pere/sami_parallel huggingface dataset:
Kiinnitin valiokunnan huomiota myös saamen kielilakiin ja sen huomioimiseen rahoitusohjelmien julkaisuissa ja toiminnassa.
Giddejin váljagotti fuomášumi maid sámi giellaláhkii ja dan vuhtii váldimii ruhtadanprográmmaid publikašuvnnain ja doaimmas.
Samana iltapäivänä osallistuin vielä kestävän kehityksen toimikunnan kokoukseen.
Seamma eahkesbeaivve oassálasten vel suvdilis gárganeami doaibmagotti čoakkámii.
Kestävän kehityksen toimikunnan puheenjohtajana on työministeri Tarja Cronberg ja varapuheenjohtajana ympäristöministeri Paula Lehtomäki.
Suvdilis gárganeami doaibmagotti ságadoallin lea bargoministtar Tarja Cronberg ja várreságadoallin birasministtar Paula Lehtomäki.
Jäseniä toimikunnassa on puheenjohtajiston lisäksi 43 yhteiskunnan eri aloilta.
Doaibmagottis leat ságadoalliguovtto lassin 43 lahtu servodaga sierra surggiin.
Toimin Saamelaiskäräjien edustajana toimikunnassa.
Lean Sámedikki ovddasteaddjin doaibmagottis.
Toimikunnan työn tavoitteena on liittää kestävän kehityksen tavoitteet osaksi kansallista politiikkaa ja hallintoa sekä edistää kestävästä kehityksestä käytävää yhteiskunnallista keskustelua ja tutkimusta.
Doaibmagotti barggu ulbmilin lea laktit suvdilis gárganeami ulbmiliid álbmotlaš politihka ja hálddahusa oassin sihke ovddidit servodatlaš ságastallama ja dutkamuša suvdilis gárganeamis.
Tiistain kokouksessa käsiteltiin Suomen kehityspoliittista ohjelmaa ja kestävää kehitystä.
Disdaga čoakkámis gieđahallui Suoma gárgananpolitihkalaš prográmma ja suvdilis gárganeapmi.
7. kesäkuuta Vuontisjärvellä
Geassemánu 7. beaivve Vuottesjávrres
tiistaina 21. lokakuuta 2008
Čoakkándearvvuođagat
Viikko sitten maanantaina jatkoimme edeltävänä perjantaina alkanutta saamelaiskäräjien hallituksen kokousta puhelinkokouksena.
Mannan vahku mánnodaga jotkkiimet ovddit bearjadaga álgán sámedikki stivrra čoakkáma telefunčoakkámin.
Hallituksen kokouksessa esitimme jäsentä ja varajäsentä vähemmistöasian neuvottelukuntaan.
Stivrra čoakkámis evttoheimmet lahtu ja várrelahtu veahádatáššiid ráđđádallangoddái.
Vähemmistövaltuutusta ja syrjintälautakunnasta annetun lain muutoksen johdosta saamelaiskäräjät saa ensimmäisen kerran edustajansa vähemmistöasian neuvottelukuntaan.
Veahádatáittardeaddjis ja vealahanlávdegottis addojun láhkarievdadusa geažil sámediggi oažžu vuosttaš geardde ovddasteaddjis veahádatáššiid ráđđádallangoddái.
Neuvottelukunta toimii vähemmistövaltuutetun apuna etnisen syrjinnän ehkäisyyn, seurantaan ja valvontaan liittyvissä kysymyksissä sekä eri viranomaisten yhteistyön edistämisessä.
Ráđđádallangoddi doaibmá veahádatáittardeaddji veahkkin etnihkalaš vealaheamis eastin-, čuovvun- ja bearráigeahččoáššiin dego maid sierra eiseválddiid ovttasbarggu ovddideamis.
Hallitus käsitteli myös saamelaisen elinkeinotoiminnan koordinaatiohanketta.
Stivra gieđahalai maid sámi ealáhusdoaimma koordinerejeaddjefidnu.
Saamelaiskäräjät päätti, että vuonna 2009 käynnistetään saamelaisen elinkeinotoiminnan kehittämishanke.
Sámediggi mearridii, ahte jagi 2009 álggahuvvo sámi ealáhusdoaimma ovddidanfidnu.
Hankkeeseen palkataan yksi saamelaiselinkeinokoordinaattori ja hanke rahoitetaan TE-keskuksen kautta kanavoituvan EU-rahoituksen, saamelaisalueen kuntien rahoituksen ja saamelaiskäräjien omarahoituksen avulla.
Bargui bálkáhuvvo okta sámi ealáhuskoordináhtor ja fidnu ruhtaduvvo BE-guovddáža bakte kanaliserejuvvon EU-ruhtadeami, sámi ruovttuguovllu suohkaniid ruhtadeami ja sámedikki iežasruhtadeami mielde.
Hankkeen tarkoituksena on edistää saamelaista elinkeinotoimintaa ja niiden toimintaedellytyksiä.
Barggu ulbmilin lea ovddidit sámi ealáhusdoaimma ja daid doaibmaeavttuid.
Hankkeeseen toivotaan jatkorahoitusta siten, että elinkeinokoordinaattorin virka voitaisiin muuttaa pysyväksi.
Fidnui sávvat joatkkaruhtadeami dađi lági mielde, ahte ealáhuskoordináhtora virgi sáhtálii rievdaduvvot bissovažžan.
Viran pysyvä rahoitus olisi todella tärkeää.
Virggi bissovaš ruhtadeapmi livččii duođaid mávssolaš.
Nykyisin saamelaiskäräjillä ei työskentele yhtään virkamiestä, joka voisi keksittyä vain elinkeinotoiminnan edistämiseen.
Dálá áigge sámedikkis ii bargga oktage virgeolmmoš, gii sáhtálii vuojulduvvat dušše ealáhusdoaimma ovddideapmái.
Elinkeinotoiminnan kehittämisen on jouduttu tekemään muun virkatyön ohessa ja projekteilla tähän asti.
Ealáhusdoaimma ovddideapmi lea dahkkon eará virgebargguid olis ja prošeavttaiguin.
Hallitus antoi kokouksessaan lausunnon hallituksen esityksestä rakennusperinnön suojelemisesta.
Stivra attii čoakkámisttis cealkámuša stáhtaráđi evttohusas huksenárbevieru suddjemis.
Edellytimme että rakennussuojelun hallinnointi ja rahoitus tulee siirtää saamelaiskäräjille.
Mii gáibideimmet, ahte huksensuodjaleami hálddašeapmi ja ruhtadeapmi galgá sirdojuvvot sámediggái.
Käsittelimme myös kannanottoa noitarumpusymbolien käytöstä.
Stivra attii maid cealkámuša meavrresgárresymbolaid anus.
Aihe on saanut laajasti julkisuutta, joten sitä ei ole tarve kommentoida enempää blogissani.
Fáddá lea bures beassan oidnosii, nu ahte in dárbbat dan kommenteret dađi eanet blogistan.
Kannanottomme löytyy saamelaiskäräjien kotisivuilta dokumentit-osiossa kokonaisuudessaan.
Cealkámuš gávdno sámedikki ruovttusiidduin dokumeanttat-oasis ollislažžan.
Viime viikolla osallistuin Ilmatieteen laitoksella järjestettyyn seminaariin Helsingissä.
Mannan vahku oassálasten Dálkediehtaga instituhtas ordnejuvvon seminárii Helssegis.
Seminaari on osa polaarivuoden tapahtumia.
Seminára lea polárajagidáhpáhusaid oassi.
Seminaari on SAON:in (Sustaining Arctic Observing Networks) järjestämä työpaja.
Seminára lea SAONa (Sustaining Arctic Observing Networks) lágidan bargobádji.
Pidin seminaarissa avajaispuheen, joka on löydettävissä saamelaiskäräjien kotisivuilta puheet-osiossa.
Dollen semináras rahpansáhkavuoru, man sáhttá gávdnat sámedikki ruovttusiidduin ságat-gaskabláđis.
Tällä viikolla ohjelmassa on metsäsertifiointityöryhmän pohjoisen alatyöryhmän puhelinkokous.
Dán vahku prográmmas lea vuovdesertifiserenbargojoavkku davvi bargojoavkku telefunčoakkán.
Saamelaiskäräjät osallistuu metsäsertifiointijärjestelmän (FFCS) standardien tarkistustyöhön.
Sámediggi oassálastá vuovdesertifiserenvuogádaga (FFCS) standárddaid dárkkistanbargui.
Asiasta löytyy lisää tietoa osoitteesta: http://www.pefc.fi/pages/suomi/standarditarkistus-2008-2009.ph FFCS:n vaatimukset ja säännöt on koottu standardeihin.
Áššis gávdno lassidiehtu čujuhusas: http://www.pefc.fi/pages/suomi/standarditarkistus-2008-2009.ph FFCS:a gáibádusat ja njuolggadusat leat čohkkejuvvon standárdaidda.
Standardit ohjaavat metsien hoitoa ja käyttöä.
Standárddat stivrejit vuvddiid dikšuma ja anu.
Saamelaiskäräjät on antanut 26.5.08 lausunnon metsäsertifiointikriteerin numerosta 27, joka koskee saamelaisten kotiseutualuetta.
Sámediggi lea addán 26.5.08 cealkámuša vuovdesertifiserenkritera nummáris 27, mii guoská sámiid ruovttuguovllu.
Lausunto löytyy saamelaiskäräjien kotisivujen lausunnot- osiosta.
Cealkámuš gávdno sámedikki ruovttusiidduid cealkámušat-gaskabláđis.
Torstaina on vuorossa koko Metsäsertifiointityöryhmän kokous Helsingissä.
Duorastaga mus lea oba Vuovdesertifiserenbargojoavkku čoakkán Helssegis.
Perjantaina osallistun biodiversiteettityöryhmän kokoukseen, jossa käsitellään erityisesti ajankohtaisia tutkimusasioita.
Bearjadaga oassálasttán biodiversiteahttabargojoavkku čoakkámii, mas gieđahallojuvvojit earenoamážit áigeguovdilis dutkangažaldagat.
Tänään Suomen hallitus hyväksyi III lisäbudjetin vuodelle 2008.
Odne Suoma ráđđehus dohkkehii III lassibušeahta jahkái 2008.
Budjettiesitys toi iloisia uutisia myös saamelaiskäräjille, jolle myönnetään 50 000 euron lisärahoitus.
Bušeahttaevttohus buvttii somás ođđasiid maid sámediggái, masa mieđihuvvui 50 000 euro lassiruhtadeapmi.
Lisäbudjetti tarkoittaa sitä, että saamelaiskäräjät ei tule tekemään tappiollista tilinpäätöstä tänä vuonna ja voimme pitää loppuvuodelle suunnitellut kokoukset.
Lassibušeahtta dárkkuhan dan, ahte sámediggi ii boađe dahkat vuolláibáhcaga dán jagi rehketdoalloloahpaheamis ja sáhttit doallat loahppajahkái plánejuvvon čoakkámiid.
Vuontisjärvellä 21.10.08
Vuottesjávrres 21.10.08
Kulunut viikko ja sen tapahtumat
Vássán vahku fearánat
Kulunut viikko on mennyt melkein kokonaan kokouksissa Helsingissä.
Vássán vahkku lean leamaš measta ollásii čoakkámiin Helssegis.
- seminaariin, joka käsitteli Barentsin alueen teollisuus- ja yritystoimintaa.
Disdaga oassálasten Succes in the north (menestupmi davvin) – semináras, mii gieđahalai Barentsa guovllu fitnodat- ja industriijadoaimma.
Seminaari käsitteli erityisesti yritystoimintaa Murmanskin alueella.
Semináras ožžon olu dieđu eandalii Murmánskka guovllu doaimmain.
Keskiviikkona saamelaiskäräjien edustajat tapasivat Metsähallituksen johtoa.
Gaskavahkko sámedikki ovddasteaddjit deaivvade vuosttaš geardde Meahcceráđđehusa bajimus hoavdda.
Keskustelimme mm. saamelaiskäräjien ja Metsähallituksen yhteistyöstä ja saamenkielisistä internet-sivuista.
Ságastalaimet ee. sámedikki ja Meahcceráđđehusa ovttasbarggus ja sámegielalaš interneahttasiidduin.
Kokouksessa päätettiin perustaa työryhmä johon nimetään myöhemmin saamelaiskäräjien ja metsähallituksen edustajat.
Čoakkáma ságastallama boađusin mearriduvvui vuođđuduvvot bargojoavku, masa maŋŋel nammaduvvojit sámedikki ja meahcceráđđehusa ovddasteaddjit.
Työryhmän tehtävänä on pohtia konkreettisella tasolla yhteistyömuotoja ja miten parhaiten saamelaiskäräjiä kuultaisiin metsähallituslain 4 § mukaisesti, jossa puhutaan saamelaisten kulttuurin harjoittamisen edellytyksien ja poronhoidon etujen turvaamisesta saamelaisten kotiseutualueella.
Bargojoavkku bargun šaddá suokkardallat konkrehtalaš dásis ovttasbargovugiid ja mot sámediggi buoremusat gullojuvvolii meahcceráđđehuslága 4 § mielde, mas lea sáhka sámi kultuvrra bargama dego maid boazodoalu eavttuid dorvvasteamis sámiid ruovttuguovllus.
Metsähallituksen johto ja saamelaiskäräjien hallitus tulevat erikseen lisäksi tapaamaan vuosittain.
Meahcceráđđehusa njunnošat ja sámedikki stivra deivet maid dás duohko sierra jahkásaččat.
Saamelaiskäräjät pitää esimerkillisenä Metsähallituksen toimintaa saamen kielten käytössä verkkopalveluissaan ja toivoo sen jatkavan samalla linjalla.
Sámediggi atná ovdamearkalažžan Meahcceráđđehusa doaimma sámegielaid geavaheamis fierbmebálvalusainis ja sávvá dan joatkit seamma ládje.
Samana päivänä saamelaiskäräjät tapasi ympäristöministeriön edustajia.
Seamma beaivve sámedikki ovddasteaddjit deive maid birasministeriija ovddasteddjiid.
Tapaamisessa keskustelimme kestävästä kehityksestä saamelaisalueella, erämaa-alueiden virkistyskäytöstä, lainsäädännön uudistamishankkeista sekä saamelaiskäräjien toiveista ympäristöministeriön hallinnonalaan kuuluvista asioista.
Deaivvadeamis ságastalaimet sámi ruovttuguovllu suvdilis ja ceavzilis gárggiideamis, meahcceguovllu áhpásnuhttingeavahusas, láhkaásaheami ođasnuhttinfidnuin ja sámedikki sávaldagain birasministeriija hálddašansuorggi áššiide.
Saamelaiskäräjät esitti, että ympäristöministeriö ja saamelaiskäräjät perustaisivat yhteisen työryhmän laatimaan saamelaiskulttuurille ja – elinkeinoille omia kaavamerkintöjä.
Sámediggi evttohii, ahte birasministeriija ja sámediggi vuođđudivččiiga oktasaš bargojoavkku ráhkadit sámi kultuvrra ja sámi ealáhusaid várás iežas lávvamerkemiid.
Nykyisin tällaisia kaavamerkintöjä ei ole, ja poronhoitokin on merkitty yhteiseen kaavamerkintään metsätalouden kanssa.
Dálá áigge dákkár lávvamerkemat eai leat ja omd. boazobarggu ja – doalu lávvamerkemat leat merkejuvvon oktasaš lávvamerkemii vuovdedoaluin.
Esitimme myös, että saamelaiskäräjille tulisi siirtää saamelaisen kulttuuriympäristön ja - perinnön hoidon rahoitus.
Evttoheimmet maid, ahte sámediggái galggalii sirdit sámi kulturbirrasa ja – árbbi gáhttema ruhtadeapmi.
Saamelaiskäräjien näkökulman mukaan erämaa-alueiden käyttö tulee olla sosiaalisesti ja ekologisesti kestäviä.
Sámedikki geahččanguovllus meahcceguovlluid atnu galgá ceavzit sosiálalaččat ja ekologalaččat.
Luonnon virkistyskäyttö ei saa häiritä saamelaiselinkeinoja.
Luonddu áhpásnuhttingeavahus ii oaččo ráfehuhttit sámi ealáhusaid.
Uusia kelkka-uria ei tule perustaa saamelaisten kotiseutualueelle taajama-asutuksen ulkopuolisille alueille.
Ođđa mohtorgielkájohtolagat eai galgga vuođđuduvvot sámiid ruovttuguvlui čoahkkebáikkiid olggobeallái.
Saamelaiskäräjät haluaa edistää ekologista ja reilua matkailua saamelaisten kotiseutualueella, ja matkailun tulisi perustua alueen toimijoiden yhteenliittymiin, jotta tulot jäisivät paikalliselle tasolle.
Sámediggi háliida ovddidit ekologalaš ja ávddalaš mátkedoaibmaealáhusa sámiid ruovttuguovllus ja mátkedoaibmaealáhus galggalii vuođđuduvvat guovllu olmuid searvamii, vai boađut bázále báikkálaš dássái.
Torstaina saamelaiskäräjien edustajat olivat kuultavina uudesta kaivoslakiluonnoksesta Työ- ja elinkeinoministeriössä.
Duorastaga sámedikki ovddasteaddjit besse muitalit oainnuset ođđa ruvkeláhkahápmosis Bargo- ja ealáhusministeriijas.
Saamelaiskäräjät ei ollut tyytyväinen esitettyyn kaivoslakiesitykseen.
Sámediggi ii leat duhtavaš evttohuvvon ruvkeláhkii.
Saamelaiskäräjät painotti saamelaisten perustuslaillista asemaa ja eri kansainvälisiä sopimuksia saamelaisen kulttuurin turvaamisessa kaivoslain uudistamistyössä.
Sámediggi deattuhii sámiid vuođđolága sajádaga ja sierra riikkaidgaskasaš soahpamušaid sámi kultuvrra dorvvasteamis ruvkelága ođasnuhttinbarggu olis.
Saamelaiskulttuurin elinkeinojen harjoittamismahdollisuuksien turvaaminen tulisi olla yhtenä koko lain läpäisevänä periaatteena.
Sámi kultuvrra ealáhusaiguin bárgama vejolašvuođaid dorvvasteapmi galggalii leat oktan vuođđooaidnun, mii vuhtto oba lágas.
Saamelaiskäräjät vaatii, että uudet kaivoshakemukset tulee hyväksyttää Saamelaiskäräjillä saamelaisten kotiseutualueella, eikä vain ministeriössä.
Sámediggi gáibida, ahte sámiid ruovttuguovllu ođđa ruvkeohcamušat galget dohkkehahttojuvvot Sámedikkis, eaige dušše ministeriijas.
Kaivokset ja niihin liittyvät rakennelmat ja tiet eivät saa haitata saamelaiskulttuurin ja – elinkeinojen harjoittamisedellytyksiä.
Ruvkket, daid ráhkkanusat ja luottat eai oaččo leat sámi kultuvrra ja – ealáhusaiguin bargama eavttuid árrun.
Saamelaiskäräjien viimeistellyt huomautukset kaivoslaista jätetään myöhemmin ministeriöön.
Sámedikki loahpalaš mearkkašumit ruvkelágas guđđojuvvojit maŋŋel ministeriijai.
Saamelaiskäräjien hallitus kokoontui torstaina ja perjantaina kokoukseen Helsingissä.
Sámedikki stivra čoahkkanii duorastaga ja bearjadaga čoakkámastit Helssegis.
Asialistalla oli yleisiä saamelaiskäräjien hallintoon liittyviä asioita, edustajia valitsemisia eri toimintoihin ja lausuntojen hyväksymisiä.
Áššelisttus ledje sámedikki hálddahussii gullevaš áššit, ovddasteddjiid válljen sierra doaimmaide ja cealkámušaid addimat.
Perjantaiaamuna jatkoimme kokousta ja iltapäivällä tapasimme oikeusministeri Braxin.
Bearjadaga jotkkimet čoakkáma ja eahkesbeaivve deaivvadeimmet vuoigatvuohtaministtar Braxa.
Keskustelimme ajankohtaisista saamelaisia koskettavista lainsäädäntöhankkeista sekä ILO-169 sopimuksen ratifioinnista ja ratifioinnin edellytyksistä.
Ságastalaimet áigeguovdilis sámi láhkaaddináššiin sihke ILO 169-soahpamušas ja ratifiserema eavttuin.
Saamelaiskäräjät toivoi, että asian valmisteluun osallistuisivat maa- ja metsätalousministeriön ja oikeusministeriön lisäksi muut keskeiset ministeriöt.
Sámediggi sávai, ahte válmmaštallamii oassálasttále eanan- ja meahccedoalloministeriija ja vuoigatvuohtaministeriija lassin maid eará guovddáš ministeriijat.
Saamelaiskäräjät kutsui oikeusministerin ja oikeusministeriön edustajat esittämään näkemyksensä maaoikeuskysymyksestä ja ILO-sopimuksen ratifioinnin ehdoista keväällä järjestettävään saamelaiskäräjien maaoikeuskysymystä käsittelevään seminaariin.
Sámediggi gohčui vuoigatvuohtaministara ja ministeriija ovddasteddjiid buktit oainnuset eananvuoigatvuohtaáššis ja ILO-soahpamuša ratifiserema eavttuin giđđat eananvuoigatvuohtasemináras, man sámediggi ordne dán giđa mielde.
Lisäksi keskustelimme yhdenvertaisuuslain uudistamistyöstä ja saamelaiskäräjien vaatimuksesta päästä kyseiseen työhön mukaan ja että laissa tulisi huomioida saamelaisalueen ulkopuolella asuvien saamelaisten oikeudet.
Dasa lassin ságastalaimet ovttaveardásašvuohtalága ođasnuhttinbarggus ja sámedikki gáibádusas beassat mielde máinnašuvvon bargui ja ahte lágas galggale váldojuvvot vuhtii sámiguovllu olggobealde orru sápmelaččaid vuoigatvuođat.
Vuontisjärvellä 16.3.2008
Vuottesjávrres 16.03.2008
Kuulemisia, kokouksia ja lausuntoja
Ságat, čoakkámat ja cealkámušat
Taas on hurahtanut aikaa viime blogipäivityksestä.
Dál lea fas golihan áigi go lean mannan háve čállán blogga.
Viimeiset kaksi viikkoa ovat olleet hyvin kiireisiä ja matkustamista on ollut paljon.
Maŋimus guokte vahku deaivvademiidisguin leat ravggahan mu hui olu iešguđet guvlui.
Viime viikolla toin Suomen saamelaiskäräjien tervehdyksen Norjan Saamelaiskäräjien avajaisiin.
Mannan vahku dolvon Suoma sámedikki dearvvuođagaid Norgga sámedikki rahpamii.
Tervehdyspuhe löytyy saamelaiskäräjien kotisivuilta puheet-osiosta.
Dearvvahansáhka gávdno sámedikki ruovttusiidduin ságat-gaskabláđi vuolde.
Norjasta lähdin kohti Saariselkää, jossa pidettiin Saamelaiskäräjien hallituksen kokous.
Norggas čavgejin Suoločielgái, gos dollojuvvui sámedikki stivrra čoakkán.
Asioita olikin kasaantunut, asialistalla oli kolmisenkymmentä asiakohtaa.
Áššit ledjenai čoggon, go áššelisttus ledje sulaid 30 sierra ášši.
Saamelaiskäräjät antoi mm. kannanottonsa valtioneuvoston ihmisoikeuspoliittiseen selontekoon, jonka hallitus on antanut syyskuun alussa eduskunnalle mietintöä varten.
Sámediggi attii ee. cealkámušas stáhtaráđi olmmošvuoigatvuohtapolitihkalaš čielggadeapmái, man riikka ráđđehus lea addán čakčamánu álggus riikkabeivviide smiehttamuša várás.
Selonteossa Suomi on sitoutunut ratifioimaan Ilo 169-sopimuksen, aloittamaan saamen kielen elvytysohjelman ja perustamaan ihmisoikeusinstituution eduskunnan oikeusasiamiehen kanslian yhteyteen.
Čielggadeamis Suopma lea čatnasan ratifiseret Ilo 169-soahpamuša, álggahit sámegiela ealáskahttinprográmma ja vuođđudit olmmošriekteinstitušuvnna riikkabeivviid vuoigatvuohtaáššeolbmo kansliija oktavuhtii.
Olen kuitenkin huolissani tavoitteiden toteutumisesta, koska ensi vuoden valtion talousarvioon ei ole varattu näiden toteuttamiseen varoja.
Lean goitge fuolas ulbmiliid olláhuvvamis, daningo boahtte jagi stáhtabušehttii eai leat várrejuvvon ruđat dáidda bargguide.
Valtioneuvostolla ei ole varaa viivytellä, koska sillä on toimikautta jäljellä enää puolitoista vuotta.
Stáhtaráđis ii leat áigi ájahallat, daningo das lea doaibmaáigodat šat dušše bealnnot jagi.
Hankkeet on saatava ensi vuoden budjettiin.
Olmmošvuoigatvuohtapolitihkalaš čielggadeami fidnut galget ožžojuvvot boahtte jagi bušehttii.
Vaadimme, että valtio varaa ensi vuoden budjettiin 120 000 euroa kielenelvytysohjelman aloittamiseen ja muuttaa opetusta ohjaavaa lainsäädäntöä siten, että saamen kielen ja – kielinen opetus tulee erityiskorvattavaksi valtion varoista koko maassa.
Gáibidit, ahte stáhta bidjá boahtte jagi bušehttii 120 000 euro sámegiela ealáskahttinprográmma álggaheapmái ja rievdada oahpahuslága nu ahte sámegiela ja – gielalaš oahpahus šaddá gokčojuvvot stáhta sierraruhtademiin olles riikkas.
Annoimme myös kannanoton Metsähallituksen hallintomallin uudistukseen.
Sámediggi manná skábmámánu loahpas fidnu stivrenjoavkku gullandilálašvuhtii.
Kannanotossa vaadimme, että saamelaisten kotiseutualueen osalta valtionhallinnassa olevaa maa- ja kiinteistöomaisuutta ei saa siirtää valtion erityisyhtiön hallintaan ja saamelaisten maaoikeuskysymyksen ollessa vielä ratkaisematta hallintomallin tulisi pysyä entisellään saamelaisten kotiseutualueella.
Cealkámušasteamet gáibideimmet, ahte sámi ruovttuguovllu stáhta hálddašan eanan- ja giddodatopmodaga ii oaččo sirdit stáhta spesiála- dehege sierrafitnodaga háldui ja go sámiid eananoamastangažaldat lea vel čoavddekeahttá hálddašanmálle galga bisuhuvvot ovddešlágánin sámiid ruovttuguovllus.
Edelleen vaadimme, että metsähallituksen hallintomallin valmistelussa tulee olla Saamelaiskäräjät aidosti mukana saamelaisten kotiseutualueen osalta.
Ja vel gáibideimmet, ahte meahcceráđđehusa hálddašanmálle ođasteamis sámediggi galgá beassat leat eakti vuogi mielde válmmaštallame ášši mii guoská sámiid ruovttuguovllu oasi.
Metsähallituksen hallintomalliin liittyy myös Villi Pohjolan yhtiöittäminen.
Meahcceráđđehusa hálddašanmállii laktása maid Villi Pohjola rievdadanplána fitnodahkan.
Metsähallitus on esittänyt yhtiöittämistä kesäkuussa ja käyttöomaisuuden siirtämistä Villi Pohjolalle pitkien käyttöoikeussopimuksen kautta.
Meahcceráđđehus lea evttohan fitnodatmálle geassemánus ja geavahanopmodaga sirdima Villi Pohjolai guhkes geavahanriektesoahpamušaid mielde.
Esitys ei koske autio- ja varaustupia, vaan vuokrattavia tupia, joita on saamelaisten kotiseutualueella 11 erämaa-alueella ja vajaa 60 koko saamelaisten kotiseutualueella.
Evttohus ii guoskka ávdin- ja várrehusstobuid, muhto láigostobuid, mat sámiid ruovttuguovllu stáhta mehciin lea 11 ja váile 60 oba sámiid ruovttuguovllus.
Vaadimme, että käyttöoikeussopimuksia ei saa myöntää Villi Pohjolalle ja omaisuuden on säilyttävä Metsähallituksen luontopalveluilla ja käyttöoikeuksista sovittaisiin erämaa-alueella hoito- ja käyttösuunnitelmissa.
Gáibideimmet, ahte geavahanriektesoahpamušaid ii oaččo luobahit Villi Pohjolai ja ahte opmodat galgá seailut Meahcceráđđehusa luonddubálvalusain ja geavahanrivttiin sohppojuvvole meahcceguovlluin nugo dikšun- ja geavahanplánaide čállojuvvo.
Lupamyynti tulisi myös siirtää luontopalveluille Villi Pohjolalta ja luontopalvelut jakaisivat lupamyyntikiintiöitä matkailuyrittäjille.
Lohpevuovdin galggalii maid sirdojuvvot Villi Pohjolas Meahcceráđđehusa luonddubálvalusaide ja luonddubálvalusat juogále lohpevuovdindihtomeriid mátkedoaibmafitnodatolbmuide.
Kokous päätti kiireellisenä myös lausunnon antamisesta kuntien valtionosuusjärjestelmän uudistukseen, jossa saamelaisten kotiseutualueen kunnille annettaisiin 3, 2 miljoonaa euroa saamelaisuuden perusteella.
Čoakkán mearridii hohpolaš áššin cealkámuša addimis suohkaniid stáhtaossodatortnega ođastusas, mas sámiid ruovttuguovllu suohkaniidda addojuvvolii 3,2 miljovnna euro sápmelašvuođa vuođul.
Rahoitus olisi täysin korvamerkitsemätöntä eikä kukaan valvoisi käyttävätkö kunnat lisärahoitusta saamenkielisiin palveluihin.
Ruhtadeapmihan lea ollásit bealljemerkekeahttá iige oktage bearráigeahčale geavahitgo suohkanat lassiruhtadeami sámegiel bálvalusaide.
Vaadimme, että rahoitus tulee siirtää Saamelaiskäräjien kautta edelleen annettavaksi saamelaisten kotiseutualueen kunnille saamenkielisten ja – kulttuurinmukaisten palvelujen järjestämiseen.
Gáibideimmet, ahte ruhta galgá sirdojuvvot sámedikki bakte ovddos guvlui juhkkojuvvot sámiid ruovttuguovllu suohkaniidda sámegiel ja sámi kultuvrra mield bálvalusaid ordnemii.
Saariselällä oli viime perjantaina saamelaisnuorten seminaari, jonne toin Saamelaiskäräjien tervehdyksen.
Suoločielggis lei mannan bearjadaga sámi nuoraid seminára ja bukten dohko sámedikki dearvvuođagaid.
Tervehdys löytyy lähipäivinä Saamelaiskäräjien kotisivuilta.
Dearvvahus gávdno lagašbeivviid sámedikki ruovttusiidduin.
Tilaisuuden avasi kulttuuri- ja urheiluministeri Stefan Wallin.
Dilálašvuođa rabai kultur- ja faláštallanministtar Stefan Wallin.
Ministeri lupasi rahoitusta nuortenelimen toimintaan saamelaiskäräjien yhteyteen.
Ministtar lohpádalai ruhtadeami nuoraidorgána doibmii sámedikki ollái.
Ministeri jakoi myös yhdessä saamelaiskäräjien kulttuurilautakunnan puheenjohtajan kanssa saamelaiskäräjien kulttuuripalkinnon rock-yhtye SomBylle.
Ministtar jugii maid ovttas sámedikki kulturlávdegotti ságadolliin sámedikki kulturbálkkašumi rock-joavku SomByi.
Valitettavasti minulla ei ollut mahdollisuutta jäädä kuuntelemaan mielenkiintoista seminaaria pidempään, vaan siirryimme ministerin kanssa kahdenkeskiseen neuvotteluun, jossa kerroin saamelaiskäräjien huolet ja pyysin ministeriltä apua niiden ratkaisemiseksi.
Dađi bahábut mus ii lean vejolašvuohta báhcit guldalit miellagiddevaš seminára guhkit, muhto vulggiime ministariin doallat guovtti gaskka ságastallanbotta. Muitalin ministtarii sámedikki fuolaid ja bivden ministaris veahki daid čoavdimii.
Sen jälkeen lähdimme ministerin kanssa Inaria kohti ja erityisesti tutustumaan saamelaismuseo Siidaan.
Dan maŋŋel vuoddjáime ministariin Anárii ja earenoamážit oahpásnuvvat Sámi musea Siidii.
Tällä viikolla olin eduskunnan ulkoasianvaliokunnan kuultavana arktisesta politiikasta.
Dán vahku ledjen riikkabeivviid olgoaáššiidválljagotti gullamis árktalaš politihkas.
Tästä kerron enemmän muissa blogeissani.
Das ja eará áigeguovdilis áššiin muitalan čuovvovaš bloggastan.
Lähden ensi viikolla Kanadaan kansainväliseen biodiversiteettisopimuksen artikla 8 (j):n kokoukseen.
Vuolggán boahtte vahku Kanadai riikkaidgaskasaš biodiversiteahttasoahpamuša artihkal 8 (j) čoakkámii.
Kerron kokouksesta tarkemmin seuraavassa blogissani.
Muitalan čoakkámis dárkileappot čuovvovaš bloggas.
Olen kokousta varten tutustunut ilmastonmuutosta käsitteleviin tutkimuksiin, koska ilmastonmuutos ja biodiversiteetti ovat toisiinsa liittyviä kysymyksiä.
Čoakkáma várás lean oahpásnuvvan dutkamušaide, mat gieđahallet dálkkádatnuppástusa, daningo dálkkádatrievdan ja biodiversiteahtta laktáseaba nubbi nubbái.
Luin juuri biologien Liv Vorsin ja Mark Boycen tutkimuksen (Global declines of reindeer and caribou) ilmastonmuutoksen vaikutuksista poroihin ja karibuihin.
Lohken jur easka biologaguovtto Liv Vorsa ja Mark Boyce dutkamuša (Global declines of reindeer and caribou) dálkkádatrievdama váikkuhusain bohccuide ja karibuidda.
Tutkimuksen mukaan poro- ja karibu kannat laskevat kaikkialla, tutkitusta 40 alueesta vain kahdeksalla alueella on ollut poromäärien kasvua.
Dutkamuša mielde boazo- ja karibunálit unnot juohke sajes, dutkojuvvon 40 guovllus dušše gávcci guovllus boazomearit leat sturron.
Viimeisten vuosikymmenien ajan kannat ovat laskeneet 60 %.
Maŋimus logijagiid áigge nálit leat unnon 60 %.
Syynä on ilmastonmuutos ja kilpailevat maankäyttömuodot.
Dan sivvan leat dálkkádatrievdan ja gilvaleaddji eanangeavahanvuogit.
Tutkimuksen mukaan kannat ovat laskeneet erityisesti villien porojen osalta ja myös Suomen porokantojen osalta.
Dutkamuša mielde nálit leat unnon earenoamážit gottiid dáfus ja maiddái Suoma boazonáliid dáfus.
Tämä on hälyyttävä uutinen, koska se osoittaa kehitystrendiä ja tulee tuomaan vaikutuksia arktisen alueen alkuperäiskansojen kulttuuriin ja elinkeinoihin.
Dát lea suorggahahtti ođas, daningo dat čájeha gárganeami treandda ja dat boahtá buktit váikkuhusaid árktalaš guovllu álgoálbmogiid kultuvrii ja ealáhusaide.
Suomessa ollaan huolissaan nyt ylisuurista poroeloista.
Suomas leat dál fuolas liiggás stuora boazomeriin ja ealuin.
Voikin olla niin, että muutaman kymmenen vuoden päästä huoli Suomessa kohdistuukin kutistuviin poroeloihin.
Sáhttá goit leat nu ahte muhtin logijagi geahčen fuollan leanai dat go ealut unnot ah unnot eaige šat ahtanuša.
Ainakaan mitään perusteita poromäärien pienentämiselle ei ole Suomen saamelaisten kotiseutualueella tässä tilanteessa.
Aŋkke mihkkege ákkaid boazomeriid unnideapmái ii leat Suoma sámiid ruovttuguovllus dán dilis.
Biologien tutkimustulos on merkittävä ja surullinen ja se vaatii reagointia erityisesti arktisessa neuvostossa, saamelaiskäräjillä ja Suomessa.
Biologaguovtto dutkanboađus lea mearkkašahtti ja morašlaš ja dat gáibida reagerema earenoamážit árktalaš ráđis, sámedikkis ja Suomas.
Toivon, että Kööpenhaminan ilmastoneuvotteluissa päästään merkittäviin päästörajoituksiin ja alkuperäiskansojen ja saarivaltioiden viesti otetaan huomioon.
Sávan, ahte Köbenhavnna dálkkádatráđđádallamat buktet mearkkašahtti bázahusráddjemiid ja ahte álgoálbmogiid ja suolostáhtaid buktin signála valdojuvvo vuhtii ja duođas.
maanantaina 6. lokakuuta 2008
Lappi-bargojoavkku bargu meaddel
Lappi-työryhmä luovutti loppuraporttinsa ministeri Pekkariselle 3.10.
Lappi-bargojoavku geigii loahpparaporttas ministtar Pekkarisii 3.10.
Loppuraportti löytyy osoitteesta: http://www.tem.fi/files/20233/Lappi-tyoryhma_loppuraportti_031008.pdf
Loahpparaporta gávdno čujuhusas: http://www.tem.fi/files/20233/Lappi-tyoryhma_loppuraportti_031008.pdf Guđđen raportii sierra oaivila ovttas riikkabeaiveáirras Erkki Pulliaisiin.
Jätin raporttiin eriävän mielipiteen yhdessä kansanedustaja Erkki Pulliaisen kanssa.
Dasa lassin Lappi birasguovddáža hoavda Matti Hepola guđii sierra oaivila raportii.
Lisäksi Lapin ympäristökeskuksen johtaja Matti Hepola jätti raporttiin eriävän mielipiteen.
Lappi-bargojoavkku evttohusain leat máŋga buorinai ja muhtin fidnut, mat ovddidit sámi kultuvrra ja ealáhusaid.
Lappi-työryhmän ehdotuksissa on hyvääkin ja muutamia saamelaiskulttuuria ja elinkeinoja edistäviä hankkeita.
Kommenteren dán blogistan áššiid, mat gusket lagamusat sámi kultuvrra ja ealáhusaid.
Kommentoin tässä blogissani lähinnä saamelaiskulttuuria ja – elinkeinoja koskevia asioita, vesivoimaa ja energiantuotantoa käsittelevät asiat ovat saaneet jo laajasti huomiota.
Čáhcefápmo- ja energiijafuolahusáššit leat ožžon juo viidát fuomášumi.
Raportti esittää tukea saamelaisyliopistohankkeelle ja saamelaiselinkeinojen kehittämishankkeelle, jota saamelaiskäräjät on esittänyt Lapin maakuntaohjelman toteuttamissuunnitelmaan.
Raporta evttoha doarjaga sámi universiteahtta-fidnui ja sámi ealáhusaid ovddidanfidnui, man sámediggi lea evttohan Sámi leana eanangoddeprográmma olláhuhttinplánii.
Toinen keskeinen esitys käsitteli saamenkielisen osaavan työvoiman turvaamista saamelaisten kotiseutualueella.
Nubbi mávssolaš evttohus gieđahalai sámegielalaš máhtolaš bargofámu dorvvasteami sámiid ruovttuguvlui.
Palveluihin liittyen toinen keskeinen esitys on, että varmistetaan riittävin resurssein saamen kielilain toteutuminen koulutuksessa ja julkisissa palveluissa.
Bálvalusaide gullevažžan nubbi guovddáševttohus lea, ahte sihkkarastojuvvo dárbbatlaš resurssaiguin sámi giellalága olláhuvvan skuvlejumis ja almmolaš bálvalusain.
Saamen kielikeskuksien syntymistä edistetään ja aloitetaan kielikeskuksien perustamista koskeva esiselvityshanke.
Sámi giellaguovddážiid oččodeapmi ovddiduvvo ja álggahuvvo giellaguovddážiid vuođđudeami várás ovdačielggadanprošeakta.
Raportti esittää, että saamenkielisten sosiaali- ja terveyspalvelujen riittävä saatavuus ja kehittäminen turvataan saamelaisten kulttuuri-itsehallinnon perustalta.
Raporta evttoha, ahte sámegielalaš sosiála- ja dearvvašvuohtabálvalusaid dárbbatlaš oažžun ja gárgeheapmi dorvvastuvvo sámi kulturiešstivrejumi vuođul.
Voimavarojen pysyvyyden ja tason turvaamiseksi ne on sisällytettävä lakisääteiseen valtionosuusjärjestelmään.
Resurssaid bissovašvuođa ja dási dorvvasteami várás dat galget biddjot láhkaásahan stáhtaossodatvuogádahkii.
Tätä voidaan pitää erinomaisena tukena saamelaiskäräjien kulttuuri-itsehallinnolle, koska saamelaisten kotiseutualueen kunnat ja Lapin liitto ovat aiemmin vaatineet, että saamenkielisten sosiaali- ja terveyspalvelujen rahoitus tulee siirtää suoraan kunnille.
Dán sáhttá atnit earenoamáš buorrin doarjjan sámi kulturiešstivrejupmái, daningo sámi ruovttuguovllu suohkanat ja Lappi lihttu leat ovdal gáibidan, ahte sámegielalaš sosiála- ja dearvvašvuohtabálvalusaid ruhtadeapmi galgá sirdojuvvot njuolga suohkaniidda.
On hienoa, että työryhmän Lapin liiton edustaja tuki myös tätä ehdotusta.
Lea earenoamáš buorre ášši, ahte bargojoavkku Lappi lihtu ovddasteaddji doarjjui maid dán evttohusa.
Nykyisin saamelaiskäräjät myöntää saamenkielisten sosiaali- ja terveyspalvelujen tuottamiseen avustusta kunnille hakemuksen perusteella.
Dálá dilis sámediggi mieđiha sámegielalaš sosiála- ja dearvvašvuohtabálvalusaid buvttadeapmái doarjaga gielddaide ohcamuša vuođul.
Matkailun osalta kehittämisessä huomioidaan saamelaiskulttuurin erityistarpeet.
Mátkedoaibmaealáhusa gárgeheamis váldojuvvojit vuhtii sámi kultuvrra sierradárbbut.
Ehdotukset ovat hyviä ja toivon että ne toteutuvat mahdollisimman pian.
Evttohusat leat buorit ja sávan, ahte dat olláhuvvet nu jođánit go vejolaš.
Valitettavasti suurin osa raportista ei ole saamelaiskulttuurille, elinkeinoille tai ympäristölle suotuisaa.
Dađi bahábut eanas raporttas ii leat sámi kultuvrii, ealáhusaide dehe birrasii miehtemielalaš ja heivvolaš.
Keskeiset puutteet löytyvät eriävästä mielipiteestä, raportin sivuilta 24–29.
Guovddášváillit gávdnojit sierra oaivilis, raportta siidduin 24 – 29.
Loppuraportti on kaksiosainen, jossa ensimmäinen osa pitää sisällään konkreettiset ehdotukset.
Loahpparaporta lea guovtteoasat, mas vuosttaš oassi doallá sisttis konkrehtalaš evttohusaid.
Toinen, laajempi osa, on taustamateriaalia, jossa esitetyt toimet eivät edusta työryhmän ehdotuksia eivätkä työryhmän virallista kantaa.
Nubbi, viiddit oassi, lea duogášmateriála, mas evttohuvvon doaimmat eai leat bargojoavkku evttohusat eaige ovddas bargojoavkku virggálaš oainnu.
Tällaista rakennetta en voinut hyväksyä, koska se on työryhmän toimeksiannon vastainen, yksipuolinen erityisesti vesivoiman osalta ja hämärtää työryhmän toimeksiantoa sekä herättää epäluottamusta kansalaisten keskuudessa politiikkaa kohtaan.
Dákkár ráhkadusa in sáhttán dohkkehit, daningo dat lea bargojoavkku bargogohččosa vuostá, ovttabealálaš dat lea earenoamážit čáhcefámu buohta ja sevnnjodahttá bargojoavkku bargogohččosa ja dasa lassin dagaha eahpeluohttámuša olbmuid siste politihka guovdu.
Lappi-työryhmän työn lähtökohtana on Lapin aluetaloudellinen duaalimalli, joka perustuu luonnonvarojen hyödyntämiseen ja matkailun kehittämiseen.
Lappi-bargojoavkku barggu vuolggasadjin lea Sámi leana guovloekonomalaš duálamálle, mii vuođđuduvvá luondduriggodagaiguin ávkkastallamii ja turismma gárgeheapmái.
Näiden asioiden edistämisessä duaalimallissa ei nähdä minkäänlaista ristiriitaa eikä työryhmä yritä löytää keinoja ristiriitojen ehkäisyyn.
Dáid áššiid ovddideamis duálamálle ii oainne maidege ruossalasvuođaid iige bargojoavku geahččal gávdnat vuguiid ruossalasvuođaid caggamii.
Totesimme eriävässä mielipiteessämme olevan yksiselitteisen selvää, että duaalimalli on ristiriitainen ja erityisesti maankäytön osalta on jo olemassa ristiriitoja luonnonresurssien hyödyntämisen / matkailun / perinteisten elinkeinojen kesken.
Sierra oaivileame mielde lea hui čielggas ja ovttačilggolaččat dulkomis, ahte duálamálles lea ruossalasvuohta ja earenoamážit eanangeavaheami dáfus leat juo leame ruossalasvuođat luondduriggodagaiguin ávkkástallama / mátkedoaibmaealáhusa / árbevirolaš ealáhusaid gaskkas.
Lappi-työryhmän loppuraportti ei huomioinut riittävästi naisvaltaisten alojen nykytilaa ja kehittämistarpeita ja sukupuolinäkökulma on jäänyt täten hyvin kapeaksi.
Lappi-bargojoavkku loahpparaporta ii váldán dárbahassii vuhtii ng. nissonsurggiid dálá dili ja daid ovddidandárbbuid ja sohkabeal ` geahččanguovlu lea báhcán daninassii hui gáržin ja asehažžan.
Viittasimme tähän myös eriävässä mielipiteessämme.
Čujuheimme dása maid sierra oaivilisttáme.
Erityisesti olisin toivonut, että raportissa olisi osoitettu selkeitä toimenpide-ehdotuksia naisyrittäjyyden edistämiseksi ja hoivapalvelujen kehittämiseksi.
Earenoamážit livččen sávvan, ahte raporttas livčče čujuhuvvon čielga doaibmabidjoevttohusat nissonfitnodatbarggu ovddideami várás ja dikšunbálvalusaid gárgeheami várás.
Nais- ja miesvaltaisten alojen välistä kuilua olisi kurottava myös umpeen jo koulutuksesta lähtien, esimerkiksi Kainuussa on tästä hyvä projekti, Women IT.
Nisson- ja dievdosurggiid stuora erohusa galggalii viggat caggat juo skuvlejumi rájes, omd. Kainuus lea dás buorre prošeakta, Women IT.
Erityisen tyytymätön olen siitä, että poronhoitoa ja sen kannattavuutta käsitteleviä ehdotuksia ei ole huomioitu loppu- ja taustaraportissa.
Hui duhtameahttun lean dasa, ahte evttohusat, mat gieđahalle boazodoalu ja dan gánnáhahttivuođa, eai váldojuvvon vuhtii loahppa- ja duogášraporttas.
Saamelaiskulttuurin kannalta keskeinen ehdotus poronhoidon paimennustuesta ei saanut työryhmässä kannatusta.
Guovddáševttohus sámi kultuvrra dáfus, ng. boazobarggu guođohandoarjja ii ožžon bargojoavkku doarjaga.
On surullista, että poronhoitoa pidetään marginaalisena elinkeinona, vaikka se on merkittävä työllistäjä ja elinkeino saamelaisten kotiseutualueella.
Lea morašlaš, ahte boazodoallu adnojuvvo marginála ealáhussan, vaikko dat lea mearkkašahtti barggu addi ja ealáhus sámiid ruovttuguovllus.
Eriävässä mielipiteessämme toimme laajasti esille poronhoidon kehittämistarpeita ja saamelaisporonhoidon asemaa.
Sierra oaivilisttáme buvttiime viidát ovdan boazodoalu ovddidandárbbuid ja sámi boazodoalu sajádaga.
Saamen kielen ja saamelaiskulttuurin osalta työssä olisi ollut paljon parannettavaa ja työryhmän olisi tullut käsitellä laajemmin saamen kielen ja saamelaiskulttuurin edistämistä.
Sámegiela ja sámi kultuvrra dáfus barggus livččii leamaš olu buoridanvárri ja bargojoavku livččii galgan gieđahallat viidáseappot sámegiela ja sámi kultuvrra ovddideami.
Olemme eriävässä mielipiteessä yksilöineet muutamia keskeisiä tarpeita, joihin Lappi-työryhmän olisi pitänyt ottaa kantaa.
Ledne sierra oaivilisttáme sierranastán muhtin guovddášdárbbuid, maidda Lappi-bargojoavku livččii galgan váldit beali.
Lappi-työryhmä esittää, että osa Metsähallituksen tuotosta tulee palauttaa alueen elinkeinotoiminnan tukemiseen.
Lappi-bargojoavku evttoha, ahte oassi Meahcceráđđehusa vuoittus galgá máhcahuvvot guovllu ealáhusdoaimma duvdimii.
Esitys ei ole hyvä saamelaiskulttuurin, poronhoidon eikä alueen ympäristön kannalta ja vastustimme esitystä.
Evttohus ii leat buorre sámi kultuvrra, boazodoalu iige guovllu birrasa dáfus ja vuostálasttiime evttohusa.
Totesimme eriävässä mielipiteessämme, että alueen elinkeinotoiminnan edistäminen ei saa perustua metsien kestämättömiin hakkuisiin.
Celkkiime sierra oaivilisttáme, ahte guovllu ealáhusdoaimma ovddideapmi ii oaččo vuođđuduvvat vuvddiid suvdilmeahttun čuollamiidda.
Toimenpide-ehdotus toteutuessaan asettaisi alueen elinkeinotoiminnan riippuvaiseksi Metsähallituksen tuotosta, asettaen eri elinkeinomuodot vastakkain ja ohjaisi maankäyttöä siten, että kaavoituksen kautta pyrittäisiin saamaan maksimaalinen hyöty.
Doaibmabidjoevttohus olláhuvvamis mielde bijalii guovllu ealáhusdoaimma sorjavažžan Meahcceráđđehusa vuoittus ja bijalii sierra ealáhushámiid vuostálagaid ja stivrelii eanangeavahusa nu ahte lávvaráhkadeami mielde geahččaluvvolii oažžut nu stuora vuoitu go vejolaš.
Saamelaisten kotiseutualueella ehdotus toteutuessaan lisäisi saamelaiskulttuurin ja metsätalouden välisiä ristiriitoja ja vaikeuttaisi poronhoidon harjoittamisedellytyksiä.
Sámiid ruovttuguovllus evttohus olláhuvvamis mielde lasihivččii sámi kultuvrra ja vuovdedoalu gaskavuođa riidduid ja váttásnuhtálii bohccuiguin bargama vejolašvuođaid.
Toteutuessaan tuoton palauttaminen tarkoittaisi lisääntyviä metsänhakkuita, jotka taas veisivät perustan saamelaisen aineellisen kulttuurin, poronhoidon harjoittamisen, toimintaedellytyksiltä.
Jos vuoittu máhcaheapmi šattalii duohtan, de das čuovole eanet ah ` eanet vuovdečuollamat, mat fas doalvvule vuođu sámiid ávnnaslaš kultuvrra, eandalii bohccuiguin bargama, doaibmaeavttuin.
Työryhmän ehdotus toimii ennakko-ohjaavana ajatellen tulevaa työryhmätyöskentelyä, jonka tavoitteena on saada Suomen lainsäädäntö tasolle, mikä mahdollistaisi ILO 169-sopimuksen ratifioinnin.
Bargojoavkku evttohus stivre maid ovddalgihtii go jurddahallá boahtte bargojoavkobargama, man ulbmilin lea oažžut Suoma láhkaásaheami dássái, mii dagalii vejolažžan ILO 169-soahpamuša ratifiserema.
Kyseisen työryhmän tulee voida tehdä omat ratkaisunsa ja ehdotuksensa riippumattomasti ilman että sen työtä ohjaisivat minkään muun työryhmän ehdotukset.
Diet bargojoavku galgá sáhttit dahkat iežas čovdosiiddis ja evttohusaidis sorjjasmeahttumit almmá dan haga, ahte dan barggu stivrele mange eará bargojoavkku evttohusat.
Palaan seuraavassa blogissani muihin kokousasioihin.
Máhcan čuovvovaš blogistan eará čoakkánáššiide.
Klemetti Näkkäläjärvi
Čakčadearvvuođaiguin
sunnuntaina 23. elokuuta 2009
Vuosttaš vahkku luomu maŋŋel
Kesäloma sujui nopeasti enkä lupauksistani huolimatta ehtinyt blogiani päivittää.
Geasseluopmu manai jođánit inge lohpádusainan fuolakeahttá geargan beivet bloggan.
Aloitin työt tiistaina ja töitä olikin kasautunut paljon.
Álggahin barggu disdaga ja barggut ledjenai čoggon vaikko man eatnat.
Alkuviikko kului puheiden valmistelussa, torstaina osallistuin kahteen seminaariin.
Álgovahkku manai ovdaságaid válmmaštallamis, duorastaga oassálasten guovtti seminárii.
Ensimmäinen seminaari oli moninaisuuspäivän seminaari Inarissa, jota kunnioittivat läsnäolollaan työministeri Anni Sinnemäki sekä vähemmistö-, lapsiasian- ja tasa-arvovaltuutetut sekä apulaisoikeuskansleri.
Vuosttaš seminára lei máŋggalágánvuohtabeaivvi seminára Anáris, masa oassálaste ee. bargoministtar Anni Sinnemäki, veahádat-, mánáid- ja dásseárvoáittardeaddjit sihke veahkkevuoigatvuohtakánsler.
Pidin seminaarissa päätöspuheen, jossa käsittelin saamelaisten yhdenvertaisuuden toteutumista.
Dollen semináras loahpahansáhkavuoru, mas gieđahallen sápmelaččaid ovttaveardásašvuođá olláhuvvama.
Minulla oli myös lyhyt audienssi työministeri Anni Sinnemäen kanssa päivän kuluessa ja keskustelimme erityisesti jäissä olevasta saamelaisten kansallisen ratkaisun kysymyksestä ja Saamelaiskäräjien aloitteesta ympäristöasian esittelijän viran perustamiseksi.
Mus lei maid beaivvi mielde oanehis audieansa bargoministtar Anni Sinnemäkiin ja ságastalaime earenoamážit bisánan sámi álbmotlaš čovdosa gažaldagas ja Sámedikki álgagis biras- ja ealáhusáššiid áššegieđahalli virggi vuođđudeamis.
Illalla Inarissa järjestettiin seminaari, jossa käsiteltiin usealta eri näkökulmalta saamelaiskohteen saamista Unescon maailmaperintökohteeksi.
Seamma eahkeda Anáris lágiduvvui seminára, mas gieđahallui máŋgga geahččanguovllus ng. Sámi čuozáhaga oažžun Unesco máilmmi árbevierročuozáhahkan.
Ukonsaarta on esitetty 1990-luvulta lähtien maailmanperintökohteeksi mutta Ukonsaari ei ole itsessään koettu olevan riittävän arvokas maailmanperintökohdeluetteloon.
Áddjásuolu (Äijih-sualui) lea evttohuvvon 1990-logu rájes máimmi árbevierročuozáhatlogahallamii.
Seminaarissa keskusteltiin erilaisista vaihtoehdoista joita voitaisiin esittää saamelaiseksi maailmanperintökohteeksi.
Semináraságastallamis bohte ovdan sierra molssaeavttut, mat sáhtále evttohuvvot sámi árbevierročuozáhahkan.
Nykyisin esimerkiksi Ruotsin saamelaisalueella oleva Lapponia kansallispuisto on kokonaisuudessaan saamelaiskulttuurin maailmanperintökohteena luettelossa.
Dálá áigge omd. Ruoŧa Sámis Lapponia álbmotmeahcci ollislažžan lea sámi kultuvrra vuođul máilmmi árbevierročuozáhahkan logahallamis.
Norjassa saamelaista maailmanperintökohdetta ei ole, esihistoriallisena kohteena on kylläkin Altan kalliopiirroksien alue.
Norggas sámi máilmmi árbevierročuozáhat ii gávdno, ovdahistorjjálaš čuozáhahkan gal lea Álaheaju báktesárgosiid guovlu Jiepmaluovttas.
Kummatkin seminaarissa pitämäni puheet löytyvät Saamelaiskäräjien kotisivuilta.
Goabbánai mu seminárain doallan ovdasáhka gávdno Sámedikki ruovttusiidduin.
Kesällä uutisissa on ollut Maa- ja metsätalousministeriön lausunnolla oleva asetusluonnos riistaeläimien ohjeellisista arvoista, jotka ohjaavat tuomioistuimia metsästysrikosten korvausten määrittelyssä.
Geasset lea leamaš ođđasiin Eanan- ja meahccedoalloministeriija evttohan ásahushámus fuođđoelliid rávaárvvuin, mat stivrejit duopmostuoluid meahcastanrihkkumušaid buhtadusaid meroštallamis.
Asia on myös Saamelaiskäräjillä lausunnolla.
Ášši lea maid Sámedikkis cealkinládje.
Ministeriö ehdottaa esimerkiksi ahman arvoa korotettavaksi lähes kymmenkertaiseksi aina 16 500 euroon asti.
Ministeriija evttoha omd. geatkki árvvu loktejuvvot measta logegeardásažžan gitta 16 500 euro rádjái.
Karhun arvo nousisi 1680 eurosta enimmillään 15 500 euroon ja susi 1680 eurosta 9100 euroon.
Guovžža árvu loktanivččii 1680 euro rájes eanemusat gitta 15 500 euro rádjái ja gumpe 1680 euro rájes gitta 9100 euro rádjái.
Korvaustason nousu on kohtuuton, ja jos korvaustaso pysyisi näin suurena, se tarkottaisi että metsästyslain rikkomisesta johdetun rangaistuksen lisäksi myös korvaus olisi rangaistus.
Buhtadusdási loktaneapmi lea govttoheapmi. Jos buhtadusdássi bisolii ná stuorisin, de dat dárkkuhivččii, ahte meahcástanlága rihkkumis čuvvon ráŋggaštusa lassin maid buhtadus livččii ráŋggaštus.
Oikeusjärjestelmäämme eivät kuulu kaksinkertaiset rangaistukset.
Min riektevuogádahkii eai gula guovttegeardásaš ráŋggaštusat.
Perusoikeuksien toteutumisen kannalta kyseessä on hyvin ongelmallinen lainsäädäntöuudistus, joka koskettaa ennen kaikkea poronhoitajia.
Vuođđorivttiid olláhuvvama dáfus jearaldagas lea hui problemáhtalaš láhkaásahanođastus, mii guoskkaha earenoamážit boazodolliid.
Uhanalaisia eläimiä tulee suojella, mutta ei kohtuuttomuuksin.
Uhkivuloš eallit galget suodjaluvvot, muhto eai govttoheamit.
Rikoslain nojalla myös muista rikoksista annetaan korvauksia ja niiden tulisi olla lainsäädännöllisesti tasapuolisessa suhteessa korvaustasoon.
Rihkuslága vuođul maiddái eará rihkkosiin addojuvvojit buhtadusat ja dat galggale leat láhkaásaheami dáfus dássebeallásaččat buhtadusdási ektui.
Esitys on huonosti harkittu ja korvaustasoa tulee alentaa kohtuulliseksi siten, että korvaus ei ole rangaistus rangaistuksen päälle.
Evttohus lea hejot árvvoštallojuvvon ja buhtadusdássi galgá vuoliduvvot govttolažžan nu ahte buhtadus ii leat ráŋggaštus ráŋggaštusa nala.
Metsästysrikokset eivät ole aina yksiselitteisiä, koska petoeläinten tappaamiseen voi liittyä itsepuolustus, omaisuuden suojelu ja lupakiintiöiden täyttyminen.
Meahcástanrihkkosat eai leat ovttačilggolaččat, daningo beađuid goddimii sáhttá laktásit iešbealusteapmi, opmodaga suodjaleapmi ja lohpemeriid dievvan.
Ensi viikko kuluu kokouksissa.
Boahtte vahkku manna čoakkámiin.
Kuun lopussa on iso pino lausuntoja annettavana, joihin tutustumiseen menee koko viikko.
Mánu loahpas leat maid stuora latna cealkámušat addinládje, maidda oahpásnuvvamii goliha oba vahkku.
Maanantaina Kiirunassa on Saamelaisen parlamentaarisen neuvoston hallituksen kokous ja tiistaina tuon Suomen saamelaiskäräjien tervehdyksen Ruotsin Saamelaiskäräjien avajaisiin.
Mánnodaga Gironis lea Sámi parlamentáralaš ráđi stivrra čoakkán ja disdaga seamma báikkis lea Ruoŧa sámedikki čuovvovaš válgaáigodaga virggálaš rahpan, masa buvttán Suoma sámedikki dearvvahusa.
Torstaina kokoontuu Saamelaiskäräjien hallitus ensimmäistä kertaa loman jälkeen.
Duorastaga čoahkkana Sámedikki stivrra čoakkán vuosttaš geardde luomu maŋŋel.
Perjantaina lähden kohti Sevettijärveä, jossa lauantaina vietetään Kolttasaamelaisten asuttamisen 60-vuotisjuhlia.
Bearjadaga vuolggán Čeavetjávrái, gos dollojuvvo Nuortalaččaid oruiduhttima 60-jagi ávvudeapmi.
Tähän tilaisuuteen osallistuu myös Tasavallan Presidentti.
Dán dilálašvuhtii oassálastá maiddái Dásseválddi Presideanta.
Tuon juhlallisuuksiin Saamelaiskäräjien tervehdyksen.
Buvttán dilálašvuhtii Sámedikki dearvvahusa.
Vuontisjärvellä 23.09.2009
Vuottesjávrres 23.08.2009
Menneen viikon tapahtumia
Mannan vahku dáhpáhusat
Tällä viikolla saamelaiskäräjät on antanut kommenttinsa vesilainsäädännön uudistamisesta.
Dán vahku sámediggi lea addán kommeanttas čáhceláhkaásaheami ođasnuhttimis.
Saamelaiskäräjät kiinnitti lausunnossaan huomiota siihen, että lakiehdotuksessa ei huomioida millään tavalla saamelaisten asemaa Suomen alkuperäiskansana tai saamelaiselinkeinoja.
Sámediggi giddii cealkámušastis fuomášumi dasa, ahte láhkaevttohusas eai váldojuvvo mainnage lágiin vuhtii sapmelaččaid sajádat Suoma eamiálbmogin dehe sámi ealáhusat.
Esitimme saamelaiskäräjälain mukaisten neuvottelujen käymistä vesilaista.
Evttoheimmet vuoigatvuohtaministeriijai sámediggelága miel ráđđádallamiid čáhceláhkaevttohusas.
Valitettavasti jouduin siirtämään saamelaiskäräjien varsinaisen kokouksen ajankohdan 10.3. asti ja se pidetään Utsjoella.
Dađi bahábut šadden sirdit sámedikki dievasčoakkáma áiggi 10.3. rádjái ja dat dollojuvvo Ohcejogas.
Emme saaneet saamelaiskäräjäjäsenille riittävän ajoissa kaikkia kokousmateriaaleja.
Eat ožžon sámediggeáirasiidda áiggebále buot čoakkánmateriálaid.
Varsinaisessa kokouksessa käsitellään mm. saamelaiskäräjien kertomusta vuodelta 2008 ja jos kokousmateriaalit eivät ole toimitettu riittävän ajoissa käräjäjäsenille, niin olisi ollut mahdollista että kokous ei ottaisi asioita käsiteltäväkseen.
Dievasčoakkámis gieđahallojuvvo ee. sámedikki diimmá jagi (2008) muitalus ja jos čoakkánmateriálat eai leat doaimmahuvvon dárbahassii árrat diggeáirasiidda, de livččii leamaš vejolaš ahte čoakkán ii válddále áššiid gieđahallamii.
En voinut ottaa täten riskiä siitä, että joutuisimme tämän johdosta järjestämään varsinaisen kokouksen uudelleen lyhyen ajan sisällä.
Danin in sáhttán váldit riskka das, ahte šattaleimmet dán dihte lágidit dievasčoakkáma ođđasit oanehis áigge siste.
Uusi kokous olisi rasittanut liiaksi saamelaiskäräjien budjettia.
Ođđa čoakkán livččii leamaš beare divrras sámedikki bušehta dáfus.