pere/sami_parallel huggingface dataset:
Järjestelyvastuu on nyt Suomen saamelaiskäräjillä.
Lágidanovddasvástádus lea dál Suoma sámedikkis.
Konferenssi järjestetään ensi syksynä.
Konfereansa lágiduvvo boahtte čavčča.
Saamelaisten parlamentaarikkojen konferenssi järjestetään myös syksyllä, marraskuussa Kirkkoniemessa.
Sámi parlamentarihkkáriid konfereansa lágiduvvo maid čakčat, skábmánu Girkonjárggas.
Konferenssin yhteydessä järjestetään seminaareja eri aiheista.
Konfereanssa oktavuođas lágiduvvojit seminárat sierra fáttáin.
Teemoiksi on valittu arktinen alue ja perinteiset taidot.
Fáddán leat válljejuvvon árktalaš guovlu ja árbevirolaš máhtut.
Käsittelimme myös SPN:n toimintaohjelmaa ja SPN:n kansainvälistä edustusta pohjoisen ulottuvuuden yhteistyössä ja WIPO:ssa.
Gieđahalaimet maid SPR:a doaibmaprográmma ja SPR:a riikkaidgaskasaš ovddastusa davvi dimenšuvnna ovttasbarggus ja WIPO:s.
Keskustelimme myös SPN:n näkemyksistä koskien arktisen alueen hallintoa.
Ságastalaimet maid SPR:a oainnuin áššiin, mat gusket árktalaš guovllu hálddašeami.
Saamelaiskäräjien hallitus kävi kokouksessaan lähetekeskustelun saamelaiskäräjien henkilöstöpoliittisesta ohjelmasta (HEPO).
Sámedikki stivrra čoakkámis lei sáttaságastallan sámedikki bargiidpolitihkalaš prográmmas (BAPP).
Saamelaiskäräjille laaditaan nyt ensimmäistä kertaa henkilöstöohjelma ja sen laatiminen onkin ollut pitkä prosessi, työ aloitettiin tämän vaalikauden alussa.
Sámediggái ráhkaduvvo dál vuosttaš geardde bargiidprográmma ja dan ráhkadeapmi leanai leamaš guhkes proseassa, mii lea bistán measta oba válgaáigodaga.
Ohjelma tulee vielä kerran hallituksen kokoukseen jonka jälkeen se lähetetään saamelaiskäräjien yleiskokouksen käsiteltäväksi.
Prográmma boahtá vel okte stivrra čoakkámii, man maŋŋel dat sáddejuvvo sámedikki dievasčoakkáma gieđahallamii.
Kesän yleiskokouksesta on tulossa järeä, HEPO:n lisäksi asialistalle yritetään saada saamelaiskäräjien tasa-arvo- ja yhdenvertaisuussuunnitelmat normaalien tilinpäätösasioiden lisäksi.
Geasi dievasčoakkámis lea boahtime viiddis, dán BAPP:a lassin áššelistui viggojuvvo oažžut sámedikki dásseárvo- ja ovttaveardásašvuohtaplánat dábálaš rehketdoalloloahpahanáššiid lassin.
Hallitus delegoi puheenjohtajan päätettäväksi lausunnon luonnonsuojelulainsäädännön toimivuusarvioinnista ja muistutuksen antamisen ympäristölupahakemuksesta koskien koneellista kullankaivuta Lismajoella.
Stivra fápmudii ságadoalli mearrideapmái cealkámuša árvvoštallamis, mas vihkkedallojuvvo mot luonddusuodjalanláhkaásaheapmi doaibmá ja muittuhusa addima biraslohpeohcamušas, mii guoská mášengolleroggama Lismájogas.
Dokumentit löytyvät saamelaiskäräjien kotisivuilta osoitteesta (www.samediggi.fi/lausunnot).
Dokumeanttat gávdnojit sámedikki ruovttusiidduin čujuhusas, mii lea ruođuid siste (www.samediggi.fi/lausunnot).
Lismanjoelle, alueen saamelaisten tärkeälle poronhoito-, kalastus- ja keräilyalueelle on haettu ympäristölupaa koneelliseen kullankaivuuseen.
Lismájohkii, guovllu sápmelaččaide dehálaš boazobargo-, guollebivdo- ja muorječoagginviidodagaide, lea ohccojuvvon biraslohpi mášengolleroggamii.
Saamelaiskäräjät vastusti ehdottomasti ympäristöluvan myöntämistä.
Sámediggi vuostálasttii eandalii biraslobi mieđiheami.
Koneellinen kullankaivu uhkaisi merkittävällä tavalla alueen saamelaisten mahdollisuuksia harjoittaa omaa kulttuuriaan.
Mášengolleroggan uhkidivččii mearkkašahtti ládje guovllu sápmelaččaid návddašit iežas kultuvrras ja bargat dan mielde.
Lapin paliskuntaa ovat muut maankäyttömuodot kohdelleet jo kaltoin.
Sámi bálgesa leat eará eanangeavahanvuogit juo doarvái heađuštan.
Tekoaltaat, aiemmat metsänhakkuut, matkailu, laidunaluemenetykset ja tiestö heikentävät edelleen poronhoidon harjoittamisedellytyksiä alueella.
Goanstajávrrit, ovddit vuovdečuollamat, turisma, guohtoneananmassimat ja luottat heajudit ain boazobarggu barganeavttuid dán viidodagas.
Jos ympäristölupa koneelliselle kullankaivulle myönnettäisiin, se voisi toimia ennakkotapauksena ja johtaa koko Lismajoen alistamiseen konekullankaivulle.
Jos biraslohpi mášengolleroggamii mieđihuvvolii, de dat sáhtálii doaibmat ovdadáhpáhussan ja doalvut oba Lismájoga mášengolleroggamii vuolušteapmái.
Joelle on tehty useita valtaushakemuksia.
Johkii leat dahkkon juo máŋggat vuoluštanohcamušat.
Luonnonsuojelulainsäädännön toimivuusarviointi oli saamelaisporonhoidon ja saamelaiskulttuurin kannalta surullista luettavaa.
Árvvoštallan mot luonddusuodjalanláhkaásaheapmi doaibmá lei sámi boazodoalu ja sámi kultuvrra dáfus morašlaš lohkamuš.
Suurin ongelma luonnonsuojelulakien toimivuudelle oli arvioinnin mukaan poro ja ennen kaikkea porolaidunnus.
Stuorimus váttisvuohta luonddusuodjalanlágaid doaibmivuhtii lei árvvoštallama mielde boazu ja earenoamážit bohccuid guohtun.
Arvioinnin mukaan porolaidunnuksen haittoja pitäisi vähentää.
Árvvoštallama mielde bohccuid guohtuma áruid galggalii unnidit.
Koska kyseessä on lainsäädännön toimivuusarviointi, tutkijoiden määrittämiä haittoja ei voida pienentää muuten kuin lainsäädäntöä muuttamalla ja poronhoidon asemaa heikentämällä.
Daningo lea jearaldat lágaid doaibmivuođa árvvoštallamis, de dutkiid meroštallan áruid ii sáhte unnidit eará ládje go lágaid rievdademiin ja boazodoalu sajádaga geahnohuhttimiin.
Saamelaiskäräjät vaatii, että luonnonsuojelulainsäädännön uudistuksen yhteydessä ei tule heikentää saamelaiskulttuurin ja – poronhoidon asemaa.
Sámediggi gáibida, ahte luonddusuodjalanlágaid ođasnuhttima olis ii galgga heajudit sámi kultuvrra ja sámi boazodoalu sajádaga.
Erämaalain osalta olisi tarvetta tarkentaa erämaa-alueiden rajoja sekä itse erämaalakia siten, että erämaa-alueille ei saisi perustaa teitä ja mönkijäreittejä ja erämaa-alueen § 5 tarkennettaisiin vastaamaan nykyistä käytäntöä.
Meahccelága vejolaš ođasnuhttimis livččii dárbu dárkkálnuhttit meahcceguovlluid rájiid sihke ieš meahccelága nu, ahte meahcceguovlluide ii oaččole hukset luottaid ja njealljejuvllatjohtolagaid ja ahte meahccelága § 5 dárkkálnuhttojuvvolii dávistit dálás geavadii.
Erämaa-alueilla ei harjoiteta enää metsätaloutta.
Meahcceguovlluin eai bargga šat vuovdedoaluin.
Lain § 5 yhtenä perusteena erämaa-alueen perustamiselle on luonnon monipuolinen käyttö, ja se viittaa myös metsätalouteen.
Lága § 5 oktan ággan meahcceguovllu vuođđudeapmái lea luonddu máŋggabeallásaš atnu, ja dat čujuha maid vuovdedollui.
Saamelaiskäräjät esittää kyseisen termien korvaamista kansallispuistojen perustamismääräyksiä vastaaviksi.
Sámediggi evttoha jearaldatvuloš dearpmaid buhttema nu ahte dat dávistit álbmotmehciid vuođđudanmearrádusaide.
Lainsäädännön uudistuksessa tulee huomioida saamelaisten luonnonkäyttöön liittyvät tapaoikeudet.
Lágaid ođasnuhttimis galget váldojuvvot vuhtii vierrovuoigatvuođat, mat laktásit sámiid luonddugeavahussii.
Ympäristöministeriö on tilannut toimivuusarvioinnit myös maankäyttö- ja rakennuslain ja ympäristövaikutuksista annettujen lakien toimivuudesta.
Birasministeriija lea diŋgon doaibmivuođa árvvoštallamiid maiddái eanangeavahan- ja huksenlága ja birasváikkuhusain addojun lágaid doaibmivuođas.
Saamelaiskäräjät on antanut näistäkin lausunnot.
Sámediggi lea addán dáinnai cealkámušaid.
Lähivuosina tullaan sekä luonnonsuojelu- että maankäyttölainsäädäntöä uudistamaan.
Lagašjagiid ođasnuhttojuvvojit sihke luonddusuodjalanlágat ja eanangeavahanlágat.
Saamelaiskäräjillä tulee olemaan paljon työtä, koska kyseiset lait ovat hyvin tärkeitä saamelaiskulttuurille.
Sámediggái šaddá olu bargu, daningo namuhuvvon lágat leat hui dehálaččat sámi kultuvrra dáfus.
Tulevalla saamelaiskäräjillä tulee olemaan paljon tärkeitä asioita päätettävänään.
Boahtte sámedikkis bohtet olu dehálaš áššit mearrideapmái.
Toukokuun puolivälissä alkaa New Yorkissa alkuperäiskansojen pysyvän foorumin kokous.
Dán mánu beallemuttos alga New Yorkkas álgoálbmogiid bissovaš foruma čoakkán.
Minullakin oli tarkoitus sinne lähteä, mutta muut työtehtävät eivät sitä nyt mahdollista.
Munnai áigon dollet dohko, muhto eará dehálaš barggut estet dán vuoru mátkeplána.
Se on harmi, koska saamelaiskäräjät järjestää oheistapahtuman yhdessä ulkoministeriön ja Ecuadorin kanssa.
Lei suddu go in beassan, daningo Suoma sámediggi ordne oalgedáhpáhusa ovttas olgoáššiidministeriijain ja Ecuadoriin.
Parhaillaan on menossa porovaatimien vasotusaika ja toivotan kaikille poronomistajille poro-onnea siten, että vasotus onnistuisi hyvin ja että pedot eivät söisi pikku punavasoja suihinsa.
Bárisin lea áldduid guottet ja sávan boazoeaiggádiidda boazolihku vai guottet lihkostuvvá ja ahte návddit eai speaja njuorat- ja ruksesmisiid.
Saamelaiskäräjien pikayleiskokouksesta Tänään pidettiin varmasti saamelaiskäräjien historian lyhin yleiskokous, jossa päätettiin ruhtinaalliset neljä asiaa: 1) kokouksen avaus, 2) kokouksen laillisuus ja päätösvaltaisuus, 3) pöytäkirjantarkastajien valinta ja 4) kokouksen esityslista.
Sámedikki hoahppodievasčoakkán Odne dollojuvvui sihkkarit sámedikki historjjá oaneheamos dievasčoakkán, mas mearriduvvoje olles njeallje ášši: 1) čoakkáma rahpan, 2) čoakkáma lágalašvuohta ja mearridanváldi, 3) beavdegirjedárkkisteddjiid válljen ja 4) čoakkáma áššelistu.
Näiden asioiden käsittelyn jälkeen 11 saamelaiskäräjäjäsentä jätti kokouksen, vaikka oli hyväksynyt kokouksen laillisuuden ja päätösvaltaisuuden sekä esityslistan.
Dáid áššiid gieđahallama maŋŋel 11 sámediggeáirasa guđđe čoakkáma, vaikko dat lei dohkkehan čoakkáma lágalašvuođa ja mearridanválddálašvuođa sihke áššelisttu.
Kokoukseen jäivät yhteisiä saamelaisasioita hoitamaan allekirjoittaneen lisäksi, käräjäjäsenet Irja Seurujärvi-Kari, Nilla Tapiola, Anu Avaskari, Petra Magga-Vars, Tuomas Aslak Juuso, Veikko Porsanger sekä varajäsen Tauno Haltta.
Čoakkámii báhce oktasaš sámi áššiid dikšut vuolláičálli lassin diggelahtut Irja Seurujärvi-Kari, Nilla Tapiola, Anu Avaskari, Petra Magga-Vars, Tuomas Aslak Juuso, Veikko Porsanger ja várrelahttu Tauno Haltta.
Erkki Lumisalmi, Asko Länsman ja Heikki Paltto olivat etukäteen ilmoittaneet estyvänsä osallistumasta kokoukseen hyväksyttävien syiden vuoksi.
Erkki Lumisalmi, Asko Länsman ja Heikki Paltto ledje ovddalgihtii ilmmuhan ahte eai beasa oassálastit dohkálaš ákkaid geažil.
Saamelaiskäräjien yleiskokous, mukaan lukien 11 kokouksen jättänyttä käräjäjäsentä, on hyväksynyt saamelaiskäräjien budjetin ja määrännyt saamelaiskäräjien kokouksien määräksi neljä.
Sámedikki dievasčoakkán, mas leat mielde lohkkon 11 čoakkáma guođđán diggeáirasa, lea dohkkehan sámedikki bušeahta ja mearridan sámedikki čoakkámiid mearrin njeallje.
Nyt kokouksella ei ollut päätösvaltaa päättää yhdestäkään varsinaisesta asiasta.
Dál čoakkámis ii lean mearridanváldi mearridit ovttage aitosaš ášši.
Saamelaiskäräjien on silti maksettava kokouskulut, virkamiesten työpanoksen ja matkakulut.
Sámediggi galgá liikká máksit čoakkángoluid, virgeolbmuid bargan barggu ja mátkegoluid.
Kokouskulut matkakuluineen, tulkkauksineen ja kokousvuokrineen ovat 5000 eurosta ylöspäin aina 10 000 euroon asti, tarkkoja tietoja ei saa ennen kuin kaikki laskut kokouksesta tulevat.
Čoakkángolut oktan mátkegoluiguin, dulkomiin, ja čoakkánláigguin dahket 5000 euros bajás gitta 10 000 euro rádjái, dárkkes dieđut eai ožžojuvvo ovdal go buot rehkegat čoakkámis bohtet.
Saamelaiskäräjien pienessä budjetissa tämä on iso raha, joka on nyt valunut hukkaan 11 saamelaiskäräjäjäsenen lähdettyä kokouksesta ilman laillista estettä.
Sámedikki smávva bušeahtas dát lea stuora ruhta, mii bálkása 11 sámediggeáirasa almmá lágalaš ákka haga guođđin čoakkáma mielde.
Mielestäni kyseessä oli äänestäjien pettäminen.
Mu mielas jearaldagas lei jienasteddjiid beahttin.
Uskomatonta oli, että jopa kulttuurilautakunnan puheenjohtaja lähti kokouksesta, vaikka kokouksen asialistalla oli esitys vuoden 2012 kulttuurimäärärahoiksi.
Orui jáhkemeahttun, ahte juobe kulturlávdegotti ságadoalli vulggii čoakkámis, vaikko čoakkáma áššelisttus lei evttohus jagi 2012 kulturmearreruhtan.
Esityksen antaminen nyt viivästyy ja olen huolissani siitä, millaisen viestin saamelaiskäräjien yleiskokous antaa tällä tavoin saamelaisille taiteilijoille, järjestöille, käsityöntekijöille ja nuorille.
Dán evttohusa addin maŋŋona dál ja lean gal duođaid fuolas das, makkár signála sámedikki dievasčoakkán addá dáinna lágiin sámi dáiddariidda, servviide, duodjáriidda ja nuoraide.
Heidän tarpeensa ovat ilmeisesti uhrattavissa 11 saamelaiskäräjäjäsenen vallanhalulle.
Sin dárbbuin ii gusto dárbbat beroštit 11 sámediggeáirasa válddihálu geažil.
Asialistalla oli myös selvitys saamenkielisten sosiaali- ja terveysmäärärahojen käytöstä vuodelta 2009.
Áššelisttus lei maid čilgehus jagi 2009 sámegiel sosiála- ja dearvvašvuohtamearreruđaid geavahusas.
Asiasta vastaavan lautakunnan, sosiaali- ja terveyslautakunnan puheenjohtaja jätti myös kokouksen.
Áššis ovddasvástideaddji lávdegotti, sosiála- ja dearvvašvuohtalávdegotti, ságadoalli guđii maid čoakkáma.
Jos selvitystä ei anneta ajoissa, se voi vaikeuttaa vuoden 2011 määrärahan saantia.
Jos čilgehus ii addojuvvo áiggebále, de dat sáhttá váttásnuhttit jagi 2011 mearreruđa oažžuma.
Lisäksi yleiskokouksella oli kolmesta edellisestä yleiskokouksesta siirretyt tiedoksi merkittävät asiat tiedoksi merkittävänä, joita on jouduttu siirtämään kun kokous ei ole ollut päätösvaltainen.
Dasa lassin dievasčoakkámis ledje golmma ovddit dievasčoakkámis sirdojun ilmmuhanášši, mat ledje sirdojuvvon go ovddit čoakkámat eai lean mearridanválddálaččat daid gieđahallat ja nu geavai dálnai.
Lisäksi saamelaiskäräjien kokouksen 4/2009 kokouspöytäkirja on vielä hyväksymättä koska pöytäkirjanpitäjät ovat asiasta erimielisiä.
Dasa lassin sámedikki dievasčoakkáma 4/2009 čoakkánbeavdegirji lea vel dohkkekeahttá, daningo beavdegirjedárkkisteaddjit leat beavdegirjji sisdoalus sierramielagat.
Pidän tilannetta hyvin surullisena.
Anán ášši hui morašlažžan.
Erityisesti ajattelen saamelaisia äänestäjiä, joiden edustajat eivät ole kantaneet vastuutaan saamelaiskäräjäjäseninä.
Earenoamážit jurddahan sápmelaš jienasteddjiid, geaid ovddasteaddjit eai leat guoddán ovddasvástádusaset sámediggeáirasin.
Toinen asia mistä olen hyvin huolissani on toiminnan vaikutuksesta saamelaisten äänestysintoon ja saamelaisnuoriin.
Nubbi ášši mas lean hui fuolas, ahte mii lea doaimma váikkuhusaid sápmelaččaid jienastanmoktii ja sámi nuoraide.
Saamelaiskäräjät on perustanut nuorisoneuvoston.
Sámediggi lea vuođđudan nuoraidráđi.
Millaisen viestin vanhat saamelaispoliitikot antavat saamelaisnuorille yhteisten asioiden hoitamisesta: jos kokouksen jättäneet eivät saa omaa tahtoaan läpi, he jättävät kokoukset ja sabotoivat näin saamelaiskäräjien toimintaa kun asioita ei saada käsiteltyä.
Makkár signála boares sami politihkkárat addet sámi nuoraide oktasaš áššiid dikšumis: jos čoakkáma guođđán olbmot eai oaččo dáhtuset čađa, de sii guđđet čoakkámiid ja billistit ná sámedikki barggu go áššit eai šatta gieđahallojuvvot.
Toivoisin saamelaiskäräjien edustajien tuntevan vastuunsa ja arvostavansa tehtäväänsä saamen kansan edustajina.
Sávalin sámediggeáirasiid dovdat ovddasvástádusaset ja atnit árvvus bargguset sámi álbmoga ovddasteaddjin.
Nyt 11 jäsentä on pettänyt saamelaiset.
Dál 11 áirasa leat beahttán sápmelaččaid, sin váldehimuin ii leat geahčige.
Saamelaiskäräjäjäsenet toimivat tehtävässään myös virkavastuulla.
Sámediggeáirasat doibmet barggusteaset maiddái virgeovddasvástádusain.
Saamen kansa on antanut heille vastuun hoitaa yhteisiä asioita: nyt he ovat tästä vastuusta luopuneet.
Sámi álbmot lea addán sidjiide ovddasvástádusa dikšut oktasaš áššiid: dál sii leat luohpan dán ovddasvástádusas.
11 saamelaiskäräjäjäsenen ulosmarssi johtui siitä, että he eivät saaneet asialistalle vaatimustaan arvioida saamelaiskäräjien hallituksen toimintaa ja erottaa saamelaiskäräjien hallitus.
11 sámediggeáirasa čoakkánlanjas olggosvázzima sivvan lei dat, go sii eai ožžon áššelistui gáibádusaset árvvoštallat sámedikki stivrra barggu ja earuhit sámedikki stivrra.
Saamelaiskäräjien hallitus on selvittänyt ulkopuolisella lakiasiantuntijalla, että päätoimisen puheenjohtajan erottaminen olisi vastoin perustuslakia ja saamelaiskäräjien hallituksen erottaminen vastoin saamelaiskäräjälakia ja saamelaiskäräjien työjärjestystä.
Sámedikki stivrii lea olggobeal láhkaáššedovdi čilgen, ahte váldodoaibmasaš ságadoalli earuheapmi livččii vuođđolága vuostá ja fas sámedikki stivrra earuheapmi sámediggelága ja sámedikki bargoortnega vuostá.
11 saamelaiskäräjäjäsenelle eivät näytä riittävän Suomen lainsäädännön määräykset, vaan he haluavat edelleen erottaa puheenjohtajan ja hallituksen ja uudistivat vaatimuksensa ennen kokouksesta lähtöään.
11 sámediggeáirasii eai oro leame dárbahassii Suoma lága mearrádusat, muhto sii hálidit velnai earuhit ságadoalli ja stivrra ja ođaste gáibádusaset ovdal čoakkáma guođđima.
Jan Saijets vielä kysyi erikseen olenko valmis eroamaan tehtävästäni.
Jan Saijets vel jearai sierra leango válmmaš earránit barggustan.
Minä en petä äänestäjiäni ja kannattajiani jättämällä puheenjohtajan tehtävät laittomien vaatimusten ja epämääräisten vihjailujen perusteella.
Mun in beahte iežan jienasteddjiid ja guottiheddjiid nu ahte guođán ságadoalli bargguid lágahis ja čabu geažidemiid vuođul.
Olen kovasti yrittänyt pohtia miksi eräät saamelaiskäräjäjäsenet haluavat erottaa hallituksen.
Lean geahččalan suokkardit manne muhtin sámediggeáirasat hálidit earuhit stivrra.
Ryhmittymän edustajat ovat esittäneet ylimalkaisia syitä eri medioissa, mutta missään vaiheessa ei ole yksilöity, että mitä hallitus on tehnyt niin väärin, ettei se nauti heidän luottamustaan.
Dan joavkku ovddasteaddjit leat ovdanbuktán sulalaš ja gehppes ákkaid sierra mediain. Goassige sii eai leat sierranastán daguid, maid stivra lea dahkan nu vearrut, ahte dat ii návddaš sin luohttámuša.
Kokouksessakaan se ei tullut ilmi.
Čoakkámis eai boahtán ovdan dákkár dagut.
Yleiskokous arvioi viimeksi kesäkuun kokouksessa saamelaiskäräjien hallituksen toimintaa hyväksyessään hyvin yksityiskohtaisen toimintakertomuksen vuodelta 2009.
Dievasčoakkán árvvoštalai maŋimus geassemánu čoakkámis sámedikki stivrra doaimma dohkkehettiinis jagi 2009 hui bienalas doaibmačilgehusa.
Tällöin saamelaiskäräjien hallitus sai jopa kehuja saamelaiskäräjien hallituksen eroa vaatineelta ryhmittymältä.
Dalle sámedikki stivra oaččui juobe rámiid sámedikki stivrra earu gáibidan joavkkus.
Tuntuu hyvin uskomattomalta, että samalla hyväksytään hallituksen toiminta mutta silti sitä vastustetaan ja halutaan erottaa hallitus.
Orru hui jáhkemeahttun, ahte oktanis dohkkehuvvo stivrra bargu muhto liikká vuostálastojuvvo ja stivra háliduvvo earuhuvvot.
Saamelaiskäräjien poliittinen kulttuuri on hyvin nuorta, mutta jonkinasteista kehittynyttä näkemystä yhteisten asioiden hoitamiselle voisi odottaa.
Sámedikki politihkalaš kultuvra lea hui nuorra, muhto muhtinlágán ovdánan oainnu oktasaš áššiid dikšumii sáhtálii gal liikká vuordit.
En ole päässyt muuhun johtopäätökseen kuin siihen, että 11 saamelaiskäräjäjäsentä ei yksinkertaisesti pidä saamelaiskäräjien nykyisestä hallituksesta.
Mun in leat gal boahtán eará jurddabohtosii go dasa, ahte 11 sámediggeáirasa eai ovttageardánit liiko sámedikki dálá stivrii.
11 saamelaiskäräjäjäsentä ei ilmeisesti nähnyt muuta vaihtoehtoa kuin ulosmarssin, koska professori Kaarlo Tuorin lausunto oli niin yksiselitteinen.
11 sámediggeáirasa eai almmatge oaidnán eará molssaeavttu go vázzilit olggos čoakkánlanjas, daningo professor Kaarlo Tuori cealkámuš lei nu ovttačilggolaš.
Se ei mahdollista asiasta valittamista, eivätkä saamelaiskäräjäjäsenet uskaltaneet yksilöidä mistä hallitusta syytetään.
Dat ii atte vejolašvuođaid váidit áššis, eaige sámediggeáirasat duostan sierranastit, mas stivra sivahuvvo.
Lakien mukaan hallitus on mahdollista erottaa, jos hallituksen jäsenet tuomitaan vaalien jälkeen törkeästä rikoksesta vankeuteen.
Lágaid mielde stivrra sáhttá earuhit, jos stivrra lahtut válggaid maŋŋel dubmejuvvojit rihkkosis giddagassii.
Nämä 11 saamelaiskäräjäjäsentä ovat jo nähneet, että valittaminen hallituksen päätöksistä ei kannata, valitukset ovat tulleet aina bumerangina takaisin valittajille.
Dát 11 sámediggeáirasa leat juo oaidnán, ahte stivrra mearrádusain váidaleapmi ii gánnát, daningo váidalusat leat boahtán álohii ruovttoluotta bumeráŋŋan.
Toivoisin medialtakin hieman tutkivaa journalismia.
Sávalinnai medias veaháš dutki journalismma.
Yle Sámiradiota ja Lapinradiota olen seurannut ahkerasti ja siellä on hyvin usein haastateltu, varmaan tänäänkin, saamelaiskäräjien hallitusta vastustavia saamelaiskäräjäjäseniä ilman kritiikkiä ja ilman konkreettisia näkemyksiä siitä, missä hallitus on toiminut väärin.
Lean čuvvon viššalit Yle sámi radio ja Lapinradio ja doppe leat hui dávjá jearahallojuvvon, várra odnenai, sámedikki stivrra vuostálasti sámediggeáirasat almmá kritihka ja konkrehtalaš oainnuid haga das, gokko stivra lea bargan boastut.
Keskustelu on ollut pitkälti yksipuolista ja toiminut mielikuvien kautta.
Ságastallan lea leamaš hui ovttabealálaš ja dat doaibmá miellagovaid bakte.
Mutta tällaista tämä mediapeli joskus on.
Muhto dákkár dát mediaspeallu lea muhtimin.
Monet ryhmittymän edustajat soittelevat viikoittain uutistoimituksiin, josko pääsisivät kritisoimaan hallitusta.
Máŋggat namuhuvvon 11 sámediggeáirasa joavkku ovddasteaddjit čuojahallet vahkosaččat ođasdoaimmahusaide, vai beasale árvvohuššat sámedikki stivrra bargguin.
Itse näen, että median tulisi toimia itsenäisesti ja riippumattomasti ja hankkia uutisointiensa pohjaksi puolueetonta ja asiaan pohjautuvaa tietoa eikä perustaa uutisia vain pikahaastatteluihin.
Ieš oainnán, ahte media galggalii bargat iehčanasat ja bealáheamit ja háhkat ođđasiid, mat vuođđuduvvet bealátkeahtes ja áššálaš dihtui, eaige vuođđudit dieđuideaset dušše hohpolaš jearahallamiidda.
Media on vallan vahtikoira, mutta ketä saamelaismedia oikein vahtii ja miten ?
Media lea válddi fákta, muhto gean dehe man oassebeliid sámi media rievtti mielde fákte ja mainna lágiin.
Kokouspäätökset ja kokouksissa käyty keskustelu on alkanut elää jo omaa elämäänsä median palstoilla ja varmaan jatkaa edelleenkin.
Čoakkánmearrádusat ja čoakkánságastallan lea ealligoahtán juo iežas eallima media bálstáin ja sihkkarit joatkahuvvá vel dálážisge.
Minua on syytetty uhkailusta kun viittasin lakeihin kokouksessa; hallitusta on syytelty salailusta ja siitä, että emme vie asioita yleiskokouksen käsittelyyn.
Munnai lean sivahuvvon uhkideamis go čujuhin lágaide čoakkámis, stivra lea sivahuvvon čiegadeamis ja das, ahte eat doalvvo áššiid dievasčoakkáma gieđahallamii.
Kuntalait ja saamelaiskäräjälaitkin menivät monelta käräjäjäseneltä iloisesti sekaisin.
Ovddes ja dálá gieldaláhka ja sámediggeláhka seahkáne máŋgga sámediggeáirasis hui báhuid.
Mielellään hallitus veisi yleiskokoukselle enemmän asioita käsiteltäväksi, mutta tämänpäiväinen kokous osoitti jälleen kerran, että se tulee olemaan vaikeaa – ja kallista.
Mielalis stivra doalvvulii dievasčoakkámii eambbo áššiid gieđahallamii, muhto otnáš čoakkán čájehii vuot dan, ahte dat gal šaddá leat váttis ja divrras.
Saamelaiskäräjien yleiskokouksen 11 jäsenen ulosmarssi tuntuu hyvin absurdilta.
Sámedikki dievasčoakkáma 11 áirasa olggosvázzileapmi orru olggosoaidnit hui absurda ja mánnálaš dahku.
Kerroin kokouksen aluksi tuttuun tapaan mitä saamelaiskäräjien hallitus on tehnyt edellisen yleiskokouksen jälkeen.
Muitalin čoakkámis ovddeš geavada mielde maid sámedikki stivra lea bargan ovddit dievasčoakkáma maŋŋel.
Minulla oli hyviä uutisia kerrottavana, neuvottelumme oikeusministeriö kanssa on tuottanut tulosta ja olemme saamassa hieman lisärahoitusta saamelaiskäräjien kuluvan vuoden budjettiin saamelaisen parlamentaarisen neuvoston puheenjohtajuuden hoitoa varten ja palkkakuluihin.
Mus ledje buorit ođđasat muitalanládje, min ráđđádallamat vuoigatvuohtaministeriijain leat buktán bohtosa ja leat oažžume veaháš lassiruhtadeami sámedikki dán jagi bušehttii sámi parlamentáralaš ráđi jođiheapmái ja bálkágoluide.
Saamelaiskäräjät on aktiivisesti edistänyt saamelaisten oikeuksia lausunnoissaan ja aloitteissaan saamelaiskäräjien hyväksytyn toimintaohjelman mukaisesti.
Sámediggi lea aktiivvalaččat ovddidan sámiid vuoigatvuođaid cealkámušaidisguin ja álgagiiddisguin sámedikki dohkkehuvvon doaibmaplána mielde.
Katselin eilen miten hallitus on toteuttanut saamelaiskäräjien kuluvan vaalikauden toiminta-ohjelmaa 2008-2011 ja miten yleiskokouksen määräämät toiminnan painopisteet ovat toteutuneet saamelaiskäräjien hallituksen, puheenjohtajan ja lautakuntien työssä.
Gehččen ikt ’ eahkes mot stivra lea olláhuhttán sámedikki dán válgabaji doaibmaprográmma 2008-2011 ja mot dievasčoakkáma mearridan barggu doaibmačuoggát leat olláhuvvan sámedikki stivrra, lávdegottiid ja ságadoalli barggus.
Saamelaiskäräjien vaikutusmahdollisuudet ovat lausunnot, aloitteet, esitykset, edunvalvonta ja saamelaiskäräjälain § 9 mukaiset neuvottelut.
Sámedikki váikkuhanvejolašvuođat leat cealkámušat, álgagat, evttohusat, beroštumiid bearráigeahčču ja sámediggelága 9. §:a ráđđádallamat.
Saamelaiskäräjien toiminta-ohjelmaa on toimeenpantu tehokkaasti saamelaiskäräjien resurssien puitteissa lausunnoissa, aloitteissa ja edunvalvonnassa.
Sámedikki doaibmaprográmma lea olláhuhtton beaktilit sámedikki resurssaid olis cealkámušain, álgagiin ja beroštumiid bearráigeahčus.
Ehkäpä seuraavaan yleiskokoukseen voisi viedä katsauksen yleiskokoukselle hallituksen toiminnasta saamelaiskäräjien toimintaohjelman edistämiseksi.
Čuovvovaš dievasčoakkámii soaittálii leat buorre buktit geahčastaga stivrra barggus sámedikki doaibmaprográmma ovddideapmin.
Hallitus on toiminut täysin toiminta-ohjelman mukaisesti, sen voi jokainen itse päätellä vertaamalla saamelaiskäräjien toiminta-ohjelmaa, antamiamme lausuntojamme, saamelaiskäräjien toimintaa 8(j)-työryhmässä ja kielenelvytysohjelmassa sekä edunvalvontaamme.
Stivra lea bargan ollásit doaibmaprográmma mielde, dan sáhttá juohkeokta ieš árvvoštallat go veardida sámedikki doaibmaprográmma, min addin cealkámušaid, sámedikki barggu 8(j)-bargojoavkkus ja giellaealáskahttinprográmmas sihke beroštumiid bearráigeahčus.
Yleiskokouksen 11 jäsenen ulosmarssi hidastaa hieman saamelaiskäräjien lakisääteisten tehtävien hoitamista, mutta ei hallituksen toimintaa.
Dievasčoakkáma 11 áirasa olggosvázzileapmi njoazida veaháš sámedikki láhkaásahan bargguid dikšuma, muhto ii stivrra barggu.
Jatkamme edelleen lakisääteisten tehtävien hoitoa.
Joatkit viidáseappot lágain mearriduvvon bargguid dikšuma.
Olemme sen omille äänestäjillemme velkaa, kuten myös ne saamelaiskäräjäjäsenet, jotka jäivät kokouspaikalle.
Mii leat dan iežamet jienasteddjiide velggolaččat, dego maid dat sámediggeáirasat geat báhce čoakkánbáikái.
Loppuviikosta osallistun kestävän kehityksen toimikunnan kokoukseen, Lapin korkeakoulukonsernin kokoukseen ja saamelaiskäräjät käy saamelaiskäräjälain § 9 mukaiset neuvottelut maastoliikennelaista ympäristöministeriön kanssa.
Loahppavahku oassálasttán suvdilis gárganeami doaibmagotti čoakkámii, Lappi allaskuvlakonsearnna čoakkámii ja sámediggi ráđđádallá diggelága 9 §:a mielde meahccefievrolágas birasministeriijain.
Perjantaina jään vajaan viikon syyslomalle.
Bearjadaga bázán vahku čakčalupmui.
Syysloman jälkeen hallitus pääsee taas pähkäilemään ja pohtimaan milloin saamelaiskäräjien seuraava yleiskokous pidetään, mitkä ovat budjettimahdollisuudet kokousten pidolle ja miten ylityöllistetty sihteeristömme ehtii kaikki asiat valmistella.
Čakčaluomu maŋŋel stivra beassá fas suokkardallat goas sámedikki čuovvovaš dievasčoakkán dollojuvvo, mat leat bušeahttavejolašvuođat čoakkámiid doallamii ja mot badjelmeare barggahuvvon čállingoddámet háhppeha buot áššiid válmmaštallat.
Seuraavassa yleiskokouksessa on ollut tarkoitus asettaa saamelaiskäräjien nuorisoneuvosto.
Čuovvovaš dievasčoakkámis lea leamaš ulbmilin ásahit sámedikki nuoraidráđi.
Meillä alkaa olla neuvoston asettamiselle kiire, koska olemme saaneet opetus- ja kulttuuriministeriöltä siihen rahoitusta ja pohjoismainen saamelaisnuorten konferenssin järjestelyt pitäisi aloittaa pian, järjestäminen on Suomen saamelaiskäräjien vastuulla.
Mis álgá leat ráđi ásahemiin hoahppu, daningo mii leat ožžon oahpahus- ja kulturministeriijas dasa ruhtadeami ja davviriikkalaš sámi nuoraid konfereanssa lágidemiid galggalii álggahit jođánit go dan lágideapmi lea Suoma sámedikki ovddasvástádussan.
Tulevan nuorisoneuvoston tehtäviksi siirtyvät todennäköisesti myös saamelaislasten ja – nuorten taidetapahtuman järjestäminen.
Boahttevaš nuoraidráđi bargun šaddá jáhku mielde maid sámi mánáid ja nuoraid dáiddadáhpáhusa lágideapmi.
Mediassa on ollut esillä koulutus- ja oppimateriaalilautakunnan päätös olla järjestämättä saamelaislasten ja – nuorten taidetapahtumaa.
Diehtojuohkingaskaomiin lea leamaš ovdan skuvlen- ja oahppomateriálalávdegotti mearrádus, man mielde sámediggi ii lágidivčče sámi mánáid ja nuoraid dáiddadáhpáhusa.
Tulen käyttämään asiassa työjärjestyksen mukaista otto-oikeutta ja pyytää hallintoa aloittamaan asian valmistelu ja rahoituksen hakeminen ja vien asian saamelaiskäräjien hallituksen käsittelyyn.
Áiggun geavahit áššis bargoortnega mielde ng. váldinvuoigatvuođa ja bivdit hálddahusa álggahit ášši válmmaštallama ja ruhtadeami ohcama ja doalvvun ášši sámedikki stivrra gieđahallamii.
Päätöksellä on kiire, jotta ehdimme hakea rahoitusta tapahtumalle.
Mearrádusain lea hoahppu, vai geargat ohcat ruhtadeami dáhpáhussii.
Saamelaislasten ja – nuorten taidetapahtuma on hyvin tärkeä tapahtuma saamelaislasten ja nuorten identiteetille ja yhteenkuuluvuudelle.
Sámi mánáid ja nuoraid dáiddadáhpáhus lea hui dehálaš dáhpáhus sámi mánáid ja nuoraid iešdovdui ja oktiigullevašvuhtii.
Jos tapahtumaa ei järjestettäisi, rikkoisimme mielestäni saamelaiskäräjien yleiskokouksen toiminta-ohjelmaa, jossa saamelaiskäräjät on sitoutunut mm. järjestämään kulttuuritapahtumia ja parantamaan lasten ja nuorten elinoloja sekä saamelaiskulttuurin asemaa.
Jos dáhpáhus ii lágiduvvo, de sámediggi rihkkolii mu mielas sámedikki dievasčoakkáma doaibmaprográmma, mas sámediggi lea čatnasan ee. lágidit kulturdáhpáhusaid ja buoridit mánáid ja nuoraid eallindiliid dego maid sámi kultuvrra sajádaga.
Terveisin Vuontisjärveltä, Klemetti Näkkäläjärvi
Vuottesjávrres 11.10.2010
Pieleen meni taas - Kärnä tulkitsemassa Ilo 111 - sopimusta
Meahccái manai fas – Kärnä dulkome Ilo 111 – soahpamuša
Enontekiön kunnanjohtaja Mikko Kärnä on taas innostunut tiedottelemaan näkemyksistään.
Eanodaga suohkanhoavda Mikko Kärnä lea fas movttiidan dieđihastališgoahtit oainnuinis.
Aiemmin syksyllä hän tiedotteli biodiversiteettisopimuksesta ja miten sopimusta tulisi tulkita hänen mielestään.
Árabut dán čavčča son dieđihasttalii biodiversiteahttasoahpamušas ja mot soahpamuš galggalii su oainnu mielde dulkojuvvot.
Tiedote meni hieman metsään ja hänen tulkinta oli kansainvälisen oikeuden vastainen.
Dieđáhus manai binnánaš meahccái ja su dulkon lei riikkaidgaskasaš vuoigatvuođa vuostásaš.
Valitettavasti Kärnä ei ole onnistunut sen paremmin uusimmassa tiedotteessaan.
Dađi bahábut Kärnä ii leat lihkostuvvan dađi buorebut ođđaseamos dieđáhusastisge.
Kärnä vaatii, että Metsähallituksen, Näkkälän paliskunnan ja Suomen tulee noudattaa ILO:n 111-sopimusta.
Kärnä gáibidii, ahte Meahcceráđđehus, Näkkela bálges ja Suopma galget doahttalit ILO 111-soahpamuša.
Kärnä oli innostunut tiedottamaan asiasta ilmeisesti oikeusministeri Henrikssonin vierailun johdosta ja hän jatkaa tiedotteessaan edelleen Akwé:Kon- ohjeiden ja Metsähallituksen kritisointia.
Kärnä lei movttiidan dieđihit áššis čielgasit vuoigatvuohtaministtar Henrikssona guossástallama dihte ja son joatká dieđáhusastis ain Akwé: Kon – rávvagiid ja Meahcceráđđehusas cuiggodeami.
On toki hienoa, että kunnanjohtaja on innostunut kansainvälisestä oikeudesta ja on tutustunut edes yhteen Suomen ratifioimaan kansainväliseen sopimukseen.
Lea gal oba buorre, ahte suohkanhoavda lea movttáskan riikkaidgaskasaš vuoigatvuođas ja lea oahpásnuvvan juobe ovtta Suoma ratifiseren soahpamuššii.
Mutta siihen positiiviset asiat loppuvatkin.
Dasa dat positiivvalaš áššit nohketnai.
ILO 111 - sopimus vuodelta 1958 käsittelee syrjinnän kieltoa työmarkkinoilla ja ammatin harjoittamisen yhteydessä.
Ilo 111 – soahpamuš jagi 1958 gieđahallá vealahangielddu bargomárkaniin ja ámmátbargama olis.
Syrjinnän kieltoa käsitellään myös Suomen ratifioimassa kansalais- ja poliittisia oikeuksia koskevassa yleissopimuksessa, Euroopan ihmisoikeussopimuksessa, YK:n rotusyrjinnän vastaisessa yleissopimuksessa ja Euroopan Unionin yhdenvertaisuusdirektiivissä.
Vealahangieldu gieđahallojuvvo maid Suoma ratifiseren siviila- ja politihkalaš vuoigatvuođaid oktasašsoahpamušas, Eurohpá olmmošriektesoahpamušas, ON:a nállevealaheami vuostásaš oktasašsoahpamušas ja Eurohpá Uniovnna ovttaveardásašvuohtadirektiivvas.
Nämä kaikki velvoitteet on otettu Suomen lainsäädäntöön, kuten perustuslakiin, yhdenvertaisuuslakiin ja työelämää ohjaavaan erityislainsäädäntöön.
Dát buot geatnegasvuođat lea váldojuvvon Suoma lágaid oassin, dego vuođđoláhkii, ovttaveardásašvuohtaláhkii ja sierralágaide, mat stivrejit bargoeallima.
Niin perustuslaki (§ 17, § 22) kuin yhdenvertaisuuslaki (§ 7) mahdollistavat positiivisen erityiskohtelun tosiasiallisen tasa-arvon saavuttamiseksi.
Vuođđoláhka (§ 17, § 22) go ovttaveardásašvuohtaláhkage (§ 7) dahket vejolažžan positiivvalaš sierrameannudeami duođalaš dásseárvvu joksama várás.
Kansainväliset sopimukset ovat siitä mielenkiintoisia, että niistä ei voi irrottaa vain yhtä artiklaa, vaan niitä on tulkittava yhdessä kaikkien artiklojen, muiden kansainvälisten velvoitteiden ja kansallisen lainsäädännön, johon kansainväliset velvoitteet on toimeenpantu, kanssa.
Riikkaidgaskasaš soahpamušat leat dakko bakte miellagiddevaččat, ahte dain ii sáhte luvvet dušše ovtta artikla, muhto dat fertejit dulkojuvvot ovttas buot artiklaiguin, eará riikkaidgaskasaš geatnegasvuođaiguin ja sisriikkalaš lágaiguin, maidda riikkaidgaskasaš geatnegasvuođat leat implementerejuvvon dehege olláhuhttojuvvon.
Positiivinen erityiskohtelu on itse asiassa myös ILO 111- sopimuksen yksi velvoite.
Positiivvalaš sierrameannudeapmi lea iešalddes maiddái ILO 111-soahpamuša okta geatnegahttin ášši.
Sopimuksen artiklan 5 mukaan erityisiä suojelu- ja auttamistoimenpiteitä, joihin on ryhdyttävä ILO:n sopimusten tai suositusten johdosta, ei ole pidettävä syrjintänä - tämän Kärnäkin oli tiedotteessaan huomannut.
Soahpamuša artikla 5 mielde earenoamáš suodjalan- ja veahkehandoaibmabijut, maiddá galgá riepmat ILO soahpamušaid dehe ávžžuhusaid geažil, eai galgga adnojuvvot vealaheapmin – dán lei Kärnäge dieđáhusastis fuobmán.
Lisäksi samassa artiklassa nimenomaisesti määrätään, että syrjintänä ei pidetä sellaisia erityistoimenpiteitä, jotka ovat tarpeen sellaisten henkilöiden tarpeiden turvaamiseksi, jotka tarvitsevat erityistä apua tai tukea esimerkiksi kulttuurisen asemansa perusteella.
Dasa lassin seamma artiklas namalassii mearriduvvo, ahte vealaheapmin eai adnojuvvo dakkár sierradoaibmabijut, mat leat dárbbatlaččat dakkár olbmuid dárbbuid dorvvasteami várás, geat dárbbahit earenoamáš veahki dehe doarjaga omd. kultuvrralaš sajádagas vuođul.
Voin olla lämpimästi samaa mieltä Kärnän kanssa, että ILO 111 sopimusta on kunnioitettava (vaikkakin sitä jo kunnioitetaan koska se on osa kansallista lainsäädäntöämme), vaikkakin Kärnä on tulkinnut sopimusta täysin virheellisesti.
Sáhtán leat hui ovttaoaivilis Kärnäin das, ahte ILO 111-soahpamuš galgá gudnejahttojuvvot (vaikko dat gal juo gudnejahttojuvvo daningo dat lea min álbmotlaš lágaid oassin), vaikko Kärnä leanai dulkon soahpamuša ollásit vearrut.
Kärnän mielestä erämaalaki ja ilmeisesti myös Metsähallituslain § 4, jossa säädetään saamelaiskulttuurin suojasta, olisivat Ilo 111 - sopimuksen vastaisia koska ne asettavat eri elinkeinonharjoittajat eriarvoiseen asemaan ja erityisesti syrjisivät matkailuyrittäjiä.
Kärnä mielas meahcceláhka ja várra maid Meahcceráđđehuslága § 4, mas mearriduvvo sámi kultuvrra suojis, livččiiga Ilo 111 – soahpamuša vuostásaččat, daningo dat bidjába ealáhusbargiid sierraárvosaš sajádahkii ja earenoamážit vealahivččiiga turismafitnodatolbmuid.
Ilo 111-sopimus ei vaan pidä eri elinkeinojen erilaista kohtelua syrjintänä, syrjintä on kiellettyä esimerkiksi rodun, uskonnon tai sukupuolen perusteella.
Ilo 111 – soahpamuš go fal ii ane sierra ealáhusaid sierralágán meannudeami vealaheapmin, vealaheapmi lea gildojuvvon náli, oskkoldaga dehe sohkabeali vuođul.
Summa summarum: Kärnä meni taas metsään tulkintansa kanssa.
Summa summarum: Kärnä manai fas meahccái iežas dulkomiin.
Kärnä ottaa kantaa myös Näkkälän paliskunnan jakamiseen.
Kärnä váldá maid beali Näkkela bálgesa juohkimii.
Asia ei Kärnänkään mukaan kuulu kunnalle, mutta hän ei malta olla asiaa kommentoimatta.
Ášši ii Kärnäge mielde gula suohkanii, muhto son ii máša leat kommenterekeahttá ášši.
Hänen mukaansa kunta vastustaa raja-aidan rakentamista, koska se olisi kai Ilo 111-sopimuksen loukkaus.
Su oainnu mielde suohkan vuostálastá bálgesa rádjeáiddi huksema, daningo dat livččii várra Ilo 111-soahpamuša rihkkun.
Raja-aita ei estäisi ketään harjoittamasta ammattiaan eikä varsinkaan uhkaisi kenenkään ammatin harjoittamista.
Rádjeáidihan ii easttále geange bargamis ámmáhisttis iige eandalii uhkidivčče geange ámmáhis bargama.
Näkkälän paliskunnan jakaminen päinvastoin tukisi Suomen kansainvälisten ihmisoikeusvelvoitteiden toteutumista ja parantaisi saamelaisporonhoidon asemaa.
Näkkela bálgesa juohkin nuppegežiid doarjjulii Suoma riikkaidgaskasaš olmmošriektegeatnegasvuođaid olláhuvvama ja buoridivččii sámi boazodoalu sajádaga.
Kärnä varoitteli päivänä muutamana Lapin Kansassa että kaivosasioissa liikkuu paljon disinformaatiota ja hän varoitteli sen levittämisestä.
Kärnä váruhii muhtin beaivve Lapin Kansa – aviissas, ahte ruvkeáššiin lea jođus olu disinformašuvdna ja son váruhalai dan viiddideamis.
Kerrankin löytyy asia, josta olemme Kärnän kanssa samaa mieltä - virheellistä tietoa kaivosasioista levitetään todellakin paljon, esimerkiksi Käsivarren malminetsintähankkeisiin liittyen.
Oktenai gávdno ášši, mas ledne Kärnäin ovtta miela – boasttodieđut ruvkeáššiin viiddiduvvojit duođaidge eatnat, omd. Giehtaruohttasa málbmaohcanfidnuid buohta.
Olen iloinen, että Kärnä pitää tärkeänä oikean tiedon jakamista.
Lean ilolaš, ahte Kärnä atná dehálažžan rievttes dieđu juohkima.
Valitettavasti hän ei ole omissa tiedotteissaan viime aikoina tässä tavoitteessaan oikein onnistunut.
Dađi bahábut son ii maŋimus áiggiid leat iežas dieđahusain dán ulbmilis riekta lihkostuvvan.
Kansainvälisten sopimusten virheellisen tulkinnan lisäksi Kärnä väittää, että saamelaiskäräjät olisi vaatinut Näkkälän paliskunnan jakoa.
Riikkaidgaskasaš soahpamušaid boastto dulkoma lassin Kärnä čuoččuha, ahte sámediggi livččii gáibidan Näkkela bálgesa juohkima.
Saamelaiskäräjät ei ole paliskunnan jakoa vaatinut, vaan asia on paliskunnan sisäinen.
Sámediggi ii leat gáibidan bálgesa juohkima, muhto dat lea bálgesa siskkáldas ášši.
Henkilökohtaisesti tuen lämpimästi paliskunnan jakamista ja saamelaiskäräjät antaa asiassa varmasti kannanottonsa, jos paliskunta sitä saamelaiskäräjiltä pyytää.
Persovnnalaččat doarjjun hui liggosit bálgesa juohkima ja sámediggi addá áššis sihkkarit cealkámušas, jos bálges dan sámedikkis bivdá.
Saamelaiskäräjien edustajat käyvät joskus luennoimassa eri viranomaisille saamelaisten oikeuksista ja niiden suhteesta kansainvälisiin ihmisoikeussopimuksiin.
Sámedikki ovddasteaddjit mannet muhtimin logaldeame sierra eiseváldiide sápmelaččaid vuoigatvuođain ja daid gaskavuođas riikkaidgaskasaš olmmošriektesoahpamušaide.
Koska Enontekiön kunnanjohtaja on osoittanut suurta kiinnostusta kansainvälisiin sopimuksiin, saamelaiskäräjät tarjoaa kunnalle mielellään maksullisia luennointipalveluja saamelaisten oikeuksista, kansallisesta saamelaisia koskevasta lainsäädännöstä ja kansainvälisistä sopimuksista.
Daningo Eanodaga suohkanhoavda lea čájehan stuora beroštumi riikkaidgaskasaš soahpamušaide, de sámediggi fállá suohkanii logaldanbálvalusaid mávssuin sámiid vuoigatvuođain, álbmotlaš sámiide guoskevaš lágain ja riikkaidgaskasaš soahpamušain.
Myös kuntien tehtävät ja kuntalaki voitaisiin tässä yhteydessä käydä läpi.
Maiddái suohkaniid barggut ja suohkanláhka sáhtále dán oktavuođas gieđahallojuvvot.
Tämä vähentäisi disinformaation määrää.
Dát unnidivččii disinformašuvnna meari.
En kyllä kadehdi Enontekiön kunnan saamelaisvaltuutettujen tulevaa tehtäväkenttää.
Mun in gal gáđaš Eanodaga suohkana sápmelaš suohkanpolitihkkariid boahttevaš bargogieddi.
Olen todella iloinen että näin moni saamelainen pääsi kunnallisvaaleissa läpi – mutta työsarkaa teillä tulee olemaan paljon.
Lean duođaid ilus, ahte ná máŋggas sápmelaččain besse suohkanválggain čađa – muhto bargomearri dis gal lea olu.
Toivon teille jaksamista ja intoa puolustaa saamelaisten oikeuksia kunnassa, erityisesti sen haasteellisessa viranomaisympäristössä.
Sávan didjiide veadjima ja movtta bealuštit sápmelaččaid vuoigatvuođaid suohkanis, earenoamážit dan hásttuheaddji eiseváldibirrasis.
Vuontisjärvellä 11.11.12
Vuottesjávrres 11.11.12
Klemetti Näkkäläjärvi
Juvvá lemet
Pohjoismaisesta saamelaissopimuksesta Saamelaisministerien ja – presidenttien yhteiskokous 25.5.2010 siirtyy hamaan tulevaisuuteen.
Davviriikkalaš sámi soahpamušas Sámeministariid ja – presideanttaid oktasaščoakkán 25.5.2010 sirdása dovdameahttun boahtteáigái.
Kokousta on siirretty Norjan valtion pyynnöstä.
Čoakkán lea sirdojuvvon Norgga stáhta dáhtu mielde.
Norjan valtio on vetäytymässä pohjoismaisesta saamelaissopimusluonnoksesta eikä halua antaa Norjan saamelaiskäräjille aitoa vaikutusvaltaa sopimuksen ratifiointineuvotteluissa.
Norgga stáhta lea geassádeame davviriikkalaš sámi soahpamušhápmosis iige hálit addit Norgga sámediggái rievttes váikkuhanválddi soahpamuša ratifiserenráđđádallamiin.
Norjan hallitus ei halua antaa saamelaiskäräjille tasaveroista asemaa omassa neuvotteluvaltuuskunnassaan.
Norgga ráđđehus ii hálit addit sámediggái dásseárvosaš sajádaga iežas ráđđádallansáttagottis.
Saamelaisen parlamentaarisen neuvoston puheenjohtajan pidän Norjan valtion toimintaa asiassa tyrmistyttävänä.
Sámi parlamentáralaš ráđi jođiheaddjin anán Norgga stáhta doaimma áššis sakka morašlažžan.
Norja on ollut aina esimerkki muille valtioille saamelaisasioiden hoitamisessa ja nyt Norjan toiminta on ennen kaikkea varoittava esimerkki.
Norga lea álohii leamaš ovdamearkan eará riikkaide sámi áššiid dikšumis ja dál Norgga doaibma lea earenoamážit váruheaddji ovdamearka.
Keskustelin asiasta tänään Norjan saamelaiskäräjien presidentti Egil Ollin kanssa, joka oli selkeästi järkyttynyt Norjan valtion päätöksestä.
Ságastallen áššis odne Norgga sámedikki presideanta Egil Olliin, gean Norgga stáhta mearrádus guoskkahii sakka, dadjat juo čarvii váimmu.
Saamelaisministerien ja – presidenttien kokouksessa oli tarkoitus päättää pohjoismaisen saamelaissopimuksen ratifiointineuvotteluiden aloittamisesta ja päätös neuvottelujen aloittamisesta siirtyy taas.
Sámeministariid ja – presideanttaid čoakkámis lei áigumuš mearridit davviriikkalaš sámi soahpamuša ratifiserenráđđádallamiid álggaheamis ja mearrádus ráđđádallamiid álggaheamis sirdása fas.
Olli oli hyvin pahoillaan tilanteesta.
Olli šállošii sakka dán dilis.
Suomen saamelaiskäräjät ja Suomen oikeusministeriö ovat valmiit ratifiointineuvotteluihin, koska sovimme yhteisesti etukäteen neuvottelujen reunaehdoista ja saamelaiskäräjien vaikutusvallan turvaamisesta ratifiointineuvotteluissa.
Suoma sámediggi ja Suoma vuoigatvuohtaministeriija leigga gergosat ratifiserenráđđádallamiidda, daningo šiehtaime ovttasráđiid ovddalgihtii ráđđádallamiid ravdaeavttuin ja sámedikki váikkuhanválddi dorvvasteamis ratifiserenráđđádallamiin.
Olli piti Suomen valtion ja saamelaiskäräjien toimintaa asiassa esimerkillisenä ja hyvänä kun ne olivat avoimesti keskustelleet ja sopineet reunaehdoista.
Olli anii Suoma stáhta ja sámedikki doaimma áššis ovdamearkalažžan ja buorrin go dat leigga rahpasit ságastallan ja šiehttan ravdaeavttuin.
Toivon, että Norjan valtio sitoutuu alkuperäiskansan aseman edistämiseen ja turvaa saamelaiskäräjien vaikutusvallan neuvotteluissa.
n Sávan, ahte Norgga stáhta čatnasa álgoálbmoga sajádaga ovddideapmái ja dorvvasta sámedikki váikkuhanválddi ráđđádallamiin.
Norjan valtion kanta on järkyttävä siinäkin mielessä koska se on ratifioinut ILO 169-sopimuksen ja sitoutunut turvaamaan saamelaisten itsemääräämisoikeuden Norjassa.
Norgga stáhta oaidnu lea hui morašlaš dannai dáfus go dat lea ratifiseren ILO 169-soahpamuša ja čatnasan dorvvastit sámiid iešmearrideami Norggas.
Pyhien jälkeen tulee katsoa, onko tarvetta kutsua SPN:n hallituksen puhelinkokous kiireisesti, jotta voimme osoittaa tukemme Norjan saamelaiskäräjille ja painostaa osaltamme Norjan valtiota.
Basiid maŋŋel ferte guorahallat leago dárbu gohččut SPR:a stivrra telefončoakkáma čoahkkái hohpolažžan, vai sáhttit bealisteamet čujuhit doarjaga Norgga sámediggái ja geahččalit váikkuhit Norgga stáhtii.
Norjan valtion toimien valossa olen hyvin tyytyväinen siitä, että Suomen saamelaiskäräjien hallitus ei taipunut Anne Norgamin ja kumppaneiden painostuksen edessä ja päätti lähteä neuvotteluihin mukaan vasta kun se sai takeet Suomen oikeusministeriöltä saamelaiskäräjien neuvotteluedustajien vaikutusvallasta, sopimuksen hyväksymisprosessista Suomessa ja asiantuntijaresurssien turvaamisen.
Norgga stáhta doaimmaid dáfus lean hui duhtavaš dasa, ahte Suoma sámedikki stivra ii miehtan Anne Nuorgama ja su lihtolaččaid deaddima dihte ja mearridii vuolgit ráđđádallamiidda mielde easka dan maŋŋel go dat oaččui dáhkádusaid Suoma vuoigatvuohtaministeriijas sámedikki ráđđádallanovddasteddjiid váikkuhanválddis, soahpamuša dohkkehanproseassas Suomas ja áššedovdiresurssaid dorvvasteamis.
Olin tänään Arktisen neuvottelukunnan kokouksessa.
Ledjen odne Árktalaš ráđđádallangotti čoakkámis.
Käsittelimme luonnosta Suomen arktiseksi strategiaksi.
Gieđahalaimet hápmosa Suoma árktalaš strategiijan.
Minulla oli useita huomioita strategialuonnoksen miltei joka sivulle ympäristöasioista, luonnonvarakysymyksistä ja alkuperäiskansoja käsittelevistä asioista.
Mus ledje olu mearkkašumit strategiijahápmosa measta juohke siidui birasáššiin, luondduriggodatgažaldagain ja áššiin, mat gieđahalle álgoálbmogiid.
Hyvää helatorstaita kaikille blogini lukijoille !
Buori helloduorastaga buot mu blogga lohkkiide !
Äitienpäiväaattona Viime blogipäivityksestä on kulunut jo tovi.
Etniidbeairuohta Mannan bloggačállimis lea juo vássán muhtin áigi.
Pidin muutaman lomapäivän toukokuun alussa ja olen palannut taas töihin.
Dollen muhtin luopmobeaivve miessemánu álggus ja lean fas máhccan bargui.
Ennen lomaani pidettiin saamelaiskäräjien hallituksen kokous.
Ovdal mu luomu dollojuvvui sámedikki stivrra čoakkán.
Asialista oli pitkä ja kokouksen päätöksistä on myös uutisoitukin.
Áššelistu lei guhkki ja čoakkáma mearrádusain leat maid ráhkaduvvon ođđasat.
Näyttää siltä, että saamelaiskäräjien tämän vuoden toiminnan yhtenä suurena painopisteenä on kaivoslaki ja uudet kullanhuuhdontahakemukset.
Orru leame nu, ahte sámedikki dán jagi barggu oktan stuora ja dehálaš deaddočuokkisin lea ruvkeláhka ja ođđa golledoidinohcamušat.
Uusi kaivoslaki ei tunne enää valtaushakemuksia vaan nykylain mukaan haetaan malminetsintälupia ja tässä tapauksessa kullanhuuhdontalupia.
Ođđa ruvkeláhka ii šat dovdda vuoluštanohcamušaid muhto dálá lága mielde ohccojuvvojit málbmaohcanlobit ja dán dáhpáhusas dieđusge golledoidinlobit.
Saamelaiskäräjille on tullut vuoden alusta lähtien lausuttavaksi 70 kullanhuuhdontahakemusta saamelaisten kotiseutualueelle.
Sámediggái leat jagi álggu rájes boahtán cealkima várás 70 golledoidinohcamuša sámiid ruovttuguvlui.
Se on todella paljon.
Dat gal lea duođaid stuora mearri.
Aikaisempina vuosina saamelaisten kotiseutualueelle tuli vireille noin 10 hakemusta vuosittain.
Ovddit jagiid sámiid ruovttuguovllus johttáhuvvoje sulaid 10 ohcamuša jahkásaččat.
Tämän lisäksi saamelaiskäräjille on tullut vielä koneellisen kullankaivun ympäristölupahakemuksia lausuttavaksi vajaa 10.
Dása lassin sámediggái leat boahtán cealkima várás vel logenáre mášengollaroggama biraslohpeohcamuša.
Nykyisillä resursseilla saamelaiskäräjät ei voi näihin lausuntopyyntöihin vastata.
Dáláš resurssaiguin sámediggi ii bastte vástidit dáidda cealkámušbivdagiidda.
Saamelaiskäräjien hallitus antoikin esityksen oikeusministeriölle ja eri viranomaisille saamelaiskäräjien resurssitason nostamiseksi, jotta saamelaiskäräjät voi hoitaa lakisääteiset tehtävänsä ja antaa lausunnot hakemuksista.
Sámedikki stivra attiige evttohusa vuoigatvuohtaministeriijai ja sierra eiseválddiide sámedikki resursadási bajideami várás, vai sámediggi sáhttá dikšut lágas mearriduvvon bargguidis ja addit cealkámušaid ohcamušain.
Minua huolettaa kullanhuuhdontahakemusten suuren määrän vaikutukset saamelaisten perinteisten elinkeinojen ja erityisesti poronhoidon harjoittamiseen.
Mu fuolastuhttet sakka golledoidinohcamušaid stuora meari váikkuhusat sámi árbevirolaš ealáhusaiguin bargamii ja earenoamážit boazobargui.
Kaikki hakemukset sijoittuvat Inarin kunnan ja Lapin paliskunnan alueelle.
Buot ohcamušat leat boahtán Anára suohkana ja Soađegili Sámi bálgesa viidodagaide.