pere/sami_parallel huggingface dataset:
Kolttakeskuksen suunnittelu liittyy vuonna 2006 käynnistyneeseen, Saamelaismuseosäätiön hallinnoimaan Elinkeinot ja kolttakulttuuri käsi kädessä-hankkeeseen, jota rahoittavat Lapin TE-keskus ja Inarin kunta.
Nuortalašguovddáža plánen laktása jagi 2006 álggahuvvon ja Sámemuseavuođđudusa hálddašan Ealáhusat ja nuortalaškultuvra giehtalágaid-prošektii, man ruhtadeaba Lappi Bargo- ja Ealáhusguovddáš (TE-keskus) ja Anára gielda.
Hankesuunnitelman mukaan Kolttakeskuksen ylläpitäjäksi ja rakennuttajaksi perustetaan Kolttakulttuurisäätiö, joka hankkii tarvittavat varat kotimaassa ja ulkomailla.
Fidnoplána mielde Nuortalaš guovddáža bajásdoallin ja huksejeaddjin vuođđuduvvo Nuortalaškultuvravuođđudus, mii háŋke dárbbašlaš váriid ruovttueatnamis ja olgoriikkain.
Saamelaiskäräjien kielitoimistossa ei ole toistaiseksi koltansaamen kielenkääntäjää.
Sámedikki gielladoaimmahagas ii doisttážii leat nuortalašgiela jorgaleaddji.
Saamelaiskäräjät ei hyväksy maa- ja metsätalousministeriön päätöstä maksaa poronhoidon petokorvauksista vain puolet
Sámediggi ii dohkket eana- ja meahccedoalloministeriija mearrádusa máksit dušše beali boazodoalu boras pirebuhtádusain
Saamelaiskäräjät paheksuu maa- ja metsätalousministeriön juuri tekemää päätöstä maksaa petojen alkuvuonna poronhoidolle aiheuttamista vahingoista vain puolet.
Sámediggi ii dohkket eana- ja meahccedoalloministeriija aiddo dahkan mearrádusa máksit dušše beali boraspiriid álgojagi áigge boazodollui dagahan vahágiin.
Saamelaiskäräjät vaatii, että vahingot tulee korvata voimassa olevan asetuksen mukaisesti täysimääräisinä viivyttelemättä.
Sámediggi gáibida, ahte vahágat galget buhtaduvvot fámus leahkki láhkaásahusa mielde dievaslaččat ja dálán.
M aa- ja metsätalousministeriö on aiempien vuosien käytännöstä poiketen korvannut petoeläinten poronhoidolle aiheuttamat vahingot yksinkertaisena, joka merkitsee vain puolta asetuksen edellyttämistä korvauksista.
Eana- ja meahccedoalloministeriija lea spiehkastan ovddit jagiid vuogis ja buhtadan boraspirevahágiid ovttageardásažžan, mii mearkkaša dušše beali buhtádusas, man láhkaásahus geatnegahttá máksit.
Petoeläinvahinkojen korvaamisesta annetun asetuksen mukaan täysimääräinen korvaus tarkoittaa poron käyvän arvon korvaamista kaksinkertaisena.
Boraspirevahágiid buhtádeamis addojuvvon láhkaásahusa mielde dievas buhtádus oaivvilda bohcco geavatlaš árvvu buhtádeami guovttegeardásažžan.
Saamelaiskäräjien lausunnosta Kaldoaivin erämaa-alueen ja Sammuttijängän-Vaijoenjängän soidensuojelualueen hoito- ja käy ttösuunnitelmasta toimitetaan erillinen tiedote sen jälkeen kun lausunto on kirjoitettu lopulliseen muotoon kokouksen käsittelyn mukaisesti.
Sámedikki ceal kámušas Gálddoaivvi meahcceguovllu ja Sámmotjeakki-Vádjotjeahkki jekkiidsuodjalanguovllu dikšun- ja geavahanplánas sáddejuvvo mediai sierra dieđ áhus dan maŋŋ á go cealkámuš lea čállojuvvon loahpalaš hábmái čoahkkima gieđahallam a mielde.
Senaatti-kiinteistöt / Saamelaiskäräjät
Senaatti-giddodagat / Sámediggi
Tiedote on julkaisuvapaa maanantaina 14.4. kello 15.00
Dieñáhus lea almmustahttinfriija vuossárgga 14.4. diibmu 15.00
Saamelaisille oma kulttuurikeskus Inariin
Sápmelaččaide iežaset kulturguovddáš Anárii
- Senaatti-kiinteistöt järjestää suunnittelusta yleisen arkkitehtuurikilpailun
- Senaatti-giddodagat ordne plánemis almmolaš arkiteaktagilvvu
Saamelaiset saavat Inariin oman kulttuurikeskuksen, jonka tarkoituksena on luoda saamelaisille paremmat edellytykset omaehtoisesti ylläpitää ja kehittää kulttuuriaan, kieltään ja yhteiskuntaelämäänsä, hoitaa ja kehittää kielellistä ja kulttuurista itsehallintoaan sekä tukea saamelaisten yleisten elinolojen kehitystä.
Sápmelaččat ožžot Anárii iežaset kulturguovddáža, man ulbmilin lea ásahit sápmelaččaide buoret vejolašvuoñaid eaktodáhtus doalahit ja ovddidit iežaset kultuvrra, giela ja servodateallima, dikšut ja ovdánahttit tiežaset gielalaš ja kultuvrralaš iešmearridanhálddahusa sihke doarjut sámiid oktasaš eallindiliid ovdáneami.
Lisäksi tarkoituksena on parantaa mahdollisuuksia levittää ja saada tietoa saamelaisista alkuperäiskansana.
Dasa lassin mihttomearrin lea buoridit vejolašvuoñaid viiddidit ja oažžut dieñuid sápmelaččain álgoálbmogin.
Saamelaiskulttuurikeskukseen tehdään tilat saamelaiskulttuuriin liittyvälle toiminnalle, Saamelaiskäräjien hallinnolliselle toiminnalle sekä saamelaiselle opetus- ja tutkimustoiminnalle.
Sámekulturguovddážii bohtet sajit sámekultuvrralaš doaimmaide, Sámedikki hálddahuslaš doibmii ja sámiid oahpahus- ja dutkamušdoaimmaide.
Kulttuurikeskuksen kaksi pääkäyttäjää ovat saamelaisten itsehallinnollinen edustuselin Saamelaiskäräjät ja valtion oppilaitoksena toimiva Saamelaisalueen koulutuskeskus.
Kulturguovddáža guokte váldogeavaheaddji leaba sápmelaččaid iešmearridanorgána Sámediggi ja stáhta oahppolágádussan doaibmi Sámiguovllu oahpahusguovddáš.
Lisäksi keskukseen tulee tiloja Inarin kunnan kirjastotoimelle, saamelaisyhdistyksille ja Lapin lääninhallitukselle.
Dasa lassin guovddážii bohtet sajit Anára gieldda girjerádjosii, sámeservviide ja Lappi leanaráññehussii.
Kulttuurikeskuksen rakennuttaa Senaatti-kiinteistöt, joka järjestää rakennuksen suunnittelusta yleisen arkkitehtuurikilpailun.
Kulturguovddáža hukseheaddjin lea Senaatti-giddodagat, mii ordne huksema plánemis almmolaš arkiteaktagilvvu.
Varsinainen suunnittelu aloitetaan tammikuussa 2009 ja rakennustöihin päästään keväällä 2010.
Vistti plánen álggahuvvo oññajagimánus 2009 ja huksendoaimmaid beassá álggahit giññat 2010.
Suunnitelmien mukaan rakennus otetaan käyttöön vuoden 2012 aikana.
Plána mielde visti váldojuvvo atnui jagi 2012 áigge.
Saamelaiskulttuurikeskus on päätetty rakentaa Juutuanjoen rannalle Inarin kirkonkylään, jota pidetään Suomen saamelaisten hallinnollisena ja kulttuurisena keskuspaikkana.
Sámekulturguovddáš lea mearriduvvon huksejuvvot Juvddujohgáddái Anára kirkosiidii, man atnet leat Suoma beali sápmelaččaid hálddahuslaš ja kultuvrralaš guovddážin.
Inarin kirkonkylässä sijaitsevat Saamelaiskäräjien lisäksi Siida (Saamelaismuseo ja Ylä-Lapin luontokeskus), Saamelaisalueen koulutuskeskus ja Yleisradion saamelaisyksikkö (Sámi Radio).
Anára kirkosiiddas leat Sámedikki lassin maid Siida (Sámemusea ja Davimus-Sámi luondduguovddáš), Sámeguovllu oahpahusguovddáš ja Yleisradion sámeovttadat (Sámi Radio).
Saamelaiskulttuurikeskus on suunniteltu osaksi tätä kokonaisuutta niin, että nämä laitokset ja organisaatiot tukevat toisiaan.
Sámekulturguovddáš lea plánejuvvon leat oassin dán oppalašvuoñas nu, ahte dát lágádusat ja organisašuvnnat dorjot nubbi nuppi.
Saamelaiskulttuurikeskuksesta tulee Suomen saamelaisten itsehallinnon sekä elävän ja kehittyvän kulttuurin symboli.
Sámekulturguovddážis šaddá Suoma beali sápmelaččaid iešstivrejumi sihke ealáš ja ovdáneaddji kultuvrra symbolan.
Kulttuurikeskus on ensisijaisesti tarkoitettu saamelaisten omaa käyttöä varten.
Kulturguovddáš lea vuosttas sajis oaivvilduvvon sámiid iežaset atnui.
Kulttuurikeskus on samanaikaisesti sekä saamelaisten parlamenttitalo että kulttuuri-, koulutus- ja osaamiskeskittymä ja myös tapahtumatalo erilaisine kokouksineen, musiikki-, elokuva- ja teatteriesityksineen.
Kulturguovddáš lea oktanaga nu sápmelaččaid parlameantaviessu go kultur-, skuvlen- ja čehppodatguovddáš ja maiddái dáhpáhusviessu gos earálágan čoahkkimat, musihkka-, filbma- ja teáhterčájáhusat dollojuvvojit.
Toisiinsa limittyen nämä osatoiminnot tukevat toisiaan sisältöineen ja tiloineen.
Dát oassedoaimmat leat lávgalágaid ja dorjot nuppiideaset nu sisdoalu go sajige dáfus.
Saamelaiskulttuurikeskus tulee monine osatoimintoineen lisäämään alueen vetovoimaisuutta ja hillitsemään osaltaan saamelaisnuorten halukkuutta muuttaa pois omalta kotiseudultaan.
Sámekulturguovddáš boahtá máŋggaid oassedoaimmaidisguin geasuhit guvlui eanet olbmuid ja doalahallat sámi nuoraid háliidusa fárret eret iežaset ruoktoguovllus.
Kulttuurikeskus tarjoaa koulutetuille saamelaisnuorille uusia työmahdollisuuksia, kokoaa yhteen eri alojen saamelaisia osaajia ja toimii saamelaisyhteisön suunnannäyttäjänä, jossa eri alojen saamelaiset osaajat kehittävät saamelaista yhteiskuntaa perinteisten arvojen, tietämyksen ja osaamisen perustalta.
Kulturguovddáš fállá skuvlejuvvon sámenuoraide oñña bargovejolašvuoñaid, čohkke oktii sierra surggiid sápmelaš čehpiid ja doaibmá sámeservodaga ofelažžan, mas sierra surggiid čeahpit ovdánahttet sámeservodaga árbevirolaš árvvuid, dieñu ja máhtu vuoñul.
Hankkeella on myös positiivisia vaikutuksia alueen työllisyydelle, elinvoimaisuudelle ja sosiaaliselle hyvinvoinnille.
Fidnus leat maid positiivvalaš váikkuhusat guovllu bargguiduhttimii, eallinvuoibmái ja sosiálalaš buresbirgejupmái.
Monipuoliset tilat palvelevat erilaista toimintaa
Máŋggabealát sajit bálvalit earálaganis doaimmaid
Senaatti-kiinteistöjen tavoitteena on rakentaa saamelaiskulttuuria ilmentävä arkkitehtonisesti laadukas rakennus.
Senaatti-giddodaga mihttomearrin lea hukset sámekultuvrra čalmmuštahtti arkiteaktalaččat buori vistti.
Senaatti-kiinteistöjen toiminnan mukaisesti rakennukselle on asetettu tiukat ympäristö- ja elinkaaritavoitteet ja se suunnitellaan tiiviissä yhteistyössä käyttäjien kanssa.
Senaatti-giddodagaid doaimma mielde vistái leat ásahuvvon čavga birasulbmilat ja eallenagi mihttomearit ja dat plánejuvvo lávga ovttasbargguin dan boahttevaš geavaheaddjiiguin.
Rakennuksen keskeisiä tiloja tulevat olemaan monitoimi- ja palveluaulan ympärille ryhmittyvät yleisötilat: esiintymis- ja monitoimitilat, kirjasto ja ravintola.
Vistti guovddáš sadjin šaddet leat rabas guovddášlatnja gos máŋggalágan doaimmaide ja bálvalusaide lea sadji ja dan birra leat čoahkis sajit álbmogii, čájáhallamiidda ja máŋggalágan doaimmaide, girjerádjui ja restauráŋgii.
Esiintymis- ja monitoimitiloja käytetään Saamelaiskäräjien järjestämään kulttuuritoimintaan ja tapahtumiin, Saamelaisalueen koulutuskeskuksen opetustiloina sekä kokouksiin, kongresseihin ja juhliin.
Čájáhallan ja máŋggadoaimma sajit geavahuvvojit Sámedikki iežas kulturdoaimmaide ja doaluide. Sámeguovllu oahpahusguovddáža oahpahuslatnjan ja čoahkkimiidda, kongreassaide ja ávvudoaluide.
Tiloja voidaan myös vuokrata talon ulkopuolisille toimijoille.
Sajiid sáhttá maid láigohit dálu olggobeali geavaheaddjiide.
Hallinto- ja opetustilat ryhmittyvät omille alueilleen, kuitenkin niin, että toimistotilojen aputilojen yhteiskäyttö on helppoa ja luontevaa.
Hálddahus- ja oahpahussajit leat čoahkis iežaset guovlun, goitge nu, ahte doaimmahatlanjaid ja daid veahkkelanjaid atnin lea álki ja lunddolaš.
Neuvottelu- ja kokoustilat sijoitetaan kokouskeskukseen.
Ráññádallan- ja čoahkkinlanjat bohtet čoahkkinguovddážii.
Tilat ovat kaikkien rakennuksessa toimijoiden varattavissa ja lisäksi kokoustiloja voidaan vuokrata talon ulkopuoliseen käyttöön.
Buohkat, geat leat doaimmas guovddážis sáhttet várret lanjaid iežaset atnui ja čoahkkinlanjaid sáhttá láigohit guovddáža olggobeali atnui.
Median ja musiikin opetustilat ovat paitsi Saamelaisalueen koulutuskeskuksen myös esim. Alkuperäiskansojen elokuvakeskuksen ja Saamelaisen lastenkulttuurikeskuksen käytössä.
Media ja musihka oahpahuslanjat leat Sámeguovllu oahpahusguovddáža lassin maid ee. Álgoálbmogiid filbmaguovddáža ja Sámi mánáidkulturguovddáža anus.
Kulttuurikeskuksen bruttoala eli kokonaispinta-ala on 4 670 neliömetriä.
Kulturguovddáža bruttoviidodat dahjege oppalaš viidodat lea 4 670 njealjadasmehtera.
Rakennuksen valmistuttua siellä työskentelee 64 henkilöä.
Go viessu gárvvásmuvvá, doppe leat barggus 64 olbmo.
Kokous-, neuvottelu-, kirjasto- ja mediatilat tulevat palvelemaan huomattavasti suurempaa käyttäjämäärää.
Čoahkkin-, ráññádallan-, girjerádjo- ja mediasajit šaddet bálvalit olu stuorát geavaheaddjimeriid.
Rakennushankkeen kustannusarvio on noin 11,5 miljoonaa euroa.
Huksenfidnu golloárvvoštallan lea sullii 11,5 miljovnna euro.
Hankkeelle on myönnetty 5 milj. euron EU-rahoitus.
Fidnu lea ožžon 5 miljon euro EU-ruhtadeami.
Saamelaiskulttuurikeskuksen suunnittelusta järjestetään yleinen kaksivaiheinen arkkitehtuurikilpailu
Sámekulturguovddáža plánemis ordnejuvvo guovtteoasát arkiteaktagilvu
Nyt julkistettava arkkitehtuurikilpailun ensimmäinen vaihe käydään idealuonteisena kilpailuna kulttuurikeskuksen arkkitehtonisen ja toiminnallisen konseptin löytämiseksi.
Árkiteaktagilvvu, mii dál almmuhuvvo, vuosttas muttus lea idealunddot gilvu mainna ohcat kulturguovddáža arkitektonalaš ja doaimmaide heivvolaš tevnnegiid.
Toiseen vaiheeseen kutsutaan 3-7 kehityskelpoisinta ehdotusta.
Nuppi muddui bovdet 3-7- eanemusat ovdánahttingelbbolaš evttohusa.
Toisessa vaiheessa kehitetään erityisesti ehdotuksen toiminnallisia ja taloudellisia ominaisuuksia.
Nuppi muttus ovdánahttit erenoamážit evttohusa doaimmaide heivvolaš ja ekonomalaš iešvuoñaid.
Kilpailu on avoin kaikille Suomen, Euroopan Unionin ja sen hankintalainsäädännön piiriin kuuluvien maiden kansalaisille, kulloinkin voimassa olevien sopimusten ja lakien mukaisesti.
Gilvu lea rabas buohkaide Suoma, Eurohpa Uniovnna ja dan skáhpponláhkanjuolggadusaid birii gullevaš riikkaid olbmuide, guñege fámus leahkki soahpamušaid ja lágaid mielde.
Osallistujilta edellytetään oikeutta harjoittaa arkkitehdin ammattia omassa maassaan.
Oassálastiin galgá goit leat riekti doaimmahit arkiteavtta ámmáha iežas ássanriikkas.
Kilpailussa jaetaan palkintoina ja lunastuksina yhteensä 100 000 € seuraavasti:
Gilvvus juohkit bálkkašumiid ja lotnumiid oktiibuot 100 000 € ovddas čuovvovaččat:
1. palkinto35 000 € 2. palkinto 25 000 € 3. palkinto 20 000 € kaksi lunastus, kumpikin 10 000 €
1. vuoitu 35 000 € 2. vuoitu 25 000 € 3. vuoitu 20 000 € guokte lotnuma, goabbáge 10 000 €
Palkintolautakunta voi yksimielisellä päätöksellään jakaa palkintosumman toisinkin Suomen Arkkitehtiliiton kilpailusääntöjen mukaisesti.
Vuoitolávdegoddi sáhttá ovttamielalaš mearrádusain juohkit vuoitosubmi nuppeláhkáige Suoma arkiteaktalihtu gilvonjuolggadusaid mielde.
Toiseen kilpailuvaiheeseen kutsutuille maksetaan kullekin yhtä suuri osuus yhteensä 75 000 euron summasta.
Nuppi gilvomuddui bovdejuvvon plánejeaddjiide máksojuvvo juohkehažžii seammá stuorra oassi oktiibuot 75 000 euro sturrosaš submis.
Kilpailun ensimmäinen vaihe alkaa 14.4.2008 ja päättyy 30.6.2008.
Gilvvu vuosttas muddu álgá 14.4.2008 ja nohká 30.6.2008.
Kilpailun toinen vaihe alkaa 1.9.2008 ja päättyy 3.10.2008.
Gilvvuid nubbi muddu álgá 1.9.2008 ja nohká 3.10.2008.
Hallintopäällikkö Juha Guttorm p.0400-142 518 (paikalla 14.4. alkaen) www.samediggi.fi Rakennushanke ja arkkitehtuurikilpailu: tilapäällikkö Tanja Rytkönen-Romppanen, Senaattiwww.senaatti.fi kiinteistöt, p. 0205 811 665,
Gilvvu vuoiti almmuhuvvo 3.12.2008 Lassedieñut: Hálddahushoavda Juha Guttorm tel. 0400 142 518 (sajis 14.4. rájes), www.samediggi.fi Huksenfidnu ja arkitekturagilvu, sadjehoavda Tanja Rytkönen-Romppanen, Senaatti-giddodagat, tel. 0205 811 665, www.senaatti.fi
Senaatti-kiinteistöt:
Vuoitolávdegotti lahtut:
- tilapäällikkö Tanja Rytkönen-Romppanen, arkkitehti SAFA
Senaatti-giddodagat: - doaimmahushoavda Aulis Kohvakka, ságadoalli - hoavda Risto Rautiola, várreságadoalli - joñiheaddji áššedovdi Marjatta Erwe, arkiteakta SAFA - sadjehoavda Tanja Rytkönen-Romppanen, arkiteakta SAFA - bušeahttaráññi Pekka Pelkonen, stáhtaráñiidministeriija
- hallintopäällikkö Juha Guttorm
Sámediggit: - hálddahushoavda Juha Guttorm - lahttu Pekka Aikio
- tekninen johtaja Arto Leppälä
Anára gielda: - teknihkalaš hoavda Arto Leppälä
- professori Juhani Pallasmaa, arkkitehti SAFA
Suoma Arkiteaktalihttu lea nammadan: - professor Juhani Pallasmaa, arkiteakta SAFA - arkiteakta SAFA, Anssi Lassila
Palkintolautakunnan sihteerinä toimii arkkitehti Katriina Jauhola-Seitsalo ISS Proko Oy:stä.
Vuoitolávdegotti čállin lea arkiteakta Katriina Jauhoa-Seitsalo ISS Proko Oy:s.
Kustannus- ja laajuuslaskelmat laatii ISS Proko.
Goasttádus-ja viidodatrehkenastimiid dahká ISS Proko.
Kilpailuohjelma liiteasiakirjat ovat 15.4.2008 lähtien saatavissa seuraavista osoitteista:
Gilvoprográmma ja čuovusáššegirjjiid oažžu 15.4.2008 rájes čuovvovaš čujuhusain:
Saamelaisnuorten taidetapahtuma 2011 Utsjoella Saamelaisnuorten taidetapahtuma järjestetään 31.3.2011 Utsjokisuun koululla.
Sámenuoraid dáiddadáhpáhus 2011 Ohcejogas
Pääteemana on tanssi, ja lisäksi järjestetään erilaisia työpajoja.
Váldofáddán lea dánsa, ja dasa lassin ordnejuvvojit sierralágan bargobájit.
Taidetapahtumassa valitaan saamelaisnuorten edustajat Nuori Kulttuuri MOVES – tapahtumaan, joka pidetään Oulussa 20.-22.5.2011.
Dáiddadáhpáhusas válljejuvvojit sámenuoraid ovddasteaddjit Nuorra Kultuvra MOVES – dáhpáhussii, mii ordnejuvvo Oulus 20.-22.5.2011.
Saamelaiskäräjät tiedottaa kouluille tarkemmin järjestelyistä hyvissä ajoin.
Sámediggi dieđiha skuvllaide dárkkileabbot ordnemiid birra áiggil.
Ohessa liitetiedostona valtakunnallisen tapahtuman säännöt, joita noudatamme myös omassa aluetapahtumassamme.
Dán reivve mielddusin leat riikkaviidosaš dáhpáhusa njuolggadusat, maid mii čuovvut maiddái iežamet guovlodáhpáhusas.
Taidetapahtuman valmistelijana saamelaiskäräjillä toimii oppimateriaalisuunnittelija Anni Näkkäläjärvi (anni.
Dáiddadáhpáhusa válmmašteaddjin sámedikkis doaibmá oahppamateriálaplánejeaddji Anni Näkkäläjärvi (anni.
fi) yhdessä nuorisosihteeri Niina Siltalan (niina.
fi) ovttas nuoraidčálli Niina Siltalain (niina.
siltala (at) samediggi.
siltala (at) samediggi.
fi) kanssa.
fi).
Rovaniemellä järjestetyn taidetapahtuman raportti 2010 on nähtävissä saamelaiskäräjien kotisivuilla: www.samediggi.fi / Toiminta / Nuorten taidetapahtuma.
Roavvenjárgga dáhpáhusa raporta 2010 lea oaidnin láhkai sámedikki ruovttusiidduin:
- kunnille suositellaan palkkaehtojen parantamista
- ávžžuhit gielddaid buoridit bálkáeavttuid
S aamelaisten kotiseutualueen kunnilla oli tänä syksynä poikkeuksellisen suuria vaikeuksia opettajien saamisessa saamen kielen, erityisesti saamenkieliseen opetukseen.
S ámiid ruovttuguovllu gielddain ledje dán čavčča earenoamáš stuorra váttisvuođat oažžut oahpaheaddjiid sámegiela, eandalit sámegielat oahpahussii.
Utsjoen kunta ei saanut yhtään hakemusta avoimiksi julistettuihin luokan- ja aineenopettajan virkoihin (1+1).
Ohcejoga gielda ii ožžon ovttage ohcamuša luohká- ja ávnnasoahpaheaddjiid virggiide (1+1), mat ledje almmuhuvvon ohcan láhkái.
S odankylän Vuotsossa saamenkielinen opetus päästiin aloittamaan viikko muun koulutyön alkamisen jälkeen.
Soađegili Vuohčus besse álggahit sámegielat oahpahusa vahku skuvlabarggu álggaheami maŋŋá.
Enontekiöllä oppilaan vanhempi ryhtyi opettamaan saamenkielistä luokkaa.
Eanodagas sámegielat luohká oahpaheaddjin bargagođii okta mánáid vánhemiin.
Inarissa puutetta on erityisesti koltan- ja inarinsaamenkielisistä opettajista.
Anáris váilot earenoamážit nuortalaš- ja anárašgielat oahpaheaddjit.
Saamelaiskäräjien asettama saamelaisten koulutusasiain yhteistyöelin listasi syitä opettajapulaan kokouksessaan.
Sámedikki ásahan sámiid skuvlenáššiid oktasašbargoorgána čohkii oktii sivaid oahpaheaivátnái čoahkkimistis Anáris.
Opettajia valmistuu vähän ja naapurimaata alemman palkkauksen ja työn kuormittavuuden takia monet menevät töihin Norjaan tai paremmin palkattuihin tehtäviin.
Oahpaheaddjit válmmaštuvvet unnán ja máŋgasat vulget bargui Norgga beallái dahje eará bargguide daningo sámeoahpaheaddji bargu atnojuvvo lossadin ja go Norggas mákset oahpaheaddjiide buoret bálkkáid.
Lisäksi tilannetta vaikeuttaa ensimmäisen polven opettajien jääminen eläkkeelle ja toisaalta lisääntyvä opetustarve.
Dasa lassin vuosttaš buolvva sámeoahpaheaddjit leat báhcán ja báhcime ealáhahkii. Nuppe dáfus sámegielat oahpahussii lea stuorit dárbu go ovdal.
Perusopetuslaki edellyttää koulutuksen järjestäjää antamaan saamenkielisten oppilaiden opetuksen pääosin saamen kielellä, jonka seurauksena tarvittaisiin lisää sekä luokan- että aineenopettajia.
Vuođđooahpahusláhka geatnegahttá skuvlejumi ordjejeaddji addit sámegielat ohppiid oahpahusas váldooasi sámegillii, mas čuovvu ahte dárbbašuvvošedje lasi sihke luohká- ja ávnnas (fága-) oahpaheadjjit.
M onet saamelaisopetusta antavat opettajat ovat vailla muodollista pätevyyttä, mutta heillä on hyvä kielitaito ja muita saamelaisopetuksessa arvostettuja kulttuuritaitoja.
M áŋgasiin, geat leat dál oahpahusbarggus, váilu formálalaš gelbbolašvuohta, muhto sis lea buorre giellamáhttu ja eará sámeoahpahusas árvvus atnojuvvon kulturdáiddut.
M uodollisesti epäpätevien opettajienkin saamisessa on vaikeuksia, koska heidän palkkausehtonsa ovat päteviä opettajia heikommat.
M aiddái dakkár oahpaheaddjiid oažžumis leat váttisvuođat, daningo sin bálkáeavttut leat heajubut go formálalaččat gelbbolaš oahpaheaddjiin.
Saamelaiskäräjät on esittänyt opetusministeriölle mm. saamenkielisten opettajien pikaista poikkeuskoulutusta, jolla voisi hankkia pätevyyttä kunkin tarpeen mukaan.
Sámediggi lea evttohan oahpahusministeriijai ee. hohpolaš sámeoahpaheaddjiid spiehkkastanskuvlejumi ordnema, mainna livččii vejolaš sháhppot gelbbolašvuođa ieš guđet dárbbu mielde.
M uodollista pätevyyttä vailla oleville tulisi luoda väylä pätevöitymiseen ja opettajan kelpoisuuden omaaville, joilla ei ole tarpeeksi hyvää saamen kielen taitoa, väylä kieliopintoihin.
Skuvlejupmi galggašii addit vejolašvuođa juogo skáhppot oahpaheaddji gelbbolašvuođa dahje giellamáhtu.
Yhteistyöelin päätti suositella saamelaisten kotiseutualueen kunnille, että saamen kielen ja saamenkielisen opetuksen määräaikaisille ja muodollista kelpoisuutta vailla oleville opettajille maksettaisiin palkka myös kesäkuukausilta.
Oktasaašbargoorgána mearridii addit sámiid ruovttuguovllu gielddaide ávžžuhusa, man mielde sámegiela ja sámegielat oahpahusa mearreáigásaš oahpaheaddjiide ja oahpaheaddjiide, geain ii leat formálalaš oahpaheaigelbbolašvuohta, máksojuvvošii bálká maiddái geassemánotbajiin.
Päätöksessä todetaan vakava huoli saamen kielen ja saamenkielisen opetuksen opettajatilanteesta ja että opettajapula on ollut erityisen vakava alkaneena kouluvuonna.
Oktasašbargoorgána gidde duođalaš fuomášumi sámegiela ja sámegielat oahpahusa oahpaheaidiliide. M earrádusas gávnnahuvvo, ahte oahpaheaivátni leamaš earenoamáš duođalaš dál álgán skuvlajagi.
Saamen kielen ja saamenkielisen opetuksen opettajatilanteen turvaaminen vaatii yhteistyöelimen mukaan erityistoimenpiteitä, joista osa on kuntien päätösvallassa.
Sámegiela ja sámegielat oahpahusa oahpaheaidiliid dorvvasteapmi gáibida ovttasbargoorgána mielde earenoamáš doaibmabijuid, main oassi lea gielddaid mearridanválddis.
Perusteena suositukselle on voimassa oleva erityinen rahoitussäännös, jonka perusteella kotiseutualueen kunnat saavat saamen kielen ja saamenkielisten luokkien opettajien palkkamenoihin valtionavustuksen koko vuodelle.
Vuođustussan ávžžuhussii lea sámegiela ja sámegielat oahpahusa earenoamáš ruhtadanmearrádus, man vuođul sámiid ruovttuguovllu gielddat ožžot sámegiela ja sámegielat oahpahusa oahpaheaddjiid bálkágoluide stáhtaveahki olles jahkái.
Opettajapula ylläpitää eriarvoisuutta suomen- ja saamenkielisen opetuksen välillä, toteaa yhteistyöelin.
Oahpaheaivátni bajásdoallá eahpeárvosašvuođa suoma- ja sámegielat oahpahusa gaskkas, gávnnaha ovttasbargoorgána.
S aamenkielinen opetus lisääntyy opettajapulasta huolimatta Saamen kielen ja saamenkielistä opetusta Suomen peruskouluissa ja lukioissa saa kuluvana lukuvuonna yhteensä 489 oppilasta, joista yhteensä 146 on saamenkielisessä opetuksessa.
Oahpahus sámegillii lassána beroškeahttá heajos oahpaheaidilis Oahpahusa sámegielas ja sámegillii Suoma vuođđoskuvllain ja logahagain ožžot dán lohkanjagi oktiibuot 489 oahppi, geain oktiibuot 146 ožžot oahpahusa sámegillii.
Lisäksi ammatillisessa peruskoulutuksessa ja Saamelaisalueen koulutuskeskuksen yleissivistävässä koulutuksessa saamenkielistä opetusta saa 8 opiskelijaa ja saamen kielen opetusta 101 opiskelijaa.
Dasa lassin ámmátlaš vuođđoskuvlejumis ja Sámi oahpahusguovddáža almmolaš čuvgejeaddji skuvlejumis ožžot gávccis oahpahusa sámegillii ja sámegiela oahpahusa oktiibuot 101 oahppi.
Yhteensä 590 oppilasta saa joko saamen kielen tai saamenkielistä opetusta koko maassa (perusopetuksessa, lukiossa ja ammatillisessa peruskoulutuksessa).
Sámegiela ja sámegielat oahpahus addojuvvo dál olles riikkas oktiibuot 590 oahppái (vuođđoskuvllas, logahagas ja ámmátlaš vuođđoskuvlejumis).
Valtaosa kaikesta saamelaisopetuksesta annetaan saamelaisten kotiseutualueella, eli neljän pohjoisimman kunnan alueella, jossa oppilaita on yhteensä 520.
Váldooassi sámeoahpahusas addojuvvo sámiid ruovttuguovllus njealji davimus gielddas, gos sámeoahpahusas leat oktiibuot 520 oahppi.
Kotiseutualueen ulkopuolella, Sodankylän kirkonkylästä etelään, ei anneta saamenkielistä opetusta, mutta kielen opetukseen osallistuu yhteensä 70 perusopetuksen ja lukion oppilasta.
Ruovttuguovllu olggobealde, Soađegili girkosiidda rájes máttás, ii addojuvvo oahpahus sámegillii, muhto giela oahpahus addojuvvo oktiibuot 70 vuođđoskuvlla ja logahaga oahppái.
Saamelaiskäräjien kokoamien tietojen mukaan saamenkielinen opetus on opettajapulasta huolimatta pitänyt hyvin pintansa opetuksen kokonaisuudessa.
Sámedikki čohkken dieđuid mielde lea oahpahus sámegillii doallan bures sajis oahpahusa oppalašvuođas beroškeahttá heajos oahpaheaidilis.
Oppilasmäärä on noussut hieman viimevuotisesta, mutta saamenkielinen opetus kuitenkin vähenee selvästi peruskoulun ylemmille vuosiluokille tultaessa.
Ohppiid mearri lea binná lassánan diimmážis, muhto sámegielat oahpahus goittotge geahppána čielgasit vuođđooahpahusa (= vuođđoskuvlla) bajit dásiide boađedettiin.
Lukioista ainoastaan Utsjoen saamelaislukiossa saame on myös opetuskieli.
Áidna Suoma logahagain, mas sámegiella lea maid oahpahusgiella, lea Ohcejoga sámelogahat.
M erkittävimpänä syynä opetuskielen vaihtumiseen jo peruskoulussa pidetään suomenkielistä ylioppilastutkintoa, jossa menestymistä halutaan turvata vaihtamalla suomi opetuskieleksi jo perusopetuksen ylemmillä luokilla.
Eanemus mearkkašahtti sivvan oahpahusgiela molsumii juo vuođđoskuvllas atnojuvvo suomagielat stuđeantadutkkus. Oahppit hálidit dorvvastit buori bohtosa das molsumiin suomagiela oahpahusgiellan juo vuođđooahpahusa bajit luohkáin.
Ylioppilastutkinnossa voi saamen kielellä suorittaa ainoastaan äidinkielen ja vieraan kielen kokeen.
Stuđeantadutkosis lea vejolaš čađahit sámegillii dušše eatnigiela ja vieris giela iskosiid.
Saamenkielistä opetusta saa kuluvana lukuvuonna Enontekiön kunnassa 23 oppilasta (-1), Inarissa 57 (+ 6), Sodankylässä 2 (+ 2) ja Utsjoella 64 (+1) oppilasta.
Sámegielat oahpahusa ožžot dán skuvlajagi Eanodaga gielddas 23 oahppi (-1), Anáris 57 (+ 6), Soađegilis 2 (+ 2) ja Ohcejogas 64 (+1) oahppi.
Utsjoen kirkonkylän ja Karigasniemen kouluissa valtaosa oppilaista on saamenkielisessä opetuksessa.
Ohcejotnjálmmi ja Gáregasnjárgga skuvllain eambbo go bealli ohppiin lea sámegielat oahpahusas.
Inarissa sekä inarinsaamenkielistä että pohjoissaamenkielistä opetusta saavien oppilaiden lukumäärä on hienoisessa kasvussa.
Anáris sihke anáraš gielat ja davvisámegielat oahpahusa ohppiid mearri lea gulul lassáneamen.
Koltansaamen opetustilanne on huolestuttava, koska oppilasmäärä ja koltansaamen kielen käyttäminen opetuskielenä näyttävät laskevan.
Nuortalaš giela oahpahusdilli lea fuolastuhtti daningo ohppiid mearri ja nuortalaš giela geavaheapmi oahpahusgiellan orrot njiedjamen.
Kielen oppiaineena koltansaamea opetetaan kuitenkin edellisvuosien tapaan.
Nuortalašgiella oahpahuvvo goittotge oahppoávnnasin (fágan) seammá ollu go ovddit jagiin.
Sodankylän Vuotsossa saamenkielinen opetus alkoi tänä syksynä ensimmäistä kertaa ja kielen aineopetuksessa ovat koulun kaikki 30 oppilasta.
Soađegili Vuohčus sámegielat oahpahus álggahuvvui dán čavčča vuosttaš geardde ja giela ávnnasoahpahusas leat skuvlla buot 30 oahppi.
Kotiseutualueen ulkopuolella saamea opetetaan lähiopetuksena (opettaja paikan päällä) Oulun seudulla ja Rovaniemellä yhteensä 19 oppilaalle, Tampereella 6 oppilaalle ja Sodankylän kirkonkylässä 34 oppilaalle.
Sámiid ruovttuguovllu olggobealde sámegiella oahpahuvvo lagasoahpahussan (oahpaheaddji báikki alde) Oulu guovllus ja Roavvenjárggas oktiibuot 19 oahppái, Tampere-gávpogis 6 oahppái ja Soađegili girkosiiddas 34 oahppái.
Lisäksi Inarin kunnan opettajat antavat tietokonetta välineenä käyttävää verkko-opetusta useille kotiseutualueen ulkopuolisille paikkakunnille yhteensä 13 oppilaalle, joista kauimmaksi Hollannin Rotterdamiin.
Dasa lassin Anára gieldda oahpaheaddjit addet fierbmeoahpahusa (gáiddusoahpahusa) maŋgga báikegoddái ruovttuguovllu olggobealde oktiibuot 13 oahppái, geain guhkimusas lea oahppi Rotterdamis.
Verkko-opetuksen kehittämisessä saamelaisalueen koulutuskeskuksen Saame virtuaalikoulu-hankkeella on merkittävä rooli.
Fierbmeoahpahus lea earenoamážit ovddiduvvon Sámi oahpahusguovddáža Sámi virtuálaskuvla-prošeavtta bokte.
S aamelaisten koulutusasiain yhteistyöelin Saamelaisten koulutusasiain yhteistyöelimessä on saamelaiskäräjien, saamelaisten kotiseutualueen kuntien ja valtion opetushallinnon edustus.
S ámi skuvlenáššiid oktasašbargoorgána Sámi skuvlenáššiid oktasašbargoorgánas leat sámedikki, sámiid ruovttuguovllu gielddaid ja stáhta oahpahushálddahusa ovddasteaddjit.
Yhteistyöelimen tehtävänä on edistää tiedon kulkua, saamelaisopetuksen edellytyksiä ja yhteisiä hankkeita.
Oktasašbargoorgána bargun lea ovddidit dieđu johtima, sámeoahpahusa eavttuid ja oktasaš prošeavttaid.
Yhteistyöelin kokoontuu 1-2 kertaa vuosittain.
Dat čoahkkana 1-2 gearddi jahkái.
Saamen kieliteko
Sámi gielladahku
- palkinnon tarkoitus on antaa tunnustusta saamen kielen aseman ja saamenkielisten palvelujen edistämiseksi tehdystä merkittävästä työstä Suomessa.
- bálkkašumi dárkkuhussan lea addit dovddastusa sámegiela sajádaga ja sámegielat bálvalusaid ovddideapmin dahkkon mearkkašahtti barggus Suomas.
Saamen kielineuvosto myöntää Saamen kieliteko - palkinnon Yle Sápmille seuraavin perustein:
Sámi giellaráđđi mieđiha Sámi gielladahku - bálkkašumi Yle Sápmái čuovvovaš vuođustusaiguin:
Yle Sápmi on pitkäjänteisellä kymmenien vuosien työllä ansiokkaasti edistänyt saamen kielten asemaa ja tarjonnut palveluja saamen kielillä.
Yle Sápmi lea guhkálaš, logiidjagiid bistán bargguin ánssolaččat ovddidan sámegielaid sajádaga ja fállan bálvalusaid sámegielaiguin.
Yle Sápmi on oman perustehtävänsä tiedonvälityksen ohella toiminut saamen kielten elävänä säilymisen ja myös saamen kielten elvyttämisen puolesta.
Yle Sápmi lea iežas vuođđobarggu dieđujuohkima lassin doaibman sámegielaid ealasin ceavzima ja maiddái sámegielaid ealáskahttima buorrin.
Yle Sápmi on omalla toiminnallaan nostanut saamen kielten statusta sekä saamelaisten kotiseutualueella että koko Suomessa.
Yle Sápmi lea iežas doaimmain bajidan sámegielaid stáhtusa nu sámiid ruovttuguovllus go olles Suomas.
Saamelaisväestöstä yli puolet asuu suomenkielisessä ympäristössä eri puolilla Suomea saamelaisten kotiseutualueen ulkopuolella.
Sámiin badjel bealli ássá suomagielat birrasis miehtá Suoma sámiid ruovttuguovllu olggobealde.
Asuinympäristössä, jossa saamen kieltä kuulee vain harvoin, omakielisten uutisten ja muiden saamenkielisten ohjelmien tärkeys korostuu.
Ássanbirrasis, gos sámegiela gullá dušše hárve, iežasgielat ođđasiid ja sámegielat eará prográmmaid dehalašvuohta deattuhuvvá.
Yle Sápmi käyttää kaikkia Suomessa puhuttavia saamen kieliä.
Yle Sápmi geavaha Suomas hállon buot sámegielaid.
Inarinsaame, koltansaame ja pohjoissaame kuuluvat Yle Sápmin lähetyksissä päivittäin, mutta Yle Sápmia kannustetaan lisäämään inarinsaamenkielistä ja koltansaamenkielistä ohjelmatuotantoa.
Anárašgiella, nuortalašgiella ja davvisámegiella gullojit Yle Sámi vuolggahusain beaivválaččat, muhto movttiidahttit Yle Sámi lasihit anáraš- ja nuortalašgielat prográmmafálaldaga.
Yle Sápmin saamenkieliset radiolähetykset, yhteispohjoismaiset tv-uutiset Ođđasat sekä Yle Sápmin joulukuun 2013 alussa aloittamat iltapäivän tv-uutiset ovat olleet merkittäviä askelia omakielisen tiedonvälityksen kehityksessä ja ne ovat lisänneet saamen kielten näkyvyyttä ja kuuluvuutta.
Yle Sámi sámegielat rádiovuolggahusat, davviriikkalaš tv-ođđasat Ođđasat sihke Yle Sámi juovlamánu 2013 álggus álgán eahkesbeaivve tv-ođđasat leamašan mearkkašahtti lávkkit iežasgielat dieđujuohkima ovdáneamis ja leat lasihan sámegielaid oidnoma ja gulloma.
Yle Sápmi on kehittänyt ohjelmatuotantoa kaikille ikäryhmille.
Yle Sápmi lea ovddidan prográmmafálaldaga buot ahkeluohkáide.
Uusimpana on nuorille aikuisille tarkoitettu radio-ohjelma, joka juonnetaan inarinsaameksi ja pohjoissaameksi.
Ođđaseamos fálaldat lea nuorra ollesolbmuide dárkkuhuvvon rádioprográmma, mii jođihuvvo anárašgillii ja davvisámegillii.
Yle Sápmi on kehittänyt palvelujaan myös internetissä.
Yle Sápmi lea ovddidan bálvalusaid maiddái interneahtas.
Yle Sápmin internetsivuilla on luettavissa uutisia parhaimmillaan kolmella saamen kielellä sekä suomeksi.
Yle Sámi internetsiidduin leat ođđasat lohkanláhkai buoremus dilis golmmain sámegielain sihke suomagillii.
Sieltä voi ladata saamenkielisiä radio- ja tv-ohjelmia.
Doppe sáhttá luđet sámegielat rádio- ja tv-prográmmaid.
Sivuilla on myös saamenkielinen, kaikille avoin Shoutbox-keskustelupalsta, joka on tärkeä nuorten kielenkäyttöareena.
Siidduin lea maiddái sámegielat, buohkaide rabas Shoutbox-ságastallanbálstá, mii lea nuoraid dehalaš gielageavahan areena.
Yle Sápmin radiokanavaa on mahdollista kuunnella Internetradion kautta koko Suomessa ja missä päin maailmaa tahansa.
Yle Sámi rádiokanála lea vejolaš guldalit Internetrádio bokte olles Suomas ja gos guovllos máilmmi beare.
Saamelaiskäräjät ja saamen kielineuvosto toivovat Saamen kieliteko - palkinnon kannustavan Yle Sápmia jatkamaan ja entisestään parantamaan saamen kielten eteen tekemäänsä hyvää työtä.
Sámediggi ja Sámi giellaráđđi sávvet Sámi gielladahku - bálkkašumi movttiidahttit Yle Sámi joatkit ja ain ovddežis buoridit sámegielaid buorrin dahkkon buori barggu.
” Maalausten lähtökohtana on suhteeni lähiympäristön maisemaan, eri maisemankoh-tien historiaan, tarinoihin ja omiin kokemuksiin niissä.
” Málagovaid vuolggasadjin lea oktavuohta lagašbirrasa duovdagii, sierra eanabáikkiid historjái, muitalusaide ja iežas vásáhusaide daid birra.
Pyrin laajentamaan ajatusta maiseman katsomisesta sen kokemiseen, kokonaisvaltaisuuteen, johon kuuluvat myös maisemaan liittyvät myytit ja tarinat.
Geahččalan viiddidit jurdaga duovdaga geahččamis dan vásiheapmái, oppalašvuhtii, masa gullet maiddái duovdagii gulavaš myhtat ja máidnasat.
Minua kiinnostaa, miten tunturiluonto on samal-la sekä erämaa että kulttuuriympäristö.
Mun lean beroštuvvan, mo duottarluondu lea seamma háve nu meahcci go kulturbiras.
Nuvvos Áiligas on entisaikojen pyhä tunturi jonka kupeet ovat yhä täynnä merkityksiä.
Nuvvos Áiligas lea dološ áigge bassiduottar man vielttit leat ain dievva mearkkašumiid.
Maalausten reunoja koristaa riessamat, saamenpuvun huivin hapsut.
Málagovaid ravddaid čiŋahit sámegáktái gullevaš silkki riessamat.
Teoksissani usein näkyvät perinteiset saamenkäsityön elementit luovat yhteyden henkilöihin, jot-ka elävät tai ovat eläneet maalauksessa kuvatussa paikassa.
Mu dujiin dávjá oidnon árbevirolaš sámeduoji elemeanttat čatnet oktavuođa olbmuide, geat ellet dahje leat eallán málagovain govviduvvon báikkiin.
Minua kiinnostaa liikkua kuvataiteen ja duodjin rajapinnoilla, ” kertoo Outi Pieski maalauksistaan.
Lean beroštuvvan lihkadit govvadáidaga ja duoji rájá alde, ” muitala Outi Pieski málagovaid birra.
Kuvataitelija Outi Pieski (s.1973) asuu ja työskentelee Utsjoella ja Helsingissä.
Govvadáiddár Outi Pieski (r. 1973) ássa ja bargá Ohcejogas ja Helssegis.
Poh-joinen luonto tulee esiin monissa hänen teoksissaan.
Davvi luondu vuhtto máŋggain su dujiin.
Pieskin taide pitää sisällään maalauksia, kollaseja ja tilateoksia, joita usein on työstetty saamenkäsityötekniikoilla.
Pieski dáidda sisttisdoallá málagovaid, čoggosiid ja stuorát báikedujiid, mat dávjá leat hábmejuvvon sámeduodjeteknihkain.
Työskentelyssä näkyy luonnon ja kulttuurin vahva yhteys.
Bargamis oidno luonddu ja kultuvrra nana oktavuohta.
Realismi laajenee henkilö-kohtaisuuden ja ajattomuuden tuntemukseen.
Realisma viidu persovnnalašvuođa ja agálašvuođa dovdamuššii.
Outi Pieski on valmistunut Kuvataideakatemiasta vuonna 2000.
Outi Pieski lea gárvánan Govvadáiddaakatemias jagi 2000.
Hän on pitänyt yk-sityisnäyttelyitä pohjoismaissa ja hänen teoksiaan on ollut esillä lukuisissa ryhmänäyt-telyissä Euroopassa ja Pohjois-Amerikassa.
Son lea doallan priváhtačájáhusaid davviriikkain ja su duojit leamašan ovdan máŋggain oktasaš čájáhusain Eurohpás ja Davvi-Amerihkás.
Pieski on tehnyt myös julkisia teoksia, mm. vuonna 2012 Saamelaiskulttuurikeskus Sajokseen, lisäksi hänen töitään on useissa jul-kisissa ja yksityisissä kokoelmissa.
Pieski lea bargan maiddái albmosii dáidaga, ee. jagi 2012 Sámekulturguovddáš Sajosii, lassin su dáidda lea máŋggain almmolaš ja priváhta čoakkáldagain.
Saamelaiskäräjät, Lapin liiton Lapin Sote-Savotta – hanke, Lapin yliopisto, Poske ja Lapin sairaanhoitopiiri järjestävät saamelaisten sosiaali- ja terveyspalvelujen tulevaisuusseminaarin 20.1.2016 Inarissa, Sajoksessa.
Sámediggi, Lapin liitto Sote-Savotta – fidnu, Lapin yliopisto, Poske ja Sámi buohccidikšunbiire ordnejit sápmelaččaid sosiála- ja dearvvasvuođabálvalusaid boahttevuođaseminára 20.1.2016 Anáris, Sajosis.
Seminaarin tarkoituksena on antaa osallistujille kuvaa muuttuvasta sosiaali- ja terveyspalveluiden kentästä Suomessa sekä tulevaisuusnäkökulmaa saamenkielisten sosiaali- ja terveyspalveluiden järjestämiseksi ja kehittämiseksi.
Seminára ulbmilin lea addit oassálastiide gova muhttašuvvi sosiála- ja dearvvasvuođabálvalusaid birrasis Suomas sihke oainnu man láhkai lágidit ja ovddidit boahttevuođas sámegielat sosiála- ja dearvvasvuođabálvalusaid.
Seminaaria voi seurata streamin kautta osoitteessa
Seminára sáhttá čuovvut streama bokte čujuhusas www.sogku.fi/live
Tilaisuuden kielet ovat pohjoissaame ja suomi.
Seminára gielat leat davvisámegiella ja suomagiella.
Tilaisuudessa on tulkkaus.
Čoahkkimis tulkojuvvo.
Ilmoittautuminen: 15.1.2016 mennessä (paikalle tulijat) Lisätietoja antaa: Pia Ruotsala, Saamelaiskäräjät, pia.ruotsala@samediggi.fi tel. 010 839 3106
Almmuheapmi: 15.1.2016 rádjai (báikki ala boahttit) Lassedieđuid addá: Pia Ruotsala, Sámediggi, pia.ruotsala@samediggi.fi tel. 010 839 3106
Seminaarin puheenjohtajana toimii Pia Ruotsala, Saamelaiskäräjät.
Seminára ságadoallin doaibmá Pia Ruotsala, Sámediggi.
8.50–9.00 TERVETULOA SEMINAARIIN !
8.50–9.00 BURESBOAHTIN SEMINÁRII !
Pia Ruotsala, hallintopäällikkö, Saamelaiskäräjät
Pia Ruotsala, hálddahushoavda, Sámediggi
9.00 - 9.40 SAAMENKIELISTEN SOSIAALI- JA TERVEYSPALVELUJEN TURVAAMINEN JA KEHITTÄMINEN SOTEUUDISTUKSESSA Sosiaali- ja terveysministeriö (edustaja ilmoitetaan myöhemmin)
9.00 - 9.40 SÁMEGIELAT SOSIÁLA- JA DEARVVASVUOĐABÁLVALUSAID DORVVASTEAPMI JA OVDDIDEAPMI SODEOĐASTUSAS Sosiála- ja dearvvasvuođaministeria (ovddasteaddji almmuhuvvo maŋŋá)
Keskustelua ja kysymyksiä
Ságastallan ja gažaldagat
9.50 – 10.05 TULEVAISUUDEN PALVELUT SAAMELAISTEN KULTTUURI-ITSEHALLINNON JA PERUSOIKEUKSIEN NÄKÖKULMASTA Tiina Sanila-Aikio, puheenjohtaja, Saamelaiskäräjät
9.50 – 10.05 BOAHTTEVUOĐA BÁLVALUSAT SÁPMELAČČAID KULTUR-IEŠRÁĐĐEMA JA VUOĐĐOVUOIGATVUOĐAID DÁFUS OAIDNIMIIN Tiina Sanila-Aikio, ságadoalli, Sámediggi
PALVELUTUTKIMUKSESSA Lydia Heikkilä, tutkija, Lapin yliopisto
Lydia Heikkilä, dutki, Lappi universitehta
11.20 – 11.40 SAAMENKIELISET PALVELUT OSANA SOTEVALMISTELUA LAPISSA Perusterveydenhuollon yksikkö, Lapin sairaanhoitopiiri (edustaja ilmoitetaan myöhemmin)
11.20 – 11.40 SÁMEGIELAT BÁLVALUSAT SODEVÁLMMAŠTALLAMA OASSIN LAPPIS Vuođđodearvvasvuođafuolahusa ossodat, Sámi buohccidikšunbiire (ovddasteaddji almmuhuvvo maŋŋá)
12.00–12.45 LOUNAS (omakustanteinen)
12.00–12.45 BEAIVEMÁLIS (ieš goasttedan láhkai)
- S aamelaiskäräjät ja saamelaisalueen kunnat ovat sopineet saamenkielisten sosiaali- ja
S ÁMEGIELAT S OS IÁLA- JA DEARVVAŠ VUOĐABÁLVALUS AID OAŽŽUMA DORVVAS TEAPMAI 600 000 EURO
terveyspalvelujen turvaamiseksi osoitetun valtionavustuksen käytöstä vuonna 2008.
- S ámediggi ja sámeguovllu gielddat leat soahpan sámegielat sosiála- ja dearvvaš vuođabálvalusaid dorvvasteapmái čujuhuvvon mearreruđa geavaheamis jagi 2008.
Saamelaisten kielellisten ja kulttuuristen oikeuksien toteuttamiseksi on valtion talousarviossa ollut vuodesta 2002 lähtien erillinen valtionavustus.
Sámiid gielalaš ja kultuvrralaš vuoigatvuođaid ollašuhttima várás stáhta bušeahtas lea leamaš jagis 2002 rájes sierra stáhtadoarjja.
Valtionavustus maksetaan Saamelaiskäräjien kautta saamelaisten kotiseutualueen kunnille.
Stáhtadoarjja máksojuvvo Sámedikki bakte sámeguovllu gielddaide.
Saamelaisalueen kuntien esittämä määrärahantarve saamenkielisiin sosiaali- ja terveyspalveluihin oli vuodelle 2008 yhteensä 1.051.000 euroa.
Sámeguovllu gielddaid ovdanbuktan mearreruhtadárbu sámegielat sosiála- ja dearvvašvuođabálvalusaid várás lei jahkái 2008 oktiibuot 1.051.000 euro.
Enontekiön kunnan saamenkielisten sosiaali- ja terveyspalvelujen turvaamiseen yhteensä 77 000 euroa:
600 000 euro stáhtadoarjja juohkašuvai sámeguovllu gielddaid gaskkas čuovvovaččat: Eanodaga gieldda sámegielat sosiála- ja dearvvašvuođabálvalusaid dorvvasteapmái oktiibuot 77 000 euro:
- Saamenkielisen päivähoidon turvaaminen Hetassa 32 000 €
- Sámegielat beaivedivššu dorvvasteapmi Heahtás 32 000 €
- Saamenkielinen kotiavustaja ostopalveluna 20 000 €
- Sámegielat ruoktoveahkki oastinbálvalussan 20 000 €
- Saamenkielinen kehittäjä-sosiaalityöntekijä 25 000 €
- Sámegielat ovddideaddji-sosiálabargi 25 000 €
Inarin kunnan saamenkielisten sosiaali- ja terveyspalvelujen turvaamiseen yhteensä 319 455 euroa:
Anára gieldda sámegielat sosiála- ja dearvvašvuođabálvalusaid dorvvasteapmái oktiibuot 319 455 euro:
- Inarin pohjoissaamenkielisen ryhmäperhepäiväkodin toiminnan turvaaminen 44 790 €
- Anára davvisámegielat joavkobearašbeaiveruovttu doaimma dorvvasteapmi 44 790 €
- Ivalon pohjoissaamenkielisen ryhmäperhepäiväkodin toiminnan turvaaminen 33 390 €
- Avvila davvisámegielat joavkobearašbeaiveruovttu doaimma dorvvasteapmi 33 390 €
- Inarinsaamen kielipesä 64 000 €
- Anárašgielat giellabeassi 64 000 €
- Koltansaamenkielinen terveydenhoitaja / palveluneuvoja Sevettijärven alueelle 26 825 €
- Nuortalašgielat dearvvašvuođadikšu / bálvalanrávvejeaddji Čeavetjávrri guovllus 26 825 €
- Koltansaamenkielinen kotipalvelutyöntekijä Sevettijärven alueelle 31 550 €
- Nuortalašgielat ruovttubálvalusbargi Čeavetjávrri guovllus 31 550 €
- Pohjoissaamen / inarinsaamenkielinen / koltansaamenkielinen lähihoitaja (M ännikön palvelukoti) 30 000 €
- Davvisámegielat / anáraš gielat / nuortalaš gielat lagašdivššár (M ännikkö bálvalanruoktu) 30 000 €
- Koltansaamenkielinen kylätyöntekijä Sevettijärven alueelle 20 000 € Pohjoissaamen / inarinsaamenkielinen / koltansaamenkielinen lähihoitaja (terveyskeskus) 33 000 €
- Davvisámegielat / anáraš gielat / nuortalaš gielat lagašdivššár (dearvvašvuođaguovddáš) 33 000 €
- Ivalon koltansaamenkielinen kielipesä 35 900 €
- Avvila nuortalaš gielat giellabeassi 35 900 €
Sodankylän kunnan saamenkielisten sosiaali- ja terveyspalvelujen turvaamiseen yhteensä 59 545 euroa:
Soađegili gieldda sámegielat sosiála- ja dearvvašvuođabálvalusaid dorvvasteapmái oktiibuot 59 545 euro:
- Saamenkielinen lähihoitaja Sodankylän keskustan koti- ja laitoshoidossa oleville saamenkielisille vanhuksille sekä saamenkielisten terveyspalvelujen tarjoamiseksi Vuotson alueella sekä saamenkielinen seniorityöntekijä Vuotson alueelle 35 000 €
- Sámegielat lagašdivššár Soađegili guovddáža ruovttu-ja lágádusdivššus leahkki sámegielat boarrásiidda ja sámegielat dearvvašvuođabálvalusaid fállamii Vuohču guovllus ja sámegielat seniorbargi Vuohču guovllus oktiibuot 35 000 €
- Saamen kielipesä Biedju 24 545 €
- Sámegielat giellabeassi, Biedju 24 545 €
Utsjoen kunnan saamenkielisten sosiaali- ja terveyspalvelujen turvaamiseen yhteensä 144 000 euroa:
Ohcejoga gieldda sámegielat sosiála- ja dearvvašvuođabálvalusaid dorvvasteapmái oktiibuot 144.000 euro:
- Saamenkielisen päivähoidon turvaaminen Utsjoen kirkonkylässä 56 000 €
- Sámegielat beaivedivššu doarvvasteapmi Ohcejoga girkosiiddas 56 000 €
- Saamenkielinen perhetyö 28 000 €
- Sámegielat bearašbargu 28 000 €
- Karasjoen kriisi- ja insestikeskuksen sopimuksen jatkaminen 1000 €
- Kárášjoga kriisa- ja inseastaguovddáža soahpamuša joatkin 1000 €
- Auttaja-Aslak – toiminta 44 000 €
- Veahkke-Ásllat - doaibma 44 000 €
- Hoivatyöntekijä 15 000 €
- Divššodanbargi 15 000 €
TEATTERI: Vuotson teatteritapahtumassa ei ole ikäsarjoja, vaan 4 sarjaa lajeittain valtakunnallisen tapahtuman säännöillä: 1. puheteatteri 2. musiikkiteatteri 3. improvisaatio
TEÁHTER: Vuohču teáhterdáhpáhusas eai leat ahkeluohkát, muhto baicca 4 luohká šlájaid mielde riikkaviidosaš dáhpáhusa njuolggadusaid vuođul: 1. hállanteáhter (hupmanteáhter) 2. musihkkateáhter 3. improvisašuvdna
4. muut (nukke- ja katuteatterit, performance-esitykset, stand up ja non-verbaalit esi
4. earát (dohkká- ja olgoteáhterat, performance-čájáhusat, stand up ja sánehis (non
tykset).
verbála) čájáhusat).
Vuotson tapahtumassa esitysten suositeltu kesto: 5-20 minuuttia.
Vuohču dáhpáhusas čájáhusaid guhkkodahkan ávžžuhuvvo 5-20 minuhta.
Lappeenrantaan valittua esitystä voidaan vielä hioa ja kestoa pidentää.
Lappeenrantai válljejuvvon čájáhusa sáhttá vel buoridit ja guhkidit.
Nuori Kulttuuri – tapahtuman saamelaiskiintiö on tänä vuonna 1 esitys, jonka pituus voi olla 15-60 min.
Nuorra Kultuvra – dáhpáhussii sáddejuvvo dán jagi 1 čájáhus, man guhkkodat sáhttá leat 15-60 min.
(www.nuorikulttuuri.fi).
(www.nuorikulttuuri.fi).
Ilmoittautumiset tulee toimittaa viimeistään 2.3.2009.
Almmuhusaid galgá doaimmahit maŋimustá 2.3.2009.
Pieniltä kouluilta enintään 2 esitystä, isoilta enintään 3 esitystä.
Uhca skuvllain eanemustá 2 čájáhusa ja stuorra skuvllain eanemustá 3 čájáhusa.
ELOKUVA: Tapahtumaan voidaan lähettää vuosina 2006-2009 tehtyjä lyhytelokuvia, joissa suurin osa tekijöistä on nuoria tai lapsia.
EALLIGOVAT: Dáiddadáhpáhussii sáhttá sáddet jagiin 2006-2009 ráhkaduvvon sámi oanehisfilmmaid, main eanáš dáhkkiin leat mánát ja nuorat.
Elokuvissa tulee käyttää saamen kieltä.
Ealligovain berre geavahuvvot sámegiella.
Elokuvissa esiintyvien lasten ja nuorten vanhemmilta tulee pyytää kirjalliset luvat elokuvien esittämistä varten julkisesti Vuotsossa.
Ealligovain mielde leahkki mánáid ja nuoraid váhnemiin berre jerrojuvvot girjjálaš lohpi čájehit filmma almmolaččat.
Esitys on opetustyötä ja tapahtuu kouluajalla.
Filbmačájáhus lea oahpaheapmi ja dáhpáhuvvá skuvlaáiggis.
Lupa koskee vain tätä tapahtumaa 26.3.2009.
Lohpi guoská dušše dán dáhpáhusa Vuohčus 26.3.2009.
Elokuvia ei kilpailuteta, vaan Vuotsossa pidetään MINIFESTIVAALI.
Ealligovat eai dál gilvvohala buoretvuođas, muhto baicca dollojuvvo MINIFESTIVÁLA !
Elokuvien oltava viimeistään perjantaina 13.3.2009 Saamelaiskäräjien toimistossa Lehtolantie 1, 99870 Inari.
Ealligovat galget leat maŋimustá bearjadaga 13.3.2009 Sámedikki doaimmahagas Anáris (Lehtolantie 1, 99870 Inari).
Tapahtuman järjestäjä katsoo kaikki elokuvat ja pidättää oikeuden päättää mitkä filmit esitetään.
Dáhpáhusa ordnejeaddji geahččá buot filmmaid ovdalgihtii ja mearrida mat filmmat čájehuvvojit Vuohčus.
Joillekin voidaan myös antaa kannustuspalkintoja !
Muhtin filmmaid dahkkiide sáhtit geiget maiddái movttiidahttinbálkkašumi !
Saamelaiskulttuurikeskus Sajos saa oman postimerkin
Sámekulturguovddáš Sajos oažžu iežas poastamearkka
Postimerkkivuosi 2012 käynnistyy neljän julkaisun sarjalla 23. tammikuuta.
Poastamearkajahki 2012 álgá njealji olggosaddima ráidduin ođđajagemánu 23. beaivve.
Tänään avattavaa saamelaiskulttuurikeskus Sajosta juhlistetaan omalla pienoisarkilla.
Otne rahppon sámekulturguovddáš Sajos ávvuduvvo iežas smávvaárkkain.
Muut tammikuun merkit liittyvät Word Design Capital Helsinki 2012 - hankkeeseen, Helene Schjerfbeckin 150-vuotissyntymäpäivään ja perinteiseen ystävänpäivään.
Ođđajagemánu eará mearkkat laktásit Word Design Capital Helsinki 2012-fidnui, Helene Schjerfbeck 150-jagi riegádanbeaivái ja árbevirolaš ustibabeaivái.
Pohjapiirros antoi m erkille m uodon
Vuođđotevnnet attii m erkii hám i
Neljän postimerkin Saamelaiskulttuuria - pienoisarkki on saanut erikoisen muotonsa saamelaiskulttuurikeskus Sajoksen pohjapiirroksesta.
Njealji poastamearkka Sámekultuvra-smávvaárka lea ožžon erenomáš hámi sámekulturguovddáš Sajosa vuođđotevnnegis.
Tänään Inarissa Juutuanjoen rannalla avattava Sajos tulee olemaan Suomen saamelaisten hallinnon ja kulttuurin keskus.
Otne Anáris Juvdujoga gáttis rahppon Sajos boahtá leat Suoma sámiid hálddahusa ja kultuvrra guovddáš.
Se on jatkossa myös tapahtumatalo, kongressikeskus ja kokouspaikka.
Dat lea boahttevuođas maiddái dáhpáhusdállu, kongreassaguovddáš ja čoahkkinbáiki.
Saamelaiskulttuuria - merkkiarkki on suunniteltu täysin pohjoisin voimin.
Sámekultuvra-mearkaárka lea plánejuvvon ollásit lappilaš fámuiguin.
Arkin kuvitus on saamelaistaiteilija Merja Aletta Ranttilan käsialaa.
Árkka govaid lea ráhkadan sámedáiddár Merja Aletta Ranttila.
Arkin taitosta vastaa lappilainen Markku Virtanen.
Árkka máhccumis vástida lappilaš Markku Virtanen.