pere/sami_parallel huggingface dataset:
Norjan perustuslaki tunnustaa saamelaiset alkuperäiskansaksi.
Norgga vuođđoláhka dovddasta sápmelaččaid eamiálbmogin.
perustettiin vuonna 1992 (laki 1992:1433) ja se aloitti toimintansa vuoden 1993 alussa.
Ruoŧa sámiid álmotválljen orgána, sámediggi vuođđuduvvui jagi 1992 (láhka 1992:1433) ja dat álggahii doaimmas jagi 1993 álggus.
Ruotsin saamelaiskäräjät on sekä itsehallinnollinen elin että valtion virasto.
Ruoŧa sámediggi lea sihke iešráđđenorgána ja stáhta virgedoaimmahat.
Ruotsin saamelaiskäräjät on Ruotsin maatalousministeriön hallinnonalalla.
Ruoŧa sámediggi lea Ruoŧa eanadoalloministeriija hálddahussuorggis.
Ruotsin perustuslaki tunnustaa saamelaiset kansana.
Ruoŧa vuođđoláhka dovddasta sámiid álbmogin.
Venäjän saamelaisia edustaa kaksi Venäjän saamelaisjärjestöä.
Ruošša sámiid ovddastit guokte Ruošša sámesearvvi.
Venäjän saamelaiset ovat perustaneet oman edustuksellisen elimensä, saamelaiskäräjät, mutta Venäjän lainsäädäntö eikä hallinto tunnusta sen asemaa.
Ruošša sámit leat vuođđudan iežaset álmotválljen orgána, sámedikki, muhto Ruošša láhkaásaheapmi iige hálddahus dovddas dan sajádaga.
Parlamentaarinen neuvosto
Sámi parlamentáralaš ráđđi
Saamelainen parlamentaarinen neuvosto (SPN) on Suomen, Norjan ja Ruotsin saamelaiskäräjien välinen parlamentaarinen yhteistyöelin.
Sámi parlamentáralaš ráđđi (SPR) lea Suoma, Norgga ja Ruoŧa sámedikkiid gaskasaš parlamentáralaš ovttasbargoorgána.
Venäjän saamelaisjärjestöt osallistuvat yhteistyöhön tarkkailijoina SPN:ssä.
Ruošša sámeorganisašuvnnat oassálastet ovttasbargui dárkojeaddjin SPR:s.
Murmanskin alueen saamelaisparlamentti on hakenut pysyvää jäsenyyttä SPN:ssä.
Murmánskka guovllu sámiparlameanta lea ohcan bissovaš lahttovuođa SPR:s.
SPN perustettiin maaliskuun 2. päivä vuonna 2000.
SPR vuođđuduvvui njukčamánu 2. beaivve jagis 2000.
Ruotsin Saamelaiskäräjät liittyi neuvostoon huhtikuussa 2002.
Ruoŧa Sámediggi searvvai SPR:i cuoŋománus 2002.
Norjan, Ruotsin ja Suomen saamelaiskäräjät johtavat neuvostoa 16 kuukauden kausissa.
Norgga, Ruoŧa ja Suoma sámediggi jođihit SPR 16 mánotbaji áigodagain.
Sihteeristönä toimii se saamelaiskäräjät, jolla johtamisvastuu aina kulloinkin on.
Čállingoddin doaibmá dat sámediggi, geas jođihanvástu ain lea.
SPN:n toimintaa ohjaavat vuonna 1997 sovittu yhteistyösopimus ja vuonna 2003 hyväksytty työjärjestys.
SPR:a doaimma stivrejit jagi 1997 sohppojun ovttasbargosoahpamuš ja jagi 2003 dohkkehuvvon bargoortnet.
Puheenjohtajuus on parhaillaan Ruotsin saamelaiskäräjillä.
Ságajođihanvuorru lea dál Ruoŧa sámedikkis.
Vuonna 2015 puheenjohtajuusvuorossa on Suomen saamelaiskäräjät.
Jagi 2015 ságajođihanvuorus lea Suoma sámediggi.
Suomen saamelaiskäräjien edustajat SPN:ssä
Suoma sámedikki ovddasteaddjit SPR:s
Saamelaiskäräjien kokous valitsee edustajat saamelaiseen parlamentaariseen neuvostoon vaalikaudeksi.
Sámedikki čoahkkin vállje ovddasteaddjiid sámi parlamentáralaš ráđđái válgabadjái.
SPN:n yhteistyösopimuksen mukaan saamelaiskäräjien poliittisen johdon tulee kuulua neuvostoon.
SPR ovttasbargosoahpamuša mielde sámedikki politihkalaš njunnošat galget gullat SPR:i.
Toimikaudella 2012-2015 edustajina ovat:
Doaibmabajis 2012-2015 ovddasteaddjin leat:
Klemetti Näkkäläjärvi (varalla Ulla Magga)
Klemetti Näkkäläjärvi (várrelahttun Ulla Magga)
Tiina Sanila-Aikio (varalla Pertti Heikkuri)
Rauni Äärelä (várrelahttun Petra Magga-Vars)
Pentti Valle (varalla Tauno Haltta)
Nihkolas Valkeapää (várrelahttun Veikko Porsanger)
Saamelaisen parlamentaarisen neuvoston hallituksessa Suomen saamelaiskäräjiä edustavat Klemetti Näkkäläjärvi ja Tiina Sanila-Aikio.
Sámi parlamentáralaš ráđi stivrras Suoma sámedikki ovddastit Klemetti Näkkäläjärvi ja Tiina Sanila-Aikio.
SPN:n yhteistyösopimuksen mukaan saamelaiskäräjien poliittisen johdon tulee osallistua jäseninä SPN:n hallituksen toimintaan.
SPR:a ovttasbargosoahpamuša mielde sámedikki polithkalaš njunnosat galget oassálastit lahttun SPR:a stivrra doaimmaide.
Toiminta
Doaimmat
SPN:n toimintaa ohjaa vuosittain vähintään kerran järjestettävä täysistunto.
SPR:a doaimmaid stivre jahkásaččat dievasčoahkkin, mii ordnejuvvo unnimustá oktii jagis.
Kokous hyväksyy SPN:n toimintasuunnitelman, joka laaditaan kahdeksi vuodeksi kerrallaan.
Čoahkkin dohkkeha SPR doaibmaplána, mii ráhkaduvvo guovtti jahkái hávil.
SPN piti edellisen kerran kokouksensa Uumajassa syksyllä 2013.
SPR doalai ovddit geardde čoahkkimis Ubmis čakčat 2013.
SPN on perustanut yhteyteensä nuorisolautakunnan, johon tulevat edustajat kunkin maan saamelaiskäräjien nuorisoneuvostoista / - lautakunnista.
SPR lea vuođđudan iežas oktavuhtii nuoraidlávdegotti, masa bohtet ovddasteaddjit guđege riikka sámedikki nuoráidráđiin / - lávdegottiin.
Nuorisolautakunta kokoontuu SPN:n yleiskokouksen yhteydessä.
Nuoraidlávdegoddi čoahkkana SPR dievasčoahkkima oktavuođas.
Suomen saamelaiskäräjien edustajina lautakunnassa on nuorisoneuvoston puheenjohtaja Nilla Rahko ja jäsen Anne-Máret Labba.
Suoma sámedikki ovddasteaddjin lávdegottis leat nuoraidráđi ságajođiheaddji Nilla Rahko ja lahttu Anne-Máret Labba.
SPN on perustanut myös petoasioiden lautakunnan.
SPR lea vuođđudan maiddái beahtoáššiid lávdegotti.
Lautakunnassa Suomen saamelaiskäräjiä edustaa II varapuheenjohtaja Heikki Paltto
Lávdegottis Suoma sámedikki ovddasta II várreságajođiheaddji Heikki Paltto
SPN:n toimintasuunnitelmaa toimeenpanee SPN:n hallitus, joka kokoontuu noin 4 kertaa vuodessa.
SPR doaibmaplána lágida SPR stivra, mii čoahkkana sullii 4 geardde jagis.
SPN:n tehtävänä on edistää saamelaiskäräjien välistä yhteistyötä sekä käsitellä asioita, jotka koskevat tai voivat koskea saamelaisia useammassa maassa tai saamelaisia kansana.
SPR doaibman lea ovddidit sámedikki gaskasaš ovttasbarggu sihke gieđahallat áššiid, mat gusket dahje sáhttet guoskat sámiid máŋgga riikkas dahje sámiid álbmogin.
SPN edustaa Suomen, Ruotsin ja Norjan saamelaisia pohjoismaisissa ja kansainvälisissä yhteyksissä.
SPR ovddasta Suoma, Ruođa ja Norgga sámiid davviriikkain ja riikkaidgaskasaš oktavuođain.
SPN:n päätavoitteita on pohjoismaisen saamelaissopimuksen hyväksyminen, SPN:n toiminnan kehittäminen ja saamelaisten oikeusaseman parantaminen.
SPR váldoulbmilat leat davviriikkalaš sámesoahpamuša dohkkeheapmi, SPR doaimma ovddideapmi ja sámiid vuoigatvuođalassajádaga buorideapmi.
SPN on päättänyt, että saamelaiset muodostavat yhteisen kannan SPN:ssä pohjoismaisen saamelaissopimuksen jatkoneuvotteluissa.
SPR lea mearridan, ahte sámit ráhkadit oktasaš oaivila SPR:s davviriikkalaš sámesoahpamuša joatkkaráđđádallamiin.
Tavoitteena on kehittää SPN:n toimintaa suhteessa pohjoismaisen saamelaissopimuksen velvoitteisiin sekä parantaa Venäjän saamelaisten mahdollisuutta osallistua yhteistyöhön.
Ulbmilin lea ovddidit SPR doaimmaid davviriikkalaš sámesoahpamuša geatnegasvuođaid ektui sihke buoridit Ruošša sámiid vejolašvuođa oassálastit ovttasbargui.
Saamelaisparlamentaarikkojen konferenssi
Sámeparlamentárihkkáriid konfereansa
Saamelaisparlamentaarikkojen ensimmäinen yhteinen konferenssi järjestettiin Jokkmokkissa 24.2.2005.
Sámeparlamentárihkkáriid vuosttas konfereansa lágiduvvui Johkamohkis 24.2.2005.
Konferenssiin osallistuivat Norjan, Ruotsin ja Suomen saamelaiskäräjien sekä Venäjän saamelaisten edustajat.
Konferensii oassálaste Norgga, Ruoŧa ja Suoma sámedikkiid sihke Ruošša sámiid ovddasteaddjit.
Ennen konferenssia kunkin maan saamelaiskäräjät piti oman täysistuntonsa Jokkmokkissa.
Ovdal konfereanssa guđege riikka sámedikkit dolle iežaset dievasčoahkkima Johkamohkis.
Saamelaisparlamentaarikkojen konferenssi oli historiallinen tapahtuma.
Sámeparlamentárihkkáriid konfereansa lei historjjálaš dáhpáhus.
Konferenssi hyväksyi Jokkmokkin julistuksen, jonka mukaan yhteinen konferenssi oli historiallinen merkkipaalu saamelaispoliittisessa työssä.
Konfereansa dohkkehii Johkamohki julggáštusa, man mielde oktasaš konfereansa lei historjjálaš mearka sámepolitihkalaš barggus.
Konferenssi muistutti siitä, että saamelaiset ovat yksi kansa, jonka yhtenäisyyttä valtioiden rajat eivät saa rikkoa.
Konfereansa muittuhii das, ahte sámit leat okta álbmot, man oktilašvuođa riikkaid ráját eai oaččo rihkkut.
Julistus painottaa muun muassa saamelaisten itsemääräämisoikeutta ja työtä pohjoismaisen saamelaissopimuksen aikaansaamiseksi.
Julggáštus deattuha earet eará sámiid iešmearridanvuoigatvuođa ja barggu davviriikkalaš sámesoahpamuša áigái oažžuma dihtii.
Jokkmokkissa päätettiin, että saamelaisparlamentaarikkojen yhteinen konferenssi järjestetään kolmen vuoden välein.
Johkamohkis mearriduvvui, ahte sámeparlamentárihkkáriid oktasaš konfereansa ordnejuvvo golmma jagi gaskkaid.
Toinen saamelaisparlamentaarikkojen konferenssi järjestettiin Rovaniemellä 28.10.2008.
Nubbi sámeparlamentárihkkáriid konfereansa lágiduvvui Roavvenjárggas 28.10.2008.
Kolmas saamelaisparlamentaarikkojen konferenssi järjestettiin Kirkkoniemellä 10.11.2011.
Goalmmát sámeparlamentárihkkáriid konfereansa ordnejuvvui Girkonjárggas 10.11.2011.
Konferenssin julistuksessa käsitellään saamelaisten yhteistyön kehittämistä, saamelaisten itsemääräämisoikeuden toteutumista sekä kehotetaan valtioita ratifioimaan ILO-169 sopimus alkuperäiskansojen oikeuksista.
Konferenssa julggáštusas gieđahallet sámiid ovttasbarggu ovddideami, sámiid iešmearridanvuoigatvuođa ollašuvvama sihke ávžžuhit stáhta ratifiseret ILO-169 soahpamuša eamiálbmogiid vuoigatvuođain.
Konferenssin mukaan määritelmän siitä, keitä pidetään saamelaisina, tulee perustua saamelaisten omaan ja yhteiseen käsitykseen asiasta.
Konfereanssa mielde meroštallama das, geaid atnit sápmelažžan, galgá vuođđuduvvat sámiid iežaset ja oktasaš áddejupmái áššis.
Neljäs saamelaisparlamentaarikkojen konferenssi järjestettiin Uumajassa 20.2.2014.
Njealját sámeparlamentárihkkáriid konfereansa lágiduvvui Ubmis 20.2.2014.
Konferenssin aiheena oli saamelaisten perinteisen asuinalueiden luonnonvarojen hyödyntäminen ja pohjoismainen saamelaissopimus.
Konfereanssa fáddán lei sámiid árbevirolaš ássanguovlluid luondduriggodagaid ávkkástallan ja davviriikkalaš sámesoahpamuš.
Konferenssiin osallistuivat Norjan, Ruotsin ja Suomen saamelaiskäräjien jäsenet sekä Venäjän saamelaisjärjestöjen edustajat.
Konferensii oassálaste Norgga, Ruoŧa ja Suoma sámedikkiid lahtut sihke Ruošša sámeservviid ovddasteaddjit.
Suomen saamelaiskäräjiltä konferenssiin osallistui 16 parlamentaarikkoa.
Suoma sámedikkis konferensii oassálaste 16 parlamentárihkkára.
Saamelaisparlamentaarikot koolla Uumajassa.
Sámeparlamentárihkkárat čoahkkanedje Ubmis.
Kuva: Pia Ruotsala
Govva: Pia Ruotsala
Uumajan konferenssi hyväksyi julistuksen pohjoismaisesta saamelaissopimuksest a sekä saamelaisten perinteisten asuinalueiden luonnonvarojen hyväksikäyttöä käsittelevän julistuksen.
Ubmi konfereansa dohkkehii julggáštusa davviriikkalaš sámesoahpamušas sihke sámiid árbevirolaš ássanguovlluid luondduriggodagaid ávkkástallama gieđahalli julggáštusa.
Suomen saamelaiskäräjien yhdeksän jäsentä jätti erillisen lausuman luonnonvarojen hyväksikäyttöä saamelaisten perinteisillä asuinalueilla käsittelevän julistuksen artiklaan 4.
Suoma sámedikki ovcci lahtu guđđe sierra cealkámuša luondduriggodagaid ávkkástallama sámiid árbevirolaš ássanguovlluid gieđahalli julggáštusa artihkkalii 4.
Muilta osin kaikki Suomen saamelaiskäräjien edustajat tukivat julistusta.
Eará oasil buot Suoma sámedikki ovddasteaddjit dorjo julggáštusa.
Oikeusministeriö kerää näkemyksiä kielellisten oikeuksien toteutumisesta
Vuoigatvuohtaministeriija čohkke oainnuid gielalaš rivttiid ollašuvvamis
Oikeusministeriö kerää näkemyksiä kielellisten oikeuksien toteutumisesta Suomessa.
Vuoigatvuohtaministeriija čohkke oainnuid gielalaš rivttiid ollašuvvamis Suomas.
Voit osallistua verkkokyselyyn otakantaa. fi- sivuilla: https://uusi.otakantaa.fi/fi/hankkeet/1 /
Sáhtát oassálastit fierbmejearahallamii dáppe: https://uusi.otakantaa.fi/fi/hankkeet/1 /
Tiina Sanila-Aikio jatkaa Saamelaiskäräjien puheenjohtajana – varapuheenjohtajiksi Heikki Paltto ja Tuomas Aslak Juuso
Tiina Sanila-Aikio joatká Sámedikki ságadoallin - várreságadoallin Heikki Paltto ja Tuomas Aslak Juuso
Tiina Sanila-Aikio jatkaa Saamelaiskäräjien puheenjohtajana vaalikauden 2016-2019.
Tiina Sanila-Aikio joatká Sámedikki ságadoallin válgabaji 2016-2019.
Ensimmäisenä varapuheenjohtajana jatkaa Heikki Paltto Inarista.
Vuosttaš várreságadoallin joatká Heikki Paltto Anáris.
Toisena varapuheenjohtajana aloittaa Tuomas Aslak Juuso Enontekiöltä.
Nubbin várreságadoallin álggaha Tuomas Aslak Juuso Eanodagas.
Saamelaiskäräjät kokoontui vaalikauden ensimmäiseen kokoukseensa Inarin Sajoksessa 23.-24.2.
Sámediggi čoahkkanii válgabaji vuosttaš čoahkkimii Anáris Sámekulturguovddáš Sajosis 23.-24.2.
Kokous nimesi jäsenet Saamelaiskäräjien omiin toimielimiin ja edustajansa muihin toimielimiin.
Čoahkkin nammadii lahtuid Sámedikki iežas doaibmaorgánaide ja ovddasteaddjiidis eará doaibmaorgánaide.
Hallituksen jäseniksi valittiin Nilla Tapiola Utsjoelta, Pentti Pieski Helsingistä, Petra Magga-Vars Vuotsosta ja Magreta Sara Inarista.
Stivrra lahttun válljejuvvojedje Nilla Tapiola Ohcejogas, Pentti Pieski Helssegis, Petra Magga-Vars Vuohčus ja Magreta Sara Anáris.
Saamelaiskäräjien lautakunnat vaalikaudelle 2016-2019:
Sámedikki lávdegottit válgabadjái 2016-2019:
Elinkeino- ja oikeuslautakunnan puheenjohtajaksi valittiin Veikko Feodoroff (henkilökohtainen varajäsenen Heini Wesslin) ja varapuheenjohtajaksi Kirsti Kustula (Niko Kustula).
Ealáhus- ja vuoigatvuohtalávdegotti ságadoallin válljejuvvui Veikko Feodoroff (peršovnnalaš várrelahttu Heini Wesslin) ja várreságadoallin Kirsti Kustula (Niko Kustula).
Lautakunnan jäseniksi valittiin Jouko Hetta (Inga-Briitta Magga), Jouni Aikio (Inka Musta), Anne Länsman-Magga (Aslak Nils Thomas Juuso), Antti Sujala (Inga Länsman) ja Elen Anne Sara (Asko Länsman).
Lávdegotti lahttun válljejuvvojedje Jouko Hetta (Inga-Briitta Magga), Jouni Aikio (Inka Musta), Anne Länsman-Magga (Aslak Nils Thomas Juuso), Antti Sujala (Inga Länsman) ja Elen Anne Sara (Asko Länsman).
Koulutus- ja oppimateriaalilautakunnan puheenjohtajaksi valittiin Jan Saijets (henkilökohtainen varajäsen Outi Länsman) ja varapuheenjohtajaksi Ulla-Maarit Magga (Berit-Ellen Juuso) sekä muiksi jäseniksi Tauno Lietoff (Seija Sivertsen), Iiris Mäenpää (Teija Linnanmäki), Eila Tapiola (Ara Aikio), Elli-Marja Hetta (Ailu Näkkäläjärvi) ja Samuel Valkeapää (Maarit Pajuranta).
Skuvlen- ja oahppamateriálalávdegotti ságadoallin válljejuvvui Jan Saijets (
Kulttuurilautakunnan puheenjohtajaksi valittiin Aslak Holmberg (henkilökohtainen varajäsen Máret Inga Länsman), varapuheenjohtajaksi Tanja Sanila (Jouni S. Laiti) sekä muiksi jäseniksi Pauliina Feodoroff (Sisko Länsman), Timo Portti (Neeta Jääskö), Maarit Magga (Matti Palojärvi), Birit-Anni Magga (Jouko Hetta) ja Mika Aikio (Susanna Näkkäläjärvi).
Kulturlávdegotti ságadoallin válljejuvvui Aslak Holmberg (
Saamen kielineuvoston puheenjohtajaksi valittiin Neeta Jääskö (henkilökohtainen varajäsen Saammal Morottaja), varapuheenjohtajaksi Magreta Sara (Pentti Pieski) sekä muiksi jäseniksi Anna-Liisa Väyrynen (Petra Magga-Vars), Inker-Anne Magga (Ellen Pautamo), Ande Aikio (Joni Saijets), Erkki Lumisalmi (Anna Katariina Feodoroff) ja Sierge Rasmus (Rauna Rahko-Ravantti).
Sámi giellaráđi ságadiallin válljejuvvui Neeta Jääskö (
Sosiaali- ja terveyslautakunnan puheenjohtajaksi valittiin Nihkolas Valkeapää (henkilökohtainen varajäsen Ulla-Maarit Magga), varapuheenjohtajaksi Veikko Feodoroff (Sinikka Mäkinen) sekä muiksi jäseniksi Heidi Eriksen (Pentti Morottaja), Leena Niittyvuopio-Jämsä (Antti Katekeetta), Mira Hirvasvuopio (Jouni Ilmari Jomppanen), Pekka Pekkala (Joanna Tervonen) ja Varpu Falck (Airi Portti).
Sosiála- ja dearvvášvuohtalávdegotti ságadoallin válljejuvvui Nihkolas Valkeapää (
Nuorisoneuvostoon, jonka toimikausi on muista lautakunnista poiketen kaksi vuotta (2016-2017), valittiin Jussa Seurujärvi Inarista (henkilökohtainen varajäsen Sunna Aikio), Laura Pieski Karigasniemeltä (Niki Rasmus), Anni-Sofia Löf Hetasta (Anne-Maret Labba), Risten Mustonen Sodankylästä (Jouni Hetta), Juhan-Tuomma Magga Enontekiöltä (Elli-Marja Hetta), Niila Rahko Oulusta (Jussa Rahko) ja Maria Mäkinen Jyväskylästä (Leena Fofonoff).
Sunna Aikio), Laura Pieski Gáregasnjárggas (Niki Rasmus), Anni-Sofia Löf Heahtás (Anne-Maret Labba), Risten Mustonen Soađegilis (Jouni Hetta), Juhan-Tuomma Magga Eanodagas (Elli-Marja Hetta), Niila Rahko Oulus (Jussa Rahko) ja Maria Mäkinen Jyväskyläs (Leena Fofonoff).
Nuorisoneuvosto valitsee keskuudestaan puheenjohtajan ja varapuheenjohtajan.
Nuoraidráđđi vállje ieš ságadoalli ja várrelahtu lahtuidis gaskkas.
Tilintarkastajaksi toimikaudelle 2016 – 2019 valittiin Risto Hyvönen ja varamieheksi Tiina Mikkonen-Brännkärr.
Ruhtadoallodárkkisteaddjin doaibmabadjái 2016 – 2019 válljejuvvui Risto Hyvönen ja várreolmmožin Tiina Mikkonen-Brännkärr.
Saamelaiseen parlamentaariseen neuvostoon valittiin Anne Nuorgam (henkilökohtainen varajäsen Antti Sujala), Tuomas Aslak Juuso (Magreta Sara), Aslak Holmberg (Petra Magga-Vars), Pentti Pieski (Janne Saijets) ja Neeta Jääskö (Veikko Feodoroff).
Sámi parlamentáralaš ráđđái válljejuvvojedje Anne Nuorgam (
Evankelis-luterilaisen kirkon kirkolliskokoukseen saamelaisten edustajaksi nimettiin Ulla-Maarit Magga, jonka ensimmäiseksi varamieheksi Pekka Pekkala ja toiseksi varamieheksi Väinö Guttorm.
Evangelaš-luteralaš girku girkolaš čoahkkimii sámiid ovddasteaddjin nammaduvvui Ulla-Maarit Magga, su vuosttaš várreovddasteaddjin Pekka Pekkala ja nubbin várreovddasteaddjin Väinö Guttorm.
Saamelaiskäräjien kokous asetti myös kaksi yhteistyöelintä, toisen koulutusasioita ja toisen sosiaali- ja terveysasioita varten.
Sámedikki čoahkkin ásahii maid guokte oktasašbargoorgána, nuppi skuvlenáššiid ja nuppi sosiála- ja dearvvášvuohtaáššiid várás.
Saamelaisten koulutusasiain yhteistyöelimen puheenjohtajaksi nimettiin Jan Saijets, varapuheenjohtajaksi Iiris Mäenpää ja jäseneksi Seija Sivertsen.
Sámi skuvlenáššiid oktasašbargoorgána ságadoallin nammaduvvui Jan Saijets, várreságadoallin Iiris Mäenpää ja lahttun Seija Sivertsen.
Saamelaisten sosiaali- ja terveysasiain yhteistyöelimen puheenjohtajaksi nimettiin Nihkolas Valkeapää, varapuheenjohtajaksi Varpu Falck ja jäseneksi Veikko Feodoroff.
Sámiid sosiála- ja dearvvášvuohtaáššiid oktasašbargoorgána ságadoallin nammaduvvui Nihkolas Valkeapää, várreságadoallin Varpu Falck ja lahttun Veikko Feodoroff.
Yhteispohjoismaisen saamen kielen ammatti- ja resurssikeskuksen Sámi Giellagáldun kielijaoksiin valittiin toimikaudeksi 2016 - 2019 seuraavat jäsenet (suluissa henkilökohtainen varajäsen): Pohjoissaame: Kaarina Vuolab-Lohi (Sierge Rasmus), Marjaana Aikio (Ellen Pautamo); Inarinsaame: Anna Morottaja (Tanja Kyrö), Petter Morottaja (Hannu Kangasniemi) ja Marja-Liisa Olthuis (Mervi Skopets); Koltansaame: Erkki Lumisalmi (Miika Lehtinen), Tiina Sanila-Aikio (Hilkka Fofonoff), Seija Sivertsen (Raija Lehtola) ja Natalia Vaskova, Venäjä (Zoja Nosova, Venäjä).
Davviriikkalaš sámegiela ámmát- ja resursaguovddáš Sámi Giellagáldu giellajuhkosiidda válljejuvvojedje doaibmabadjái 2016 - 2019 čuovvovaš lahtut (sárgaid siste
Saamelaiskäräjien kokous hyväksyi lisäksi valtioneuvostolle kertomuksen saamelaisasioiden kehittymisestä Suomessa vuonna 2015 sekä perusti yleisen toimiston alaisuudessa toimivaan palveluyksikköön päätoimisen markkinointipäällikön viran 1.3.2016 lukien.
Sámedikki čoahkkin dohkkehii maiddái stáhtaráđđái čujuhuvvon muitalusa sámeáššiid ovdáneamis Suomas jagis 2015 ja vuođđudii almmolaš doaimmahaga vuollásažžan doaibmi bálvalanovttadahkii oaivedoaibmasaš márkanastinhoavdda virggi 1.3.2016 rájes.
Saamelaiskäräjien kotisivut neljällä kielellä
Sámedikki neahtasiiddut njeálji gillii
Syyskuusta 2007 käynnissä olleen internetsivujen uudistustyön tuloksena Saamelaiskäräjien kotisivut ovat 2.5.2008 lähtien neljällä kielellä: suomeksi, pohjoissaameksi, inarin saameksi ja englanniksi.
Interneahta siidduid ođastusbargu lea leamašan jođus čakčamánu 2007 rájes, barggu bohtosin Sámedikki ruoktosiiddut leat 2.5. rájes njeálji gillii: suoma-, davvisáme-, ánaráš-, ja eŋgelasgillii.
Koltansaamenkieliset sivut julkaistaan toukokuun aikana kun tekniset esteet on saatu poistettua.
Nuortalašgielat siiddut almmustahtojuvvet miessemánu áigge go teknihkalaš čuolmmat leat čovdojuvvon.
Internetsivuilta löytyvät tällä hetkellä perustiedot Saamelaiskäräjistä ja sen toiminnasta.
Interneahtasiidduin gávdojit dál vuođđodieđut Sámedikkis ja Sámedikki doaimmain.
Sisältöä lisätään sivuille koko ajan, uuden materiaalin lisäksi sivuille on tarkoitus laittaa myös aiempien vuosien raportteja, lausuntoja jne.
Dieđut siidduide lasihuvvojit dađistaga, ođđa materiálaid lassin aigumuššan lea bidjat siidduide maiddái vássán jagiid raportaid, cealkámušaid jna..
Uusien sivujen teknisestä toteutuksesta vastasi Solinum Oy ja ulkoasusta mainostoimisto Studio Borga.
Ođđa siidduid teknihkalaš ollašuhttamis vástidii Solinum Oy ja olgguldashámis reklámafitnodat Studio Borga.
Internetsivuston uudistyön tarkoituksena oli teknisten ominaisuuksien ja ulkoasun uudistuksen lisäksi uudistaa myös sisältö vastaaman nykypäivän tarpeita.
Interneahtasiidduid ođastusa ulbmilin lei teknihkálaš vejolašvuođaid ja olgguldashámi ođasmuhttima lassin ođastit siidduid vástidit otná beaivve dárbbuid.
Toivomme, että uusi sivusto palvelee saamelaisten lisäksi myös mediaa, viranomaisia ja muita sidosryhmiä aiempaa paremmin, sanoo Saamelaiskäräjien hallintopäällikkö Juha Guttorm.
Mii sávvat ahte ođđa siiddut bálvalit nu sápmelaččaid go maiddái media, virgeoapmahaččaid ja eara ovttasbargoguimmiid buorebut, dadjá Sámedikki hálddahushoavda Juha Guttorm.
Saamelaiskäräjien nettisivut löytyvät osoitteesta www.samediggi.fi
Sámedikki neahtasiiddut gávnojit čujuhusas www.samediggi.fi
Pohjoissaame, äidinkieli
Ovdaskuvlla buđaldallangirji
sivuja: 96
siiddut: 96
Saamelaiskäräjät 2015
Sámediggi 2015
“ Esikoululaisen puuhakirja ” ilmestyi samaan aikaan kaikilla kolmella Suomessa puhutulla saamenkielellä.
Dieppe dáppe - Ovdaskuvlla buđaldallangirji lea oaivvilduvvon sámegielat ovdaskuvlii.
Kirjan ystävykset Eeʹled, Uábbee ja Sámmol kyläilevät toistensa kotiseuduilla ja kertovat toisilleen omaan kulttuuripiiriinsä kuuluvista asioista.
Girjji ustibaččat Eeʹled, Uábbee ja Sámmol johtet iežaset guovlluin ja muitalit nuppiidasaset iežaset eallimii gullevaš áššiin.
Eeʹled on koltansaamenkielinen tyttö, Uabbee inarinsaamenkielinen tyttö ja Sámmol on pohjoisaamenkielinen poika.
Eeʹled lea nuortalaš nieida, Uabbee anáraš nieida ja Sámmol davvisápmelaš bárdni.
Kirjan tarinoiden lähtökohtana ovat saamelaisten kahdeksan vuodenaikaa töineen ja tapahtumineen.
Girjji máidnasiid vuođđun leat sámi gávcci jagiáiggi barggut ja dáhpáhusat.
Kirjan johtoajatuksena on ollut, että Suomen kolme saamelaisryhmää elävät rinnakkain ja haluavat välittää rikasta kulttuuriperintöään ja perinnetietouttaan myös muille.
Váldojurddan girjji ráhkadeamis lea leamašan dat, ahte mii, Suoma golbma sámejoavkku, eallit ovttas ja háliidit juogadit min rikkis kulturárbbi ja árbevirolaš dieđu.
Julkaisija: Oppimis- ja ohjauskeskus Mikael-koulu 2015
Almmustahtti: Oahppan- ja oahpistanguovddáš Mikael-skuvla 2015
Äidinkielen lisämateriaali kielen opetukseen, erityisopetukseen ja kielikylpyopetukseen.
Eatnigiela lassemateriála giela oahpahussii, sierra- ja giellalávgunoahpahussii.
Oppimateriaalin tarkoituksena on lisätä lapsen sanavarastoa, tukea hänen kertomistaitojaan ja auttaa kehittämään nimeämistaitoja.
Muorjedievvá 1-oahppamateriála ulbmilin lea lasihit máná sátneráju, doarjut su muitalanmáhtu ja leat veahkkin ovddideame namahandáidduid.
Harjoituskirja on tarkoitettu 5-10 – vuotiaille lapsille.
Hárjehusgirji lea oaivvilduvvon 5-10 – jahkásaš mánáide.
Materiaaliin kuuluu vihkonen sekä kuvasalkku.
Materiálii gullá gihppaga lassin govvamáhppa.
Saamelaiskäräjät jakaa materiaalia ilmaiseksi saamenopetukseen Suomessa.
Sámediggi juohká dán materiála nuvttá sámeoahpahussii Suomas.
Toivo West, kuvitus Outi Pieski, ulkoasu Studio Borga / Minna Saastamoinen
Toivo West, govat Outi Pieski, gráfalaš plánen Studio Borga / Minna Saastamoinen
Kirjassa on 10 kappaletta, viisi kielioppiosaa ja viisi muuta kielen oppimisen kannalta tärkeää osaa.
Girjjis leat 10 oasi, vihtta giellaoahppaoasi ja vihtta eará giellaoahppama dáfus dehálaš oasi.
Oppikirjan kertomukset on tarkoitettu ohjenuoraksi oppitunneille.
Oahppagirjjis leat máidnasat, mat leat oaivvilduvvon láidestahkan oahppadiibmui.
sivuja: 198
siiddut: 198
Saamelaiskäräjät 2014
Sámediggi 2014
Kertomus Johanas – pojan seikkailuista kulkee läpi koko kirjan.
Muitalus Johanasa fearániid birra johtá čađa girjji.
Erilaisten tekstien tarkoituksena on vahvistaa oppilaan kielitaitoa.
Máŋggalágan teavsttaid ulbmil lea nannet oahppi gielladáiddu.
Teksteihin liittyy sanojen selityksiä ja kuvia, joiden tarkoituksena on laajentaa oppilaan sanavarastoa.
Teavsttain leat sátnečilgehusat ja govat, maiguin lea jurddan viiddidit oahppi sátneráju. Bargogirji njealját luohká girjái almmustuvvá jagis 2015.
sivuja: 152
siiddut: 152
Tämä työkirja on tarkoitettu käytettäväksi yhdessä saamenkielen oppikirjan Mu giella 4 ohessa.
Dát bargogirji lea oaivvilduvvon geavahuvvot ovttas sámegiela oahppagirjjiin Mu giella 4.
Suurin osa harjoituksista tehdään työkirjaan, mutta tarvitset myös vihon pitempiä kirjoituksia varten.
Eanaš hárjehusat bargojuvvojit bargogirjái, muhto dárbbašat maid gihppaga viidásat čállosiid várás.
Ennen kuin alat tehdä työkirjan tehtäviä, lue teksti ja ohjeet oppikirjan sivuilta.
Ovdalgo bargagoađát hárjehusaiguin, dá loga deavstta ja oahpahusa oahppagirjji siidduin.
Työkirjassa on myös noppapelejä, joita varten tarvitaan nopat ja nappeja.
Bargogirjjis leat bircunspealut, maid várás dárbbašuvvojit birccut ja boalut.
Äidinkielen oheismateriaali
Eatnigiela lassemateriála
Matti Morottaja, kuvitus Sirpa Mänty, pohjoissaamen sanat Kaisa Tapiola-Länsman
Matti Morottaja, govat Sirpa Mänty, davvesámegillii heivehan Kaisa Tapiola-Länsman
2. painos
Oahpa sániid
- kuvasanakirja on pohjoisaamenkielelle sovitettu käännös Matti Morottajan inarinsaamenkielisestä Oopâ saanijd - kirjasta.
Govvasátnegirji lea heivehuvvon jorgalus Matti Morottaja čállán anárašgielat oahppagirjjis “ Oopâ saanijd ”.
Kirjassa on selitetty kuvin noin 500 saamen kielen sanaa.
Govvejuvvon sánit leat sullii 500, eanáš oassi dain leat nomenat.
Esimerkiksi verbien selittäminen kuvien avulla voi olla vaikeaa, joten niitä on lisätty sanastoon myös suomeksi käännettynä.
Vearbbat ja eará dakkár sánit, maid ádden govaid mielde sáhttá leat váttis, leat lasihuvvon girjji lohppii sátnelistui.
Elna Magga ja Päivikki Nillukka-Rauhala, kuvitus Merja Aletta Ranttila
Giellaleaika
Äidinkielen oppimateriaali
Eatnigiela oahppamaterála
peruskoulun 2. luokalle
vuođđoskuvlla 2. luohkkái
sivuja: 140
siiddut: 140
Saamelaiskäräjät 2010
Sámediggi
Giellaleaika čakčagirji - syyskirjaan on lisätty uusia lukukappaleita ja harjoituksia.
Giellaleaika čakčagirjái leat lasihuvvon ođđa lohkanbihtát ja bargobihtát.
Kirjan lopussa on oppimispäiväkirja sekä ohjeita kuva-analyysin tekemiseen.
Girjji lohppii leat lasihuvvon lohkanbeaivegirjji ja rávvagat govvaanalysa dahkamii.
Takakannen sisäpuolella on lisäkysymyksiä, joiden avulla voi syventää tekstin ymmärtämistä ja kielen oppimista.
Maŋŋebearpma siskkobealde leat lassegažaldagat, maid vehkiin sáhttá čiekŋudit teavstta ipmirdeami ja giela oahppama.
sivuja: 131
siiddut: 131
uudistettu 3. painos, Saamelaiskäräjät 2014
ođaduvvon 3. preanttus, Sámediggi 2014
Marjaana Aikio, Helmi Länsman, Maarit Magga ja Elen Anne Sara, graafinen suunnittelu Svea Päiviö
Marjaana Aikio, Helmi Länsman, Maarit Magga ja Elen Anne Sara,
Pohjoissaamenkielinen äidinkielen oppimateriaali lukiolaisille
Giela geainnut - Logahaga eatnigiella
lukion 1. kurssin opintokokonaisuuden, jonka teemoina ovat suullinen ja kirjoitettu kieli sekä tekstin ymmärtäminen.
– girjjis lea logahaga 1. gurssa oahpposisdoallu. Guovddáš fáttát leat njálmmálaš ja čálalaš giella, deavsttat ja gulahallan.
Kurssin kielioppiosassa käsitellään verbien taivutus.
Dán vuosttas gurssas lea maiddái giellaoahppaoassi, mas gieđahallat vearbbaid sojaheami.
Termit selitetään kirjan lopussa.
Girjjis geavahuvvon doahpagat leat čilgejuvvon girjji loahpas.
Kirja sisältää myös harjoitustehtäviä ja esimerkkitekstejä.
Oahpahallanosiide gávdnojit maiddái bargobihtát ja ovdamearkadeavsttat.
sivuja: 150
siiddut: 150
koko: 19 x 24 cm, pehmeäkantinen
sturrodat: 19 x 24 cm, dipma bearbma
Saamelaiskäräjät 2012
Sámediggi 2012
lukion 2. kurssin opintokokonaisuuden.
– girjjis lea logahaga 2. gurssa oahpposisdoallu.
Keskeisiä teemoja ovat teksti kokonaisuutena, kirjallisuus ja kielenhuolto.
Guovddáš fáttát leat deaksta ollisvuohtan, girjjálašvuohta ja giellagáhtten.
Kielioppiosassa käsitellään konjunktiot sekä relatiivi- ja interrogatiivipronominit.
Giellaoahppaoasis leat konjunkšuvnnat sihke relatiiva ja jearri pronomenat.
Kirjassa käytetyt termit selitetään kirjan lopussa.
Girjjis geavahuvvon doahpagat leat čilgejuvvon girjji loahpas.
sivuja: 161
siiddut: 161
kuvat Merja Aletta Ranttila
govat Merja Aletta Ranttila
peruskoulun 3. luokalle
vuođđoskuvlla 3. luohkkái
pohjautuu saamelaiseen tarinaperinteeseen ja saamenkieliseen kirjallisuuteen.
Girji vuođđuduvvá sámi muitalanárbái ja sámegielat girjjálašvuhtii.
sivuja: 136
siiddut: 136
Valtion painatuskeskus 1992, Saamelaiskäräjät 2013
Stáhta prentenguovddáš 1992, Sámediggi 2013
Kevätkirjaan on otettu mukaan kaikki äidinkielen opetussuunnitelmaan kuuluvat asiat.
Gollegiellan lea sihke teaksta- ja hárjehallangirji.
Pääpäinon saavat kuitenkin sanaluokat - verbit, substantiivit, adjektiivit ja numeraalit. Gollegiellan on sekä teksti- että harjoituskirja.
Giđđagirjjis oahpahallat erenomážit sátneluohkáid - vearbbaid, subtantiivvaid, adjektiivvaid ja numerálaid.
sivuja: 133
siiddut: 133
Saamelaiskäräjät 2010
Sámediggi 2010
kuvitus Salli Parikka, graafinen suunnittelu Studio Borga - Minna Saastamoinen
govat Salli Parikka, gráfálaš plánen Studio Borga - Minna Saastamoinen
Aapinen Metsiemme tarinoita
Áppes Min meahci máidnasat
Inga Guttorm on työskennellyt vuosia saamenkielisen alkuopetuksen parissa Utsjoella.
Inga Guttorm lea bargan máŋggaid jagiid sámegielat álgooahpahusas Ohcejogas.
Kirjan kuvittaja Salli Parikka (Wahlberg) on kuvittanut monia lapsille ja nuorille tarkoitettuja kirjoja.
Girjji govvideaddji Salli Parikka (Wahlberg) lea govven máŋggaid mánáide ja nuoraide oaivvilduvvon girjjiid (www.salliparikka.com).
Taittaja Minna Saastamoinen on pohjoissaamen-kielentaitoisena palvellut oppikirjakustantajia myös Norjassa.
Bardi Minna Saastamoinen máhttá bures sámegiela ja leage bálvalan girjelágádusaid maiddái Norgga bealde.
Edellinen aapinen, Áppes 1 ja 2, julkaistiin Suomessa 1970-luvulla.
Ovddeš davvisámegielat áppesat " Áppes 1 " ja " Áppes 2 " almmustuvve Suomas 1970-logus.
sivuja 128, koko 21,4 x 28,5 cm, kovakantinen
siiddut 128, sturrodat 21,4 x 28,5 cm, garra bearbma
(syksyn työkirja)
B argogirji čakčii
sivuja: 96
siiddut 96
pehmeäkantinen, sisus 4-värinen
dipmá bearbma, siskkoš 4-ivnnat
Saamelaiskäräjät 2011
Sámediggi 2011
(kevään työkirja)
B argogirji giđđii
sivuja: 126
siiddut 126
Jovnna-Ánde Vest, kannen kuva Tiia Semenoff
Jovnna-Ánde Vest
Pohjoissaamen synonyymisanakirja
bearbmagovva Tiia Semenoff
sivuja: 221
siiddut 221
Mu giella 5 - 6 - äidinkielen oppimateriaali 5. ja 6. luokkien oppilaille.
Mu giella 5 - 6 - Eatnigiela oahppamaterála vuođđoskuvlla 5. ja 6. luohkái
Tekstikirja sisältää kaikki äidinkielen opiskelun osa-alueet kuten kieli ymmärtämisen ja oppimisen välineenä, kielioppi, kirjallisuus, kielen kehittyminen, kirjoitus, kielen muuttuminen, draama, media ja kielenhuolto. Sarjaan kuuluu tekstikirjan lisäksi kaksi työkirjaa sekä äänite.
Teakstagirjjis leat buot oasit, mat gullet eatnigiela oahppamii: Giella gulahallama ja oahppama gaskoapmin, Giellaoahpa, Girjjálašvuohta, Giella riggu ja ovdána, Čállin, Giella eallá ja molsašuddá, Dráma, Media ja Giellagáhtten.
Oppilas käyttää tekstikirjaa kaksi vuotta, ja molempia vuosia varten on oma työkirja.
Oahppi geavaha teakstagirjji guokte jagi ja goabbáge lohkanjagi várás lea iežas bargogirji.
Osa harjoituksista tehdään vihkoon tai piirustuspaperille, osa taas ryhmätöinä, esim. keskusteluharjoitukset sekä pelit.
Oassi bargobihtáin bargojuvvo gihppagii dahje tevdnenbáhpárii, oassi fas ovttasbargun, omd. ságastallanbarggut ja spealut leat dákkárat.
sivuja: 208
siiddut 208
sisältää yhteensä 25 näytettä inarin- ja koltansaamenkielistä sekä pohjoissaamen eri murteista.
sisttisdoallá 25 jietnačájánasa davvisámegiela sierra suopmaniin ja maiddái anáraš- ja nuortasámegielain.
Työkirjoissa on äänitteisiin liittyviä tehtäviä.
Jietnačájánasaid vuođul leat bargogirjjis guldalanbarggut.
Työkirja 5
Bargogirji 5
sivuja: 195
siiddut 195
Työkirja 6
Bargogirji 6
sivuja: 172
siiddut 172
Äidinkielen oheismateriaali - Kouluradion sarja
Eatnigiela lassemateriála - Skuvlaradio máinnasráidu
Siiri Miettunen ja Ritva Torikka
Lodderáidalas
2 CD-äänitettä
2 CD-skearru
Materiaaliin kuuluu myös työkirja, johon
Materiálai gullá maiddái bargogirjjáš, masa govaid lea sárgon
Äänitys ja tuotanto: Yle Sámi Radio ja Saamen kouluasiain neuvosto 1989
Bádden ja buvttadan: Yle Sámi Radio jaSámi skuvlenáššiidráđđi 1989
Saamelaiskäräjät 2008
Sámediggi 2008
Äidinkielen oheismateriaali: tarinoita, runoja ja kirjoitusharjoituksia.
Čállima ráva- ja movttiidahttingirji
kuvat: Martti Salo
Lásse, Áilu ja mun
sivuja: 116
siiddut 116
taso: 4-6 lk
dássi: 4-6 lk
Saamelaiskäräjät 1997
Sámediggi 1997
Aapinen - Helena Valkeapää, Seija Guttorm, kuvat Aletta Ranttila
Helena Valkeapää, Seija Guttorm, govaid sárgon Aletta Ranttila
sivuja: 124
siiddut 124
Saamelaiskäräjät 2009
Sámediggi 2009
Opettajan opas 1
Áppes 1,oahpaheaddji rávagirji
sivuja: 91
siiddut 91
Painatuskeskus Oy 1986
Stáhta Prentenguovddáš 1986
Aapinen, kevät
Áppes 1 giđđa
sivuja: 134
siiddut 134
Opettajan opas 2
Áppes 2,oahpaheaddji rávagirji
Ensimmäinen kirjoitusvihkoni
Mu vuosttas giehtačálagihpa
sivuja: 58
siiddut 58
Saamelaiskäräjät 2007
Sámediggi 2007
Sámás - saamenkielen luku- ja kirjoituskurssi
Sámás - sámegiela lohkan- ja čállingursa
on pohjoismaisen projektin tulos vuodelta 1987.
lea davviriikkalaš prošeakta jagis 1987.
Sarja sopii sekä kouluille että aikuisopetukseen.
Ráidu heive bures sihke skuvllaide ja ovttaskas olbmuide.
sivuja: 231
siiddut 231
sivuja: 229
siiddut 229
Loppuunmyyty !
YLE Sámi Radio 1987
Äidinkielen harjoituksia (Palin)
Eatnigiela hárjehusat 1
Leena Aikio, Kaaren Kitti, kuvat Jussi Joensuu
Palina oahpahusortnega mielde
sivuja: 38
siiddut 38
Painatuskeskus Oy 1981
Stáhta Prentenguovddáš 1981
Elna Magga, Päivikki Nillukka-Rauhala, kuvat Merja Aletta Ranttila,
govat Merja Aletta Ranttila,
graafinen suunnittelu ja taitto: Anneli Aikio
gráfalaš plánen ja máhccun: Anneli Aikio
Peruskoulun 2. luokan äidinkielen oppikirja, joka sisältää tekstiä ja tehtäviä.
Giellaleaika lea sihke teaksta- ja hárjehallangirji.
sivuja: 120
siiddut 120
2. painos Saamelaiskäräjät 2011
Sámediggi 2011
Pohjoissaame, biologia
biologiija ja eatnandiehtu 5
sivuja: 201
siiddut: 201
Eliölajeja, luontoa eri puolilla maapalloa, ihmisen elämää ja karttoja !
Eallišlájat, luondduihtagat miehtá máilmmi, olbmo eallin ja kárttát !
Koulun biologia ja maantieto - sarja innostaa oppimaan, tutkimaan ja havainnoimaan.
G irjeráidu movttiidahttá oahppat, dutkat ja fuomášit.
(Koulun biologia ja maantieto 5, Otava)
Bargogirji 5
sivuja: 156
siiddut: 156
sivuja: 171
siiddut: 171
taso: 6 lk
dássi: 6 lk
Biologiaa, maantietoa ja terveystietoa.
Girjjis leat biologiijai, eatnandihtui ja dearvvasvuođadihtui guoskevaš dieđut.
Biologian jaksoissa opit metsän eliölajeja sekä saat tietoa siitä, miten metsän ravintoketjut syntyvät.
Biologiija oahppanosiin don oahpásmuvat vuovddi ealánšlájaide ja boađát diehtit, mo vuovddi biebmogollosat riegádit.
Maantiedossa tutustutaan erityisesti Aasian ja Australian ihmisiin sekä eläin- ja kasvilajeihin.
Eatnandieđus oahpásmuvat erenoamážit Ásia ja Austrália olbmuide sihke ealli- ja šaddošlájaide
saameksi: Jovnna-Ánde Vest
sámás: Jovnna-Ánde Vest
Bargogirji 6 (Työkirja)
Bargogirji 6
sivuja: 123
siiddut: 123
ISBN 978-952-441-199-8 Saamelaiskäräjät 2010
ISBN 978-952-441-199-8 Sámediggi 2010
Saameksi: Jovnna-Ánde Vest
Sámás: Jovnna-Ánde Vest
Piirrokset: Jorma Happonen ja Hannu Hyrske
Skuvlla biologiija, Olmmoš
sivuja: 176
siiddut: 176
taso: 9 lk
dássi: 9 lk
Saamelaiskäräjät 2000
Sámediggi 2000
sivuja: 164
siiddut: 164
sivuja: 147
siiddut: 147
taso: 7 lk
dássi: 7 lk
Saamelaiskäräjät 1998
Sámediggi 1998
sivuja: 106
siiddut: 106
Saamelaiskäräjät 1999
Sámediggi 1999
sivuja: 167
siiddut: 167
taso: 8 lk
dássi: 8 lk
sivuja: 132
siiddut: 132
Puheenjohtajan puheet
Ságadoalli sáhkavuorut
Klemetti Näkkäläjärven puhe 4.3.2015, EU Arctic Dialogue
Juvvá Lemeha sáhka 13.2.2015, Alta, Nordisk-Samisk seminar
Klemetti Näkkäläjärven puhe 6.2.2015 suomeksi
Juvvá Lemeha sáhka 6.2.2015
Klemetti Näkkäläjärven puhe Euroopan Neuvoston seminaarissa 28.11.2014 Inarissa
Juvvá Lemeha sáhka Eurohpá ráđi semináras 28.11.2014 Anáris
Klemetti Näkkäläjärven puhe petofoorumissa 5.5.2014
Juvva Lemehá sáhka Sámi allaskuvlla 25 jagi ávvosemináras
Klemetti Näkkäläjärven puhe Barentsin ympäristöministerikokouksessa
Juvvá Lemeha sáhka Meahcceráđđehusa vuovdevahku oalgedáhpáhusas
Klemetti Näkkäläjärven tervehdys Norjan saamelaiskäräjien avajaisissa norjaksi 15.10.2013
Juvvá Lemeha sáhka 15.10.2013, Norgga Sámediggi rahpandoalut
Klemetti Näkkäläjärven puhe EU-parlamentaarikoille 2.4.2013
Juvvá Lemeha sáhka 28.8.2013 Ruoŧa Sámediggi rahpan
Klemetti Näkkäläjärven puhe ILO 169-sopimuksen ratifioinnista
Juvvá Lemeha ođđajagisáhka sámi radios 31.12.2011
Klemetti Näkkäläjärven puhe suomalais-ugrilaisten kansojen maailmankongressissa 5.9.2012
Juvvá Lemeha sáhka 10.11: sámi parlamentarihkkáriid konfereanssaid julggaštusaid olláhuvvan
Klemetti Näkkäläjärven puhe saamelaisparlamentaarikkojen konferensissa 10.11.2011
Juvvá Lemeha sáhka Sámeparlamentarihkkáriidkonferánsas 10.11.2011
Klemetti Näkkäläjärven puhe artikla 8(j)-loppuseminaarissa
Juvvá Lemeha sáhka, árbediehtoseminára 22.3.
Klemetti Näkkäläjärven puhe Lars Leevi Laestadius-seminaarissa Torniossa 21.2.
Juvvá Lemeha sáhka Lars Leevi Laestadius semináras Durdnosis
Klemetti Näkkäläjärven puhe saamelaisten kansallispäivän juhlissa Inarissa 6.2.2010
Juvvá Lemeha, Klemetti Näkkäläjärvi sáhka sámi álbmotbeaivve doaluin Anáris 6.2.2010
Klemetti Näkkäläjärven puhe 16.10.2009, nuorten seminaari
Klemetti Näkkäläjärvi sáhka 16.10.2009 nuoraid konfereanssas
Klemetti Näkkäläjärven puhe taidenäyttelyn avajaisiin 11.6.2009
Klemetti Näkkäläjärvi sáhka dáiddačájáhusa rahpamii 11.6.2009
Klemetti Näkkäläjärven puhe Gollegiella-palkinnon luovutustilaisuudessa 12.11.2008
Klemetti Näkkäläjärvi sáhka Gollegiella-bálkkašumi geigendilálašvuođas 12.11.2008
Klemetti Näkkäläjärven päätöspuhe maaoikeusseminaarissa 17.4.2008
Klemetti Näkkäläjärvi sáhka Sámi Parlamentarihkáriid konferánsas 29.10.2008
Klemetti Näkkäläjärven puhe Saamelaiskäräjien avajaisissa 29.3.2008
Klemetti Näkkäläjärvi rahpansáhka Arktalaš semináras Anaris 22.9.2008
Saamelaiskäräjien vaalit
Sámedikki válggat
Saamelaiskäräjien vaalit Saamelaisille alkuperäiskansana on perustuslaissa turvattu omaa kieltään ja kulttuuriaan koskeva itsehallinto saamelaisten kotiseutualueella.
Sámiide eamiálbmogin lea vuođđolágas sihkkaraston iežaset giela ja kultuvrra guoski iešráđđen sámiid ruovttuguovllus.
Itsehallintoa suunnittelee ja toteuttaa saamelaiskäräjät vuodesta 1996 lukien (Laki saamelaiskäräjistä 17.7.1995/974).
Iešráđđema pláne ja ollašuhttá sámediggi jagi 1996 rájes (Láhka sámedikkis 17.7.1995/974).
Saamelaiskäräjät on saamelaisten oma kansanvaltainen edustajisto, jonka tehtävänä on hoitaa saamelaisten omaa kieltä ja kulttuuria sekä saamelaisten asemaa alkuperäiskansana koskevat asiat.
Sámediggi lea sámiid iežaset álbmotválljen orgána, man bargun lea fuolahit sámiid iežaset giela ja kultuvrra sihke sámiid sajádaga eamiálbmogin guoski áššiid.
Saamelaiskäräjävaalit toimitetaan joka neljäs vuosi.
Sámediggeválggat doaimmahuvvojit juohke njealját jage.
Seuraavat saamelaiskäräjien vaalit toimitetaan vuonna 2015.
Čuovvovaš sámedikki válggat doaimmahuvvojit jagi 2015.
Saamelaiskäräjien vaalilautakunta toimeenpanee vaalit saamelaiskäräjistä annetun lain 4 luvun ja oikeusministeriön vaalimenettelystä antaman asetuksen (3.11.2006/965) mukaisesti.
Sámedikki válgalávdegoddi ollašuhttá válggaid sámedikkis addojuvvon lága 4 logu ja vuoigatvuohtaministeriija válgameannudeamis addán ásahusa (3.11.2006/965) mielde.
Äänioikeutettuja ovat saamelaiset, jotka on merkitty saamelaiskäräjien vaaliluetteloon.
Jietnavuoigadahtton leat sápmelaččat, geat leat merkejuvvon sámedikki válgalogahallamii.
Äänioikeutetut saamelaiset ovat myös vaalikelpoisia ja voivat asettua vaaleissa ehdokkaiksi.
Jietnavuoigadahtton sápmelaččat leat maiddái válgagelbbolaččat ja sáhttet álgit válggain evttohassan.
Vaaliluettelon laatiminen ja siihen hakeutuminen Vaalilautakunta merkitsee vaaliluetteloon ne saamelaiset, jotka olivat äänioikeutettuja vuoden 2011 vaaleissa.
Válgalávdegoddi merke válgalogahallamii daid sápmelaččaid, geat ledje jietnavuoigadahtton jagi 2011 válggain.
Edellisissä vaaleissa vaaliluetteloon merkittyjen henkilöiden lapset, jotka ovat tulleet äänioikeusikään eli täyttävät 18 vuotta viimeistään vaalien viimeisenä päivänä, merkitään vaaliluetteloon sen jälkeen, kun he ovat ilmoittaneet pitävänsä itseään saamelaisena.
Ovddit válggain válgalogahallamii merkejuvvon olbmuid mánát, geat leat boahtán jienastanvuoigatvuođaahkái, nuppiid sániiguin devdet 18 jagi maŋimustá válggaid maŋimuš beaivve, merkejuvvojit válgalogahallamii das maŋŋá, go sii leat almmuhan doallat iežaset sápmelažžan.
Tämä ilmoitus tulee tehdä vaalivuotta edeltävän joulukuun viimeiseen päivään mennessä.
Dán almmuhusa galgá bargat juovlamánu maŋimuš beaivve rádjai, mii lea ovdal válgajagi.
Tätä varten äänioikeusikään tuleville henkilöille postitetaan palautuskuorella hakemuslomake, joka heidän tulee täyttää, allekirjoittaa ja palauttaa postitse vaalilautakunnalle.
Dan várás jienastanvuoigatvuođaahkái boahtán olbmuide postejuvvo máhcahankonfeluhtain ohcamušskovvi, man sii galget deavdit, vuolláičállit ja máhcahit poastta fárus válgalávdegoddái.
Vaaliluetteloon merkitään myös ne henkilöt, jotka itse kirjallisesti hakeutuvat vaaliluetteloon ja jotka vaalilautakunta toteaa äänioikeutetuiksi saamelaisiksi.
Válgalogahallamii merkejuvvojit maiddái dat olbmot, geat ieža čálalaččat ohcalit válgalogahallamii ja geaid válgalávdegoddi gávnnaha jietnavuoigadahtton sápmelažžan.
Vaaliluetteloon voi hakeutua saamelaiskäräjälain 3 §:n 1 momentin 1, 2 ja 3 kohdan ja 21 §:n perusteella.
Válgalogahallamii sáhttá ohcalit sámediggelága 3 §:a 1 momeantta 1, 2 ja 3 čuoggáid ja 21 § vuođul.
Pyyntö vaaliluetteloon ottamiseksi tai siitä poistamiseksi tulee tehdä vaalilautakunnan tätä tarkoitusta varten laatimalla hakemuslomakkeella, joka tulee palauttaa vaalilautakunnalle postitse siten, että se on perillä viimeistään vaalivuotta edeltävän joulukuun 31 päivänä klo 16.00.
Bivdaga válgalogahallamii váldima dahje das eretsihkkuma várás galgá bargat válgalávdegotti dan dárkkuhusa várás ráhkadan ohcamušskoviin, man galgá máhcahit válgalávdegoddái poastta fárus nu, ahte dat joavdá maŋimustá juovlamánu 31 beaivve dmu 16.00, mii lea ovdal válgajagi.
Ilmoitus äänioikeudesta Vaaliluetteloon merkityt saamelaiset saavat ilmoituksen äänioikeudestaan, vaaliluettelon nähtävillä oloajasta ja - paikoista ja muista vaalien toimittamiseen liittyvistä asioista postitse helmi-maaliskuussa vaalivuonna.
Válgalogahallamii merkejuvvon sápmelaččat ožžot almmuhusa jienastanvuoigatvuođas, válgalogahallama oaidninláhkai doallanáiggis ja - báikkiin ja válggaid doaimmaheapmái gulavaš eará áššiin poastta fáro guovva-njukčamánus válgajagi.
Kaikille äänioikeutta pyytäneille lähetetään ennen vaaliluettelon asettamista nähtäville tieto siitä, onko heidät merkitty vaaliluetteloon vai ei.
Buohkaide jienastanvuoigatvuođa bivdán olbmuide sáddejuvvo ovdal válgalogahallama ásaheami oaidninláhkai diehtu das, leatgo sii merkejuvvon válgalogahallamii vai eai.
Vaaliluettelo on nähtävänä vaalivuoden maaliskuussa 10 perättäisenä arkipäivänä, ei kuitenkaan arkilauantaina.
Válgalogahallan lea oaidninláhkai válgajagi njukčamánus 10 maŋŋálas árgabeaivve, ii goittotge árgalávvardaga.
Vaaliluettelon tarkemmasta nähtävillä oloajasta ja - paikasta ilmoitetaan julkisella kuulutuksella.
Válgalogahallama dárkilut oaidninláhkai doallanáiggis ja - báikkis almmuhuvvo almmolaš gulahusain.
Henkilö, joka on mielestään jätetty oikeudettomasti pois vaaliluettelosta tai jota koskeva merkintä vaaliluettelossa on virheellinen, voi kirjallisesti vaatia oikaisua vaalilautakunnalta viimeistään 14 päivänä vaaliluettelon nähtävillä pitämistä koskevan ajan päättymisestä.
Olmmoš, guhte lea iežas mielas guđđon vuoiggaheamet eret válgalogahallamis dahje gean guoskevaš merkejupmi válgalogahallamis lea boastut, sáhttá čálalaččat gáibidit njulgema válgalávdegottis maŋimustá 14 beaivve válgalogahallama oaidninláhkai doallama guoskevaš áiggi nohkamis.
Vaalilautakunnan päätökseen tyytymätön voi saattaa oikaisuvaatimuksen saamelaiskäräjien hallituksen ratkaistavaksi.
Válgalávdegotti mearrádussii duhtameahttun sáhttá buktit vuigengáibádusa sámedikki stivrai čoavdima várás.
Ehdokkaan asettaminen Ehdokkaan saamelaiskäräjien vaaleihin voi asettaa vähintään kolme äänioikeutettua saamelaista viimeistään 31 päivänä ennen vaalitoimituksen aloittamista.
Evttohasa sámedikki válggaide sáhttet ásahit uhcimustá golbma jietnavuoigadahtton sápmelačča maŋimustá 31 beaivve ovdal válgadoaimmahusa álggaheami.
Ehdokkaan asettamisesta tiedotetaan julkisella kuulutuksella.
Evttohasa ásaheamis dieđihuvvo almmolaš gulahusain.
Ehdokasasettelua varten täytetään vaalilautakunnan vahvistama lomake.
Evttohasásaheami várás devdojuvvo válgalávdegotti nannen skovvi.
Vaalilautakunta käsittelee ehdokkaiden vaalikelpoisuuden, laatii ja vahvistaa heitä koskevan ehdokasluettelon ja julkaisee sen viipymättä.
Válgalávdegoddi gieđahallá evttohasaid válgagelbbolašvuođa, ráhkada ja nanne sin guoskevaš evttohaslogahallama ja almmustahttá dan farggamusat.
Vaalien toimittaminen Saamelaiskäräjävaalit toimitetaan vaalivuoden syyskuun ensimmäisen täyden viikon maanantaista alkavan neljän viikon aikana.
Sámediggeválggat doaimmahuvvojit válgajagi čakčamánu vuosttas dievas vahku vuossárggas álgi njealje vahku áigge.
Vaaliasiakirjat toimitetaan äänioikeutetuille syyskuun alussa postitse kirjattuna kirjeenä ja äänestäjä palauttaa vaaliasiakirjat vaalilautakunnalle samalla tavalla kirjattuna lähetyksenä suoritettuaan äänestyksensä.
Válgaáššebáhpárat doaimmahuvvojit jietnavuoigadahtton olbmuide čakčamánu álggus poastta fárus čálihuvvon breavan ja jienasteaddji máhcaha válgaáššebáhpáriid válgalávdegoddái seammá láhkai čálihuvvon sáddehussan das maŋŋá go lea jienastan.
Postin välityksellä lähetettyjen vaaliasiakirjojen tulee olla vaalilautakunnalla ääntenlaskennan aloittamiseen mennessä.
Poastta bokte sáddejuvvon válgaáššebáhpárat galget leat válgalávdegottis jienaidrehkenastima álggaheami rádjai.
Ääntenlaskenta aloitetaan vaalien aloittamisesta viidennen viikon maanantaina.
Jienaidrehkenastin álggahuvvo válggaid álggaheamis viđát vahku vuossárgga.
Saamelaiskäräjien jäseniksi tulevat ne 21 henkilöä, jotka vaalissa ovat saaneet eniten ääniä edellyttäen, että heidän joukossaan on vähintään kolme jäsentä kustakin saamelaisten kotiseutualueen kunnasta (yhteensä 12).
Sámedikki lahttun bohtet dat 21 olbmo, geat válggain leat ožžon eanemus jienaid dainna eavttuin, ahte sin joavkkus leat uhcimustá golbma lahtu guđege sámiid ruovttuguovllu gielddas (oktiibuot 12).
Lisäksi näistä kunnista tulee valituksi yksi varajäsen kustakin (yhteensä 4).
Lassin dáid gielddain boahtá válljejuvvot okta várrelahttu guđege gielddas (oktiibuot 4).
12.8.2015: Kuulutus vaalien toimittamisesta
Válgalávdegoddi nanne válgga bohtosa goalmmát beaivve jienaidrehkenastima álggaheamis doallan čoahkkimis.
13.8.2015: Vahvistettu ehdokasluettelo ja uutinen aiheesta.
12.8.2015: Evttohaslogahallan 2015 lea liŋkka duohken ja čujuhusas www.samediggi.fi --&gt; Dokumeantat --&gt; Válggat 2015
Vaalilautakunnan tiedotteet ja vaalilautakuntaa koskevat tiedotteet:
Válgalávdegotti dieđáhusat:
Pohjoissaame, ympäristö- ja luonnontieto
Biras- ja luonddudiehtu
Kuvittajat: Jorma Happonen, Jorma Suonto, Riitta Pouttu ja Maisa Rajamäki
Skuvlla birasdiehtu 3 -4
Alkuperäisteos: Koulun ympäristötieto 3-4, Ympäristö- ja luonnontieto 3. ja 4. luokalle, Otava
Sámás: Jovnna-Ánde Vest
sivuja: 195
siiddut: 195
sivuja: 226
siiddut: 226
sivuja: 224
siiddut: 224
sivuja: 304
siiddut: 304
Tekijät: Anna Maaria Nuutinen ja Pirjo Tolvanen
Luonddugirji 1-2
kuvat: Erkki Alanen, työkirjaan Cara Knuutinen
Govat: Erkki Alanen, bargogirjái Cara Knuutinen
saamennos: Anni Näkkäläjärvi, kielen tarkistus: Jovnna-Ánde Vest
Sámás: Anni Näkkäläjärvi, giela dárkkisteapmi: Jovnna-Ánde Vest
Alkuperäisteos: Luonnonkirja 1-2, 1. ja 2. luokalle, WSOY.
Luonddugirji 1
sivuja: 143
siiddut: 143