pere/sami_parallel huggingface dataset:
Siten asian pitäminen salassa ennen päätöksentekoa on vastoin kuntalakia.
Dađi lági mielde ášši čiegadeapmi ovdal mearrádusdahkama lea suohkanlága vuostá.
Erityisen ongelmallinen asian salassapito on siksi, että kyseisellä hankinnalla pohjustetaan yli miljoonan euron investointia.
Earenoamáš problemáhtalaš ášši čiegadeapmi lea danin, ahte namuhuvvon háhkamiin dahkkojuvvo vuođđu badjelaš miljovnna euro investeremii.
Hankinnan perusteet perustuvat virheelliseen lainsäädännön tulkintaan ja vaarana onkin, että 350 000 euron investointi jää kunnalle tappioksi.
Háhkama ákkat vuođđuduvvet boastto láhkadulkomii ja lea bahá várra, ahte 350 000 euro investeren báhcá suohkanii dáhpan.
Suunnitelmat ovat soidensuojeluasetuksen vastaisia, koska asetus soidensuojelualueesta kieltää teiden ja rakennelmien rakentamisen alueelle.
Plánat leat jekkiidsuodjalanásahusa vuostásaččat, daningo ásahus jekkiidsuodjalanásahusas gielde luottaid ja huksehusaid huksema guvlui.
Kunnanjohtaja on toistuvasti niin sosiaalisessa mediassa kuin mediassakin kertonut värikkäitä näkemyksiään ja virheellisiä tulkintojaan niin saamelaiskäräjistä, saamelaisista kuin saamelaiskulttuuristakin.
Suohkanhoavda lea jeavddalaččat nu sosiála medias go mediasnai muitalan ivdnás oainnuidis ja boasttodulkomiiddis nu sámedikkis, sápmelaččain go sámi kultuvrrasnai.
Viimeksi hän otti Lapin Kansassa / Enontekiön Sanomissa kantaa tiedeyhteisön vetoomukseen saamelaismääritelmästä.
Maŋimus son válddii Lapin Kansa- ja Enontekiön Sanomat – aviissain beali dieđaservoša ávžžuhussii sápmelaš meroštallamis.
Kunnanjohtajan mukaan tiedeyhteisö oli väärässä eikä saamelaiskäräjillä ole legimiteettiä puhua statuksettomien saamelaisten puolesta.
Suohkanhoavdda mielas dieđasearvvuš lei váldán boastto oainnu iige sámedikkis leat legimiteahtta hupmat statuskeahtes sápmelaččaid beales.
No, siinä hän onkin osittain oikeassa.
Na dashan son lea juobe vuoigadis.
Saamelaiskäräjien tehtävänä on vain ja ainoastaan saamelaisten oikeuksien puolustaminen.
Sámedikki bargun lea dušše ja duššebeare sápmelaččaid rivttiid bealušteapmi.
Myöskään millään muulla taholla ei ole legimiteettiä puhua tai edustaa kuviteltua ja keksittyä ryhmää, joka kutsuu itseään statuksettomiksi saamelaisiksi.
Maiddái mange earáge oassebealis ii leat legimiteahtta hupmat dehe ovddastit govahallon ja hutkojuvvon joavkku, mii gohčoda iežas statuskeahtes sápmelažžan.
Enontekiön kunnalla on kuntalain mukaan tehtävänä edistää asukkaittensa - saamelaisten ja suomalaisten hyvinvointia.
Eanodaga suohkanis lea suohkanlága mielde bargun ovddidit orruidis – sápmelaččaid ja suopmelaččaid buresbirgejumi.
Kuviteltujen tai keksittyjen ryhmien etujen ajaminen ei tähän kuulu.
Govahallon dehe hutkojuvvon joavkkuid beroštumiid ovddideapmi ii dása gula.
Ei Enontekiön kunnan eikä kunnallisen itsehallinnon toimenkuvaan ylipäätään kuulu perustuslain ja kuntalain mukaan saamelaismääritelmään ja saamelaisten perustuslailliseen kulttuuri-itsehallintoon kuuluvat asiat.
Ii Eanodaga suohkana iige suohkanlaš iešstivrema doaibmagovvii gula obanassiige vuođđolága ja suohkanlága mielde sápmelaš meroštallan ja sámiid vuođđolágalaš kulturiešstivren áššit.
Minun on suorastaan tullut ikävä eläkkeelle jäänyttä kotikylässäni asuvaa kunnan entistä kunnanjohtajaa.
Mus lea njuolgut boahtán ahkit ealáhahkii báhcán ruovttugilistan orru ovddeš suohkanhoavdda.
Saamelaiskäräjät oli hänen kanssaan useasti eri mieltä eri asioista, mutta suhtauduimme toisiimme aina asiallisesti ja kunnioittavasti sekä teimme myös yhteistyötä.
Sámediggi lei dávjá suinna eará oaivilis sierra áššiin, muhto munnos lei álohii gudnejahtti ja áššálaš gaskavuođa doaladupmi, ja barggaime suinna maid ovttasráđiid.
Perustuslakivaliokunnan linjaus kuntauudistuksesta tarkoittaa sitä, että Enontekiön kuntakin joutuu kuntaliitosselvitykseen.
Vuođđolága linnjen suohkanođastusas dárkkuha dan, ahte Eanodaga suohkannai šaddá suohkanlihtodančielggadeami vuollásažžan.
Saamelaiskäräjät, kuten minäkin, olemme vastustaneet Enontekiön kunnan liittämistä Muonion, Kittilän ja Kolarin kuntiin.
Sámediggi, dego munnai, leat vuostálastán Eanodaga suohka laktima Muonio, Gihttela ja Kolari suohkaniidda.
Enontekiön kunnan selkeä ja julkinen saamelaisten oikeusasemaa vastustava linja, kunnanhallituksen puheenjohtajan sotauhkailut mikäli Ilo-sopimus ratifioidaan, suunnitelmat heikentää Käsivarren saamen kielen opetusta, suunnitelmat sijoittaa suomalaislapset saamenkieliseen päivähoitoon, suunnitelmat opettaa ensisijaisesti suomalaisille lapsille saamen kieltä Peltovuomassa virheellisesti väittäen toiminnan olevan saamelaisten saamen kielen elvyttämistä, Lätäsenon soidensuojelualueen romuttamissuunnitelmat ja porojen laidunalueen muuttamisen turistialueeksi sekä Käsivarren kansallispuiston vastustaminen ovat saaneet minun ajattelemaan asiaa uudelleen.
Eanodaga suohkana čielga ja almmolaš sámiid riektesajádaga vuostálasti linnjá, suuohkanstivrra ságadoalli soahteuhkádallamat jos Ilo-soahpamuš ratifiserejuvvo, plánat heajudit Giehtaruohttasa sámegiela oahpahusa, plánat bidjat suopmelašmánáid sámegielalaš beaivedikšui, plánat oahpahit vuosttažettiin suopmelaš mánáide sámegiela Bealdovuomis baostto dieđuin ahte doaibma lea sámegiela ealáskahttin, Leahtaseanu jekkiidsuodjalanguovllu billistanplánat ja bohccuid guohtoneatnamiid earáhuhttin turismaguovlun sihke Giehtaruohttasa álbmotmeahci vuostálastin leat ožžon mu guorahallat ášši ođđasit.
Saamelaiskäräjillä on hyvin suuri sananvalta asiassa, koska kuntayhdistämisten poikkeamisperusteissa mainitaan ettei yhdistäminen saa heikentää saamelaisten kielellisiä ja kulttuurisia oikeuksia ja keskiössä ovat saamelaiskäräjälain 9 §:n mukaiset neuvottelut kuntaliitosasiassa.
Sámedikkis lea hui stuora sátneváldi áššis, daningo suohkanovttastahtimiid spiehkastatákkain namuhuvvo ahte ovttastahttin ii oaččo heajudit sápmelaččaid gielalaš ja kultuvrralaš rivttiid ja guovddážis leat sámediggelága 9 §:a miel ráđđádallamat suohkanovttastuhttináššis.
Tällä menolla kunta ajaa suunnitelmallisesti saamelaiset pois Enontekiön kunnasta.
Dálá plánaiguin suohkan ádjá sápmelaččaid diđolaččat ja plánaid mielde eret Eanodaga suohkanis.
Ehkä ei olisi pahasta yhdistää Enontekiön kunta muiden Länsi-Lapin kuntien kanssa, koska tilanne ei voi ainakaan nykyisestä enää pahentua.
Ii oba livčče vearráige ovttastahttit Eanodaga suohkana eará Oarje-Sámi suohkaniiguin, daningo dilli ii sáhte aŋkke dálážis šaddat šat vearrábun.
Ehkä suurempi kunta toisi enemmän avarakatseisuutta, halua suojella saamelaiskulttuuria ja toimeenpanna lakisääteisiä velvoitteita, lisäisi suvaitsevaisuutta ja tehostaisi kunnallishallintoakin.
Stuorit suohkan soaittálii buktit eambbo viiddes oainnu, hálu suodjalit sámi kultuvrra ja olláhuhttit lágas mearriduvvon geatnegasvuođaid, lasihivččii utnolašvuođa ja beavttálmahtálii suohkanhálddahusanai.
Ilmeisesti kunnanjohtajallakaan ei ole tämän kokoisessa kunnassa tarpeeksi tehtäviä, koska hän tuntuu käyttävän suuren osan työajastaan sosiaalisessa mediassa ja mediassa tapahtuvaan kunnan tehtäviin kuulumattomaan pohdiskeluun.
Suohkanhoavddas eai oro leame dán stuoru suohkanis dárbahassii barggut, daningo son orru atnime stuora oasi bargoáiggistis sosiála medias surfemii ja mediasuokkardallamii, mat eai gula suohkana bargguide.
Saamelaiskäräjät tulee huolellisesti pohtimaan tulisiko Enontekiön kunta liittää Länsi-Lapin muihin kuntiin.
Sámediggi galgá fuolalaččat suokkardit galggaliigo Eanodaga suohkan laktojuvvot Oarje-Sámi eará suohkaniidda.
Omat tuntemukseni ovat kunnanjohtajan ja kunnan virallisen saamelaisvastaisen toiminnan johdosta kääntyneet kuntaliitoksen vastustamisesta siihen positiivisesti suhtautumiseen, kunhan reunaehdot saamen kielen ja saamelaiskulttuurin kannalta saadaan kohdilleen uudessa kuntaliitoksessa.
Suohkanhoavdda ja suohkana virggálaš sápmelaččaidvuostásaš doaimma geažil iežan dovdamušat leat earáhuvvan suohkanovttastahttima vuostálastimis dasa miehtemielalaš doaladupmái, go fal ravdaeavttut sámegiela ja sámi kultuvrra dáfus ožžojuvvojit sadjái ođđa suohkalihtodeamis.
Saamelaiskäräjien hallitus piti tällä viikolla viimeisen puhelinkokouksen ennen kesälomaa.
Sámedikki stivra doalai dán vahku maŋimus telefončoakkáma ovdal geasseluomu.
Hallitus on toki kiireellisissä asioissa valmis kokoontuman kesälläkin.
Stivra lea gal hui hohpolaš áššiid dihte gárvvis čoahkkanit geassetnai.
Päätimme lähteä mukaan maa- ja metsätalousministeriön työryhmään, joka selvittää saamelaisten osallistumisoikeuksien vahvistamista Metsähallituksen toiminnassa.
Mearrideimmet vuolgit mielde eanan- ja meahccedoalloministeriija bargojovkui, mii čielggada sámiid oassálastinvuoigatvuođaid nannema Meahcceráđđehusa doaimmas.
Saamelaiskäräjät on neuvotellut työryhmästä maa- ja metsätalousministeri Jari Koskisen kanssa ja saimme aiempaa paremmat ehdot.
Sámediggi lea ráđđádallan bargojoavkkus eanan- ja meahccedoalloministtar Jari Koskisiin ja oaččuimet ovdalačča buoret eavttuid.
Nyt saamelaiskäräjät sai kolme edustajaa ja yhden asiantuntijan työryhmään.
Dál sámediggi oažžu golbma ovddasteaddji ja ovtta áššedovdi bargojovkui.
Lisäksi kolttien kyläkokous sai nimetä oman edustajansa.
Dasa lassin nuortalaččaid siidačoakkán oaččui nammadit iežas ovddasteaddji.
Aiemmassa esityksessä saamelaiskäräjät olisi saanut nimetä kolme edustajaa, joista yhden olisi pitänyt edustaa kolttasaamelaisia, yksi epämääräistä paikallista saamelaistahoa ja vain yhden riippumattomasti eikä saamelaiskäräjät olisi saanut nimetä asiantuntijaa lainkaan.
Ovddit evttohusas sámediggi livččii ožžon nammadit golbma ovddasteaddji, main okta livččii galgan ovddastit nuortalaččaid, okta eahpemearálaš báikkálaš sápmelašbeali ja dušše ovtta iešráđalaččat, iige sámediggi livčče ožžon nammadit áššedovdi obanassiige.
Ministeri Koskinen sanoi, että Metsähallituslaki uudistetaan joko saamelaiskäräjien osallisuudella tai ilman sitä.
Ministtar Koskinen dajai, ahte Meahcceráđehusláhka ođastuvvo juogo searvvai sámedikki dán bargojovkui dehe ii.
Emme saaneet enää parempia liittymisehtoja ja jos emme olisi lähteneet työryhmään mukaan, olisimme menettäneet vaikutusmahdollisuuden.
Eat oažžon dán buoret searvaneavttuid ja jos eat livčče vuolgán bargojovkui mielde, de livččiimet massán váikkuhanvejolašvuođa.
Ministeri Koskinen myös tähdensi, että työryhmä ei tule käsittelemään ILO 169-sopimuksen ratifiointiesteiden poistamista millään tavalla.
Ministtar Koskinen maid deattuhii, ahte bargojoavku ii gieđahala ILO 169-soahpamuša ratifiserenáruid jávjadeami mainnage lágiin.
Koskisen mukaan mahdollisessa ILO-työryhmässä saamelaisilla ja valtiolla tulisi olla tasavertainen määrä edustajia ja asia on valtion ja saamelaisten välinen asia.
Koskisa mielde vejolaš ILO-bargojoavkkus sápmelaččain ja stáhtas galggale leat dásseveardásaš mearri ovddasteaddjit ja ášši lea stáhta ja sápmelaččaid gaskavuođa ášši.
Huomenna perjantaina saamelaiskäräjät neuvottelee Metsähallituksen kanssa mm.. Lätäsenon tilanteesta, Akwé: Kon – ohjeiden soveltamisesta, Metsähallituslain § 4 soveltamisesta ja Metsähallituksen tekemästä sopimuksesta paliskuntain yhdistyksen kanssa poronhoidon huomioimisesta Metsähallituksen hallinnassa olevalla alueella.
Ihttin bearjadaga sámediggi ráđđádallá Meahcceráđđehusain ee. Leahtaseanu dilis, Akwé: Kon – rávvagiid heiveheamis, Meahcceráđđehuslága 4 §:a heiveheamis ja Meahcceráđđehusa dahkan soahpamušas Bálgesiid ovttastusain boazodoalu vuhtii váldimis Meahcceráđđehusa hálddašan viidodagain.
Jään lomalle heinäkuun puolivälissä ja palaan näillä näkymin töihin elokuun puolivälissä, riippuen työtilanteesta.
Bázán lupmui suoidnemánu beallemuttos ja máhcan bargui dálá dieđu mielde borgemánu beallemuttos, bargodili mielde.
Hyvää alkanutta kesälomaa, vasanmerkitystä ja kalaonnea kaikille blogini lukijoille !
Buori álgán geasseluomu, miessemearkuma ja guollelihku buot mu blogga lohkkiide !
Vuontisjärvellä 27.6.2013
Vuottesjávrres 27.6.2013
Viikon kuulumisia Olen palannut syyslomalta työkiireiden keskelle.
Vahku ságat Lean máhccan čakčaluomus bargohoahpuide.
Ennen lomaa osallistuin kestävän kehityksen toimikunnan kokoukseen.
Ovdal luomu oassálasten suvdilis gárganeami doaibmagotti čoakkámii.
Kokouksen aiheena oli paikalliset esimerkit kestävän kehityksen edistämiseksi.
Čoakkáma fáddán ledje báikkálaš ovdamearkkat suvdilis gárganeami ovddideami várás.
Toin kokouksessa esille, että kestävän kehityksen periaatteet tulisi ottaa paremmin huomioon osana kokonaisvaltaista alueidenkehittämistä.
Bukten čoakkámis ovdan, ahte suvdilis gárganeami prinsihpat galggale buorebut váldojuvvot vuhtii ollislaččat guovlluidgárgeheami oassin.
Toin esille, että saamelaisten kotiseutualueen kuntien katsontakannassa saamelaisten kotiseutualuetta pidetään etelästä tulevien lomailijoiden virkistyskäyttöreservinä koska se tuo mukanaan rahaa alueelle.
Bukten ovdan, ahte sámiid ruovttuguovllu suohkaniid geahččanguovllus sámiid ruovttuguovlu adnojuvvon lulliluopmostalliid áhpásnuvvangeavahusa researvan, daningo dat buktá ruđa guvlui.
Kaavoituksessa kestävän kehityksen periaatteet saamelaisten kotiseutualueella usein unohtuvat ja pientä ekologista jalanjälkeä tekevän EU:n ainoan alkuperäiskansan jäsenten mahdollisuudet nauttia perustuslaillisista oikeuksistaan alkuperäiskansana jäävät kaavoituksessa huomioimatta.
Lávvaráhkadeamis suvdilis gárganeami prinsihpat sámiid ruovttuguovllus dávjá vajálduvvet ja unna ekologalaš juolgeluottaža dahkki EU:a áidna álgoálbmoga oasálaččaid vejolašvuođat návddašit vuođđolága rivttiineaset álgoálbmogin báhcet lávvaráhkadeamis vuhtii válddekeahttá.
Otin esille puutteellisen kestävän kehityksen näkökulman huomioimisen mm.. Inarijärven osayleiskaavassa ja Kilpisjärvi 2020-kehittämishankkeessa.
Válden ovdan váilevaš suvdilis gárganeami geahččanguovllu vuhtii váldima ee. Anárjávrre oasseoppalašlávas ja Gilbbešjávri 2020-gárgehanfidnus.
Saamelaiskäräjät järjestää lauantaina 30.10 kello 13 alkaen kuulemistilaisuuden Kilpisjärvi 2020-kehittämishankkeesta.
Sámediggi lágida lávvordaga 30.10. diibmu 13 rájes gullandilálašvuođa Gilbbešjávri 2020-gárgehanfidnus.
Kuulemistilaisuuden tarkoituksena on saada alueen saamelaisten näkemyksiä saamelaiskäräjien lausunnon pohjaksi.
Gullandilálašvuođa dárkkuhussan lea oažžut guovllu sápmelaččaid oainnuid sámedikki cealkámuša vuođđun.
Tällä hetkellä Kilpisjärvi 2020-kehittämishankkeessa suunnitellaan mm. arktisen seikkailupuiston rakentamista Salmivaaralle, lentokentän rakentamista Kilpisjärven kylälle, ” luontoa säästävän ” hissin rakentamista Saanan päälle, Jäämeren radan rakentamista ja uusia tieyhteyksiä Natura-alueelle.
Dán vuoru Gilbbešjávri 2020-gárgehanfidnus plánejuvvo ee. árktalaš fearánpárkka ráhkadeapmi Čoalmmevárrái, girdiseaivunsaji ráhkadeapmi Gilbbešjávrre gillái, ” luonddu seasti ” hissa huksen Sáná nala, Jiekŋameara ruovderáŧi huksen ja ođđa luottaid dahkan Natura-viidodahkii.
Kilpisjärvi 2020-projekti on rahoitettu EU-rahalla ja hakemuksen yhtenä perusteena on ollut saamelaiskulttuurin huomioiminen.
Gilbbešjávrre 2020-prošeakta lea ruhtaduvvon EU-ruđain ja ohcamuša okta ággan lea leamaš sámi kultuvrra vuhtii váldin.
Saamelaiskulttuurin etujen mukaista ei varmastikaan ole sijoittaa arktista seikkailupuistoa uhanalaisten luontotyyppien alueelle ja poronhoitoalueelle.
Sámi kultuvrra ovdamuniid mielde ii leat sihkkarit gávdnat saji árktalaš fearanpárkii uhkivuloš luonddutiippaid guovllus ja boazodoalloguovllus, humakeahttáge oba ruovderáŧi huksemis boazodoalu guohtoneatnamiid čađa.
Kuulemme alueen saamelaisia ennen lopullisen kannan muodostamista.
Gullat guovllu sápmelaččaid ovdal loahpalaš beali hábmema.
Hankkeen ohjausryhmä kokoontuu 9.11., jonne tuomme saamelaiskäräjien näkemyksen kirjallisesti asiasta.
Fidnu stivrenjoavku čoahkkana 9.11., gosa buktit áššis sámedikki čálalaš cealkámuša.
Ennen lomaa oli myös saamelaiskäräjälain § 9 mukaiset neuvottelut maastoliikennelain osittaisuudistuksesta ŧmpäristöministeriössä.
Ovdal luomu ledje maid sámediggelága 9 § ráđđádallamat meahccejohtaluslága oasseođastusas birasministeriijas.
Saamelaiskäräjät antoi oman esityksen maastoliikennelain uudistamisesta, joka perustui saamelaiskäräjien hallituksen hyväksymään lausuntoon asiasta.
Sámediggi attii iežas evttohusa meahccejohtaluslága ođasteamis, mii vuođđuduvai sámedikki stivrra dohkkehan cealkámuššii áššis.
Päävaatimuksemme oli, että lakiin otettaisiin maininta siitä, että maastoliikennereitit ja maastoliikennetoiminta ei saa aiheuttaa vähäistä suurempaa haittaa saamelaiskulttuurille.
Váldogáibádussan lei, ahte láhkii váldojuvvolii máinnašupmi das, ahte meahccejohtolagat ja meahccejohtalusdoaibma ii oaččo dagahit unnanačča eanet áru sámi kultuvrii.
Toivomme, että esitys menee läpi, koska se seuraa uudistettavaan vesilakiin otettavia määräyksiä.
Sávvat, ahte evttohus manna čađa, daningo dat čuovvu mearrádusaid, mat leat váldon ođasnuhtti čáhceláhkii.
Saamelaiskäräjät antoi lausunnon kansallisen metsäohjelman 2015 (KMO2015) uudistamisesta.
Sámediggi attii cealkámuša álbmotlaš vuovdeprográmma 2015 (KMO2015) ođasnuhttimis.
Esitimme tarkennuksia saamelaiskulttuurin huomioon ottamiseen ja kulttuuriperinnön inventoinnin jatkamiseen metsätalousalueella.
Evttoheimmet dárkilmahttojumiid sámi kultuvrra vuhtii váldimis ja kulturárbbi inventerema joatkimii vuovdeekonomiijaviidodagas.
Esitimme myös, että ohjelmassa asetettu tavoite laatia kulttuuriperintöohjelma metsätalousalueelle tulisi laatia saamelaisten kotiseutualueella yhdessä saamelaiskäräjien kanssa.
Evttoheimmet maid, ahte prográmmas biddjon ulbmil ráhkadit kulturárbeprográmma vuovdeekonomiijaviidodahkii galggalii ráhkaduvvot sámiid ruovttuguvlui ovttas sámedikkiin.
Ensi viikolla on saamelaisen parlamentaarisen neuvoston hallituksen kokous.
Boahtte vahku lea sámi parlamentáralaš ráđi stivrra čoakkán.
Saamme kokoukseen vieraaksi vähemmistövaltuutettu ja YK:n alkuperäiskansojen pysyvän foorumin tulevan edustajan Eva Biaudetin.
Oažžut čoakkáma guossin veahádatáittardeaddji ja ON:a álgoálbmogiid bissovaš foruma boahttevaš ovddasteaddji Eva Biaudeta.
Keskustelemme Spn:n hallituksen kokouksessa mm. saamelaisen parlamentaarisen neuvoston ja YK:n alkuperäiskansojen pysyvän foorumin yhteistyöstä.
Ságastallat Spr:a stivrra čoakkámis ee. sámi parlamentáralaš ráđi ja ON:a álgoálbmogiid bissovaš foruma ovttasbarggus.
Vuontisjärvellä 27.10.2010
Vuottesjávrres 27.10.2010
Pohjoismaisesta saamelaisyhteistyöstä Huomenna alkaa saamelaiskäräjien hallituksen kaksipäiväinen tämän vuoden ensimmäinen kokous.
Davviriikkalaš sámi ovttasbarggus Ihttin álgá sámedikki stivrra guovttebeaivásaš dán jagi vuosttaš čoakkán.
Asialista on pitkä ja raskas.
Áššelistu lea guhkki ja lossat.
Käsittelemme mm. esitystä saamelaisen parlamentaarisen neuvoston ilmastopoliittiseksi ohjelmaksi, pohjoismaisen saamelaissopimuksen delegaatiokysymyksiä, saamelaiskäräjien tämän vuoden budjettia ja kannanottoa Kotimaisten kielten tutkimuskeskuksen tulevaisuudesta sekä näkemystämme selvitysmies Pekka Aikion raportista koskien Oulun ja Lapin yliopiston saamelaisuuteen liittyvien toimintojen järjestämisestä.
Gieđahallat ee. evttohusa sámi parlamentáralaš ráđi dálkádatpolitihkalaš prográmmas, davviriikkalaš sámi soahpamuša sáttagoddegažaldagaid, sámedikki dán jagi bušeahta ja oainnu Ruovttueatnan gielaid dutkanguovddáža (RGDG) boahtteáiggis sihke oainnu čielggadanolmmái Pekka Aikio raporttas, mii guoská Oulu ja Lappi universiteahta sápmelašvuođa dutkan- ja oahpahusdoaimmaid ordnema.
Kotuksen tulevaisuutta pohtinut työryhmähän ehdottaa mm. saamen kielen huoltotehtävien siirtämistä yliopistoille.
RGDG:a boahtteáiggi suokkardan bargojoavkuhan evttoha ee. sámegiela gáhttenbargguid sirdima universiteahtaide.
Kokouksessa lyömme myös lukkoon yleiskokouksen seuraavan päivämäärän ja kokouspaikkakunnan.
Čoakkámis mearridit maid dievasčoakkáma čuovvovaš beaivemeari ja čoakkánbáikegotti.
Huomenna minulla on myös ilo tavata Sámi Duodjin johtokuntaa ja kuulla heidän näkemyksiään miten saamen käsityötä tulisi tukea ja edistää saamelaiskäräjien politiikassa ja miten voimme tukea saamen käsityön sisältämää perinteistä tietoa.
Ihttin mus lea maid illu deaivat Sámi Duoji stivrra ja gullat sin oainnuid mot sámi duoji galggalii doarjut ja ovddidit sámedikki politihkas ja mot sáhttit doarjut árbevirolaš dieđu, mii gullá sámi duodjái.
Pohjoismainen saamelaissopimus ja sen edistäminen on puhuttanut kansainvälisellä saamelaisalueella sekä saamelaiskäräjiä että valtioita.
Davviriikkalaš sámi soahpamuš ja dan ovddideapmi lea ságastuhttán riikkaidgaskasaš sámi guovllus sihke sámedikkiid ja stáhtaid.
Prosessin aikana olen valitettavasti huomannut, että saamelaiskäräjien poliittinen yhteistyö eli saamelainen parlamentaarinen neuvosto (SPN) ei toimi riittävän hyvin saamelaisten yhteistyöelimenä ja että SPN on sivuutettu tärkeissä päätöksenteoissa.
Dađi bahábut lean proseassa áigge fuobmán, ahte sámedikkiid politihkalaš ovttasbargu dehege sámi parlamentáralaš ráđđi (SPR) ii doaimma dárbahassii bures sápmelaččaid ovttasbargoorgánan ja ahte SPN lea mannojuvvon meaddel dehálaš mearrádusdahkamiin.
Ristiriitaiset tiedot saamelaiskäräjien ja valtioiden näkemyksistä pohjoismaisen saamelaissopimuksen edistämisestä ovat johtaneet jokavuotisen saamelaisministerien ja presidenttien kokouksen siirtämiseen.
Ruossalas dieđut sámedikkiid ja stáhtaid oainnuin davviriikkalaš sámi soahpamuša ovddideamis leat dolvon dasa ahte jahkásaš sámi ministariid ja – presideanttaid čoakkán lea maŋiduvvon.
Tilanteen tausta pohjautuu Norjan tekemään esitykseen, että pohjoismaisen saamelaissopimuksen jatkotyöstäminen aloitettaisiin seuraavassa saamelaisministerien ja – presidenttien kokouksessa.
Dili duogáš vuođđuduvvá Norgga dahkan evttohussii, ahte davviriikkalaš sámi soahpamuša joatkkabargu álggahuvvolii čuovvovaš sámi ministariid ja – presideanttaid čoakkámis.
Jatkotyöstämistä varten jokainen valtio asettaisi valtiosopimusneuvotteludelegaatiot, joissa toimisi kaksi valtion ja kaksi saamelaiskäräjien nimeämää edustajaa.
Joatkkabarggu várás juohke stáhta ásahivččii stáhtasoahpamuša ráđđádallansáttagottiid, main doaimmale guokte stáhta ja guokte sámedikkiid nammadan ovddasteaddji.
Norjan saamelaiskäräjät hyväksyi Norjan valtion esityksen kuulematta Ruotsin tai Suomen saamelaiskäräjiä ennen päätöstään.
Norgga sámediggi dohkkehii Norgga stáhta evttohusa gulakeahttá Ruoŧa dehe Suoma sámedikki ovdal iežas mearrádusa.
Tilanne on Suomen saamelaiskäräjien näkökulmasta erikoinen, koska Norja on ratifioinut ILO 169-sopimuksen.
Dilli lea Suoma sámedikki geahččanguovllus mearkkalaš, daningo Norga lea ratifiseren ILO 169-soahpamuša.
Norjan saamelaiskäräjien päätös on heikentänyt Suomen ja Ruotsin saamelaiskäräjien neuvotteluasemaa.
Norgga sámedikki mearrádus lea heajudan Suoma ja Ruoŧa sámedikkiid ráđđádallansajádaga.
Toivon, että otamme tästä asiasta opiksi ja vahvistamme SPN:n toimintaa siten, että asioissa, jotka koskevat kaikkia saamelaiskäräjiä, saamelaisten yhteinen linja yritettäisiin löytää ensin SPN:ssä.
Sávan, ahte oahppat dán áššis ja nannet SPR:a doaimma nu ahte áššiin, mat gusket buot sámedikkiid, geahččalivččiimet vuohččan gávdnat sápmelaččaid oktasaš oainnu ja linnjá SPR:s.
Tätä asiaa meidän tulee erityisesti pohtia Suomen saamelaiskäräjillä, koska SPN:n puheenjohtajuus siirtyy meille loppukeväästä.
Dán ášši mii galgat earenoamážit guorahallat Suoma sámedikkis, daningo SPR:a jođihanovddasvástádus sirdása midjiide loahppagiđa.
Saamelaiskäräjien yhteinen näkemys on ensiarvoisen tärkeää erityisesti pohjoismaisen saamelaissopimuksen ratifiointia ajatellen.
Sámedikkiid oktasaš oaidnu lea earenoamáš mávssolaš jurddahettiin davviriikkalaš sámi soahpamuša ratifiserema.
Ruotsin saamelaiskäräjien hallituksen voimassa oleva päätös on, että Ruotsin saamelaiskäräjät lähtee pohjoismaisen saamelaissopimuksen ratifiointineuvotteluihin omana delegaationaan, mutta ilmeisesti Ruotsin saamelaiskäräjillä on noussut esille myös tarve muuttaa aikaisempaa päätöstään.
Ruoŧa sámedikki stivrra mearrádus mii lea vuoimmis čuodjá nu ahte Ruoŧa sámediggi vuolgá ratifiserenráđđádallamiidda iežas sárragoddin, muhto almmatge Ruoŧa sámedikkis lea badjánan maid dárbu rievdadit ovddes mearrádusa.
Suomen saamelaiskäräjille taattaisiin neuvotteluvaltuuskunnassa puhe- ja läsnäolo-oikeus muttei esimerkiksi äänestysoikeutta.
Suoma sámediggái dáhkiduvvolii ráđđádallansáttagottis hupman- ja mieldeorrunvuoigat-vuohta muhto ii omd. jienastanvuoigatvuohta.
Suomen saamelaiskäräjien hallituksen voimassaoleva päätös on, että saamelaiskäräjien tulee osallistua omana delegaationaan sopimusneuvotteluihin.
Suoma sámedikki stivrra gustojeaddji mearrádus lea, ahte sámediggi oassálastá iežas sáttagoddin soahpamušráđđádallamiidda.
Suomessa valtiosopimusneuvottelut perustuvat valtioneuvoston asetukseen, joka on lakihierarkiassa saamelaiskäräjälakia alempana.
Suoma stáhtasoahpamušráđđádallamat vuođđuduvvet stáhtaráđi ásahussii, mii lea láhkahierarkiijas sámediggelága vuollelis.
Suomessa saamelaiskäräjälain § 6 edellyttää, että saamelaisia koskevissa asioissa saamelaisia edustaa saamelaiskäräjät.
Suomas sámediggelága § 6 gáibida, ahte riikkasis ja riikkaidgaskasaš áššiin, mat gusket sápmelaččaid, sin ovddasta sámediggi.
Pohjoismainen saamelaissopimus on saamelaisia koskeva asia, ja on hyvin ongelmallista, jos saamelaiskäräjillä ei ole minkäänlaista päätösvaltaa sopimusneuvotteluissa.
Davviriikkalaš sámi soahpamuš lea ášši, mii guoská sápmelaččaid ja lea dieđusge hui problemáhtalaš, jos sámedikkis ii leat mihkkege mearridanválddiid soahpamušráđđádallamiin.
Emmekä ole saaneet valtiolta takeita siitäkään, että jotta sopimus voimaantullakseen ratifioitaisiin myös saamelaiskäräjillä.
Eatge leat ožžon stáhtas dáhkádusaid dasge, ahte vai soahpamuš boađálii vuoibmái, de dat gáibidivččii ratifiserema maid sámedikkis.
Saamelaisten asema valtioiden delegaatioissa olisi näin ollen asiantuntija-asema, enkä ole lainkaan varma että asema on riittävä.
Sámedikki sajádat stáhtaid delegašuvnnas livččii ná áššedovdisajádat, inge ieš leat ollenge sihkar ahte dat livččii dárbahassii nanu sajádat.
Delegaatiokysymys tulee uudelleen arvioitavaksi hallituksen kokouksessa, koska Suomen saamelaiskäräjien suuntaan on esitetty painetta muuttaa aikaisempaa päätöstään.
Delegašuvdnagažaldat boahtá ođđasit árvvoštallamii stivrra čoakkámis, daningo Suoma sámedikki guvlui lea boahtán deaddu nuppástuhttit dan ovddit mearrádusa.
Mikäli Suomen saamelaiskäräjät pitäytyy aikaisemmassa kannassaan, sopimusneuvottelujen hidastuminen aiotaan laittaa Suomen saamelaiskäräjien syyksi, vaikka pitäisimme huolen lainsäädännön meille takaamista oikeuksista.
Jos Suoma sámediggi doalaha ovddeš mearrádusas, de soahpamušráđđádallamiid ádjáneapmi áigojuvvo biddjot Suoma sámedikki sivvan, vaikko mii doalahivččiimetnai lágain midjiide dáhkiduvvon vuoigatvuođain.
Saamelaiskäräjät on useasti vedonnut pohjoismaisen saamelaissopimuksen pikaiseen ratifiointiin, joka painaa osaltaan myös vaakakupissa.
Sámediggi lea dávjá doarjalan davviriikkalaš sámi soahpamuša hohpolaš ratifiseremii, mii maid deaddá vihkkehallamis.
Vanhan sanonnan mukaisesti, Suomen saamelaiskäräjät on joutunut puun ja kuoren väliin tässä asiassa.
Dán áššis Suoma sámediggi lea šaddan muora ja bárkku gaskii, dego boares dadjanvuohki dadjá.
Hallituksella on vakava asia pohdittavana ja joudumme punnitsemaan eri vaihtoehtoja ja niiden vaikutuksia.
Stivrras lea duođalaš ášši guorahallama vuolde ja šaddat vihkkehallat sierra molssaeavttuid ja daid váikkuhusaid.
Mikäli alamme luopua saavutetuista edustamme, on edessä loputon suo, koska etujen menettäminen johtaa vaatimuksiin uusien etujen luovuttamisesta.
Jos luohpagoahtit iežamet oažžun ovdamuniin, de min ovddas lea nohkameahttun geaidnu, daningo ovdamuniin luohpan doalvu gáibádusaide ođđa ovdamuniin luohpamis.
Oli hallituksen kokouksen päätös mikä tahansa, niin Suomen saamelaiskäräjiä ei tule pitää syntipukkina.
Lei dal stivrra čoakkáma mearrádus mii beare, de Suoma sámedikki ii galgga atnit sivalažžan dán áššis.
Valtioiden tulisi pikemminkin itse pohtia mitkä edellytykset sopimuksen ratifioinnille ovat olemassa jos saamelaiskäräjille ei taata asiassa päätäntävaltaa, vaikka koko sopimuksen tarkoitus on parantaa saamelaisten asemaa pohjoismaisessa kontekstissa.
Stáhtat galggale baicca ieža guorahallat mat gáibádusaid soahpamuša ratifiseremii leat oba leamege jos sámedikkiide ii dáhkiduvvo áššis mearridanváldi, vaikko oba soahpamuša ulbmilin lea buoridit sápmelaččaid sajádaga davviriikkalaš konteavsttas.
Palaan blogissani ensi viikolla hallituksen kokouspäätöksiin.
Mun máhcan bloggastan boahtte vahku stivrra čoakkánmearrádusaide.
Olen saanut lukuisia yhteydenottoja huolestuneilta saamelaisilta miksi saamelaisnuorten toimintaa ei saada käyntiin ja nuoria ei resursoida kunnolla.
Máŋggat fuolastuvvan sápmelaččat leat váldán munnje oktavuođa ja sii leat leamaš fuolas go sámi nuoraid bargu ii ožžojuvvo johtui ja manne nuoraid bargui eai biddjo resurssat.
Saamelaisnuorten toiminnan tukeminen on yksi saamelaiskäräjien tämän vaalikauden toimintasuunnitelman tärkeimpiä prioriteetteja.
Sámi nuoraid doaimma doarjun lea okta sámedikki dán válgaáigodaga doaibmaprográmma deháleamos vuoruhemiin.
Nuorisoelimen ja – toiminnan perustaminen tulee seuraavan saamelaiskäräjien kokouksen asialistalle ja jos se minusta on kiinni niin myös nuorisotyöryhmän esitys tulee hyväksytyksi ja saamelaiskäräjien nuorisotoiminnan institutionaalinen käynnistyminen saa lopullisen siunauksensa.
Nuoraidorgána ja – doaimma vuođđudeapmi boahtá čuovvovaš sámedikki dievasčoakkáma áššelistui ja jos dat lea mu duohken de maid nuoraidbargojoavkku evttohus boahtá dohkkehuvvot ja sámedikki nuoraidoaimma institušuvnnalaš álggaheapmi oažžu loahpalaš sivdnádusas.
Myös meidän kulttuurilautakuntamme tulisi sen myötä ryhdistäytyä ja myöntää projekti- ja toimintarahaa toiminnalle, joka innostaa entistä enemmän saamelaisnuorisoa saamelaisyhteisön tehtäviin. Kulttuurilautakunta tukee mm..
Maiddái min kulturlávdegoddi galggalii dan mielde buoridit profiillas ja juolludit prošeakta- ja eará ruhtadeami doaimmaide, mat movttiidahttet sámi nuoraid sámi servoša bargguide.
Utsjoen kirkkotupia 12 000 eurolla, vaikka viime vuonna saamelaiskäräjät järjesti, rahoitti ja resursoi henkilöstönsä työpanoksen kautta paljon saamelaisiin kirkkopäiviin.
Kulturlávdegoddi doarju ee. Ohcejoga girkostobuid 12 000 euroin, vaikko diibmá sámediggi lágidii, ruhtadii ja resurserii bargiidis bargobidjosa bakte olu sámi girkobeivviide.
Pidän hyvin surullisena, että saamelaisnuorten toimintaa ei tueta ja priorisoidaan sellaisen toiminnan rahoitusta, joka kuulisi normaalistikin Suomen kirkkojen toimintaan ja heidän omarahoitukseen.
Anán hui morašlažžan, ahte sámi nuoraid doaibma ii dorjojuvvo ja vuoruhuvvo dakkár doaimma ruhtadeapmi, mii gulalii dábálaččat Suoma girkuid bargui ja sin iežasruhtadeapmái.
Kirkollahan on verotusoikeus ja hyvin laajasti kiinteistövarallisuutta ja kyse on tällöin myös siitä, että miten kirkko resursoi saamelaisasioita.
Girkushan lea vearuhanvuoigatvuohta ja dat leat jábálaččat giddodagaideaset dáfus ja jearaldat lea dalle maid das, ahte mot girku bidjá resurssaid sámi áššiide.
Varallisuutta kirkolla nykyisin on, kyse on vain priorisoinnista.
Girkut leat dálá áigge buresbirgejeaddjit, jearaldat lea vuoruheamis.
Saamelaiskäräjien puheenjohtajana toivon, että kirkko tukisi saamelaiskulttuuria turvaamalla Utsjoen kirkkotupien rahoituksen omista varoistaan.
Sámedikki ságadoallin sávan, ahte girku doarjjulii sámi kultuvrra nu ahte dorvvastivččii Ohcejoga girkostobuid ruhtadeami iežas ruđain.
Alkuperäiskansan resurssit ovat rajalliset.
Álgoálbmogiid resurssat leat hui unnit.
Saamelaiskäräjien kulttuurimäärärahat ovat todella pieniä ja rahanjaossa tulisi aina priorisoida saamelaisten omia hankkeita ja erityisesti panostaa saamelaisnuoriin toimintasuunnitelmamme mukaisesti.
Sámedikki kulturmearreruđat leat duođaid smávvát ja ruhtajuohkimis galggalii álohii vuoruhit sápmelaččaid iežaset fidnuid ja earenoamážit galggalii deattuhit sámi nuoraid min doaibmaplánamet mielde.
Nuoret ovat kulttuurimme tulevaisuus ja kulttuurimme tulevaisuus on mielestäni tärkeämpi kysymys kuin esim. kirkkotupien ylläpito.
Nuorat leat min kultuvrra boahtteáigi ja min kultuvrra boahtteáigi lea mu mielas deháleabbo ášši go omd. girkostobuid bajásdoallan.
Kulttuurimäärärahojen jakaminen kuuluu kulttuurilautakunnan tehtäviin, enkä siihen voi puuttua.
Kulturmearreruđaid juohkin gullá kulturlávdegotti bargguide, inge sáhte dasa seahkanit.
Olisi kuitenkin hyvä käydä yleistä keskustelua rahoituksen prioriteeteista ja millaisten asioiden rahoittaminen on todella tärkeää saamelaiskulttuurin elinvoimaisuuden takaamiselle.
Livččii goitge buorre ságastallat obalaččat ruhtadeami vuoruhemiin ja makkár áššiid ruhtadeapmi lea duođaid dehálaš sámi kultuvrra eallinvuoimmi dáhkideamis.
28.1.2010 myrskyisestä Vuontisjärvestä, Klemetti Näkkäläjärvi
28.12010 stoarbmás Vuottesjávrres Juvvá Lemet
Ennen kesälomaa Tämä on viimeinen työviikko ennen kesälomaa.
Ovdal geasseluomu Dát lea maŋimus bargovahkku ovdal geasseluomu.
Yritän nyt ensimmäisen kerran puheenjohtajuuteni aikana pitää kunnon loman.
Geahččalan dál vuosttaš geardde iežan ságadoalliáigodaga áigge doallat rievttes luomu.
Olen lomalla (toivottavasti) 5.7-13.8. ja puheenjohtajan tehtäviä hoitaa lomani aikana I varapuheenjohtaja Irja Seurujärvi-Kari.
Lean luomus (doaivvu mielde) 5.7.-13.8. ja ságadoalli bargguid dikšu luomu áigge I várreságadoalli Irja Seurujärvi-Kari.
Blogini päivitys jää vähemmälle loman aikana.
Blogga čállin báhcá unnibun luomu áigge.
Loma kuluu väitöskirjaa viimeistellessä.
Luopmu manná nákkošgirjebarggu loahpaheamis.
Viime viikolla juuri ennen juhannusta oli saamelaiskäräjien yleiskokous.
Mannan vahku ovdalaš mihcamáraid lei sámedikki dievasčoakkán.
Kokous ei valitettavasti sujunut leppoisissa lomatunnelmissa ja taas kerran kokoukselta jäi asioita käsittelemättä.
Čoakkán ii dađi bahábut mannan ráfálaš luopmodovdamušaid mielde ja vuohon čoakkámis báhce áššit gieđahalakeahttá.
Seuraava saamelaiskäräjien kokous pidettäneen alkusyksystä ja silloin pitää varmaan pitää kokous kaksipäiväisenä.
Čuovvovaš sámedikki dievasčoakkán dolloš áračavčča ja dalle čoakkáma galgá várra doallat guovttebeaivásažžan.
Juhannusviikon saamelaiskäräjien kokouksessa saatiin käsiteltyä vain kolme asiaa.
Mihcamárvahku sámedikki dievasčoakkámis šadde gieđahallojuvvot dušše golbma ášši.
Vuoden 2009 tilinpäätös, raportti viime vuoden oppimateriaalivarojen käytöstä sekä kielineuvoston uuden jäsenen nimeäminen jäljellä olevaksi toimikaudeksi hyväksyttiin ongelmitta.
Jagi 2009 rehketdoalloloahpaheapmi, raporta diimmá oahppomateriálaruđaid geavaheamis ja giellaráđi ođđa áirasa nammadeapmi loahppadoaibmaáigodahkii dohkkehuvvoje buncaraggáid haga.
Valitettavasti vain vuoden 2008 tilinpäätös on edelleen hyväksymättä.
Dađi bahábut fal jagi 2008 rehketdoalloloahpaheapmi lea ain dohkkekeahttá.
Asiaa on käsitelty nyt yli vuosi.
Ášši lea dál gieđahallojuvvon badjelaš jagi.
Vuoden 2008 tilinpäätös kyllä hyväksyttiin saamelaiskäräjien 4/2009 kokouksessa.
Jagi 2008 rehketdoalloloahpaheapmi lea gal dohkkehuvvon sámedikki 4/2009 čoakkámis.
Pöytäkirjantarkistajat eivät vain olleet yksimielisiä päätöskirjauksesta, jonka johdosta asia tuotiin tämän kokouksen päätettäväksi saamelaiskäräjien työjärjestyksen mukaisesti.
Beavdegirjedárkkisteaddjeguovttos eaba fal lean ovttamielalaččat beavdegirjehábmemis, man dihte ášši buktojuvvui dán čoakkáma mearrideapmái sámedikki bargoortnega mielde.
Kyseisen pöytäkirjan pykälää ei voitu hyväksyä, koska juuri ennen päätöksentekoa saamelaiskäräjäjäsen Jouni Ilmari Jomppanen lähti kokouksesta ilmoittaen kokouksen jättämisen syyksi, ettei asiassa saisi tehtyä asiasta päätöstä.
Namuhuvvon beavdegirjji paragráfa ii sáhttán dohkkehuvvot, daningo aiddo jur ovdalaš mearrádusa dahkama sámediggeáirras Jouni Ilmari Jomppanen vulggii čoakkámis ja ilmmuhii čoakkáma guođđima sivvan dan, ahte čoakkán ii sáhte bargat áššis mearrádusa.
Kokous ei ollutkaan hänen lähtönsä jälkeen enää päätösvaltainen ja asioita siirtyi seuraavaan kokoukseen, ja palaamme siinä kokouksessa edelleen vuoden 2008 tilinpäätöksen hyväksymiseen.
Čoakkámis ii leange su vuolgima maŋŋel šat mearridanváldi ja čoakkánáššit sirdáse čuovvovaš čoakkámii, ja máhccat dan čoakkámis vel jagi 2008 rehketdoalloloahpaheami dohkkeheapmái.
Saamelaiskäräjien luottamushenkilöt toimivat virkavastuulla.
Sámedikki luohttámušolbmot doibmet virgeovddasvástádusain.
Virkavastuu merkitsee sitä, että luottamushenkilöön sovelletaan rikoslain 40. luvun virkarikossäännöksiä.
Virgeovddasvástádus máksá dan, ahte luohttámušolbmui guoskaduvvojit rihkuslága 40. logu virgerihkusnjuolggadusat.
Luottamushenkilö on toimensa hoidosta myös poliittisesti vastuunalainen.
Luohttámusolbmoš lea doaimmas dikšumis maiddái politihkalaš ovddasvástádus.
Saamelaiskäräjien luottamushenkilöillä on myös velvollisuus saamen kansaa kohtaan ja huolehtia siitä, että saamelaiskäräjien edustuksellisuus toteutuu.
Sámedikki luohttámušolbmot leat maid geatnegahtton sámi álbmoga ektui ja sii galget atnit ávvira das, ahte sámedikki representatiivavuohta olláhuvvá.
Valitettavasti kaikki saamelaiskäräjien jäsenet eivät ota virkavastuutaan vakavasti.
Dađi bahábut buot sámedikki áirasat eai váldde duođas iežaset virgeovddasvástádusa.
Kunnallispolitiikassa Kauko Juhantalo on saanut huomautuksen apulaisoikeuskanslerilta, koska hän oli lähtenyt kokouksesta ilman perusteltua syytä.
Suohkanpolitihkas Kauko Juhantalo lea ožžon cuigehusa veahkkevuoigatvuohtakánsleris, go son lei guođđán čoakkáma almmá buriid sivaid haga dasa.
Torstaina pidetään saamelaiskäräjien hallituksen viimeinen kokous ennen kesälomia.
Duorastaga dollojuvvo sámedikki stivrra maŋimus čoakkán ovdal geasseluomuid.
Asialistalla on kiireelliset nimitykset, joista tärkeimpänä on saamelaiskäräjien edustajien nimeäminen saamen kielenelvytysohjelmaa valmistelevaan ohjausryhmään.
Áššelisttus leat hohpolaš nammadeamit, main dehálepmosiidda gullá sámedikki ovddasteddjiid válljen sámegiela ealáskahttinprográmma válmmaštalli stivrenjovkui.
Näyttää siltä, että kielenelvytysohjelma aloitetaan vihdoinkin.
Orru leame nu ahte giellaealáskahttinprográmma olláhuvvagoahtá viimmat.
Osallistun torstaina Inarissa järjestettävään kansainväliseen Delos-työpajaan.
Oassálasttán duorastaga Anáris riikkaidgaskasaš Delos-bargobádjái.
Työpaja on osa kansainvälistä yhteistyötä, joka järjestää työpajoja nk. länsimaissa liittyen luonnon pyhien paikkojen tutkimiseen ja suojelemiseen.
Bargobádji lea riikkaidgaskasaš ovttasbarggu oassi, man olis ordnejuvvojit bargobájit ng. oarjeriikkain áššiin, mat gullet luonddu bassi báikkiid dutkamii ja suodjaleapmái.
Tuon tilaisuuteen saamelaiskäräjien tervehdyksen.
Buvttán dilálašvuhtii sámedikki dearvvahusa.
Saamelaiskäräjät sai tänään tiedon, että hakemuksemme InterregSápmi-ohjelmaan on hyväksytty ja olemme saaneet rahoituksen pohjoismaisen saamen kieliyhteistyön uudelleen organisoinnin esiselvitykseen.
Sámediggi oaččui odne dieđu, ahte min ohcamuš InterregSápmi-prográmmii lea dohkkehuvvon ja leat ožžon ruhtadeami davviriikkalaš sámi giellaovttasbarggu ođđasit organiserema ovdačielggadeami bargama várás.
Hanke on saamelaisen parlamentaarisen neuvoston yhteishanke.
Dát prošeakta lea sámi parlamentáralaš ráđi oktasašfidnu.
Suomen saamelaiskäräjät on toiminut hakemusvastaavana ja toimii vastuutahona esiselvitysprojektissa.
Suoma sámediggi lea doaibman ohcamuša ovddasvátideaddji beallin ja doaibma maid ovddasvástideaddjin ovdačielggadanprošeavttas.
Pohjoismaista saamen kieliyhteistyötä on yritetty uudelleen organisoida kohta 15 vuotta, ja on hyvä, että organisointi etenee vihdoinkin.
Davviriikkalaš sámi giellaovttasbargu lea geahččaluvvon ođđasit organiserejuvvot fargga 15 jagi, ja lea dieđusge buorre, ahte organiseren viimmat ovdána.
Hanke etenee siten, että esiselvitystä laatimaan palkataan projektityöntekijä ja asiaa käsitellään saamelaisen parlamentaarisen neuvoston hallituksen kokouksessa syksyllä.
Prošeakta ovdána nu ahte ovdačielggadeami ráhkadeami várás bálkáhuvvo prošeaktabargi ja ášši gieđahallojuvvo sámi parlamentáralaš ráđi stivrra čoakkámis čakčat.
Ennen lomia kerron vielä hallituksen kokouksen tunnelmia.
Ovdal luomu muitalan vel ságaid stivrra čoakkámis.
Vuontisjärvellä 28.6. Klemetti Näkkäläjärvi
Vuottesjávrres 28.6.2010 Juvvá Lemet
Kohti saamelaiskäräjävaaleja Vuoden lopussa päättyy hakeutuminen saamelaiskäräjien vaaliluetteloon.
Sikta sámediggeválggaide Jagi loahpas nohká ohcamuša guođđin sámedikki válgalogahallamii.
Vetoankin kaikkiin saamelaisiin, jotka ette ole vielä vaaliluettelossa, hakeutumaan luetteloon, jotta pääsette käyttämään äänioikeuttanne tulevissa saamelaiskäräjävaaleissa ja vaikuttamaan siihen, millaista politiikkaa saamelaiskäräjillä tulevina vuosina ajetaan.
Hálidan ávžžuhit ja doarjalit buot sápmelaččaide, geat eai leat válgalogahallamis, ohcalit logahallamii, vai beassabehtet geavahit iežaideattet jienastanvuoigatvuođa boahtte sámediggeválggain ja váikkuhit dasa, makkár politihkka sámedikkis boahttevaš jagiid vuddjojuvvo ovddos.
Seuraavan vaalikauden aikana saatetaan päätökseen pohjoismaisen saamelaissopimuksen jatkoneuvottelut ja mahdollinen sopimuksen ratifiointi.
Čuovvovaš válgaáigodaga áigge loahpahuvvojit davviriikkalaš sámi soahpamuša (konvenšuvnna) joatkkaráđđádallamat ja vejolaš soahpamuša ratifiseren.
Yhtäaikaisesti saamelaissopimuksen ratifiointiin tähtäävien neuvottelujen kanssa Suomi joutuu ratkaisemaan saamelaisten maa- ja vesioikeuskysymykset, koska ne ovat olennainen osa saamelaissopimuksen ratifiointia.
Oktanaga ráđđádallamiiguin, mat siktejit sámi soahpamuša ratifiseremii, Suopma šaddá čoavdit sámiid eanan- ja čáhcevuoigatvuohtagažaldagaid, daningo dat sámi soahpamuša ratifiserema mávssolaš oassi.
Pohjoismaisen saamelaissopimuksen ratifiointi edellyttänee myös Suomen saamelaiskäräjälain tarkistamista sekä vaalijärjestelmän uudistamista.
Davviriikkalaš sámi soahpamuša ratifiseren gáibideažžá maid Suoma sámediggelága dárkkisteami ja válgaortnega ođasteami.
Saamelaiskäräjät on tehnyt esityksen vaalijärjestelmän uudistamiseksi.
Sámediggi lea dahkan evttohusa válgaortnega ođasteami várás.
Nyt äänestäjillä ei ole minkäänlaista kuluttajansuojaa, saamelaiskäräjille valitaan edustajia ilman yleistä tietoa sitä, millaista politiikkaa he ajavat.
Dál jienasteddjiin ii leat mangelágán golaheaddjesujiid, sámediggái válljejuvvojit ovddasteaddjit almmá oppalaš dieđu haga das, makkár politihka sii vudjet.
Kuten tämä vaalikausi on osoittanut, vaalijärjestelmässä on ongelmia.
Dego dát válgaáigodat lea čájehan, de válgavuogádagas leat buncárat.
Oikeusministeriöstä on ilmoitettu, että tulevalla hallituskaudella saamelaiskäräjälakia ja vaalijärjestelmää voidaan tarkistaa.
Vuoigatvuohtaministeriijas lea ilmmuhuvvon, ahte boahtte ráđđehusáigodagas sámediggeláhka ja válgaortnet sáhttá dárkkistuvvot.
Toivon, että tulevissa saamelaiskäräjävaaleissa Te, hyvät äänestäjät, vaaditte edustajianne poliittisia linjauksia julki ennen äänestyspäätöstänne.
Sávan, ahte boahtte sámediggeválggain dii, buorit jienasteaddjit, gáibidehpet iežaideattet ovddasteddjiin politihkalaš linnjemiid albmosii ovdal go dahkabehtet jienastanmearrádusa.
Te määräätte tulevan saamelaiskäräjien poliittisen linjan.
Dii mearridehpet boahttevaš sámedikki politihkalaš linnjá.
Saamelaiskäräjien kotisivuilta löytyvät lomakkeet vaaliluetteloon hakeutumisesta oheisesta linkistä: www.samediggi.fi--&gt; dokumentit-- gt; vaalit 2011.
Sámedikki ruovttusiidduin gávdnojit skovit válgalogahallamii ohcamis čuovvovaš liŋkkas:www.samediggi.fi--&gt; dokumeantat- Vaalit 2011.
Kuluva vuosi on ollut kiireinen saamelaiskäräjillä.
Gollan jahki lea leamaš hohpolaš sámedikkis.
Olen laajemmin käsitellyt kulunutta vuotta kirjoituksessani Inarilaiseen (suomeksi).
Lean viidáseappot gieđahallan gollan jagi čállosisttán Inarilainen-aviissas suomagillii.
Varsinainen toimintamme on kasvanut ja saamelaisen parlamentaarisen neuvoston puheenjohtajuuden hoito on lisännyt työtaakkaa merkittävästi.
Aitosaš doaibmamet lea lassánan ja sámi parlamentáralaš ráđi jođiheami dikšun lea lasihan bargonoađi mearkkašahtti ládje.
Kuluvan vuoden aikana on saavutettu pieniä edistysaskelia saamelaisten oikeusaseman kehityksessä, vaikka julkisuudesta sitä ei aina huomaa.
Dán jagi áigge leat joksan smávva ovdánanlávkkiid sámiid riektesajádaga ovdáneamis, vaikko almmolašvuođas dan ii álohii fuobmáge.
Hallituksen esityksissä uudeksi maastoliikennelaiksi sekä uudeksi vesilaiksi tulee ensimmäisen kerran omaksi pykäläkseen saamelaiskulttuurin suojan turvaaminen.
Ráđđehusa evttohusain ođđa meahccejohtalusláhkan sihke ođđa čáhceláhkan boahtiba goappásnai vuosttaš geardde iežas paragráfan sámi kultuvrra suoji dorvvasteapmi.
Saamen kielenelvytysohjelman suunnittelu on alkanut.
Sámegiela ealáskahttinprográmma plánen lea álgán.
Ohjelmaa valmistelevassa työryhmässä on vahva saamelaiskäräjien edustus ja uskonkin, että saamme ohjelmasta sellaisen, että se turvaa saamen kielen ja saamelaiskulttuurin tulevaisuuden sekä saamelaisten kotiseutualueella että sen ulkopuolella.
Prográmma válmmaštalli bargojoavkkus lea nanu sámedikki ovddastus ja jáhkánnai, ahte oažžut prográmmas dakkára, ahte dat dorvvasta sámegiela ja sámi kultuvrra boahtteáiggi sihke sámiid ruovttuguovllus ja dan olggobealde.
Nuorten aseman kohentuminen saamelaiskäräjien toiminnassa on myös suuri edistys.
Nuoraid sajádaga buorráneapmi sámedikki doaimmas lea maid stuora ovdáneapmi.
Tuleva vuosi on viimeinen tämän vaalikauden saamelaiskäräjien toimintavuosi.
Boahtte jahki lea maŋimus dán válgaáigodaga sámedikki doaibmajahki.
Paljon haasteita on vielä edessä.
Olu hástalusat lea vel ovddas.
Biodiversiteettisopimuksen artikla 8(j)-työryhmän työ tulee saattaa loppuun huhtikuun loppuun mennessä.
Biodiversiteahttasoahpamuša artihkal 8(j)-bargojoavkku bargu galgá loahpahuvvot cuoŋománu loahpa rádjái.
Saamelaisen parlamentaarisen neuvoston toiminnan ja hallinnon uudelleenorganisointi tulisi myös saattaa loppuun ensi syksyyn mennessä.
Sámi parlamentáralaš ráđi doaimma ja hálddahusa ođđasitorganiseren galggalii maid loahpahuvvot boahtte čavčča rádjái.
Saamelaiskäräjien työjärjestyksen ja taloushallinnon uudistamistyö tulisi myös saattaa loppuun.
Sámedikki bargoortnega ja ekonomiijahálddahusa ođasnuhttinbargu galggalii maid loahpahuvvot.
Haasteita on paljon ja tehtävää riittävästi vielä tälläkin vaalikaudella.
Hástalusat leat vaikko man eatnat ja bargu lea dárbahassii vel dánnai válgaáigodagas.
Tulevan vuoden aikana itse kunkin saamelaiskäräjäjäsenen tulee pohtia lähteekö enää ehdolle saamelaiskäräjävaaleihin.
Boahtte jagi áigge iešguhtenai sámedikki lahttu galgá suokkardit vuolgágo šat evttohassan sámediggeválgii.
Sama pohdinta on myös minulla edessä.
Seamma suokkardeapmi lea maid mus ovddas.
En voi kiistää, etteikö tämä vaalikausi olisi ollut raskas niin henkisesti kuin fyysisestikin.
In sáhte šiitit, ahte iigo dát válgaáigodat livčče leamaš lossat nu vuoiŋŋamašlaččat go maid fysihkalaččatnai.
Henkilökohtaisuuksiin keskittyvä oppositiopolitiikka saamelaiskäräjillä on myös hyvin raskasta.
Persovdnii čuohcci ja vuojulduvvi opposišuvdnapolitihkka sámedikkis lea maid hui lossat.
Valitettavasti myös perheeni on kärsinyt julkisuuden paineista.
Lea šállošahtti, ahte maiddái mu bearaš lea gillán almmusvuođa deaddagiin.
Mediapeli on myös koventunut eikä asiakysymyksistä haluta juuri uutisia tehdä.
Mediaspeallu lea maid šaddan garraseabbon eaige áššegažaldagain háliduvvo dahkkojuvvot ođđasat.
Asiallista, kriittistä, tutkivaa journalismia ei saamelaismedioista juuri löydy.
Áššálaš, kritihkalaš, dutki journalisma sámi mediain ii jur gávdno.
Kansanedustajat tosin valittavat samaa valtakunnan mediasta.
Lea maid duohta, ahte riikkabeaivvelahtut váidalit seamma váilevašvuođain váldegotti medias.
Kausi on ollut raskas, mutta paljon on saatu aikaan ja paljon on vielä tekemättä.
Válgaáigodat lea leamaš lossat, muhto olu lea ožžojuvvon áigái ja olu lea vel dagakeahttá.
Lopullisen päätöksen siitä lähdenkö enää ehdolle saamelaiskäräjävaaleihin teen kuultuani perhettäni hyvissä ajoin ennen vaaleja.
Loahpalaš mearrádusa das vuolggángo šat evttohassan sámediggeválggaide dagan go lean ráđđádallan áššis iežan bearrašiin buori áigge ovdal válggaid.
Tiedotan toki päätöksestäni blogini lukijoita.
Dieđihan dieđusge mearrádusastan mu blogga lohkkiid.
Jouluviikolla osallistuin Lapin yliopiston saamen kielen lehtori Leif Rantalan jäähyväisseminaariin, Saame ja Lapin yliopisto.
Juovlavahku oassálasten Lappi universiteahta sámegiela lektora Leif Rantala barggusheaitinseminárii, Sápmi ja Lappi universiteahtta.
Toin tilaisuuteen saamelaiskäräjien tervehdyksen.
Bukten dilálašvuhtii sámedikki dearvvahusa.
Tilaisuuden keskustelussa kehotin myös yliopistoja kantamaan oman vastuunsa saamen kielen elvytysohjelman toteutumiseksi.
Dilálašvuođa ságastallamis ávzzuhin, ahte maiddái universiteahtat galget guoddit ovddasvástádusaset sámegiela ealáskahttinprográmma olláhuhttima várás.