (IONK) lágidan semináras Olmmošrievttit Suoma olgoriikapolitihkas.
Ensi viikolla olen myös tien päällä.
Boahtte vahku lean maid luotta nalde.
Tiistaina saamelaiskäräjät tapaa opetus- ja kulttuuriministeriön edustajia saamen kielten elvytysohjelmasta.
Disdaga sámediggi deaivvada oahpahus- ja kulturministeriija ovddasteddjiid sámegielaid ealáskahttinprográmmas.
Keskiviikkona olen Brysselissä puhumassa Arctic Dialogue - seminaarissa ja minulla on suuri kunnia yhdessä kolmeen muun henkilön kanssa olla luovuttamassa 1500 henkilön allekirjoittaman arktisen julistuksen ympäristö-, meri- ja kalastusasioiden EU-komissaari Karmenu Vellalle.
Gaskavahkko lean Brysselis hupmame Arctic Dialogue – semináras ja mus lea stuora gudni ovttas golmma eará olbmuin leat luobaheame 1500 olbmo vuolláičállin árktalaš julggaštusa biras-, mearra- ja guolleáššiid EU-komissárii Karmenu Vellai.
Kesälomaterveiset Traagiset tapahtumat Oslossa 22.7. pysähdyttivät ja järkyttivät myös minua kesälomallani.
Geasseluopmodearvvuođagat Tragihkalaš dáhpáhusat Oslos 22.7. bissehe ja guoskkahe sakka maid mu geasseluomu áigge.
Olen välittänyt Suomen saamelaiskäräjien ja Saamelaisen parlamentaarisen neuvoston puolesta surunvalittelumme ja osanottomme sekä uhrien omaisille ja loukkaantuneille että Norjan kansalle ja saamelaisille norjalaisen yhteiskunnan osana Norjan saamelaiskäräjien presidentti Egil Ollille.
Lean sádden Suoma sámedikki ja Sámi parlamentáralaš ráđi beales morašváidaleami ja oasseváldima duššan olbmuid oapmehaččaide ja roasmmehuvvan olbmuide dego maid Norgga álbmogii ja sápmelaččaide norgalaš servodaga oassin Norgga sámedikki presideanta Egil Ollii.
Kesän alku kului työasioissa.
Geasi álgu manai bargoáššiin.
Saamelaiskäräjien kokous pidettiin 30.6.
Sámedikki dievasčoakkán dollojuvvui 30.6.
Yllättäen yleensä niin keskustelevat saamelaiskäräjäjäsenet eivät halunneet keskustella Kataisen hallituksen ohjelmasta tai artikla 8(j)-työryhmän loppuraportista, vaikkakin esittelin niitä alkupuheessani käräjäjäsenille ja olin valmis esittelemään asioita myös tätä tarkemmin.
Dábálaččat hui ságastalli sámediggelahtut eai hálidange ságastallat Kataisa ráđđehusa prográmmas dehe artihkal 8(j)-bargojoavkku loahpparaporttas, vaikko muitalin dain álgosáhkavuorustan sámediggelahtuide ja dadjen iežan válmmasvuođas muitalit dain dárkileappotge.
Ehkä käräjäjäsenten mieli vaelsi jo kesälomilla.
Sámediggelahtuid jurdagat soite juo vánddardit geasseluomus.
Saamelaiskäräjien vuoden 2010 toimintakertomus ja tilinpäätös hyväksyttiin ja käräjäjäsenet pääsivät tutustumaan saamelaiskulttuurikeskus Sajokseen ja siihen tuleviin toimintoihin.
Sámedikki jagi 2010 doaibmačilgehus ja rehketdoalloloahpahus dohkkehuvvuiga ja sámediggelahtut besse oahpásnuvvat sámi kulturguovddáš Sajosii ja dan boahttevaš doaimmaide.
Juhannusviikolla piipahdin pikaisesti Helsingissä.
Mihcamárvahku mannalin hoahpohoahpus Helssegis.
Esittelin biodiversiteettityöryhmälle artikla 8(j)-työryhmän loppuraporttia ja sen suosituksia.
Ovdanbukten biodiversiteahttabargojovkui artihkal 8(j)-bargojoavkku loahpparaportta ja dan ávžžuhusaid.
Loppuraporttimme sai hyvän vastaanoton bd-työryhmältä ja kiitokset perusteellisesta työstä.
Loahpparaporta oaččui buori vuostáiváldima bd-bargojoavkkus ja giitosiid vuđolaš barggus.
Työryhmältä tuli selkeä tuki loppuraportille ja sen esityksille.
Bd-bargojoavkkus bođii čielga doarjja loahpparaportii ja dan evttohusaide.
Samana päivänä saamelaiskäräjät neuvotteli maa- ja metsätalousministeriön ja ympäristöministeriön kanssa metsähallituksen hallintomallista.
Seamma beaivve sámediggi ráđđádalai eanan- ja meahccedoalloministeriijain meahcceráđđehusa hálddahusmálles.
Neuvottelut olivat alustavat, koska uusi hallitusohjelman perusteella valtioneuvosto tekee omat linjauksensa metsähallituksen hallintomalliin.
Ráđđádallamat ledje easka álgoráđđádallamat, daningo ođđa ráđđehusprográmma vuođul stáhtaráđđi dahká iežas linnjemiid meahcceráđđehusa hálddahusmállii.
Hallitusohjelma toteaa, että metsähallitus säilyy yhtenäisenä.
Ráđđáhusprográmmas daddjo, ahte meahcceráđđehus seailu oktilažžan.
Neuvotteluissa käsiteltiin luontopalvelujen itsenäisyyttä, julkisten palvelujen tulevaisuutta ja saamelaisten kotiseutualueen erityiskysymyksiä.
Ráđđádallamis gieđahallojuvvoje luonddubálvalusaid iehčanasvuohta, almmolaš bálvalusaid boahtteáigi ja sámiid ruovttuguovllu sierragažaldagat.
Saamelaiskäräjien puolesta esitin metsähallituksen hallintomallissa huomioitavaksi hallitusohjelman saamelaisia ja maankäyttöä koskevat linjaukset ja varaudutaan ILO 169-sopimuksen ratifiointiin.
Sámedikki beales evttohin, ahte meahcceráđđehusa hálddahusmálles galgá váldit vuhtii ráđđehusprográmma linnjemiid, mat gusket sápmelaččaid ja eanangeavaheami ja ráhkkanuvvo dasa ahte ILO 169-soahpamuš ratifiserejuvvo.
Esitimme, että hallintomallin jatkovalmistelun yhteydessä tulee kuulla oikeusministeriötä ja saamelaiskäräjiä.
Evttoheimmet, ahte hálddahusmálle joatkkaválmmaštallama olis galgá gullat vuoigatvuohtaministeriija ja sámedikki.
Neuvotteluissa kävi ilmi, että jatkoselvitettävää vielä on.
Ráđđadallamiin bođii ovdan, ahte čielggadeamit eai leat vel garvát ja ahte daidda lea vel dárbu.
Sovimme, että palaamme asiaan neuvotteluissa syksyllä ja aikataulussa huomioidaan saamelaiskäräjien asema, jotta ehdimme valmistella neuvotteluja parlamentaarisesti ja käsitellä asiaa hallituksessa.
Šiehtaimmet, ahte máhccat áššái čavčča bealde ráđđádallamiin ja ahte áigedávvalis váldojuvvo vuhtii sámedikki sajádat, vai háhppehit válmmaštallat ráđđádallamiid parlamentáralaččat ja gieđahallat ášši stivrras.
Elokuun lopussa Rovaniemellä pidetään metsähallituksen lakiuudistuksen sidosryhmäseminaari.
Borgemánu loahpas Roavenjárggas dollojuvvo meahcceráđđehusa lahkaođasteami čanusjoavkoseminára.
Kesälomani alkoi 4.7. ja olen lomalla 12.8 asti.
Mu geasseluopmu álggii 4.7. ja lean luomus gitta 12.8. rádjái.
Lomani aikana on pidetty yksi kiireellinen hallituksen kokous, ja jossa mm. annettiin vastine saamelaiskäräjäjäsen Ristenrauna Maggan tekemään kanteluun.
Luomu áigge lea dollojuvvon okta hohpolaš stivrra čoakkán, mas addojuvvui ee. vástta sámediggelahttu Ristenrauna Magga guoddaleapmái.
Muuten toivon pääseväni rankan kevään jälkeen viettämään aikaa perheeni parissa, lukemaan kaunokirjallisuutta ja lomailemaan.
Muđuid sávan beassat lossa giđa maŋŋel doallat luomu ovttas iežan bearrašiin, lohkat čáppagirjjálašvuođa ja muđuid muossánit.
Kesälomani aikana pitää huolellisesti pohtia myös sitä, lähdenkö saamelaiskäräjävaaleihin ehdolle.
Geasseluomu áigge ferte maid fuolalaččat suokkardit vuolggángo evttohassan sámediggeválgii.
Ehdokasasetteluhan päättyy 5.8.
Evttohasásaheapmihan nohká 5.8.
Samanlainen mietintä on monella nykyisellä käräjäjäsenellä ja mahdollisilla uusilla saamelaiskäräjävaaliehdokkailla.
Seammalágán guorahallan dáidá maid máŋgga dálá diggelahtus ja vejolaš ođđa sámediggeválgaevttohasain.