pere/sami_parallel huggingface dataset:
Mukana ohjelmassa tulee olemaan sekä saamelaista että muiden alkuperäiskansojen musiikkia.
Mielde prográmmas boahtá leahkit sihke sámi ja eará álgoálbmogiid musihkka.
Lisätietoja: www.ijahisidja.fi.
Lassedieđut: www.ijahisidja.fi.
" ađa " voitti kulttuurikeskuksen arkkitehtuurikilpailun
” ađa ” vuittii Sámi kulturguovddáža arkitektuvragilvvu
Ensimmäisen palkinnon eli 40 000 euroa voitti ehdotus nimimerkillä ” ađa ” (suom. ydin), jonka tekijät ovat arkkitehti SAFA Janne Laukka, arkkit. yo Tuomas Niemelä ja arkkit. yo Milla Parkkali.
Vuosttas bálkkašumi, 40 000 euro, vuittii evttohus nammamearkkain ” ađa ”, man dahkkit leat arkiteakta SAFA Janne Laukka, arkiteakta studeanta Tuomas Niemelä ja arkiteakta studeanta Milla Parkkali.
Erityisen vaativaksi osoittautui Ylä-Lapin luonnonmaisemaan sekä Inarin kyläkuvaan soveltuvan rakennushahmon kehittäminen sekä saamelaisen kulttuuriperinteen muoto- ja mielikuvamaailman ilmentäminen tämän päivän arkkitehtuurissa.
Erenomáš váttisin šattai Davvi-Sámi lundui ja Anára giligovvii heivvolaš huksenhámi ovddideapmi ja maiddái sámi kulturárbbi hápme- ja miellagovvamáilmmi ovdanbuktin otná beaivve arkitektuvrras.
Tietoa kulttuurikeskushankkeesta Saamelaiset saavat Inariin oman kulttuurikeskuksen, jonka tarkoituksena on luoda saamelaisille paremmat edellytykset omaehtoisesti ylläpitää ja kehittää kulttuuriaan, kieltään ja yhteiskuntaelämäänsä, hoitaa ja kehittää kielellistä ja kulttuurista itsehallintoaan sekä tukea saamelaisten yleisten elinolojen kehitystä.
Sámit ožžot Anárii iežaset kulturguovddáža, man ulbmilin lea láhčit sámiide buoret eavttuid iešráđálaččat doalahit ja ovddidit kultuvrra, giela ja servodateallima, dikšut ja ovddidit gielalaš ja kultuvrralaš iešráđđema ja maiddái doarjut sámiid dábálaš eallindiliid ovdáneami.
Kulttuurikeskuksen bruttoala eli kokonaispinta-ala on 4 670 neliömetriä.
Kulturguovddáža bruttoviidodat, ns. ollesviidodat lea 4 670 njealjehasmehtera.
Kulttuurikeskuksen rakennuttaa Senaatti-kiinteistöt.
Kulturguovddáža hukseha Senaatti-kiinteistöt.
Rakennushanke ja arkkitehtuurikilpailu: johtava asiantuntija Marjatta Erwe, Senaatti-kiinteistöt, p. 0205 811 226, www.senaatti.fi
Huksenfidnu ja arkitektuvragilvu: jođiheaddji áššedovdi Marjatta Erwe, Senaatti-kiinteistöt,
Saamelaiskulttuurikeskuksen toiminta: hallintopäällikkö Juha Guttorm p. 0400-142 518 www.samediggi.fi
Sámi kulturguovddáža doaibma: hálddahushoavda Juha Guttorm t. +358 400-142 518 http://www.samediggi.fi /
Kuvamateriaalia ja arkkitehtuurikilpailun pöytäkirja ovat ladattavissa klo 15 jälkeen: http://www.samediggi.fi/index.php?option=com_content&task=view&id=266&Itemid=299
Govvamateriála ja arkitektuvragilvvu beavdegirji gávnojit dmu 15.00 maŋŋá:
Oktavuohta-nettilehti avaa yhteyksiä kouluihin
Oktavuohta-nettiaviisa rahpá oktavuođaid skuvllaide
Saamelaiskäräjien kotisivuille avattu nettilehti OKTAVUOHTA on tarkoitettu erityisesti Suomen koulujen käyttöön: avaamaan ikkunoita ja tiedon hankinnan kanavia saamelaisyhteisön parempaan ja ajanmukaisempaan tuntemiseen.
Sámedikki ruoktosiidduide rahppojuvvon nettiaviisa OKTAVUOHTA lea oaivvilduvvon earenoamážit Suoma skuvllaide: rahpat lásaid ja dieđu skahppoma reaidduid dovdan dihtii sámi servodaga diliid buorebut.
Neljän valtion alueelle jakaantuva saamelaisyhteisö elää aktiivista muutoksen ja eteenpäin menon aikaa, jossa uutta rakennetaan vauhdilla perinteisen elämänmuodon rinnalle ja perustalle.
Njealji riikka sámi servodat eallá aktiivvalaš nuppástusaid ja ovdáneami áigodaga, mas ođđa huksejuvvo fárttain árbevirolaš eallinvuogi báldii ja dan vuođul.
Tästä todellisuudesta suomalainen koulu tietää kuitenkin hyvin vähän.
Dáid áššiin suopmelaš skuvla diehtá goittotge hui unnán.
Koulukirjoissa saamelaisyhteisön nykypäivää ei käsitellä ja saamelaisiin liittyvät, koulunkin ylläpitämät, mielikuvat tulevat usein topeliaanisen ajan kuvauksista ja ajalta, jolloin sekä suomalainen että saamelainen yhteisö elivät vielä esimodernia aikaa.
Skuvlagirjjiin sámi servodaga dálá dilit ja dálá áigi ii gieđahallojuvvo ja sámiide laktáseaddji miellagovat, maid maiddái skuvla bajásdoallá, dávjá bohtet topeliánalaš áiggi govain ja áigodagas, goas sihke suopmelaš ja sápmelaš servosis elle vel ovdamodeardna áiggi.
Saamelaiskäräjien kotisivuilleen avaama nettilehti OKTAVUOHTA on tarkoitettu ensisijaisesti Suomen koulujen käyttöön: avaamaan ikkunoita ja tiedon hankinnan kanavia saamelaisyhteisön parempaan ja ajanmukaisempaan tuntemiseen.
Sámediggi lea rahpan iežas ruoktosiidduide OKTAVUOHTA – nammasaš nettiaviissa, mii lea vuosttamužžan oaivvilvuvvon Suoma skuvllaid atnui: rahpat lásaid ja dieđu skahppoma reaidduid dovdan dihtii sámi servodaga diliid buorebut.
Saamelaisparlamentit ja kansalaisjärjestöt, saamenkielinen kirjallisuus, musiikki, teatteri, elokuva ja monet muut alat luovat uutta saamelaisuutta ja käsittelevät kukin tavallaan muutoksen kipeitä kohtia: kielen uhanalaisuutta ja kielen muuttumista, väestön poismuuttoa perinteisiltä alueilta, perinteisten elinkeinojen ahdinkoa, pulaa saamenkielen taitoisista ammatti-ihmisistä ja monia muita.
Sámiid parlameanttat ja sámesearvvit, sámi girjjálašvuohta, musihkka, teáhter, filbma ja máŋggat eará suorggit hábmejit ođđa sámevuođa ja gieđahallet iešguđet vugiiguin nuppástuvvi kultuvrra bávččagahtti ja árkkes áššiid: giela nuppástusaid ja giela áitatvulos saji, olbmuid eretfárrema árbevirolaš guovlluin, árbevirolaš ealáhusaid váttis diliid, váilevuođa sámegielmáhtolaš ámmátolbmuin jna..
Saamelainen media käsittelee oman yhteisön tapahtumia ja muutosta päivittäin – luoden samalla yhteistä arkipäivää valtakuntien rajojen yli.
Sámi media gieđahallá iežas servodaga dáhpáhusaid ja nuppástusaid beaivválaččat – ja bajáshukse seammás maid sámiid oktasaš árgabeaivvi riikkarájáid rastá.
Saamelaiset toimivat aktiivisesti valtakuntien rajojen yli ja osallistuvat kansainväliseen yhteistyöhön maailman muiden alkuperäiskansojen joukossa.
Sámit barget aktiivvalaččat riikkarájáid badjel ja oassálastit álbmogiidgaskasaš ovttasbargui ovttas máilmmi eará álgoálbmogiiguin.
Saamelaisparlamentit ja parlamentaarinen yhteistyö luovat uuden ajan saamelaista politiikkaa, neuvotellen aktiivisesti maiden hallitusten ja viranomaisten kanssa.
Sámiid parlameanttat ja parlamentáralaš ovttasbargu hábmejit ođđa áiggi sámi politihká, mas aktiivvalaččat ráđđádallet stáhtaid ráđđehusaiguin ja eisseváldiiguin.
Saamen kieli on koulun kieli samalla kun siitä rakennetaan myös tieteen, julkisten palveluiden, hallinnon ja lainsäädännön kieltä.
Sámegiella lea skuvlla giella seammá áigge go dat maid ovddiduvvo diehtaga, almmolaš bálvalusaid, hálddahusa ja láhkaásaheami giellan.
Mitä nuoret ajattelevat elämästään ja saamelaisuudestaan ?
Maid nuorat jurddašit iežaset eallimis ja sápmelašvuođasteaset ?
Mikä on saamen kielen asema koulussa, mediassa, kirkossa, yhteiskunnassa, kodeissa, ihmisten mielissä ?
Mii lea sámegiela ja sámi kultuvrra sadji skuvllas, medias, girkus, ruovttuin, olbmuid mielain ?
Mitä ovat ja mitä tekevät saamelaiskäräjät ?
Mat leat ja maid barget sámedikkit ?
Miten ja missä saamelaisten omaan kieleen ja kulttuuriin liittyvät oikeudet on turvattu ?
Man láhkái ja gos sámiid gielalaš ja kultuvrralaš rievttit leat dorvvastuvvon ?
Mitä kaikkea käsite Šsaamelainen musiikkiŠ pitää sisällään ?
Maid sisttisdoallá doaba Šsámi musihkkaŠ ?
Keitä ovat saamelaiset musiikin tekijät, kuvataiteilijat, kirjailijat, elokuvan tekijät ?
Geat leat sámi musihka dahkkit, sámi govvadáiddarat, girječállit, filbmadahkkit ?
Miksi saamen puvun käytöstä puhutaan niin paljon ?
Manin sámi gávtti geavaheamis lea nu ollu sáhka ?
Mikä on aito saamelainen käsityö ?
Mii lea eakti sámi duodji ?
Vastauksia näihin kysymyksiin voi etsiä Oktavuohta-sivustolta, joka löytyy saamelaiskäräjien kotisivuilta www.samediggi.fi.
Vástádusaid dáid gážaldagaide lea vejolaš ohcat Oktavuohta-nettiaviissas, mii gávdno sámedikki ruoktosiidduin www.samediggi.fi.
Suomalaisia kouluja ja muita tiedonhaluisia palveleva uusi internetsivusto avattiin joulukuun alussa.
Suoma skuvllaid ja eará berošteaddjiid bálvaleaddji ođđa internet-siiddut rahppojuvvojedje juovlamánu álggus.
Nettilehden tehtävänä on antaa ajanmukaista tietoa saamelaisyhteisöstä ja saamelaisväestöstä tämän päivän suomalaisessa ja pohjoismaisessa yhteiskunnassa.
Nettiaviissa ulbmilin lea addit áigeguovdilis dieđuid sámi servodagas ja sámi álbmogis otnábeaivvi suopmelaš ja davviriikkalaš servodagas ja oahpistit eará gáldosiidduide interneahtas.
Sivuston kautta löytyy myös tietoja saamelaisten asemasta ja toiminnasta maailman alkuperäiskansojen yhteisössä ja kansainvälisissä yhteyksissä kuten YK:ssa.
Siidduid bokte gávdnojit dieđut maid sámiid sajádagas ja doaimmain máilmmi álgoálbmogiid joavkkus ja álbmogiidgaskasaš oktavuođain nugo ON:s.
Nettilehti täydentyy ja muuttuu ajan mukana – jo nyt sen kautta löytyy paljon tietoa ja linkkejä useiden saamelaisyhteisöjen sivustoille.
Nettiaviisa dievasmahttojuvvo ja ođasmahttojuvvo dađistaga, muhto dan bokte leat juo dál gávdnamis ollu dieđut ja liŋkkat eará sámi organisašuvnnaid siidduide.
Arkkitehtuurikilpailun ehdotukset nähtävillä Siidassa Inarissa
Arkitektuvragilvvu evttohusat oaidninláhkai Siiddas Anáris
Kuluvan vuoden joulukuun alussa julkistetun Saamelaiskulttuurikeskuksen arkkitehtuurikilpailun ehdotukset ovat esillä yleisön tutustumista varten Siidan Rampissa Inarin kirkonkylässä 6.1.2009 asti.
Dán jagi juovlamánu álggus olggosaddon Sámi kulturguovddáža arkitektuvragilvvu evttohusat leat ovdan olbmuide oahpásmuvvama várás Siidda Ramppis Anára kirkosiiddas 6.1.2009 rádjai.
Kilpailun kuudesta parhaasta työstä on näyttelyssä esillä myös kolmiulotteiset pienoismallit.
Gilvvu guđa buoremus barggus leat čájáhusas ovdan maiddái golmmaoli smávvamállet.
Tähän erikoisnäyttelyyn on kaikilla vapaa pääsy.
Dán sierračájáhussii lea buohkain friija sisabeassan.
Siida on avoinna tiistaista sunnuntaihin kello 10.00 – 17.00, suljettu maanantaisin.
Siida lea rabas maŋŋebárggas sotnabeaivái dmu 10.00 – 17.00, gitta vuossárggain.
Joulun aikaan Siida on suljettu jouluaattona ja joulupäivänä.
Juovllaid áigge Siida lea gitta juovlaruohta ja juovlabeaivve.
Siida on avoinna Tapaninpäivänä ja uudenvuodenaattona ja uudenvuodenpäivänä sekä loppiaisena.
Siida lea rabas II Juovlabeaivve ja ođđajageruohta ja ođđajagebeaivve ja maiddái loahppážiid.
Lisätietoja Siidasta, puh. 0400-898 212.
Lassidieđut Siiddas, tel. 0400-898 212.
Lisätietoja Saamelaiskulttuurikeskuksesta:
Lassidieđut Sámi kulturguovddážis:
Saamelaiskulttuurikeskuksen toiminta: hallintopäällikkö Juha Guttorm, puh. 0400-142 518 www.samediggi.fi
Sámi kulturguovddáža doaibma: hálddahushoavda Juha Guttorm, tel. 0400-142 518 www.samediggi.fi
Kuvamateriaalia ja arkkitehtuurikilpailun pöytäkirja on nähtävissä myös Saamelaiskäräjien kotisivuilla www.samediggi.fi
Govvamateriála ja arkitektuvragilvvu beavdegirji lea oaidninláhkai maiddái Sámedikki ruoktosiidduin www.samediggi.fi
Saamelaisnuorten taidetapahtuma ja filmifestivaali Vuotsossa 26.3.
Sámenuoraid dáiddadáhpáhus ja filbmafestivála Vuohčus 26.3.
Saamelaisnuorten taidetapahtuma ja mini-filmifestivaali järjestetään Vuotsossa torstaina maaliskuun 26. päivänä 2009.
Sámenuoraid dáiddadáhpáhus ja mini-filbmafestivála ordnejuvvo Vuohčus duorastaga njukčamánu 26. beaivve 2009.
Tapahtuman saamelaisena teemana tänä vuonna on saamenkielinen lyhytelokuva ja valtakunnallisena teemana teatteri.
Dáhpáhusa sámi temán dán jagi lea sámegielat oanehisfilbma ja riikkadási temán teáhter.
Taidetapahtumassa valitaan saamelaisnuorten edustaja Lappeenrannassa toukokuussa järjestettävään valtakunnalliseen Nuori Kulttuuri-tapahtumaan.
Dáiddadáhpáhusas válljejuvvo sámenuoraid ovddasteaddji riikkadási Nuorra Kultuvra-dáhpáhussii, mii ordnejuvvo Lappeenranta-gávpogis miessemánus.
Lyhytelokuva on taidetapahtuman teemana nyt ensimmäistä kertaa.
Oanehisfilbma lea dáiddadáhpáhusa temán dál vuosttaš gearddi.
Mini-filmifestivaalissa esitetään nuorten viimeisten kahden vuoden aikana valmistamia saamenkielisiä lyhytfilmejä.
Mini-filbmafestiválas čájehuvvojit nuoraid maŋimuš guovtti jagi áigge dahkan sámegielat oanehisfilmmat.
Useissa kouluissa on järjestetty mediakoulutusta, jonka tuloksena nuoret ovat päässeet valmistamaan elokuvia.
Máŋggain skuvllain lea ordnejuvvon mediaskuvlejupmi, man boađusin nuorat leat beassan ráhkadit filmmaid.
Koulutusta ei kuitenkaan ole järjestetty kaikissa saamelaisalueen kouluissa ja sen taso on ollut vaihteleva.
Skuvlejupmi ii leat goittotge ordnejuvvon buot sámeguovllu skuvllain ja dan dássi leamaš iešguđetlágán.
Tästä johtuen elokuvia katsellaan Vuotson tapahtumassa mini-festivaalina, eikä kilpailuna.
Dán dihtii filmmat čájehuvvojit Vuohču dáhpáhusas mini-festiválan, eaige gilvun.
Valtakunnallisen Nuori kulttuuri-tapahtuman teemana on teatteri ja tapahtuma järjestetään Lappeenrannassa 22.-24.5.2009, lisätietoja www.nuorikulttuuri.fi.
Riikkadási Nuorra Kultuvra-dáhpáhusa temán lea teáhter ja dáhpáhus ordnejuvvo Lappeenranta-gávpogis 22.-24.5.2009, lassedieđut www.nuorikulttuuri.fi.
Tulleiden ohjeiden mukaan valtakunnalliseen tapahtumaan on mahdollista lähettää yksi saamelaisnuorten edustaja (esimerkiksi ryhmä).
Njuolggádusaid mielde riikkadási dáhpáhussii lea vejolaš sáddet ovtta sámenuoraid ovddasteaddji (omd. joavkku).
Saamelaisnuorten taidetapahtuma on jokavuotinen, vuorovuosin saamelaisten kotiseutualueen kunnissa järjestettävä tapahtuma.
Sámenuoraid dáiddadáhpáhus lea jahkásaš, vurrolágáid sámiid ruovttuguovllu gielddain ordnejuvvon dáhpáhus.
Sen pääjärjestäjänä toimii saamelaiskäräjien koulutus- ja oppimateriaalitoimisto, jonka lisäksi paikallisilla kouluilla ja saamelaisyhdistyksillä on merkittävä rooli järjestelyissä.
Dan váldoordnejeaddjin bargá sámedikki skuvlen- ja oahppamateriáladoaimmahat. Dasa lassin maiddái báikkálaš skuvllain ja sámi servviin lea stuorra rolla ordnemiin.
Saamelaiskäräjät järjestää tapahtumaan kuljetukset entiseen tapaan eri puolilta saamelaisaluetta.
Sámediggi ordne biilasáhtuid dáhpáhussii ovddit vuogi mielde sierra guovlluin sámeguovllus.
Tapahtuma on avoin myös kotiseutualueen ulkopuolelta tuleville.
Dáhpáhus lea rabas maiddái ruovttuguovllu olggobealde boahtti oasseváldiide.
Kuljetusten kustantaminen kotiseutualueen ulkopuolelta riippuu opetusministeriöltä saatavan valtionavustuksen määrästä.
Biilasáhtuid goasttideapmi ruovttuguovllu olggobealde lea gitta das man ollu oahpahusministeriija addá dáhpáhusa várás stáhtaveahki.
Tapahtumassa tarjotaan osallistujille kouluateria.
Dáhpáhusas fállojuvvo maiddái skuvlamális buohkaide oasseváldiide.
Taidetapahtuman valmistelijana saamelaiskäräjillä toimii Anni Näkkäläjärvi (anni.
Dáiddadáhpáhusa válmmaštallin sámedikkis bargá Anni Näkkäläjärvi (anni.
fi).
fi).
Tarkemmat ohjeet ja tapahtuman säännöt toimitetaan kouluille hyvissä ajoin.
Dárkilut rávvagat ja dáhpáhusa njuolggadusat doaimmahuvvojit skuvllaide buori áiggis ovdal dáhpáhusa.
Seuraa myös saamelaiskäräjien kotisivuja www.samediggi.fi.
Čuovo maid sámedikki ruovttusiidduid www.samediggi.fi.
Ilmoittautuminen Saamelaisnuorten taidetapahtumaan alkanut
Almmuhanáigi Sámenuoraid dáiddadáhpáhussii álgán
Ilmoittautuminen Vuotsossa maaliskuun 26. päivänä järjestettävään Saamelaisnuorten taidetapahtumaan on alkanut.
Almmuhanáigi Sámenuoraid dáiddadáhpáhussii, mii ordnejuvvo Vuohčus njukčamánu 26. beaivve, lea álgán.
Tapahtuman teemoina ovat teatteri ja lyhytelokuva.
Dáhpáhusa temán leat teáhter ja oanehisfilbma.
Ilmoittautuminen teatterikilpailuun päättyy 2.3. ja elokuvafestivaaliin 13.3.
Almmuhanáigi teáhtergilvui nohká 2.3. ja filbmafestiválii 13.3.
Tarkempia tietoja ilmoittautumisesta tästä:
Dárkilut dieđut dáhpáhussii almmuheamis dás:
Taidetapahtuman 2009 säännöt
Dáiddadáhpáhusa 2009 njuolggadusat
Ilmoittautuminen _koltansaame_2009
Almmuheamit_2009
Saamelaiskäräjien kulttuuriavustukset 2009
Sámedikki kulturdoarjagiid 2009
Saamelaiskäräjien kulttuurilautakunta jakoi kokouksessaan 13.2. – 14.2.2009 kuluvan vuoden (2009) kulttuuriavustukset.
Sámedikki kulturlávdegoddi jugii čoahkkimis 13.2. – 14.2.2009 jagi 2009 kulturdoarjagiid.
Varsinaisena kulttuuritukena jaettiin yhteensä 79 100,00 euroa ja saamelaisyhdistysten toiminta-avustuksina 63 000,00 euroa.
Aitosaš kulturdoarjjan juhkkui oktiibuot 79 100,00 euro ja sámeservviid doaibmandoarjjan 63 000,00 euro.
Saamenkielistä julkaisutoimintaa tuetaan 23 000 eurolla ja valtakuntien rajat ylittävää saamelaista kulttuuriyhteistyötä yhteensä 35 000,00 eurolla.
Sámegielat almmustahttindoaibma dorjojuvvo 23 000 euroin ja davviriikkalaš sámi kulturovttasbargu oktiibuot 35 000,00 euroin.
Saamelaiskäräjien kulttuurilautakunta vastaanotti hakemuksia 106 kpl yhteensä 789 888,30 euron edestä.
Sámedikki kulturlávdegoddi vuostáiválddii ohcamušaid 106 st oktiibuot 789 888,30 euro ovddas.
Avustuksia myönnettiin seuraavasti:
Doarjagat mieñihuvvojedje čuovvovaččat:
ks. kulttuuriavustusten jako 2009
gč. Kulturdoarjagiid juohkin 2009
Saamelaiskäräjien yleiskokous lausui ALKU-hankkeesta
Sámedikki dievasčoahkkin celkkii ALKU-fidnu birra
Saamelaiskäräjien yleiskokous on kokouksessaan 10.3.2009 lausunut aluehallinnon uudistamishankkeesta (ALKU-hanke).
Sámedikki dievasčoahkkin lea čoahkkimisttis 10.3.2009 cealkán guovlohálddahusa ođasmahttinfidnu birra (ALKU-fidnu).
Saamelaiskäräjien yleiskokouksen mukaan aluehallinnon kehittämishanke sivuuttaa kokonaan saamelaisille perustuslaissa ja saamelaiskäräjälaissa turvatun omaa kieltään ja kulttuuriaan koskevan itsehallinnon.
Sámedikki dievasčoahkkima mielde guovlohálddahusa ovddidanfidnu ii váldde ollege vuhtii sámiide vuođđolágas ja sámediggelágas dorvvastuvvon iežaset giela ja kultuvrra guoski iešráđđema.
ALKU-hankkeessa tulee tehdä perusteellinen arvio saamelaisen itsehallinnon tilasta ja suhteesta uudistukseen.
ALKU-fidnus berre dahkat vuđolaš árvvoštallama sámiid iešráđđema dilis ja gaskavuođas ođastussii.
ALKU-hankkeessa tulee tehdä ehdotukset saamelaisen itsehallinnon kehittämisestä ja selkeästi saamelaisten itsehallinnon piiriin kuuluvien tehtävien siirtämisestä saamelaiskäräjille hallitusohjelman ja perustuslain mukaisesti.
ALKU-fidnus berre dahkat evttohusaid sámiid iešráđđema ovddideamis ja čielgasit sámiid iešráđđema ollái gullevaš bargguid sirdimis sámediggái ráđđehusprográmma ja vuođđolága mielde.
Perustuslain ja saamelaiskäräjälain valmistelussa ja säädettyjen lakien yleisperusteluissa lähdet-tiin siitä, että saamelaisten kieltään ja kulttuuriaan koskeva itsehallinto on kehittyvä, eikä taantuva.
Vuođđolága ja sámediggelága válmmaštallamis ja ásahuvvon lágaid almmolašvuođustusain vulgojuvvui das, ahte sámiid giela ja kultuvrra guoski iešráđđen manná ovddos iige maŋos.
Perustuslain säännökset yhdistettyinä saamelaisten itsehallintoelimen, saamelaiskäräjien, perustamiseen merkitsivät alkua ja poliittis-hallinnollisten raamien luomista jatkossa tapahtuvalle saamelaisten itsehallinnon sisällölliselle kehittämiselle.
Vuođđolága njuolggadusaid laktin sámiid iešráđđenorgána, Sámedikki, vuođđudeapmái mearkkašedje álggu ja politihkalaš-hálddahuslaš rámaid ráhkadeami sámiid iešráđđema sisdoalu ovddideapmái boahttevuođas.
Käynnissä oleva aluehallinnon uudistus, avatessaan useita valtion hallintotehtäviä koskevia säädöksiä ja siirtäes-sään tehtäviä viranomaiselta toiselle antaa mahdollisuuden saamelaisten itsehallinnon turvaamiseen ja edelleen kehittämiseen vuosien 1993-1995 lainvalmistelussa todettujen periaat-teiden ja tavoitteiden mukaisesti.
Guovlohálddahusa ođasmahttin, mii dál lea jođus, rabadettiin máŋggaid stáhta hálddahusbargguid guoski njuolggadusaid ja sirddedettiin bargguid virgeoapmahaččas nubbái addá vejolašvuođa sámiid iešráđđema dorvvasteapmái ja viidásabbot ovddideapmái jagiid 1993-1995 láhkaválmmaštallamis gávnnahuvvon prinsihpaid ja ulbmiliid mielde.
Aluehallinnon uudistamishankkeessa on kuitenkin valmisteltu saamen kielen, saamelaisopetuk-sen ja saamenkielisten sosiaali- ja terveyspalveluiden valtionavustuksia koskevia hallinnollisia muutoksia, jotka tulevat toteutuessaan merkittävästi joko heikentämään jo aikaansaatua saamelaisten itsehallintoa tai estämään saamelaisten itsehallinnon kehittämistä.
Guovlohálddahusa ođasmahttinfidnus lea goittotge válmmaštallon sámegiela, sámeoahpahusa ja sámegielat sosiála- ja dearvvasvuođabálvalusaid stáhtadoarjagiid guoskevaš hálddahuslaš nuppástusat, mat bohtet ollašuvadettiin dovdomassii jogo hedjonahttit jo áigáiožžojuvvon sámiid iešráđđema dahje eastit sámiid iešráđđema ovddideami.
Saamelaisten asema ja oikeudet omaa kieltään ja kulttuuriaan koskevaan itsehallintoon tulevat heikkenemään ja saamelaisten oman itsehallinnon kehittäminen pysähtymään, jopa taantumaan ALKU-hankkeen toteutuessa.
Sámiid sajádat ja vuoigatvuođat iežaset giela ja kultuvrra guoski iešráđđemii bohtet hedjonit ja sámiid iežaset iešráđđema ovddideapmi bisánit, joba mannat maŋos jos ALKU-fidnu ollašuvvá.
Saamelaisten itsehallintoa heikentävät ja sen kehittämistä estävät kolme uudistukseen sisälty-vää ehdotusta ovat:
Sámiid iešráđđema hedjonahttet ja dan ovddideami estet golbma ođastussii gullevaš evttohusa:
- saamenkieliseen ja saamen kielen opetukseen osoitettavien valtionavustusten siirtäminen opetusministeriöstä aluehallintovirastoon (eikä saamelaisten oman itsehallinnon tehtäväksi) (kuntien valtionosuusjärjestelmän uudistuksessa),
- sámegielat ja sámegiela oahpahussii dárkkuhuvvon stáhtadoarjagiid sirdin oahpa-husministeriijas guovlohálddahusvirgebáikái (iige sámiid iežaset iešráđđema bargun) (gielddaid stáhtaruhtaortnega ođasmahttimis),
- saamen kielilaissa tarkoitettujen valtionavustusten myöntämisen siirtäminen oikeusministeriöstä aluehallintovirastoon (eikä saamelaisten oman itsehallinnon piiriin) ja
- sámi giellalágas dárkkuhuvvon stáhtadoarjagiid mieđiheami sirdin vuoigatvuohtami-nisteriijas guovlohálddahusvirgebáikái (iige sámiid iežaset iešráđđema bargun) ja
- saamenkielisten sosiaali- ja terveyspalveluiden turvaamiseksi osoitettavan valtionavustuksen siirtäminen pois saamelaisten itsehallinnolta osoitettavaksi suoraan kunnille.
- sámegielat sosiála- ja dearvvasvuohtabálvalusaid dorvvasteapmái dárkkuhuvvon stáhtadoar-jaga sirdin eret sámiid iešráđđemis juohkinláhkai njuolgga gielddaide.
Mainitut hallintotehtävät kuuluvat selkeästi saamelaisten omaa kieltään ja kulttuuriaan koske-van itsehallinnon piiriin ja ne tulee joko siirtää valtakunnalliselta viranomaiselta suoraan saamelaisten itsehallintoelimelle, saamelaiskäräjille, tai säilyttää (sosiaali- ja terveyspalveluiden valtionavustus) saamelaiskäräjien tehtävinä.
Máinnašuvvon hálddahusbarggut gullet čielgasit sámiid iežaset giela ja kultuvrra guoskevaš iešráđđema ollái ja daid galgá jogo sirdit riikkadási virgeoapmahaččas njuolgga sámiid iešráđđenorgánai, Sámediggái, dahje seailluhit (sosiála- ja dearvvasvuohtabálvalusaid stáhtadoarjja) Sámedikki bargun.
Saamelaiskäräjät ei hyväksy saamelaisille perustuslaissa turvatun itsehallinnon heikentämistä ja sen kehittämisen pysäyt-tämistä.
Sámediggi ii dohkket sámiide vuođđolágas dorvvastuvvon iešráđđema hedjonahttima ja dan ovdáneami bisánahttima.
Saamelaiskäräjien keskeiset ehdotukset:
Sámedikki guovddáš evttohusat:
ALKU-hankkeen lainsäädännöstä ja hankkeen tuomista muutoksista hallintoon ja valtioapujärjestelmään on järjestettävä saamelaiskäräjälain § 9 mukaiset neuvottelut, selvitettävä hankkeiden vaikutukset saamen kieleen ja saamelaisen perustuslailliseen kulttuuri-itsehallintoon.
ALKU-fidnu láhkaásaheamis ja fidnu buktin nuppástusain hálddahussii ja stáhtadoarjjaortnegii galgá lágidit sámediggelága § 9:s dárkkuhuvvon ráđđádallamiid, čielggadit fidnuid váikkuhusaid sámegillii ja sámiid vuođđolágalaš kulturiešráđđemii.
Aluehallintaviranomaisten on neuvoteltava ja laadittava yhteistyössä saamelaisten ko-tiseutualuetta ja saamelaiskulttuuria koskevat strategia-asiakirjat.
Guovlohálddahusvirgeoapmahaččat galget ráđđádallat ja ráhkadit ovttasbarg-gus sámiid ruovttuguovllu ja sámekultuvrra guoski strategiijaáššebáhpáriid.
Saamen kielilain § 31 mukaiset rahoitustehtävät siirretään saamelaiskäräjien hallin-taan.
Sámi giellalága § 31:s dárkkuhuvvon ruhtadanbarggut sirdojit Sámedikki hálddašeapmái.
Aluehallintavirastoille luodaan saamenkielinen palveluyksikkö saamelaisten kotiseu-tualueelle.
Guovlohálddahusvirgebáikkiide ollašuhtto sámegielat bálvalanossodat sámiid ruovttuguvlui.
Saamelaiskäräjät esittää, että saamenkielisten sosiaali- ja terveyspalvelujen rahoitus-, valvonta- ja valtionaputehtävät siirretään saamelaiskäräjille saamelaiskäräjien esi-tyksen mukaisesti.
Sámediggi evttoha, ahte sámegielat sosiála- ja dearvvasvuohtabálvalusaid ruhtadan-, gohcin- ja stáhtadoarjjabarggut sirdojit Sámediggái Sámedikki evttohusa mielde.
ALKU-hanke tulee käsitellä perustuslakivaliokunnassa.
ALKU-fidnu galgá gieđahallat vuođđoláhkaváljagottis.
ALKU-hankkeessa huomioidaan hallitusohjelman tavoite saamelaisen kulttuuri-itsehallinnon turvaamisesta, ILO 169-sopimuksen ratifioinnin mahdollistamisesta se-kä pohjoismaisen saamelaissopimuksen ratifioinnin mahdollistamisesta.
ALKU-fidnus vuhtiiváldo ráđđehusprográmma ulbmil sámiid kulturiešráđđema dorvvasteamis ja ILO 169-soahpamuša ratifieremis ja maiddái davviriikkalaš sámesoahpamuša ratifieremis.
puheenjohtaja Klemetti Näkkäläjärvi
ságajođiheaddji Klemetti Näkkäläjärvi
Saamelaiskäräjät lausui valtioneuvoston ihmisoikeuspoliittisesta selonteosta
Cealkámuš Olmmošvuoigatvuohtapolitihkalaš čielggadeamis
Ihmisoikeuspoliittisessa selonteossa tavoitteena on, että Suomi ratifioisi ILO 169-sopimuksen alkuperäis- ja heimokansojen oikeuksista.
Olmmošvuoigatvuohtapolitihkalaš čielggadeamis ulbmilin lea, ahte Suopma ratifiere ILO 169- soahpamuša eamiálbmogiid vuoigatvuođain.
Saamelaiskäräjät esitttää, että ihmisoikeuspoliittisessa selonteossa otetaan selkä kanta siihen, miten ILO 169-sopimuksen ratifioinnissa edetään ja millaisella aikataululla, koska jo edellisessä ihmisoikeuspoliittisessa selonteossa vuodelta 2004 asetettiin tavoitteeksi ratifioida ILO 169-sopimus ja tavoite jäi toteutumatta.
Sámediggi evttoha, ahte olmmošvuoigatvuohtapolitihkalaš čielggadeamis váldojuvvo čielga oaivil dasa, mo ILO 169- soahpamuša ratifieremis ovdánuvvo ja makkár áigetávvaliin, go jo ovddit olmmošvuoigatvuohtapolitihkalaš čielggadeamis jagis 2004 ásahuvvui ulbmilin ratifieret ILO 169- soahpamuš ja ulbmil bázii ollašuvakeahttá.
Saamelaiskäräjien näkemyksen mukaan nykyinen määräraha ei riitä turvamaan saamenkielisiä sosiaali- ja terveyspalveluja eivätkä saamelaisten ihmisoikeudet toteudu resurssien vähyydestä johtuen sosiaali- ja terveyspalveluissa perustuslain ja saamen kielilain edellyttämällä tavalla.
Sámedikki oainnu mielde dálá mearreruhta ii reahke sihkkarastit sámegielat sosiála- ja dearvvasvuohtabálvalusaid eaige sámiid olmmošvuoigatvuođat ollašuva resurssaid vátnivuođa dihte sosiálaja dearvvasvuohtabálvalusain vuođđolága ja sámi giellalága gáibidan vugiin.
Lausunto valtioneuvoston ihmisoikeuspoliittisesta selonteosta löytyy kokonaisuudessaan saamelaiskäräjien kotisivuilta lausunnot 2009-osiosta.
Sámedikki cealkámuš suomagillii gávdno obban sámedikki ruoktosiidduin cealkámušat 2009-oasis.
Inarin yläkoulun ŠBeaivvi áhkubatŠ edustaa saamelaisnuoria Lappeenrannassa
Anára badjeskuvlla ŠBeaivvi áhkubatŠ ovddastit sámenuoraid
Inarin yläkoulun teatteriryhmä Beaivvi áhkubat lähtee edustamaan saamelaisnuoria valtakunnalliseen Nuori Kulttuuri – tapahtumaan Lappeenrantaan toukokuussa.
Anára badjeskuvlla teáhterjoavku Beaivvi áhkubat vuolgá ovddastit sámenuoraid riikka dási Nuorra Kultuvra – dáhpáhussii Lappeenranta-gávpogii miessemánus.
Ryhmän värikäs ja taidokkaasti puvustettu ryhmä koostuu 8.-9. luokkia käyvistä nuorista.
Joavku lei hui ivdnái čehpet ráhkaduvvon biktasiiguin.
Esitys Beaivvi bártni soagŋomátki käsittelee päivän pojan kosiomatkaa.
Joavkku nuorat vázzet 8.-9. luohkáid.
Esityksen on ohjannut Petra Biret Magga.
Teáhterbihtá namma lea Beaivvi bártni soagŋomátki ja dan lea bagadallan Petra Biret Magga.
Beaivvi áhkubat – ryhmän esitys (kuvassa) on musiikkiteatteria ja siinä näyttelevät Sunna Valkeapää, Anniina Kitti, Gabriela Satokangas, Rauna Saijets, Maria Saijets, Inger-Elle Suoninen, Mari Guttorm ja Sunna Nousuniemi.
Beaivvi áhkubat – joavkku bihttá lea musihkkáteáhter ja das leat mielde Sunna Valkeapää, Anniina Kitti, Gabriela Satokangas, Rauna Saijets, Maria Saijets, Inger-Elle Suoninen, Mari Guttorm ja Sunna Nousuniemi.
Ryhmä valittiin saamelaisnuorten edustajaksi valtakunnalliseen tapahtumaan Vuotsossa 26.3. järjestetyssä saamelaisnuorten taidetapahtumassa.
Joavku válljejuvvui sámenuoraid ovddasteaddjin riikka dási dáhpáhussii Vuohčus 26.3. ordnejuvvon sámenuoraid dáiddadáhpáhusas.
Tapahtuman tuomareina toimivat näyttelijä-toimittaja Irene Länsman ja ilmaisutaidon opiskelija Heli Huovinen.
Dáhpáhusa duopmárin barggaiga neavttár- journalista Irene Länsman ja teáhterbarggu stuđeanta Heli Huovinen.
Saamelaisnuorten taidetapahtumassa palkittiin myös seuraavat teatteriesitykset:
Čuovvovaš teáhterbihtát maid ožžo bálkkašumi sámenuoraid dáiddadáhpáhusas:
- Karigasniemen koulun saamen luokkien (1-6) Áilegas nuorat – ryhmän esitys Bihcabáhcatmeahcis, jossa tärkeäksi teemaksi nousi luonnon saastuttaminen.
- Gáregasnjárgga skuvlla sámeluohkáid (1-6) Áilegas nuorat – joavkku bihttá Bihcabáhcatmeahcis, mas dehálaš temán lei luonddu nuoskkideapmi.
Esityksen ohjasi Maarit K. Pieski.
Bihtá lei bagadallan Maarit K. Pieski.
- Kaaresuvannon koulun Buoidagat – ryhmän esitys Gos boagán, gos liidni ?
- Gárasavvona skuvlla Buoidagat – jaovkku bihttá Gos boagán, gos liidni ?
, jossa tärkeitä kysymyksiä olivat ihmisten suhteet, rehellisyys ja anteeksianto.
, mas dehálaš gažaldahkan ledje olbmuid gaskasaš oktavuođat, rehálašvuohta ja ándagassii addojupmi.
Esityksen ohjasi Anna-Reetta Niemelä.
Bihtá lei bagadallan Anna-Reetta Niemelä.
- Enontekiön yläkoulun Gollegielagat – ryhmän esitys Gollegiella – sámegiella ? ! ?
- Eanodaga badjeskuvlla Gollegielagat – joavkku bihttá Gollegiella – sámegiella ? ! ?
, jossa käsiteltiin saamen kielen asemaa ja käyttöä palveluissa.
, mas gieđahallojuvvui sámegiela sadji ja atnu bálvalusain.
Esityksen ohjasivat Anne-Mari Kukkonen ja Berit-Ellen Juuso.
Bihtá leigga bagadallan Anne-Mari Kukkonen ja Berit-Ellen Juuso.
Taidetapahtumassa palkittiin myös Sevettijärven koulun filmiryhmä, joka on valmistanut lyhytelokuvan koltansaamenkielisestä Idols-kilpailusta.
- Čeavetjávrri skuvlla filbmajoavku, mii lei ráhkadan oanehisfilmma nuortalašgielat Idols-gilvvus ja
Inarinsaamenkielinen 0-1-luokkien oppilaista koostuva ryhmä sai palkinnon taidokkaista inarinsaamenkielisistä animaatioelokuvista.
- anárašgielat joavku, mas leat oahppit 0-1-luohkáin, oaččui bálkkašumi čeahpes anárašgielat animašuvdnafilmmaid ovddas.
Saamelaiskäräjien yleisessä toimistossa haettavana olleen kulttuurisihteerin viransijaiseksi on otettu musiikin maisteri Anna Näkkäläjärvi.
Sámedikki almmolaš doaimmahagas ohcanláhkai leamašan kulturčálli virgesadjásažžan lea váldojuvvon musihka magisttar Anna Näkkäläjärvi.
Näkkäläjärvi aloittaa tehtävässään 18. toukokuuta 2009.
Näkkäläjärvi álggaha barggustis miessemánu 18. beaivve 2009.
Hänen toimipaikkansa on Saamelaiskäräjien yleisessä toimistossa Inarin Riutulassa.
Su doaibmabáiki lea Sámedikki almmolaš doaimmahagas Anára Rivdolis.
Viransijaisuutta määräaikaan mennessä haki Anna Näkkäläjärven lisäksi neljä muuta.
Virgesadjásašvuođa áigemeari rádjai ohce Anna Näkkäläjärvi lassin njeallje eará ohcci.
Lisätietoja hallintopäällikkö Juha Guttomilta.
Lassidieđut hálddahushoavda Juha Guttormis.
Saamelaiskäräjät jakoi stipendejä saamen kielen oppilaille
Sámediggi attii stipeanddaid sámegiela oahppiide
Stipendejä jaettiin yhteensä seitsemälle saamen kielen kokeen ylioppilastutkinnossa suorittaneelle ja 19:lle perusopetuksen päättäneelle oppilaalle.
Stipeanddat juhkkojuvvojedje oktiibuot čieža stuđentii, geat leat čađahan sámegiela iskosa stuđeantadutkosis ja 19 oahppái, geat besse vuođđooahpahusas.
Enontekiön lukio: Anne-Maret Labba (pohjoissaame) ja Niko Näkkäläjärvi (pohjoissaame)
Eanodaga logahat: Anne-Maret Labba (davvisámegiella) ja Niko Näkkäläjärvi (davvisámegiella)
Ivalon lukio: Niina Aikio (inarinsaame) ja Ninjaana Näkkäläjärvi (pohjoissaame)
Avvila logahat: Niina Aikio (anárašgiella) ja Ninjaana Näkkäläjärvi (davvisámegiella)
Utsjoen saamelaislukio: Onni Länsman (pohjoissaame) ja Rauna-Maaria Näkkäläjärvi (pohjoissaame)
Ohcejoga sámelogahat: Onni Länsman (davvisámegiella) ja Rauna-Maaria Näkkäläjärvi (davvisámegiella)
Lyseonpuiston lukio, Rovaniemi: Aletta Lakkala (pohjoissaame)
Lyseonpuisto logahat, Roavvenjárga: Aletta Lakkala (davvisámegiella)
Hetan yläkoulu: Berit-Anne Juuso (pohjoissaame), Mira Kärki (pohjoissaame) ja Emma Eira (pohjoissaame)
Heahtá badjeskuvla: Berit-Anne Juuso (davvisámegiella, Mira Kärki (davvisámegiella) ja Emma Eira (davvisámegiella).
Kilpisjärven koulu: Lars-Aslak Tornensis (pohjoissaame), Sinituuli Kalttopää (pohjoissaame)
Gilbbesjávrri skuvla: Lars-Aslak Tornensis (davvisámegiella), Sinituuli Kalttopää (davvisámegiella)
Inarin yläkoulu: Mari Guttorm (pohjoissaame) ja Sunna Nousuniemi (pohjoissaame)
Anára badjeskuvla: Mari Guttorm (davvisámegiella) ja Sunna Nousuniemi (davvisámegiella)
Ivalon yläkoulu: Ante Taskinen (inarinsaame) ja Anne Olli (pohjoissaame)
Avvila badjeskuvla: Ante Taskinen (anárašgiella) ja Anne Olli (davvisámegiella)
Sevettijärven koulu: Ville-Riiko Kalevi Fofonoff (koltansaame)
Čeavetjávrri skuvla: Ville-Riiko Kalevi Fofonoff (nuortalašgiella)
Karigasniemen koulu: Niiles West (pohjoissaame)
Gáregasnjárgga skuvla: Niiles West (davvisámegiella)
Utsjokisuun koulu: Hildá Länsman (pohjoissaame) ja Oula Järvensivu (pohjoissaame)
Ohcejotnjálmmi skuvla: Hildá Länsman (davvisámegiella) ja Oula Järvensivu (davvisámegiella)
Vuotson koulu: Anni Aikio (pohjoissaame)
Vuohču skuvla: Anni Aikio (davvisámegiella)
Aleksanteri Kenan koulu: Riinamari Mustonen (pohjoissaame)
Aleksanteri Kenan skuvla: Riinamari Mustonen (davvisámegiella)
Sinetän koulu: Martta Alajärvi (pohjoissaame)
Sinettä skuvla: Martta Alajärvi (davvisámegiella)
Napapiirin yläaste: Juho Lakkala (pohjoissaame)
Napapiiri badjeskuvla: Juho Lakkala (davvisámegiella)
Haukiputaan yläkoulu: Ola Mihkku Länsman (pohjoissaame)
Haukipudas badjeskuvla: Ola Mihkku Länsman (davvisámegiella)
Myllytullin koulu: Sunna Karjalainen (pohjoissaame)
Myllytulli skuvla: Sunna Karjalainen (davvisámegiella)
Saamen kieltä ja opetusta tulisi kehittää kokonaisvaltaisesti
Sámegiela ja oahpahusa galggašii ovddidit oppalaččat
Suomessa tulisi käynnistää kokonaisvaltainen saamen kielen elvytysohjelma ja aloittaa saamen kielen ja saamenkielisen opetuksen kokonaisvaltainen kehittäminen.
Suomas galggašii bidjat johtui oppalaš sámegiela ealáskahttinprográmma ja álggahit sámegiela ja sámegielat oahpahusa oppalaš ovddidanbarggu.
Kaikki kolme Suomessa puhuttua saamen kieltä ovat tutkimusten ja kansainvälisten luokitusten mukaan uhanalaisia kieliä, jotka tarvitsevat erityistä tukea siirtyäkseen aktiivisina käyttökielinä uusille sukupolville.
Buot golbma Suomas hubmojuvvon sámegiela leat dutkamušaid ja álbmogiidgaskasaš kártemiid mielde áitojuvvon gielat, mat dárbbašit earenoamáš doarjaga vai sirdásit aktiivvalaš atnogiellan ođđa buolvvaide.
Koululla on tässä erityisen tärkeä asema.
Skuvlla mearkkašupmi dás lea stuoris.
Opetusministerille luovutetut muistiot voi avata tästä:
Oahpahusministtarii geigejuvvon muittuhančállagiid sáhttá rahpat dás:
Saamelaiskäräjien hallitus ei ole tyytyväinen POLURA esitykseen
Sámedikki stivra ii leat duhtávaš POLURA evttohussii
Saamelaiskäräjien hallitus antoi 17-sivuisen lausunnon Maa- ja metsätalousministeriön valmistelemasta hallituksen esityksestä porotalouden- ja luontaiselinkeinojen rahoituslaista (POLURA) kokouksessaan 28.5.2009.
Sámedikki stivra attii 17-siidosaš cealkámuša Eana- ja meahccedoalloministeriija válmmaštallan ráđđehusa evttohusas boazodoallo- ja luondduealáhusaid ruhtadanlágas (POLURA) čoahkkimis 28.5.2009.
Saamelaiskäräjät näkeekin POLURA ehdotuksen olevan selvästi saamelaisväestöä ja saamelaisporonhoitokulttuuria syrjivää suhteessa eteläiseen poronhoitoon.
Sámediggi oaidnáge, ahte POLURA evttohus lea čielgasit sámeálbmoga ja sámeboazo-doallokultuvrra vealaheaddji mátta boazodoalu ektui.
Saamelaiskäräjät on hyvin tyytymätön lakitekstiin ja sen sisältämiin asiavirheisiin ja tekstistä välittyvään asenteellisuuteen saamelaisporonhoitoa kohtaan.
Sámediggi lea oalle duhtameahttun láhkateks-tii ja dan sisttisdoallan áššefeaillaide ja teavsttas vuhtton jurddašanvuohkái sámeboazodollui.
Lue koko tiedote
Loga olles dieđáhusa dás
Lausunto luonnoksesta laiksi porotalouden ja luontaiselinkeinojen rakennetuesta
Cealkámuš
Saamelaiskäräjät tekee tiehallinnolle aloitteen Nellimin tien peruskorjaamisesta
Geaidnohálddahussii álgga Njellima geainnu divodeamis
Ivalosta Nellimiin johtava tie tulisi peruskorjata pikimmiten.
Avvilis Njellimii johtti geaidnu galggašii fárggamusat divvojuvvot.
Nykyisellään tie on mutkainen, huonokuntoinen ja pääosiltaan päällystämätöntä hiekkatietä.
Geaidnu lea mohkkái, heajos ortnegis ja stuorámus oasis sáttogeaidnu gokčasa haga.
Saamelaiskäräjät tekee tiehallinnolle aloitteen Nellimin tien peruskorjauksesta.
Sámediggi dahká geaidnohálddahussii álgaga Njellima geainnu vuđolaš divodeamis.
Aloite lähetetään tiedoksi myös Tasavallan Presidentin kansliaan.
Álgga sáddejuvvo maiddái diehtun Dásseválddi Presidentta kansliijai.
Asiasta päätti Nellimissä keskiviikkona 24. kesäkuuta kokoontunut saamelaiskäräjien täysistunto.
Áššis mearridii sámedikki dievasčoahkkin, mii dollojuvvui Njellimis gaskavahku 24.6.
Saamelaiskäräjät kiirehtii alkuperäiskansaoikeuksien kehittämistä
Sámediggi hoahpuha álgoálbmotvuoigatvuođaid ovddideami
Saamelaiskäräjät pyytää valtioneuvostolta yhteiskokousta alkuperäiskansaoikeuksien kehittämiseksi.
Sámediggi bivdá stáhtaráđis oktasaščoahkkima álgoálbmotvuoigatvuođaid ovddideamis.
Saamelaiskäräjät on tyytymätön saamelaisille perustuslaissa turvattujen alkuperäiskansaoikeuksien kehittymiseen Suomessa.
Sámediggi lea duhtameahttun sámiide vuođđolágas dorvvastuvvon álgoálbmotvuoigatvuođaid ovdáneapmái Suomas.
Oikeusministeriö on lähestynyt saamelaiskäräjiä kirjeellä, joka koskee yleisen ratkaisun aikaansaamista saamelaisten oikeusaseman parantamiseksi eri hallinnonaloilla ja lainsäädännössä.
Vuoigatvuohtaministeriija lea lahkonan sámedikki reivviin, mii guoská almmolaš čovdosa áigái oažžumii, man dárkkuhussan lea buoridit sápmelaččaid riektesasjádaga iešguđet hálddahussurggiin ja láhkaásaheamis.
Saamelaiskäräjien hallitus on ilmoittanut ministeriölle tyytymättömyytensä siihen, ettei ILO 169-sopimuksen ratifiointia ole mainittu valtion ensisijaisena tavoitteena.
Sámedikki stivra lea almmuhan ministeriijai iežas duhtameahttunvuođa das, ahte ILO 169-soahpámuša ratifiseren ii leat máinnašuvvon stáhta vuoruhuvvon ulbmilin.
Hallitus on myös vastauksessaan ministeriölle paheksunut alkuperäiskansaoikeuksien kehittymisen hitautta ja pyytänyt valtioneuvostolta yhteiskokousta saamelaiskäräjien hallituksen, pääministerin ja asiaa koskevien avainministereiden kanssa.
Stivra lea maid iežas vástádusas ministeriijai imaštallan álgoálbmotvuoigatvuođaid ovddideami ádjáneami ja bivdán stáhtaráđis oktasaščoahkkima sámedikki stivrrain, oaiveministtariin ja dán ášši čoavddaministtariiguin.
Puheenjohtaja Klemetti Näkkäläjärvi kertoi saamelaiskäräjien 24.6. kokoontuneelle täysistunnolle ajankohtaisista asioista.
Ságadoalli Juvvá Lemet, Klemetti Näkkäläjärvi, muitalii sámedikki 24.6. čoahkkánan dievasčoahkkimii áigeguovdilis áššiin.
Hän totesi Vanhasen toisen hallituksen toimiajasta kuluneen jo yli puolet, eikä hallitus ole edistänyt alkuperäiskansaoikeuksia kuten hallitusohjelmaan on kirjoitettu.
Son gávnnahii, ahte Vanhasa nuppi ráđđehusa doaibmaáigodat lea juo mannan beallemutto meaddel, iige ráđđehus leat ovddidan álgoálbmotvuoigatvuođaid nugo ráđđehusprográmmii lea čállojuvvon.
Alkuperäiskansa-asiat edistyvät ympäristöhallinnossa
Álgoálbmotáššit ovdánit birashálddahusas
Ympäristöministeriö on asettanut kesäkuun alussa alkuperäiskansojen perinnetietoa käsittelevän asiantuntijatyöryhmän.
Birasministeriija lea ásahan geassemánu álggus álgoálbmogiid árbedieđu gieđahalli áššedovdibargojoavkku.
Sen tehtävänä on käsitellä biodiversiteettisopimukseen kuuluvaa artiklaa, joka koskee alkuperäiskansan perinnetiedon soveltamista.
Dan bargun lea suokkardit biodiversiteahttasoahpamuššii gullevaš artihkkala, mii guoská álgoálbmoga árbedieđu heiveheami.
Saamelaiskäräjien puheenjohtaja ilmoitti tyytyväisenä, että saamelaiskäräjillä on hyvä edustus työryhmässä.
Sámedikki ságadoalli almmuhii duhtávažžan, ahte sámedikkis lea buorre ovddastus bargojoavkkus.
Hän itse toimii työryhmän pu-heenjohtajana.
Son ieš bargá bargojoavkku ságadoallin.
Saamelaiskäräjien edustajina mukana ovat myös utsjokelainen lääkäri, saamelaiskäräjien jäsen Heidi Eriksen ja poroisäntä J. Antti Magga Enontekiöltä.
Sámedikki ovddasteaddjin bargojoavkkus leaba maid ohcejohkalaš doavttir, sámedikki áirras Heidi Eriksen ja boazoisit J. Antti Magga Eanodagas.
Saamelaisedustajat SAKKin johtokuntaan
Sámiid ovddasteaddjit SOG stivrii
Saamelaiskäräjät esittää Saamelaisalueen koulutuskeskuksen (Sámi oahpahusguovddáš) johtokuntaan seuraavaksi neljän vuoden toimikaudeksi seuraavia jäseniä ja varajäseniä (suluissa): Petra Magga (Pekka Aikio), Erkki Lumisalmi (Tiina Sanila-Aikio), Berit-Ellen Juuso (Maarit Magga), Veikko Guttorm (Sisko Länsman), Heli Aikio (Aslak Paltto), Antti Katekeetta (Kati Eriksen).
Sámediggi evttoha Sámi oahpahusguovddáža stivrii boahttevaš njealji jagi doaibmabadjái čuovvovaš lahtuid ja várrelahtuid (sárgaid siste): Petra Magga (Pekka Aikio), Erkki Lumisalmi (Tiina Sanila-Aikio), Berit-Ellen Juuso (Maarit Magga), Veikko Guttorm (Sisko Länsman), Heli Aikio (Aslak Paltto), Antti Katekeetta (Kati Eriksen).
Saamelaisalueen koulutuskeskuksen johtokunnan nimittää Lapin lääninhallitus, joka on pyytänyt saamelaiskäräjiltä esityksiä saamelaisten edustajiksi johtokunnassa.
Sámi oahpahusguovddáža stivrra nammada Lappi leanaráđđehus, mii lea bivdán sámedikki dahkat evttohusaid sámiid ovddasteaddjin stivrras.
Saamelaiskäräjät esittää johtokuntaan kuusi jäsentä.
Sámediggi evttoha stivrii oktiibuot guhtta lahtu.
Lääninhallitus nimittää johtokuntaan yhteensä kahdeksan jäsentä.
Leanaráđđehus nammada stivrii oktiibuot gávcci lahtu.
Saamelaisväestön edustajien lisäksi johtokunnassa tulee olla vähintään yksi kuntien edustaja.
Sámiid ovddasteaddjiid lassin stivrras galgá leahkit unnimustá okta gielddaid ovddasteaddji.
Lisäksi johtokunnassa on koulun henkilökunnan, opettajien ja opiskelijoiden edustus.
Dasa lassin stivrras lea skuvlla bargiid, oahpaheaddjiid ja stuđeanttaid ovddastus.
Saamelaisia edustavat jäsenet nimetään saamelaiskäräjien esityksestä ja kuntien edustajat kuntien esitysten pohjalta.
Sámiid ovddasteaddjit nammaduvvojit sámedikki evttohusaid vuođul ja gielddaid ovddasteaddjit gielddaid evttohusaid vuođul.
Yhteystiedot
Oktavuohta
Kokous- ja tapahtumapalvelut
Čoahkkin- ja dáhpáhusbálvalusat
Saamelaiskulttuurikeskus Sajos
Sámekulturguovddáš Sajos
http://www.sajos.fi /
99870 Anár / Inari
Tilavaraukset ja markkinointi
Várremat ja márkanastin
Toimitilahuolto / Vahtimestari
Doaibmalatnjafuolahus / Fáktameašttir
Ravintola Lyeme
Vuovdinrehkegat
Hanketoiminta
Oanehaččat
Saamelaiskulttuurikeskuksen suunnittelun, rakentamisen ja toiminnan käyntiinsaattamisen puolesta toimi kaksi EU-rahoitteista projektia; a) Saamelaiskulttuurikeskuksen toteuttamisprojekti ja b) Saamelaiskulttuurikeskus Sajoksen liiketoiminta-, markkinointi- ja tuotekehitysprojekti.
Sámekulturguovddáža plánema, huksema ja doaimma johtuibidjama beales doibme guokte EU ruhtadan prošeavtta; a) Sámekulturguovddáža ollašuhttinprošeakta ja b.) Sámekulturguovddáš Sajosa fitnodatdoaibma-, márkanastin- ja buvttaovddidanprošeakta.
Saamelaiskulttuurikeskus Sajoksen arkkitehtisuunnittelun takana olivat oululaisen HALO-arkkitehdit Oy:n arkkitehti SAFA Janne Laukka, arkkit.
Sámekulturguovddáš Sajosa arkiteaktaplánema duohken ledje oululaš HALO-arkkitehdit Oy arkiteakta SAFA Janne Laukka, arkkit.
yo Tuomas Niemelä ja arkkit.
yo Tuomas Niemelä ja arkkit.
yo Milla Parkkali.
yo Milla Parkkali.
Sisustussuunnittelusta vastasi myös Halo-Arkkitehdit Oy.
Siskkoža plánemis vástidii maid Halo-Arkkitehdit Oy.
Saamelaiskulttuurikeskuksen toteuttamishanke
Sámekulturguovddáža ollašuhttinfidnu
Saamelaiskulttuurikeskuksen toteuttamishankke toimi 10/2008 - 3/2012.
Sámekulturguovddáža ollašuhttinfidnu doaimmai 10/2008 - 3/2012.
Sajos valmistui käyttöön 1.1.2012 ja avautui yleisölle maanantaina 9.1.2012.
Sajos bođii atnui 1.1.2012 ja rahpasii almmolaččat vuossárgga 9.1.2012.
Hankkeen laajuus 4800 brm2
Fidnu viidodat 4800 brm2
Eu-tuki 5,0 miljoonaa euroa
EU-doarjja 5,0 miljovnna euro
Toiminnot
Doaimmat
hallinnolliset toiminnot
hálddahusdoaimmat
kulttuuritoiminnot
kulturdoaimmat
opetus- ja tutkimustoiminta
oahpahus- ja dutkandoaibma
elinkeinojen kehittämistoiminnot
ealáhusaid ovddidandoaimmat
tukipalvelut
doarjjabálvalusat
Sisältö
Sisdoallu
saamelainen hallinto-, kulttuuri, koulutus- ja osaamiskeskittymä
sápmelaš hálddahus-, kultuvra-, oahpahus- ja máhttinguovddáš
tapahtumatalo (elokuva, musiikki, kokoukset ja konferenssit)
dáhpáhusdállu (filbma, musihkka, čoahkkimat ja konfereanssat)
saamelaisten parlamenttitalo Suomessa
sápmelaččaid parlameantadállu Suomas
eri osatoiminnot yhdessä muodostavat toimivan ja ehjän kokonaisuuden
sierra oassedoaimmat ovttas ráhkadit doaibmi ja čavddes oppalašvuođa
Hankkeen alkaminen
10/2007 Fidnu álggaheapmi
Arkkitehtuurikilpailu
2008 Arkiteaktagilvu
Muutto, käyttöönotto, toiminta
2012 Fárren, atnuiváldin, doaibma
Vanhojen rekennuksien purkutyö; purku-urakoitsija Rakennuspalvelu PPJ Oy
VKU 15-18/2010 Boares viesuid burgin; burginagoartaváldi: Rakennuspalvelu PPJ Oy
Perustustyö; perustus- ja runkourakoitsija; Keski-Suomen Betonirakenne O
VKU 11-12/2011 Ordnenbarggut siste, geahččalangeavaheapmi, fárren
Rakentaminen; rakennusurakoitsija: Keski-Suomen Betonirakenne Oy. Ks.
VKU 1/2012 Sámekulturguovddáš gárvvis atnui
aliurakoitsijat.
DEHÁLAŠ BEAIVEMEARIT:
Nimikilpailun julkistamistilaisuus Siidassa; nimeksi valittiin SAJOS
12.5.2010 Nammagilvvu almmustahttin Siiddas; namman válljejuvvo SAJOS
Peruskiven muuraustilaisuus
10.6.2010 Vuođđogeađggi muvrendilálašvuohta
Harjannostajaiset.
14.4.2011 Hárjjiceggenávvudeapmi.
Tekstiilihankinnan tarjouskilpailuaika
14.4.-31.5.2011 Gálvoskáhppoma fálaldatgilvu
Sajoksen kalusteet asennetaan paikoilleen;
1.-30.6.2011 Tekstiilaskáhppoma fálaldatgilvu
Martela Oy, Isku Oy, ADI Kaluste Oy, INNO oy,
Vahkku 49/2011 Sajosa gálvvut biddjojuvvojit sadjái; Martela Oy, Isku Oy, ADI Kaluste Oy, INNO Oy
Sajoksen tekstiilit asennetaan paikoilleen; Vallila Interior Oy
Vahkku 50/2011 Sajosa tekstiillat biddjojuvvojit sadjái; Vallila Interior Oy
Sajoksen toimijat aloittivat toimintansa Sajoksessa
1.1.2012 Sajosa doaibmit álggahit doaimmaset Sajosis
Sajos avautui Sajoksessa asioiville
9.1.2012 Sajos rahpasa almmolaš atnui
Saamelaiskulttuurikeskuksen toteuttamishanke päättyy
31.3.2012 Sámekulturguovddáža ollašuhttinfidnu nohká
Verhokuvion suunnittelukilpailu. Lue lisää.
B) SÁMEKULTURGUOVDDÁŠ SAJOSA FITNODATDOAIBMA-, MÁRKANASTIN- JA BUVTTAOVDDIDANPROŠEAKTA
* 1.6.2011; Saamelaiskultturikeskus Sajoksen liiketoiminta-, markkinointi- ja tuotekehityshanke alkoi
* 1.6.2011; Sámekulturguovddáš Sajosa fitnodatdoaibma-, márkanastin- ja buvttaovddidanfidnu álggii
* 1.1. 2012; Sajoksen vuokralaiset pääsivät muuttamaan uuteen kulttuurikeskukseen
* 1.1.2012; Sajosa láigolaččat besse fárret ođđa kulturguovddážii
* 9.1.2012; Sajos avautui yleisölle
* 9.1.2012; Sajos rahpasii almmolaš atnui
* 31.12.2012; Sajoksen markkinointihanke päättyi
* 31.12.2012; Sajosa márkanastinfidnu nogai
* 1.1.2013; Sajoksen markkinointi ja myynti jatkuvat Sajoksen omana toimintona
* 1.1.2013; Sajosa márkanastin ja vuovdin joatkašuvvet Sajosa iežas doaibman
Inarin kirkonkylään Juutuanjoen rannalle rakennettu saamelaiskulttuurikeskus Sajos on Suomen saamelaisten hallinnon ja kulttuurin keskus.
Anára girkosiidii Juvdujoga gáddái huksejuvvon sámekulturguovddáš Sajos lea Suoma sápmelaččaid hálddahusa ja kultuvrra guovddáš.
Sajos on kiinnostava ja vetovoimainen monikulttuurisuuden kohtaamispaikka.
Sajos lea miellagiddevaš ja geasuheaddji máŋggakultuvrralašvuođa deaivvadanbáiki.
Sajos on myös tapahtumatalo, kongressikeskus ja kokouspaikka.
Sajos lea maid dáhpáhusdállu, kongreassaguovddáš ja čoahkkinbáiki.
Sajoksen aukioloajat:
Info: Vuo-Bea dmu 9-17
Duodji Shop: Ma-Pe klo 10-17, La-Su suljettu
Duodji Shop: Vuo-Bea dmu 10-17
Inarin kirjasto: Ma-Ti klo 13-19, Ke-To klo 10-17 Pe klo 10-16.
Sámi girjerádju: Vuo-Duo dmu 13-19 ja Bea dmu 10-15
Ravintola Lyeme
Sámearkiiva
Saamelaisarkisto
Sámi oahpahusguovddáš
Tutustu Sajoksen esitteeseen Kokouspaketit 2016
Sajosa čoahkkinbáhkat 2016
Lapin Liitto on myöntänyt 5 miljoonaa euroa Euroopan unionin aluekehitysrahaston varoja Saamelaiskulttuurikeskuksen rahoittamiseen.
Sámekulturguovddáža ruhtadeapmái Lappi Lihttu lea juolludan 5 miljovnna euro Eurohpa uniovnna guovlluovddidanfoandda váriid.