pere/sami_parallel huggingface dataset:
Rion julistus myös tunnustaa YK:n alkuperäiskansajulistuksen merkityksen ja sen, että julistus tulee huomioida kestävän kehityksen strategioiden toimeenpanossa.
Rio julggaštus maid dovddasta ON:a álgoálbmotjulggaštusa mearkkašumi ja dan, ahte julggaštus galgá váldit vuhtii suvdilis gárganeami strategiijaid olláhuhttiimis.
Rion julistus edellyttää valtioiden tukevan alkuperäiskansojen identiteettiä, kulttuuria, kulttuuriperintöä, perinteistä tietoa ja tapoja.
Rio julggaštus gáibida stáhtaid doarjut álgoálbmogiid identiteahta, kultuvrra, kulturárbbi, árbevirolaš dieđu ja vieruid.
Julistus korostaa tarvetta tukea alkuperäiskansojen kestävän kehityksen mukaisia elinkeinomuotoja.
Julggaštus deattuha dárbbu duvdit álgoálbmogiid suvdilis gárganeami miel ealáhushámiid.
Alkuperäiskansoille kestävä kehitys onkin ihmisoikeuskysymys.
Álgoálbmogiidda suvdilis gárganeapmi leanai olmmošriektegažaldat.
Suomi painottaa kansainvälisesti vahvaa kestävää kehitystä.
Suopma deattuha riikkaidgaskasaččat nanu suvdilis gárganeami.
Suomella on kuitenkin itselläkin paljon tehtävää Rion tavoitteiden saavuttamiseksi.
Suomas lea goitge alddisge olu bargamuš Rio ulbmiliid joksama várás.
Eri ministeriöiden ja hallinnonalojen sitoutuminen kestävän kehityksen edistämiseen on hyvin eri tasoista.
Sierra ministeriijaid ja hálddašansurggiid čatnaseapmi suvdilis gárganeami ovddideapmái lea hui sierradásat.
Kestävä kehitys ei ole vain ympäristöministeriön asia, vaan kaikkien ministeriöiden.
Suvdilis gárganeapmi ii leat dušše birasministeriija ášši, muhto buot ministeriijaid.
Erityisen ristiriitaiselta kestävän kehityksen edistäminen kansallisesti tuntuu nyt, kun koko Lappia kehitetään kaivosteollisuuden keskittymäksi.
Earenoamáš ruossalas suvdilis gárganeami ovddideapmi orru dál, go oba Davvi-Suopma Sámi ráje ovddiduvvo ruvkeindustriija njunušguovlun.
Suomessa on aiemmin laadittu kestävän kehityksen koordinoimiseksi strategia laajapohjaisen toimikunnan johdolla, johon minäkin kuulun.
Suomas leat ovdal ráhkaduvvon suvdilis gárganeami koordinerema várás strategiija viiddesvuđot doaibmagotti jođihemiin, masa munnai gulan.
Suomessa ei enää laadita strategiaa, vaan nyt aletaan laatia kestävän kehityksen yhteiskuntasopimusta.
Suomas ii ráhkaduvvo šat stŧrategiija, muhto dál ráhkadišgohtet suvdilis gárganeami servodatsoahpamuša.
Aiempi käytäntö, jossa saamelaisilla oli oma erillinen kestävän kehityksen ohjelmansa, ei toiminut.
Ovddit geavat, mas sápmelaččain lei iežas sierra suvdilis gárganeami prográmma, ii doaibman.
Ohjelma jäi täysin toimeenpanematta.
Prográmma bázii ollásit olláhuhtekeahttá.
Ohjelmien tai sopimusten laadinta, joita ei toimeenpanna, ei ole kestävän kehityksen mukaista.
Prográmmaid dehe soahpamušaid ráhkadeapmi, mat eai dahkkojuvvo duohtan, ii leat suvdilis gárganeami mielde.
Saamelaiskulttuurin säilyminen kestävällä tavalla tuleville sukupolville edellyttää sitä, että saamelaiset saavat aidosti itse kehittää ja turvata oman kotiseutualueensa luonnonresurssien kestävän käytön kulttuuristen tapojen mukaisesti.
Sámi kultuvrra seailun suvdilis gárganeami vugiin boahtte buolvvaide gáibida dan, ahte sápmelaččat ožžot ieža eakti vuogi mielde gárgehit ja dorvvastit iežaset ruovttuguovllu luondduriggodagaid suvdilis anu kultuvrralaš vieruid mielde.
Jotta saamelaisten kestävä kehitys voi toteutua, ILO 169-sopimus on ratifioitava.
Vai sámi suvdilis gárganeapmi sáhttá olláhuvvat, de ILO 169-soahpamuš galgá ratifiserejuvvot.
Kestävällä kehityksellä on erottamaton yhtymäkohta luonnon monimuotoisuuden säilymiseen ja biodiversiteettissopimukseen.
Suvdilis gárganeamis lea earutkeahtes guoskkahansadji luonddu máŋggahápmásašvuođa seailumii ja biodiversiteahttasoahpamuššii.
Valtioneuvoston hyväksymä periaatepäätös biodiversiteettistrategiasta ja sitä tukeva toimintaohjelma antavat hyvän perustan valmistella kansallista yhteiskuntasopimusta.
Stáhtaráđi dohkkehan prinsihppamearrádus biodiversiteahttastrategiijas ja dan duvdi doaibmaprográmma addiba buori vuođu válmmaštallat álbmotlaš servodatsoahpamuša.
Saamelaiskäräjät on sitoutunut kestävän kehityksen edistämiseen omassa toiminnassaan.
Sámediggi lea čatnasan suvdilis gárganeami ovddideapmái iežas doaimmas.
Mielestäni paras tapa edetä asiassa olisi laatia YK:n alkuperäiskansajulistuksen ja Rion julistuksen mukaisesti sitova yhteiskuntasopimus saamelaiskäräjien ja Suomen valtion välillä saamelaisten kestävän kehityksen edistämiseksi ja saamelaiskulttuuriin turvaamiseksi.
Mu mielas buoremus vuohki ovdánit áššis livččii ráhkadit ON:a álgoálbmotjulggaštusa ja Rio julggaštusa mielde čadni servodatsoahpamuš sámedikki ja Suoma stáhta gaskkas sámiid suvdilis gárganeami ovddideami várás ja sámi kultuvrra dorvvasteami várás.
Perustuslakivaliokunta on antanut erimielisen lausuntonsa kuntarakenneuudistuksesta.
Vuođđoláhkaválljagoddi lea addán sierramielat cealkámušas suohkanráhkadusođastusas.
Lausunto oli pettymys ja ilmeinen poliittinen kompromissi.
Cealkámuš lei beahttašupmi ja čielgasit politihkalaš kompromissa.
Olin odottanut, että lakiuudistus olisi edellyttänyt perustuslain säätämisjärjestystä.
Ledjen vuordán, ahte láhkaođastus livččii gáibidan vuođđolága ásahanortnega.
Valiokunta edellyttää, että kunnilla tulee voida olla vähintään puolen vuoden miettimisaika tehdä yhdistymisselvitykset ja päätökset sen jälkeen kun sosiaali- ja terveydenhuollon palvelurakenneuudistuslaki on eduskunnassa hyväksytty.
Válljagoddi gáibida, ahte suohkaniin galgá leat unnimusat jahkebeale jurddahanáigi dahkat ovttastuvvančilgehusaid ja mearrádusaid dan maŋŋel go sosiála- ja dearvvašvuohtafuolahusa bálvalanráhkadusođastusláhka lea dohkkehuvvon riikkabeivviin.
Lakia ei tarvitse säätää perustuslain säätämisjärjestyksessä, mutta valiokunta ei ollut asiassa yksimielinen.
Láhka ii dárbbahuvvo ásahuvvot vuođđolága ásahanortnegis, muhto válljagoddi ii lean áššis ovttamielalaš.
Valiokunta esittää, että lakia täydennetään siten, että kunnallinen itsehallinto on edelleen paikallishallintoa.
Válljagoddi evttoha, ahte láhka dievasmahttojuvvo nu ahte suohkanlaš iešstivren lea ain báikkalašhálddahus.
Perustuslakivaliokunta on pettynyt uudistuksen valmisteluun ja toteutukseen.
Vuođđoláhkaválljagoddi lea behtton ođasnuhttima válmmaštallamii ja olláhuvvamii.
Erityisen tärkeää eduskunnan ja perustuslakivaliokunnan kannalta olisi niiden asiallisen kytkennän vuoksi ollut saada käsitellä sosiaali- ja terveydenhuollon järjestämislakiehdotus.
Earenoamáš dehálaš riikkabeivviid ja vuođđoláhkaválljagotti dáfus livččii daid áššálaš čatnaseami dihte leamaš oažžut gieđahallat sosiála- ja dearvvašvuohtafuolahusa ortnema láhkaevttohusa.
Saamelaisten osalta valiokunta toteaa, etteivät kuntajaon mahdolliset muutokset saa heikentää saamelaisille kuuluvia kielellisiä tai kulttuurisia oikeuksia taikka kulttuuri-itsehallinnon edellytyksiä.
Sápmelaččaid dáfus válljagoddi cealká, ahte suohkanjuogu vejolaš nuppástusat eai oaččo heajudit sápmelaččaid gielalaš ja kultuvrralaš rivttiid dehege kulturiešstivrema gáibádusaid.
Lisäksi valiokunta korostaa edelleen saamelaiskäräjistä annetun lain 9 §:ssä säädetyn neuvotteluvelvoitteen merkitystä kuntarakenneuudistuksen toteutusta valmisteltaessa.
Dasa lassin válljagoddi deattuha ain sámedikkis addojun lága 9. §:s mearriduvvon ráđđádallangeatnegasvuođa mearkkašumi suohkanráhkadusođastusa olláhuhttima válmmaštaladettiin.
Kuntarakennelaki voidaan siis säätää, mutta isoimmat asiat tullaan ratkaisemaan sote-uudistuksessa.
Suohkanráhkadusláhka sáhttá nappo ásahuvvot, muhto stuorimus áššit mearriduvvojit sosiála- ja dearvvašvuohtalága ođastusas.
Kuntarakennelain lisäksi parhaillaan on valmisteilla kuntalain uudistaminen.
Suohkanráhkaduslága lassin bárisin lea válmmaštallojuvvome suohkanlága ođasnuhttin.
Kävin alkuviikosta Helsingissä biodiversiteettityöryhmän kokouksessa.
Mannen dán vahku álggus Helssegis biodiversiteahttabargojoavkku čoakkámis.
Kokouksen asialistalla oli ympäristön kannalta haitalliset tuet, Suomen maaraportin valmistelu biodiversiteettisopimuksen toimeenpanosta Suomessa ja Suomen eliölajiston tilanne.
Čoakkáma áššelisttu nalde ledje birrasii vahátlaš doarjagat, Suoma eananraportta válmmaštallan biodiversiteahttasoahpamuša ollašuhttimis Suomas ja Suoma ealánšlájaid dilli.
Valtiovarainministeriö on arvioinut Suomessa käytössä olevia ympäristöön kohdistuvia tukia, niiden hyötyä ja haitallisuutta.
Ruhtaministeriija lea dahkan árvvoštallama Suoma birrasii čuozihuvvon doarjagiin, daid ávkkálašvuođa ja vahátlašvuođa.
Esitys oli hyvin mielenkiintoinen.
Ovdanbuktojupmi lei hui miellagiddevaš.
VM:n arvion mukaan käytännössä kaikki tuet, jotka kasvattavat liiketaloudellista tulosta, ovat haitallisia ympäristölle ja kaikissa tuissa ympäristönäkökulma on hyvin kapea.
Ruhtaministeriija árvvoštallama mielde geavadis buot doarjagat, mat stuorrudit fitnodatekonomalaš bohtosa, leat vahátlaččat birrasii ja buot doarjagiin birasperspektiiva lea hui asehaš.
Suomessa on yli 100 erilaista ympäristölle haitallista tukea, joita tulisi tarkastella poliittisesti.
Suomas leat badjelaš 100 sierralágán birrasii vahátlaš doarjaga, mat galggale suokkardallojuvvot politihkalaččat.
Tämä oli hyvin mielenkiintoinen arvio, joka toki edellyttää jatkoarviontia ja huomioimista lainsäädännön kehityksessä ja hallinnossa.
Dát lea hui miellagiddevaš árvvoštallan, mii gal gáibida joatkkaárvvoštallama ja vuhtii váldima láhkaásaheami gárganeamis ja hálddahusas.
Kevään viimeinen saamelaiskäräjien kokous pidettiin keskiviikkona Inarissa.
Giđa maŋimus sámedikki čoakkán dollojuvvui gaskavahkko Anáris.
Siitä kerron seuraavassa blogissani.
Das muitalan čuovvovaš bloggastan.
Erityisraportoija Anayan vierailu Edellisestä blogin päivityksestä on aikaa – pahoittelen sitä.
Spesiálaraporterejeaddji Anaya guossástallan Ovddit blogga čállimis lea juo guhkes áigi – mun šállošan dan.
Viimeiset kaksi viikkoa ovat olleet saamelaiskäräjien henkilöstölle ja luottamushenkilöille hyvin kiireistä aikaa.
Maŋimus guokte vahku leat leamaš sámedikki bargiide ja luohttámušolbmuide hui hohpolaččat.
Saamelaisen parlamentaarisen kokouksen valmistelu ja saamelaiskäräjien esityksien valmistelu erityisraportoija Anayan vierailua varten on vienyt paljon aikaa.
Sámi parlamentáralaš ráđi čoakkáma válmmaštallan ja sámedikki ovdanbuktojumiid válmmaštallan earenoamáš ráporterejeaddji Anaya galledeami várás leat barggahan hui olu.
Nämä kokoukset on pidetty Rovaniemellä.
Dát čoakkámat leat dollojuvvon Roavenjárggas.
Viime viikolla Suomen saamelaiskäräjät otti vastaan saamelaisen parlamentaarisen neuvoston puheenjohtajuuden.
Mannan vahku Suoma sámediggi válddii vuostá sámi parlamentáralaš ráđi jođihanovddasvástádusa.
Tällä hetkellä meillä on budjetoituna SPN:n toimintaan 15 000 euroa, eli kovin suurilla panostuksilla emme voi puheenjohtajuutta hoitaa.
Dán vuoru mis lea bušeterejuvvon SPR:a bargui 15 000 euro nu ahte beare stuora bidjosiiguin eat sáhte jođiheami dikšut.
Mutta uskon, että se mikä Suomen saamelaiskäräjiltä puuttuu resursseissa, niin voimme korvata sen asiantuntemuksella.
Jáhkán goitge, ahte dat mii Suoma sámedikkis váilu resurssain, nu dan mii sáhttit buhttet áššedovdamušain.
Meidän tulee vain priorisoida toimintaamme ja keskittyä ydintehtäviin, jotta voimme käyttää asianesittelijäresurssejamme myös SPN:n työssä.
Mii galgat fal vuoruhit bargomet ja vuojulduvvat váimmosbargguide, vai sáhttit atnit áššegieđahallanresurssaideamet maid SPR:a barggus.
Viime viikon keskiviikon parlamentaarisen neuvoston kokous meni hyvin lämpimässä ja hyvässä hengessä.
Mannan vahku gaskavahku parlamentáralaš ráđi čoakkán manai hui liekkus ja buori vuoiŋŋas.
Hyväksyimme kaksi hyvin tärkeää asiakirjaa, joiden valmistelussa Suomen saamelaiskäräjillä oli suuri rooli.
Dohkkeheimmet guokte hui dehálaš áššegirjji, maid válmmaštallamis Suoma sámedikkis lei hui stuora rolla.
SPN:n kokous hyväksyi julistuksen pohjoismaisesta saamelaissopimuksesta.
SPR:a čoakkán dohkkehii julggaštusa davviriikkalaš sámi soahpamušas.
Pidän itse hyvin tärkeänä sitä, että julistuksessa huomioitiin myös Venäjän saamelaisten tarpeet.
Anán ieš hui dehálaš áššin dan, ahte julggaštusas váldojuvvoje vuhtii maiddái Ruošša sápmelaččaid dárbbut.
Julistus löytyy saamelaiskäräjien kotisivuilta.
Julggaštus gávdno sámedikki ruovttusiidduin.
Lisäksi hyväksyimme saamelaisen parlamentaarisen neuvoston ilmastopoliittisen strategian, jota laajennetaan kuluvana vuonna ilmastopoliittiseksi ohjelmaksi.
Dasa lassin dohkkeheimmet sámi parlamentáralaš ráđi dálkkádatpolitihkalaš strategiija, mii viiddiduvvo dán jagi mielde dálkkádatpolitihkalaš prográmman.
Strategia löytyy saamelaiskäräjien kotisivuille.
Strategiija gávdno sámedikki ruovttusiidduin.
Strategia on laadittu pohjoissaameksi ja se on käännetty suomeksi, englanniksi ja venäjäksi.
Strategiija lea ráhkaduvvon davvisámegillii ja dat lea jorgaluvvon suoma-, eŋgelas- ja ruoššagillii.
Ruotsinkielinen versio on vielä käännettävänä.
Ruoŧagiel veršuvdna lea vel jorgalahttojuvvome.
Suomen saamelaiskäräjät kääntää strategian lisäksi inarin- ja koltaansameksi.
Suoma sámediggi jorgala strategiija dasa lassin anáraš- ja nuortalašgillii.
Strategian aikaansaaminen oli minulle henkilökohtaisesti hyvin tärkeää ja olen sen synnystä todella iloinen.
Strategiija áigái oažžun lei munnje persovnnalaččat hui dehálaš ja lean dan duohtan dahkamis hui duhtavaš.
Strategia tulee olemaan kovassa käytössä ja tulen huomioimaan sitä kaikissa virallisissa yhteyksissä, jotta saamelaisten tahto tulee huomioiduksi ilmastopoliittisessa työssä.
Strategiija šaddá adnojuvvot viššalit ja áiggon váldit dan vuhtii buot virggálaš oktavuođain, vai sápmelaččaid dáhttu váldojuvvo vuhtii dálkkádatpolitihkalaš barggus.
Seuraavana päivänä, torstaina, oli kaikille avoin SPN:n, Suomen, Ruotsin ja Norjan valtioiden edustajien ja erityisraportoijan yhteinen konferenssi, jossa käsiteltiin saamelaisten itsemääräämisoikeuden toteutumista, saamelaisten maa- ja vesioikeuksia, saamen kielen tilannetta erityisesti lasten ja nuorten aseman kontekstissa sekä YK:n alaisten ihmisoikeussopimusten toimeenpanojen määräaikaisraportointia.
Čuovvovaš beaivve, duorastaga, lei buohkaide rabas SPR:a, Suoma, Ruoŧa ja Norgga stáhtaid ovddasteddjiid ja spesiálaraporterejeaddji oktasaš konfereansa, mas gieđahallojuvvoje sámiid iešmearridanrievtti olláhuvvan, sápmelaččaid eanan- ja čáhcevuoigatvuođat, sámegiela dilli earenoamážit mánáid ja nuoraid sajádaga olis sihke ON:a vuollásaš olmmošvuoigatvuohtasoahpamušaid ollašuhttima raporteren.
Erityisraportoija vieraili erikseen edellisenä päivänä Rovaniemellä saamenkielisessä päivähoitopaikassa, Arktisessa keskuksessa ja metsähallituksessa.
Earenoamášraporterejeaddji guossástalai ovddit beaivve sierra Roavenjárggas sámegiel mánáid beaivedikšunbáikkis, Árktalaš guovddážis ja meahcceráđđehusas.
Johdin neuvoston puheenjohtajana kokousta ja pidin Suomen saamelaiskäräjien puheen itsemääräämisoikeuden toteutumisesta ja määräaikaisraportoinnista.
Jođihin ráđi ságadoallin čoakkáma ja dollen Suoma sámedikki sáhkavuoru iešmearridanrievtti olláhuvvamis ja mearreáiggeraporteremis.
Saamelaiskäräjien kotisivuilla on tiedotteet seminaarin puheista ja valmistellut puheet löytyvät kokonaisuudessaan netistä.
Sámedikki ruovttusiidduin leat dieđáhusat seminára sáhkavuoruin ja válmmaštallojuvvon sáhkavuorut gávdnojit ollislažžan neahtas.
Konferenssipäivä kului hyvin lämpimässä ja avoimessa hengessä.
Konfereansabeaivi mania hui liekkus ja rabas vuoiŋŋas.
Erityisraportoija piti vierailua hyvin merkittävänä ja korosti sen tärkeyttä, että saamelaiset ja valtiot voivat keskustella avoimesti ongelmakohdista ja on jo otettu askelia saamelaisten oikeusaseman parantamiseksi.
Spesiálareporterejeaddji anii galledeami hui mávssolažžan ja deattuhii dan dehálašvuođa, ahte sápmelaččat ja stáhtat sáhttet ságastallat rahpasit buncaraggáin ja ahte leat juo váldon lávkkážat sámiid riektedili buorideami várás.
Erityisraportoija korosti myös YK:n alkuperäiskansajulistuksen merkittävyyttä ja tarvetta toimenpanna sitä valtioiden toiminnassa.
Spesiálaraporterejeaddji deattuhii maid ON:a álgoálbmotjulggaštusa mearkkašumi ja dárbbu olláhuhttit dan stáhtaid barggus.
Eritysraportoija tekee vierailun pohjalta raportin saamelaisten oikeusasemasta.
Spesiálaraporterejeaddji ráhkada galledeami vuođul raportta sápmelaččaid riektedilis.
Raportti valmistunee vuoden sisällä, ja se tulee sisältämään huomioita ja toimenpide-esityksiä, joita valtioiden on mahdollista kommentoida ennen raportin luovuttamista.
Raporta gárvána jagi siste ja dat boahtá sisttisdoallat mearkkašumiid ja doaibmabidjoevttohusaid, maid stáhtain lea vejolaš kommenteret ovdal raportta luobaheami.
Raportti luovutetaan YK:n ihmisoikeusneuvostolle sen valmistuttua.
Raporta luobahuvvo ON:a olmmošvuoigatvuohtaráđđái dan gárváneami mielde.
Tämä on ensimmäinen kerta kun erityisraportoija raportoi kansan tilanteesta, aiemmin tarkastelukohtana on ollut yhden valtion alueella asuva / asuvat alkuperäiskansat.
Dát lea vuosttaš geardi go spesiálaraporterejeaddji raportere álbmoga dilis, ovdal guorahallančuozáhahkan lea leamaš ovtta stáhta rájiid siskkobealde ášši / ássit álgoálbmogat.
Erityisraportoija piti tällaista raportointia hyvin mielenkiintoisena ja tärkeänä, itse kansan ollessa keskiössä eikä niinkään valtioiden rajojen.
Spesiálaraporterejeaddji anii dákkár raporterema hui miellagiddevažžan ja dehálažžan go ieš álbmot lea guovddážis eaige nuge stáhtaid rájit.
SPN ja saamelaiskäräjät odottavat hyvin suurella mielenkiinnolla erityisraportoijan raporttia.
SPR ja sámedikkit vurdet hui stuora beroštumiin spesiálaraporterejeaddji raportta.
Edellisin Anayan raportointimatka suuntautui Venäjälle.
Ovddit have Anaya raporterenmátki lei Ruoššas.
Raportti Venäjän tilanteesta, joka kiinnostaa myös meitä saamelaisia, luovutetaan syksyllä ihmisoikeusneuvostolle.
Raporta Ruošša dilis, mii beroštahttá maid min sápmelaččaid, luobahuvvo čakčat olmmošriekteráđđái.
Erityisraportoijan aiemmat maaraportit löytyvät osoitteesta: http://www2.ohchr.org/english/issues/indigenous/rapporteur/countryreports.htm Perjantaina ohjelma jatkui eri organisaatioiden ja kansalaisjärjestöjen kuulemisella, mutta en voinut valitettavasti äkillisten perhesyiden johdosta jäädä kuuntelemaan kansalaisyhteiskunnan terveisiä Anayalle.
Spesiálaraporterejeaddji ovddit eananraporttat gávdnojit čujuhusas: http://www2.ohchr.org/english/issues/indigenous/rapporteur/countryreports.htm
Se oli tietenkin hyvin ikävää, koska harvoin tulee tilaisuuksia, jossa voi kuulla useita eri kansalaisjärjestöjä samalla kertaa ja tällainen vuorovaikutus on hyvin tärkeää.
Dat lei dieđusge hui váidalahtti, daningo hárve bohtet dilálašvuođat, mas sáhttá gullat olu sierra sámi servviid oktanaga ja dákkár vuorrováikkuhus lea hui dehálaš.
SPN:n kokouksessa pitämäni lyhyt kiitospuhe löytyy saamelaiskäräjien kotisivuilta puheet osiosta kuten pidetyt puheet erityisraportoija Anayan tilaisuudessakin.
SPR:a čoakkámis iežan doallan giittussáhka gávdno sámedikki ruovttusiidduin ságat gaskabláđi vuolde dego dollojun ságat spesiálaraporterejeaddji Anaya dilálašvuođasnai.
SPN:n hyväksymät päätökset löytyvät dokumentit kansiosta Saamelainen parlamentaarinen neuvosto- valikosta.
SPR:a dohkkehan mearrádusat gávdnojit dokumeanttat-máhpas Sámi parlamentáralaš ráđđi-fálu vuolde.
Sen ala-alakategoriaan (SPN:n konferenssi 15.4.2010) on koottu Suomen saamelaiskäräjien kaikki esitykset erityisraportoija Anayalle.
Dan vuollekategoriija (SPR:a konfereansa 15.4.2010) leat čohkkejuvvon Suoma sámedikki buot ovdanbuktojumit spesiálaraporterejeaddji Anaŧai.
Suurin osa dokumenteista on sekä suomeksi että englanniksi ja myöhemmin myös saameksi.
Eanas dokumeanttain leat sihke suoma- ja eŋgelasgillii ja maŋŋel maid sámegillii.
Kuluva viikko ei ole yhtään sen kevyempi.
Dát vahkku ii leat veahášge geahppaseabbo.
Maanantaina olin Rovaniemellä tulevaisuusfoorumissa, jossa käsiteltiin ilmastonmuutosta.
Vahku álggus mánnodaga ledjen Roavenjárggas boahttevuođa forumas, mas gieđahallojuvvui dálkkádatrievdan.
Toin tilaisuuteen saamelaiskäräjien tervehdyksen.
Bukten dilálašvuhtii sámedikki dearvvuođagaid.
Puhe löytyy saamelaiskäräjien kotisivuilta.
Sáhka gávdno sámedikki ruovttusiidduin.
Tiistaina oli Helsingissä arktisen neuvottelukunnan ensimmäinen kokous, jossa olen saamelaiskäräjien edustajana.
Disdaga lei árktalaš ráđđádallangotti vuosttaš čoakkán Helssegis. Čohkkán ráđđádallangottis sámedikki ovddasteaddjin.
Neuvottelukunnan puheenjohtajan valtiosihteeri Risto Volasen toiveesta olen valmistellut muistion, joka kuvaa saamelaiskäräjien näkökulmia Suomen arktiseen politiikkaan.
Ráđđádallangotti ságadoalli stáhtačálli Risto Volasa sávaldaga mielde lean válmmaštallan muittuhančállaga, mii govve sámedikki oaidninvugiid Suoma árktalaš politihkkii.
Muistio löytyy lähiaikoina saamelaiskäräjien kotisivuilta kirjeet ja muistiot – välilehden alta.
Muittuhančála gávdno lagašáiggiid sámedikki ruovttusiidduin reivvet ja muittuhančállagat – gaskabláđi vuolde.
Keskiviikkona saamelaiskäräjät oli edustettuna ympäristöministeriön luontotyyppien uhanalaisuusarvioinnin toimenpide-esityksiä käsittelevässä seminaarissa.
Gaskavahkko sámediggi lei ovddastuvvon birasministeriija semináras, mii gieđahalai luonddutiippaid uhkivulošárvvoštallama doaibmabidjoevttohusaid.
Seminaari oli hyvin tärkeä, koska toimenpide-esityksissä käsitellään erityisesti saamelaisporonhoidon ohjausta ja hallintaa koskevia asioita. Tänään minulla oli kokous opetusministeriössä liittyen saamelaiseen perinteiseen tietoon.
Seminára lei hui dehálaš, daningo doaibmabidjoevttohusain gieđahallojuvvojit earenoamážit áššit, mat gusket sámi boažodoalu stivrema ja hálddašea, i. Odne mus lei čoakkán oahpahusministeriijas ja dat laktásii sámi árbevirolaš dihtui.
Kevätterveisin Helsingissä 22.04.2010 Klemetti Näkkäläjärvi
Giđđadearvvuođaiguin Helssegis 22.04.2010 Juvvá Lemet
Jäämeren radasta ja Pohjois-Suomen kehittämisestä Lapin radio kertoi tällä viikolla työ- ja elinkeinoministeriön asettaman Itä- ja Pohjois-Suomen tulevaisuutta pohtivan työryhmän työstä.
Jiekŋameara ruovderáŧis ja Davvi-Suoma gárgeheamis Davvi-Suoma suomagiel guovloradio, Lapinradio, muitalii dán vahku bargo- ja ealáhusministeriija ásahan bargojoavkku barggus, mii galgá suokkardit Nuorta- ja Davvi-Suoma boahtteáiggi.
Hyvä että asiasta uutisoidaan, koska työryhmän työ on ollut melko salaista.
Buorre lea dat, ahte áššis muitaluvvo, daningo bargojoavkku bargu lea leamaš oalle suollemaš.
Uutisen perusteella minua ainakin huolettaa työryhmän työskentely – onneksi kyseessä on vain työryhmätyöskentely eikä Pohjois- ja Itä-Suomen tulevaisuus ole aidosti tämän työryhmän käsissä.
Ođđasa vuođul mun aŋkke lean hui fuolas bargojoavkku bargan barggus – lihkus dás lea jearaldat bargojoavkku bargo, ja Davvi- ja Nuorta-Suoma boahtteáigi ii leat albma duođas dán bargojoavkku mearrideamis.
Viime hallituskaudella asetettiin Lappi-työryhmä ja nyt tällä vaalikaudella sitä laajempi Itä- ja Pohjois-Suomi työryhmä.
Mannan ráđđehusbajis ásahuvvui ng. Lappi-bargojoavku ja dán válgabaji dan viidát Nuorta- ja Davvi-Suopma bargojoavku.
Lappi-työryhmän ehdotukset jäivät käytännössä toteutumatta ja saa nyt nähdä mitä Itä- ja Pohjois-Lappi työryhmän ehdotuksille käy.
Lappi-bargojoavkku evttohusat báhce geavadis olláhuvakeahttá ja oaidnit leaš mot Nuorta- ja Davvi-Suopma bargojoavkku evttohusaide geavvá.
Kyseisen työryhmän on asettanut työ- ja elinkeinoministeriö ja se ei kelpuuttanut saamelaiskäräjien edustajaa mukaan työryhmään, vaikka saamelaiskäräjät vaati Kataisen hallitusohjelman nojalla että saamelaiskäräjillä on oltava edustus työryhmässä.
Namuhuvvon bargojoavkku lea ásahan bargo- ja ealáhusministeriija ja dat ii dohkkehan sámedikki ovddasteaddji mielde bargojovkui, vaikko sámediggi gáibidii Kataisa ráđđehusprográmma vuođul, ahte sámedikkis galgá leat ovddastus bargojoavkkus.
Ministeriö sivuutti saamelaiskäräjien vaatimuksen, mutta lupasi, että sitä kuullaan työryhmän työssä.
Ministeriija manai sámedikki gáibádusa meaddel, muhto lohpidii, ahte sámedikki gullet bargojoavkku barggus.
Lupaus näyttää jääneen tyhjäksi.
Lohpádus orru báhcime duššin.
Saamelaiskäräjiä ei ole kuultu työryhmän työn aikana ja Lapinradion mukaan työryhmän työ valmistunee kuukaudessa.
Sámedikki eai leat gullan bargojoavkku barggu áigge ja Lapinradio mielde bargojoavkku bargá gárvána mánu siste.
Hallitusohjelman kirjaukset saamelaiskäräjien vaikutusmahdollisuuksien turvaamisesta ja alkuperäiskansaoikeuksien kehittämisestä näyttävät ainakin tämän työryhmän työssä jäävän toteutumatta, mikä on todella ikävää.
Ráđđehusprográmma girjemat sámedikki váikkuhanvejolašvuođaid dorvvasteamis ja álgoálbmotvuoigatvuođaid gárgeheamis orrot aŋkke dán bargojoavkku barggus báhcán ollahuvakeahttá, mii lea duođaid šállošahtti.
Työryhmässä Lappia edustavat matkailuteollisuuden, teollisuuden, Lapin liiton ja Lapin yliopiston edustajat.
Bargojoavkkus davviguovllu ovddastit turismaindustriija, industriija, Lappi lihtu ja Lappi universiteahta ovddasteaddjit.
Luonnonsuojelijoita, poronhoidon edustajia, saamelaiskäräjiä tai ympäristöalan virkamiehiä ei työryhmään ole kelpuutettu.
Birasgáhttejeaddjit, boazodoalu ovddasteaddjit, sámediggi dehe birassuorggi virgeolbmot eai leat dohkkehuvvon bargojovkui.
Työryhmän kokoonpanolla voidaan saada hyvin helposti haluttu lopputulos aikaan.
Bargojoavkku čoakkádusa válljemiin sáhttá álkit beassat háliduvvon loahppabohtosii.
Ja tilattu lopputulos on ainakin Lapinradion uutisen mukaan tulossakin.
Ja diŋgojuvvon loahppaboađus lea aŋkke Lapinradio dieđuid mielde boahtimenai.
Pohjois-Suomen kehitys näyttää olevan työryhmän puheenjohtajan ilmoituksen mukaan Jäämeren radan, arktisen alueen luonnonresurssien ja uusien arktisten kuljetusreittien varassa.
Davvi-Suoma gárganeapmi orru leame bargojoavkku ságadoalli ilmmuhusa mielde Jiekŋameara ruovderáŧi, árktalaš guovllu luondduriggodagaid ja ođđa árktalaš fievrredanjohtolagaid olláhuvvama duohken.
Kuinka innovatiivista ja uutta ajattelua !
Man ođđa ja innovatiivvalaš jurdagat !
Lappi-työryhmässä ja Lapin liiton eri asiakirjoissa on samat asiat esillä ja tavoitteena.
Lappi-bargojoavkkus ja Lappi lihtu sierra áššegirjjiin leat seamma áššit ovdan ja ulbmilin.
On hyvin surullista, että Lappi ja arktinen alue nähdään edelleen vain ja ainoastaan taloudellisena resurssina, jota voidaan riistää länsimaisen elämäntyylin ylläpitämiseksi luontoarvoista välittämättä.
Lea hui morašlaš, ahte Sápmi ja árktalaš guovlu gehččojuvvo velnai duššefal ekonomalaš resursaguovlun, man sáhttá rivvet oarjeriikkaid eallinvuogi doalaheami várás luondduárvvuin beroškeahttá.
Suomella ei ole Jäämeren rataan rahaa.
Suomas ii leat ruhta Jiekŋameara ruovderáŧŧái.
Tässä taloudellisessa tilanteessa Suomi ei pysty pitämään edes olemassa olevaa rata- ja tieverkostoa kunnossa.
Dálá ekonomalaš dilis Suopma ii bastte doallat ortnegis oba dáláš ruovderáŧŧe- ja luoddafierpmádagage.
Jäämeren rata olisi tuhoisa saamelaiselle poronhoidolle kuten Ruotsin esimerkit osoittaa.
Jiekŋameara ruovderáŧŧi livččii vahátlaš sámi boazodollui dego ovdamearkkat Ruoŧa bealde duođaštit.
Rautatie on Ruotsissa yhtä suuri porojen tappaja kuin pedotkin.
Ruovderáŧŧi lea Ruoŧa bealde liikká stuora bohccuid sorbmi dego beađut.
Samanaikaisesti kun taloudellista toimeliaisuutta aiotaan lisätä, niin Suomi yrittää saavuttaa YK:n vuosituhattavoitteet, Rion vuoden 1992 kestävän kehityksen julistuksen tavoitteet ja EU:n ilmastovelvoitteet.
Ovttaáigásaččat go ekonomalaš aktiivavuohta áigojuvvo lasihuvvot, de Suopma viggá joksat ON:a jahkeduhátulbmiliid, Rio jagi 1992 suvdilis gárganeami julggaštusa ulbmiliid ja EU:a dálkkádatulbmiliid.
Jatkuvalla rakentamisella, uusiutumattomien luonnonresurssien hyödyntämisellä haavoittuvalla arktisella alueella ja uusien rautatieverkostojen rakentamisella ei näitä tavoitteita saavuteta, vaan jäädään yhä kauemmas kansainvälisten velvoitteiden toteuttamisesta.
Jotkkolaš huksemiin, ođasnuvakeahtes luondduriggodagaiguin ávkkástallamiin hávváiduvvi árktalaš guovllus ja ođđa ruovderáŧŧefierpmádagaid huksemiin dát ulbmilat eai olahuvvo, muhto báicca nuppe guvlui, riikkaidgaskasaš geatnegasvuođaid olláhuhttin gáidá ain guhkkelii.
Miksi Lappia ei kehitetä siellä asuvien ihmisten tarpeita ajatellen kestävän kehityksen mukaisesti luoden uusia koulutusmahdollisuuksia, parantaen olemassa olevia tie- ja liikenneverkostoja ja kehittäen uutta ekologista liiketoimintaa ?
Manne davviguovlu ii gárgehuvvo doppeorruid suvdilis gárganeami dárbbuid mielde nu ahte duddjojuvvole skuvlenvejolašvuođat, buoriduvvole dáláš luodda- ja johtalusfierpmádagat ja gárgehuvvole ođđa ekologalaš fitnodatdoaimmat ?
Arktinen alue on monien alkuperäiskansojen koti ja se tulisi ottaa huomioon.
Árktalaš guovlu lea máŋggaid álgoálbmogiid ruoktu ja dat galggalii váldojuvvot vuhtii.
Arktisten alkuperäiskansojen tulevaisuus on riippuvainen ympäristön puhtaudesta ja uusiutuvien luonnonvarojen kestävästä hyödyntämistä.
Árktalaš álgoálbmogiid boahtteáigi lea sorjavaš birrasa ráinnasvuođas ja ođasnuvvi luondduriggodagaiguin suvdilis ávkkástallamis.
Arktisen alueen hauras ja helposti haavoittuva luonto ei kestä laajakantoista uusiutumattomien luonnonvarojen hyödyntämistä eikä kvartaaliajatteluun perustuvaa taloudellista toimintaa.
Árktalaš guovllu rášes ja álkit hávváiduvvi luondu ii gierdda viidát váikkuheaddji ođasnuvakeahtes luondduriggodagaid ávkin atnima iige ekonomalaš doaibmama, mii vuođđuduvvá kvartálajurddaheapmái.
Pienikin öljykatastrofi voi tuhota tämän herkän luonnon tasapainon ja alkuperäiskansojen elämän perustan.
Unnánaš oljorosošnai sáhttá duššadit dán hearkkes luonddu dássedeattu ja álgoálbmogiid eallima vuođu.
Viime viikko kului taas työmatkoilla.
Mannan vahku ledjen fas bargomátkkiin.
Saamelaiskäräjät neuvotteli Rovaniemellä Metsähallituksen kanssa ajankohtaisista asioista, Kilpisjärven yleiskaavoituksesta, Akwé:Kon ohjeiden toimeenpanosta ja Metsähallituksen yhteiskunnallisten velvoitteiden toteutumisesta.
Sámediggi ráđđádalai Roavenjárggas Meahcceráđđehusain áigeguovdilis áššiin, Gilbbesjávrre oppalašlávvaráhkadeamis, Akwé: Kona rávvagiid olláhuhttimis ja Meahcceráđđehusa servodatlaš geatnegasvuođaid olláhuhttimis.
Olin myös viime viikolla biodiversiteettityöryhmän kokouksessa Helsingissä.
Ledjen maid mannan vahku biodiversiteahttabargojoavkku čoakkámis Helssegis.
Asialistalla oli mm. bd-strategian ja – toimintaohjelman käsittely, joka ei vieläkään hyväksytty lopullisesti.
Áššelisttu nalde ledje ee. bd-strategiija ja – doaibmaprográmma gieđahallan, mii ii velge háhppehuvvon dohkkehuvvot loahpalaččat.
Tämän jälkeen ennen kesälomia on kesäkuun alussa vielä yksi bd-työryhmän kokous ja toivon, että silloin hyväksytään vihdoinkin ehdotus kansalliseksi biodoversiteettistrategiaksi ja – toimintaohjelmaksi.
Dán maŋŋel ovdal geasseluomuid geassemánu álggus lea vel okta bd-bargojoavkku čoakkán ja sávan, ahte dalle dohkkehuvvo viimmat evttohus álbmotlaš bd-strategiijan ja – doaibmaprográmman.
Tämän viikon saan onneksi olla kotipuolessa, mutta ensi viikolla on luvassa taas kokouksia Helsingissä.
Dán vahku beasa lihkus orrut ruovttuguovllus, muhto juo boahtte vahku leat fas čoakkámat Helssegis.
Osallistun pohjoismaisen saamelaissopimuksen kansallisen neuvotteluvaltuuskunnan kokoukseen ja ihmisoikeusvaltuuskunnan työvaliokunnan ensimmäiseen kokoukseen.
Oassálasttán davviriikkalaš sámi soahpamuša álbmotlaš ráđđádallangotti čoakkámii ja olmmošriektesáttagotti bargoválljagotti vuosttaš čoakkámii.
Minut nimettiin saamelaiskäräjien edustajaksi ihmisoikeusvaltuuskuntaan ja valtuuskunta nimesi minut ensimmäisessä kokouksessaan valtuuskunnan työvaliokuntaan.
Mun válljejuvvojin sámedikki ovddasteaddjin olmmošriektesáttagoddái ja sáttagoddi válljii mu vuosttaš čoakkámistis sáttagotti bargoválljagoddái.
Valtuuskunnan ensimmäisissä kokouksissa käsitellään ihmisoikeuskeskuksen toimintaohjelmaa.
Sáttagotti vuosttaš čoakkámiin gieđahallojuvvo olmmošriekteguovddáža doaibmaprográmma.
Vuontisjärvellä 22.05.2012 Klemetti Näkkäläjärvi
Vuottesjávrres 22.05.2012 Juvvá Lemet
Kesäpäivänseisauksena juhannuksen aikoihin
Geassejorggáldahkan mihcamár áigge
Kiireinen saamelaiskäräjien kevätkausi on saatu päätökseen.
Hohpos sámedikki giđđabadji lea nohkan.
Jään juhannukselta lomille ja työtilanteen mukaan olen lomalla koko heinäkuun, mikäli mahdollista.
Bázán dál mihcamáraid geasselupmui ja bargodili mielde doalan luomu miehtá suoidnemánu, jos dat fal lea vejolaš.
Päivitän blogiani taas lomalta palattuani.
Čuovvovaš háve čálán neahttabeaivegirjji, blogga, go máhcan fas bargui.
Paljon on ehtinyt taas tapahtua viime blogipäivityksestäni.
Olu lea fas háhppehan dáhpáhuvvat dan rájes go lean maŋimus čállán blogga.
Ennen juhannusta pidettiin kevään viimeinen saamelaiskäräjien kokous.
Ovdal mihcamáraid dollojuvvui giđa maŋimus sámedikki čoakkán.
Kokouksen asialistalla oli tärkeitä asioita.
Čoakkáma áššelisttu nalde ledje dehálaš áššit.
Saamelaiskäräjät antoi lausunnon kalastuslain kokonaisuudistuksesta, hyväksyi edellisen vuoden tilinpäätöksen ja toimintakertomuksen sekä linjasi saamelaiskäräjien vaalikauden toimintaa hyväksymällä saamelaiskäräjien vaalikauden toiminta- ja taloussuunnitelman.
Sámediggi attii cealkámuša guolástanlága oppalašođastusas, dohkkehii diimmá rehketdoalloloahpaheami ja doaibmačilgehusa sihke linnjii sámedikki válgabaji doaimma nu ahte dohkkehii sámedikki válgabaji doaibma- ja ekonomiijaplána.
Lausunnossaan kalastuslain kokonaisuudistuksesta saamelaiskäräjät oli erityisen huolissaan kalastuslain kokonaisuudistusta valmistelleen työryhmän ehdotuksista koskien kotitarvekalastusta.
Cealkámušastis guolástanlága oppalašođastusas sámediggi lei earenoamáš fuolas guolástanlága oppalašođastusa válmmaštallan bargojoavkku evttohusain, mat guske ruovttudárboguolástusa.
Erimielinen työryhmä ehdotti, että kotitarvekalastus-termistä luovuttaisiin ja se sisällytettäisiin jollakin tavoin virkistyskalastus-käsitteen alaisuuteen.
Sierramielat bargojoavku evttohii, ahte ruovttudárboguolástus-dearpmas galggalii luohpat ja dat boađálii juoga ládje sisa áhpásnuvvanguolástus-doahpaga vuollái.
Saamelaiskäräjät piti ehdottoman välttämättömänä, että kotitarvekalastus säilyy omana käsitteenään kalastuslaissa ja laissa turvataan saamelaisten kalastusoikeuksien säilyminen ja kehittyminen.
Sámediggi anii evttohis vealtameahttumin, ahte ruovttudárboguolástus seailu iežas doaban guolástanlágas ja lágas dorvvastuvvo sápmelaččaid guolástanrivttiid seailun ja gárganeapmi.
Työryhmä on myös esittänyt, että kolmen pohjoisimman kunnan asukkaiden vapaa kalastusoikeus kuntien alueella ulotettaisiin koskemaan vain asukkaiden kotikuntaa.
Bargojoavku lea maid evttohan, ahte golmma davimus suohkana olbmuid luomos guolástanriekti olahuvvolii guoskat dušše olbmuid ruovttusuohkana.
Perustuslakivaliokunta on vuodesta 1978 asti linjannut, että vapaa kalastusoikeus turvaa osaltaan saamelaisten oikeutta ylimuistoiseen nautintaan.
Vuođđoláhkaválljagoddi lea jagi 1978 rájes linnjen, ahte luomos guolástanriekti dorvvasta oasistis sápmelaččaid vuoigatvuođa muito- ja arkiivadieđuid badjelmanni návddašeapmái.
Saamelaiskäräjät pitikin välttämättömänä, että saamelaisten osalta vapaa kalastusoikeus tulisi ehdottomasti säilyä ennallaan ja ulottua koskemaan myös Lapin paliskunnan aluetta saamelaisten tasapuolisen kohtelun turvaamiseksi.
Sámediggi aniinai vealtameahttumin, ahte sápmelaččaid buohta luomos guolástanriekti galggalii evttoheamit seailut ovddešlágánin ja olahuvvot guoskat maid Sámi bálgesa viidodaga vai sápmelaččaiguin meannuduvvo ovttaveardásaččat.
Saamelaiskäräjät hyväksyi toimintaohjelman koko vaalikaudelle.
Sámediggi dohkkehii doaibmaplána dehe - prográmma oba válgaáigodahkii.
Toimintaohjelma antaa erinomaisen pohjan saamelaiskäräjien tulevalle toiminnalle ja suunnitelma käännetään ensimmäistä kertaa myös inarin-, koltan ja pohjoissaameksi.
Doaibmaprográmma addá earenoamáš buori vuođu sámedikki boahttevaš bargui ja prográmma jorgaluvvo vuosttaš geardde maid anáraš-, davvisáme- ja nuortalašgillii.
Saamelaiskäräjien kokouksen vaikutusvaltaa myös lisätään, koska toimintaohjelman toteutumista tullaan seuraamaan systemaattisesti saamelaiskäräjien toimintakertomuksen käsittelyn yhteydessä.
Sámedikki čoakkáma váikkuhanváldi maid lasihuvvo, daningo doaibmaprográmma olláhuvvan čuvvojuvvo systemáhtalaččat sámedikki doaibmačilgehusa gieđahallama oktavuođas.
Saamelaiskäräjien toimintaohjelma on muuttunut rakenteeltaan aikaisemmista ohjelmista merkittävästi.
Sámedikki doaibmaprográmma lea earáhuvvan ráhkadusas dáfus ovddit prográmmain mearkkašahtti ládje.
Saamelaiskäräjäkaudelle on asetettu 16 päätavoitetta, kaikkia toimialoja koskevia yhteisiä tavoitteita sekä sektorikohtaisia alatavoitteita, jotka koskevat erityisesti saamelaiskäräjien lautakuntia ja neuvostoja.
Sámediggeáigodahkii leat biddjon 16 váldoulbmila, buot doaibmasurggiin oktasaš ulbmilat sihke sektorguovdasaš vuolleulbmilat, mat gusket earenoamážit sámedikki lávdegottiid ja ráđiid.
Kauden päätavoitteiksi yleiskokous määräsi mm.. Kataisen hallitusohjelman saamelaiskirjausten toteuttamisen, Ilo 169-sopimuksen ratifioimisen, pohjoismaisen saamelaissopimuksen ratifioimisen, artikla 8(j)-loppuraportin toimenpiteiden toteuttamisen sekä saamen kielten elvyttämisohjelman toteuttamisen ja pysyvän mallin luomisen saamen kielten elvyttämiseksi.
Válgaáigodaga váldoulbmilin dievasčoakkán mearridii ee. Jyrki Kataisa ráđđehusprográmma sámi girjemiid olláhuhttima, Ilo 169-soahpamuša ratifiserema, davviriikkalaš sámi soahpamuša ratifiserema, artihkal 8(j)-loahpparaportta doaibmabijuid olláhuhttima sihke sámegielaid ealáskahttinprográmma olláhuhttima ja bissovaš málle ráhkadeami sámegielaid ealáskahttima várás.
Toimintaohjelma tulee saamelaiskäräjien kotisivuille lähiaikoina.
Doaibmaprográmma boahtá farggabáliid sámedikki ruovttusiidduide.
Yleiskokous hyväksyi kannanoton Nellimin tien pikaisesta perusparantamisesta liikenne- ja viestintäministeriölle ja eduskunnan keskeisille valiokunnille.
Dievasčoakkán dohkkehii oainnus Njellima luotta hohpolaš vuođđodivvumis johtalus- ja kommunikašuvdnaministeriijai ja riikkabeivviid guovddáš válljagottiide.
Vuoden kolmas yleiskokous sujui hyvin ja keskustelu kokouksessa oli monipuolista.
Jagi goalmmát dievasčoakkán manai bures ja čoakkánságastallan lei máŋggabeallásaš.
Muutamista asioista kokous äänestikin, mutta se on luonnollinen osa demokratiaa.
Muhtin áššiin dievasčoakkán šattai jienastit, muhto dat lea demokratiija lunddolaš oassi.
Saamelaispolitiikka ei myöskään kehity ilman monipuolista demokraattista keskustelua.
Sámi politihkka gal maid ii gárgan almmá máŋggabeallásaš demokráhtalaš ságastallama.
Kokoukseen osallistui nuorisoneuvoston edustaja, joka osallistui aktiivisesti saamelaiskäräjien toimintaohjelmasta käytyyn keskusteluun ja nuorisoneuvoston edustajan käyttämät puheenvuorot saivatkin tukea kokouksessa.
Čoakkámii oassálastii nuoraidráđi ovddasteaddji, gii oassálasttii aktiivvalaččat ságastallamii sámedikki doaibmaprográmmas ja nuoraidráđi ovddasteaddji geavahan sáhkavuorut ožžoge doarjaga čoakkámis.
Olen iloinen nuorisoneuvoston aktiivisuudesta.
Lean hui movttet go nuoraidráđđi lea aktiivvalaš.
Viime blogissani käsittelin malminetsintää ja kullanhuuhdontaa saamelaisten kotiseutualueella.
Mannan bloggastan gieđahallen málbmaohcama ja golledoidima sámiid ruovttuguovllus.
Aihepiiri on työllistänyt ja työllistää lisää saamelaiskäräjiä, kuten tiedossa toki olikin.
Dát áššit leat barggahan ja barggahit lasi sámedikki, mii gal lei juo ovddalgihtii dieđus.
Kaivosviranomainen Tukes on myöntänyt kullanhuuhdontalupia järjestämättä saamelaiskäräjien kuulemista kaivoslain § 38 mukaisesti.
Ruvkeeiseváldi, dorvvolašvuohta- ja kemikálavirgelágádus, Tukes lea mieđihan golledoidinlobiid ordnekeahttá sámedikki gullama ruvkelága 38 §:a mielde.
Saamelaiskäräjien hallitus päätti kokouksessaan 7.6., että saamelaiskäräjät valittaa kaikista uusille alueille myönnetyistä kullanhuuhdontaluvista, koska saamelaiskäräjiä ei ole kuultu kaivoslain §:ien 38 ja 50 mukaisesti.
Sámedikki stivra mearridii čoakkámisttis 7.6., ahte sámediggi váidá buot ođđa guovlluide mieđihuvvon dolledoidinlobiin, daningo Tukes ii leat gullan sámedikki ruvkelága 38 ja 50 §:id mielde.
Hallitus linjasi kokouksessaan, että lähtökohtaisesti se ei vastusta vanhan kaivoslain nojalla myönnettyjen valtausten jatkamista kullanhuuhdontaluviksi.
Stivra linnjii čoakkámisttis, ahte álgovuolggálaččat dat ii vuostálastte boares ruvkelága vuođol mieđihuvvon vuoluštemiid joatkima golledoidinlohpin.
Saamelaiskäräjät päättikin hakea pikaisesti valmistelijaa tekemään valituksia ja muistutuksia kullanhuuhdontalupien myöntämisestä uusille alueille ja koneellisen kullankaivun ympäristöluvista.
Sámediggi mearridiinai ohcat hohpolaččat válmmaštalli ráhkadit váidalusaid ja muittuhusaid golledoidinlobiid mieđiheamis ođđa viidodagaide ja mášengolleroggama biraslobiin.
Toivottavasti saamme työntekijän palkattua ja aloittavan toiminnassaan jo juhannuksen jälkeen.
Doaivvu mielde oažžut bargi bálkáhuvvot ja álggahit barggustis juo mihcamáraid maŋŋel.
Aiemmassa blogissa tarkastelin myös Itä- ja Pohjois-Suomi - työryhmän työn tuloksia.
Ovddit bloggas geahčadin maid Nuorta- ja Davvi-Suopma – bargojoavkku bargobohtosiid.
Työryhmän raportti löytyy osoitteesta: http://www.tem.fi/itajapohjoissuomi Viime syyskuusta lähtien työskennellyt työryhmä on saanut työnsä puristettua 6-sivuiseen linjauspaperiin ja 12-sivuiseen taustapaperiin.
Bargojoavkku raporta gávdno čujuhusas: http://www.tem.fi/itajapohjoissuomi Mannan čakčamánu rájes bargan bargojoavku lea čarvestan 6-siidosaš linnjenbáhpira ja 12-siidosaš duogášbáhpira.
Saamelaisasiat olivat mahtuneet työryhmän esitykseen vain seuraavalla maininnalla: Myös Euroopan ainoan alkuperäiskansan, saamelaisten, asema (ml. kieli, kulttuuri, elinkeinot) tulee huomioida.
Sámi áššit ledje čáhkan bargojoavkku evttohussii dušše čuovvovaš máinnašumiin: Maiddái Eurohpá áidna álgoálbmoga, sápmelaččaid, sajádat (ml. giella, kultuvra, ealáhusat) galgá váldojuvvot vuhtii.
Taustamuistioon saamelaiset eivät enää mahtuneet.
Duogášmuittuhančállosii máinnašupmi sápmelaččain ii šat gávdnon.
Se, miten saamelaisten asema linjauksissa huomioidaan, jäi minulle suureksi mysteeriksi.
Mot dat de sápmelaččaid sajádat váldojuvvo linnjemiin vuhtii, bázii munnje hui eahpečielggasin, dadjat juo mysteran.
Tuskinpa edes työryhmä on sitä pohtinut.
Ille jáhkán bargojoavkkuge dan suokkardan.
En tiedä miten työryhmä käsittää Euroopan, mutta Grönlannin inuitit ovat myös alkuperäiskansa kuten myös Venäjän pohjoiset alkuperäiskansat.
In dieđe maid dange mot bargojoavku ipmirda Eurohpá, muhto Ruonaeatnama inuihtat leat maid álgoálbmot dego maid Ruošša davviálgoálbmogat.
Ehkä työryhmällä meni Eurooppa ja EU sekaisin, Grönlantihan ei kuulu EU-alueeseen.
Bargojoavku soittii seaguhit Eurohpá ja EU gaskaneaskka, Ruonaeatnanhan ii gula EU-guvlui.
Raportti muistuttaa kovasti aiemman Lappi-työryhmän loppuraporttia, ollen toki sitä tiiviimpi.
Raporta muittuha hui olu ovddit Lappi-bargojoavkku loahpparaportta, muhto lea gal dan deahttásit.
Kovasti ollaan kehittämässä, edistämässä, vahvistamassa ja tukemassa ilman konkretiaa ja resursointia.
Raporttas orrot issorasat gárgeheame, ovddideame, nanneme ja doarjume almmá konkretiija ja resurserema haga.
Joissakin asioissa työryhmä on jopa velvoittava.
Muhtin áššiin bargojoavku orru juobe geatnegahttime.
Työryhmä linjaa, että ympäristölupalainsäädäntöä selkeytetään ja viranomaisten lupakäsittelyn resursseja lisätään päätösprosessin nopeuttamiseksi ja laadun takaamiseksi.
Bargojoavku linnje, ahte biraslohpeláhka čielggasmahttojuvvo ja eiseválddiid lohpegieđahallanresurssat lasihuvvojit mearridanproseassa jođálnuhttima dihte ja kvaliteahta dáhkideami dihte.
Ympäristölupalainsäädännön muuttaminen kuuluu ympäristöministeriön, ei työ- ja elinkeinoministeriön hallinnonalalle.
Biraslohpelága earáhuhttin gullá birasministeriija, ii heađisge bargo- ja ealáhusministeriija hálddašansuorgái.
Toki on helppoa tehdä tällaisia esityksiä kun työryhmässä ei ollut ympäristöministeriön edustusta ja lupakäsittelyn resurssit ohjataan pääasiassa ympäristöministeriön kautta, ei TEM:in budjetista.
Álkihan gal lea dieđusge dahkat dákkár evttohusaid go bargojoavkkus ii lean oktage birasministeriija ovddasteaddji ja go lohpegieđahallama resurssat stivrejuvvojit eanasin birasministeriija bakte, eai fal bargo- ja ealáhusministeriija bušeahtas.
Samoin työryhmä esittää, että rakennetaan toimivat ratayhteydet Jäämerelle.
Seamma ládje bargojoavku evttoha, ahte huksejuvvojit buorit ruovderáŧŧeoktavuođat Jiekŋamerrii.
Työryhmälle ei taida riittää edes yksi ratayhteys Jäämerelle, vaan ilmeisesti yhteyksiä tulisi olla niin Inarin kuin Enontekiönkin kautta, miksei myös jopa Utsjoen.
Bargojovkui ii dáidde leat nohkka okta ruovderáŧŧeoktavuohta Jiekŋameara riddui, muhto čielgasit orru leame nu ahte oktavuođat galggale leat Anára go Eanodagage bakte, ja maninbe juo eai Ohcejoganai.
Työryhmässä ei ollut myöskään liikenne- ja viestintäministeriön edustajaa.
Bargojoavkkus ii lean maid johtalus- ja kommunikašuvdnaministeriija ovddasteaddji.
Liikenne- ja viestintäministeriö vastaa infrastruktuurihankkeista Suomessa.
Johtalus- ja kommunikašuvdnaministeriija ovddasvástádussan leat Suoma infrastruktuvrafidnut.
Tapasin kesäkuun puolivälissä Euroopan Neuvoston ihmisoikeuskomissaari Nils Muiznieksin Helsingissä.
Deaivvadin geassemánu beallemutto sulaid Eurohpá Ráđi olmmošvuoigatvuohtakomissára Nils Muiznieksa Helssegis.
Keskustelimme hänen kanssaan laajasti saamelaisten oikeusasemasta, hallitusohjelmasta, saamelaiselinkeinojen suojasta, saamen kielellisistä ja kulttuurisista oikeuksista sekä Ilo 169-sopimuksen ratifioinnista.
Ságastalaime suinna viidát sápmelaččaid riektesajádagas, ráđđehusprográmmas, sámi ealáhusaid suojis, sápmelaččaid gielalaš ja kultuvrralaš vuoigatvuođain sihke Ilo 169-soahpamuša ratifiseremis.
Komissaari tapasi vierailunsa yhteydessä valtionjohtoa ja kansalaisjärjestöjen edustajia ja tekee raportin matkastaan.
Komissára deaivvadii guossástallamis olis maid stáhtanjunnošiid ja álbmotservoša ovddasteddjiid ja son dahká maid raportta mátkkistis.
Komissaari kehotti tiedotteessaan Suomea ratifioimaan pikaisesti Ilo 169-sopimuksen ja ratkaisemaan saamelaisten maa- ja vesioikeudet sekä muuttamaan poronhoitolainsäädäntöä siten, että se turvaa saamelaisen kulttuurisen tavan harjoittaa poronhoitoa.
Komissára ávžžuhii dieđáhusastis Suoma ratifiseret hohpolažžan Ilo 169-soahpamuša ja čoavdit sámiid eanan- ja čáhcerivttiid sihke earáhuhttit boazodoallolága nu ahte dat dorvvasta sápmelaččaid kultuvrralaš vuogi bargat bohccuiguin.
Tiedote vierailusta löytyy englanniksi täältä: http://www.coe.int/t/commissioner/News/2012/120613Finland_en.asp
Dieđáhus guossástallamis gávdno eŋgelasgillii čuovvovaš liŋkkas: http://www.coe.int/t/commissioner/News/2012/120613Finland_en.asp
Opetus- ja kulttuuriministeriön asettaman työryhmän esitys toimenpideohjelmaksi saamen kielten elvyttämiseksi on vihdoin lähetetty lausunnolle saamelaiskäräjien patistelun jälkeen.
Oahpahus- ja kulturministeriija ásahan bargojoavkku evttohus doaibmabidjoprográmman sámegielaid ealáskahttima várás lea viimmat sáddejuvvon cealkima várás sámedikki spidduma maŋŋel.
Ehdotushan luovutettiin jo maaliskuun alussa.
Evttohushan luobahuvvui juo njukčamánu álggus.
Saamelaiskäräjien lautakunnat ja neuvostot valmistelevat kesän aikana saamelaiskäräjien näkemystä toimenpideohjelmasta ja syksyllä pääsemme antamaan asiassa vihdoin lausunnon.
Sámedikki lávdegottit ja ráđit válmmaštallet geasi áigge sámedikki oainnu doaibmabidjoprográmmas ja čakčat beassat viimmat addit áššis cealkámuša.
Olen erityisesti pyytänyt lautakuntia ja neuvostoja pohtimaan erityisesti sitä, miten toimenpideohjelman pohjalta luodaan Jyrki Kataisen hallitusohjelman mukainen pysyvä malli saamen kielten elvyttämiseksi.
Lean sihtan lávdegottiid ja ráđiid suokkardit earenoamážit dan, mot doaibmabidjoprográmma vuođul ráhkaduvvo Jyrki Kataisa ráđđehusprográmma mield bissovaš málle sámegielaid ealáskahttima várás.
Saamelaismedia sai eilen ilouutisen, Yle Sápmi johtajaksi on valittu Pirita Näkkäläjärvi.
Sámi media oaččui ikte illusága, Yle Sápmi – hoavdan lea válljejuvvon Iisku Máhte Biret.
Radion kuuntelijana olen todella iloinen päätöksestä.
Radio guldaleaddjin lean duođaid ilus dán nammadeamis.
Uskon hänen tuovan uusia tuulia Suomen saamelaisradion toimintaan.
Jáhkán su buktit ođđa jurdagiid ja bieggabosanasaid sámi radio bargui.
Saamelaiskäräjien puheenjohtajana en voi tuntea samanlaista iloa, koska saamelaiskäräjät menettää asiantuntevan saamelaisten oikeuksien puolustajan ja ainoan saamelaisten kotiseutualueen ulkopuolisen edustajan saamelaiskäräjillä.
Sámedikki ságadoallin in sáhte dovdat seammalágán ilu, daningo sámediggi massá áššedovdi sámiid vuoigatvuođaid bealušteaddji ja áidna sámi ruovttuguovllu olggobeal ovddasteaddji sámedikkis.
Jäämme kaipaamaan hänen asiantuntemustaan saamelaiskäräjillä.
Báhcit váillahit su áššedovdamuša sámedikkis.