pere/sami_parallel huggingface dataset:
Saamelaiskäräjät edustaa maan saamelaisia ja se valitaan yleiseen äänioikeuteen perustuvilla vaaleilla saamelaisten keskuudesta.
Guhtege sámediggi galgá doaibmat sámi álbmoga beales riikkastis, ja dan golmma riikkas sámit geain lea dábálaš jienastanvuoigatvuohta, galget leat válljen Sámedikki.
Tarkemmat säännökset saamelaiskäräjien vaaleista vahvistetaan laissa, joka valmistellaan 16 artiklan mukaisin neuvotteluin saamelaiskäräjien kanssa.
Sámedikkiid válganjuolggadusaid mearridit lágat, mat válmmaštuvvojit šiehtadallamiin sámedikkiiguin artihkkala 16 mielde.
Saamelaiskäräjillä tulee olla sellaisia tehtäviä, jotka mahdollistavat tehokkaan myötävaikuttamisen saamelaisten kansainvälisen oikeuden ja tämän sopimuksen määräyksien mukaisen itsemääräämisoikeuden toteutumiseen.
Sámedikkiin galget leat dakkár doaimmat mat dahket sidjiide vejolažžan beaktilit váikkuhit dasa ahte sámi álbmoga vuoigatvuohta iešmearrideapmái álbmotrievtti njuolggadusaid ja dán konvenšuvnna mearrádusaid mielde šaddá duohtan.
Tarkemmat säännökset saamelaiskäräjien toimivallasta vahvistetaan laissa.
Dárkilet njuolggadusaid sámedikkiid válddi birra mearriduvvojit lágas.
Saamelaiskäräjät tekee aloitteita ja antaa lausuntoja kaikista tarpeellisiksi katsomistaan asioista.
Sámedikkit dahket álgaga ja buktet cealkámušaid buot áššiide maidda dikkit gávnnahit leat siva nu dahkat.
14 artiklan ensimmäisessä kappaleessa määrätään, että jokaisessa sopimusvaltiossa on
Vuosttaš lađas mearrida ahte kontraherejeaddji stáhtain guđesge galgá leat
oltava saamelaiskäräjät.
sámediggi.
Kaikissa kolmessa sopimusvaltiossa on nykyään saamelaiskäräjät,
Buot golmma riikas lea odne sámediggi masa sámit guđet leat čálihuvvon
jotka saamelaiset valitsevat yleiseen äänioikeuteen perustuvilla vaaleilla saamelaisväestöön rekisteröityjen saamelaisten keskuudesta.
jienastuslohkui ja geain lea dábálaš jienastanvuoigatvuohta leat válljen sámiid.
saamelaiskäräjien asemaa.
Sámedikkiid sajádat nanosmuvvá eambbo dáinna konvenšuvdnamearrádusain.
Toisen kappaleen mukaan säännökset sopimusvaltioiden saamelaiskäräjien vaaleista
Nuppi lađđasa mielde riikkaid sámediggeválggaid njuolggadusat galget
tulee vahvistaa laissa.
mearriduvvot lágain.
Saamelaiskäräjien vaikutusvallan turvaaminen on kuitenkin tärkeää,
Dattetge lea deaŧalaš sihkkarastit sámedikkiid vejolašvuođa
minkä takia tällaiset lait on valmisteltava 16 artiklan säännösten mukaisissa neuvotteluissa
váikkuhit, ja danne dakkár láhka ferte válmmaštuvvot šiehtadallamiiguin
16 artiklan tarkoittamia asioita voidaan toisinaan pitää niin
sámedikkiiguin artihkkala 16 njuolggadusaid mielde. Dat áššit main dás lea sáhka,
olennaisina saamelaisten yhteiskuntaelämän kannalta, että ne edellyttävät 16 artiklan toisen
dohkkehus dárbbašuvvo artihkkala 16 nuppi lađđasa mielde.
kappaleen mukaan saamelaiskäräjien suostumusta.
Goalmmát lađas: Sámi álbmogis lea vuoigatvuohta iešmearrideapmái, geahča
Kolmas kappale: Saamelaisilla on itsemääräämisoikeus, katso 3 artikla.
artihkkala 3.
Saamelaiskäräjät vastaa saamelaisten edustuselimenä luonnollisesti saamelaisten
Sámi álbmoga ovddasteaddi orgánan sámiid iešmearridanvuoigatvuođa
itsemääräämisoikeuden hallinnoinnista.
lunddolaš hálddašeaddjit leat sámedikkit.
Tämän johdosta saamelaiskäräjillä tulee olla sellaisia
Sámedikkit fertejit danne leat doaibma
tehtäviä, jotka antavat sille mahdollisuuden toteuttaa tätä itsemääräämisoikeutta.
mušat main dat sáhttet hálddašit dán iešmearridanvuoigatvuođa. Vuosttaš cealkagis
Ensimmäisessä lauseessa on viitattu kansainväliseen oikeuteen ja tämän sopimuksen
čujuhuvvo álbmotrievtti njuolggadusaide ja dán konvenšuvnna mearrádusaide.
itsemääräämisoikeus on ymmärrettävä samalla tavalla kuin 3 artiklan mukainen
Seammá čujuheapmi lea artihkkalis 3, ja dat mearkkaša ahte iešmearridanvuoigat
itsemääräämisoikeus.
vuođa galgat ipmirdit nugo ilbmá artihkkalis 3.
Muiden toimielinten julkisen vallankäytön tavoin myös saamelaiskäräjien toimivallan
Nugo earáge orgánaid almmolaš váldehálddašeapmi, de ferte sámedikkiidge
tulee perustua lakiin.
hálddašanváldi leat lága vuođul.
Tämän takia kolmannen kappaleen toisessa lauseessa sanotaan, että
Danne celkojuvvo nuppi cealkagis ahte sámedikkiid
säännökset saamelaiskäräjien toimivallasta vahvistetaan laissa.
váldi nannejuvvo lágas.
Poliittisena toimielimenä
Politihkalaš orgánan Sámediggi sáhttá friddja dahkat álgaga
saamelaiskäräjillä on vapaus tehdä aloitteita ja toteuttaa toimenpiteitä, jotka eivät edellytä
ja čađahit doaibmabijuid mat eai sorjá almmolaš válddi geavaheamis.
Neljäs kappale: Saamelaiskäräjät päättää itse, mitä asioita se haluaa ottaa
Njealját lađas: Sámedikkit mearridit ieža makkár áššiid sii dáhttot váldit ovdan.
käsiteltävikseen. Saamelaiskäräjillä on oikeus antaa lausuntoja kaikista haluamistaan asioista,
Sámedikkiin lea vuoigatvuohta cealkit juoidá buot áššiin main dat háliidit nu dahkat.
vaikka jotakin asiaa ei olisikaan lähetetty saamelaiskäräjien käsiteltäväksi. Tämä koskee myös
Dat gusto vaikko ášši ii leat sáddejuvvon Sámediggái, ja maiddái áššiin maid
asioita, jotka eivät kuulu 16 ja 17 artiklan piiriin.
artihkkalat 16 ja 17 eai govčča.
15 artikla
Artihkkal 15 Sámedikkiid iešráđalaš mearrádusat
Saamelaiskäräjät tekee itsenäisiä päätöksiä niissä asioissa, joissa sillä kansallisen tai kansainvälisen oikeuden mukaan on toimivalta tehdä sellaisia päätöksiä.
Sámedikkit dahket iešráđálaš mearrádusaid dain áššiin main sis lea váldi nu dahkat riikkalaš ja riikkaidgaskasaš rivttiid mielde.
Saamelaiskäräjät voi sopia valtakunnallisten, alueellisten ja paikallisten yksiköiden kanssa yhteistyöstä saamelaisen kulttuurin ja yhteiskuntaelämän vahvistamiseksi.
Sámedikkit sáhttet soahpat riikkalaš, guvllolaš ja báikkálaš ovttadagaiguin nannet sámi kultuvrra ja servodateallima.
Saamelaisilla on 3 artiklan mukaan itsemääräämisoikeus.
Sámiin lea artihkklala 3 mielde iešmearrideapmi.
Itsemääräämisoikeuden
Iešmearridanvuoigatvuođa
tarkempi sisältö perustuu kansainvälisen oikeuden säännöksiin ja sopimuksen artikloihin, katso 3 artiklan ensimmäinen lause.
dárkileabbo sisdoallu vuolgá álbmotrievtti njuolggadusain ja konvenšuvnna artihkkaliin, geahča artihkkala 3 vuosttaš cealkaga.
II luvun artiklat sääntelevät tarkemmin saamelaiskäräjien
Kapihttala II artihkkalat
tapaa toteuttaa itsemääräämisoikeutta tämän sopimuksen nojalla.
konvenšuvnna mielde.
Itsemääräämisoikeus ei merkitse ehdotonta oikeutta yksinomaiseen määräysvaltaan.
Iešmearrideapmi ii mearkkaš eavttohis vuoigatvuođa iešmearrideapmái.
Tietyntyyppisissä asioissa itsemääräämisoikeus merkitsee oikeutta määrätä asioista yksin, kun
Muhtun áššešlájaide iešmearridanvuoigatvuohta mearkkaša vuoigatvuođa beassat
taas toisentyyppisissä asioissa on kysymys muodoltaan erilaisesta vuorovaikutuksesta.
okto mearridit, muhto eará áššešlájaide fas dat lea ovttasdoaibman iešguđetlágan
15
hámis. Artihkkal 15 gusto dakko gokko sámedikkiin lea vejolašvuohta doaibmat
Seuraavissa
iešráđálaččat.
artikloissa säännellään saamelaiskäräjien ja muiden viranomaisten lähempää keskinäistä
Čuovvovaš artihkkaliin regulerejuvvo sámedikkiid ja eará eiseválddiid
vuorovaikutusta.
dárkileabbo ovttasdoaibman.
Ensimmäisessä kappaleessa säännellään saamelaisten mahdollisuutta tehdä itsenäisiä
Vuosttaš lađas regulere sámedikkiid vejolašvuođa dahkat iešráđálaš
päätöksiä.
mearrádusaid.
Kuten 14 artiklan kolmatta kappaletta koskevissa huomautuksissa sanotaan,
Nugo namahuvvo artihkkala 14 goalmmát lađđasa mearkkašumiin, de
saamelaiskäräjillä tulee muiden toimielinten tavoin olla lakiin perustuva toimivalta tehdä
Sámedikkis ferte nugo earáge orgánain leat láhkavuođđu dahkat mearrádusaid mat
päätöksiä, jotka edellyttävät toimivallan käyttöä.
mearkkašit váldegeavaheami.
Saamelaiskäräjät voi tehdä päätöksiä, jotka
Dakkár mearrádusaid mat eai mearkkaš váldegeava
eivät edellytä toimivallan käyttöä ilman, että niiden edellytetään perustuvan lakiin, katso 14
heami, Sámediggi sáhttá dahkat almmá láhkavuođu haga, geahča artihkkala 14
artiklan kolmatta kappaletta koskevat huomautukset.
goalmmát lađđasa mearkkašumiid.
Siksi ensimmäisessä kappaleessa
Dát lea duogáš go čujuhuvvo vuosttaš lađđasis
esitettyyn kansainvälistä oikeutta koskevaan viittaukseen.
riikkalaš riektái.
Ensimmäisessä kappaleessa viitataan siihen, että saamelaisilla voi myös
Vuosttaš lađđasis čujuhuvvo dasa, ahte sámi álbmogis maiddái riikkaidgaskasaš
kansainvälisten säännösten nojalla olla oikeus tehdä itsenäisiä päätöksiä.
njuolggadusaid mielde sáhttá leat vuoigatvuohta beassat okto dahkat mearrádusaid.
Siinä tapauksessa
Ovdamearkan dás lea dat
kunkin sopimusvaltion saamelaiskäräjien on tehtävä päätöksiä saamelaisten puolesta. Yhtenä
gulaskuddangeatnegasvuohta (konsultasjonsplikt) mii vuolgá njuolggadusain mat leat
esimerkkinä tästä on itsenäisten valtioiden alkuperäiskansoja ja heimokansoja koskevan
ILO-konvenšuvnnas nr. 169 mii gieđahallá iešmearrideaddji stáhtaid álgoálbmogiid ja
kohta edellä.
čearddaid, geahča dás ovddabealde čuoggá 7.3.2.
Lisäksi voidaan esimerkkinä mainita Norjassa käyty prosessi, jonka
Geahča dákko ovdamearkan
lopputuloksena 17. kesäkuuta 2005 annettiin laki n:o 85 Finnmarkin läänin maa-alueisiin ja
proseassa mii lei Norggas dasságo bođii láhka Finnmárkku fylkka eatnamiid ja
luonnonvaroihin liittyvistä oikeudellisista olosuhteista ja niiden hallinnosta.
luondduriggodagaid riektedili ja hálddašeami birra, geassemánu 17. beaivásaš láhka
Viittaus kansainväliseen oikeuteen suuntautuu muilta osin ensisijaisesti tulevaisuuteen.
Čujuhus riikkaidgaskasaš riektái lea muđui vuos ja ovddimusat boahtteáiggi
Alkuperäiskansojen oikeudellista asemaa koskevat kansainväliset säännökset saattavat
várás. Riikkaidgaskasaš njuolggadusat álgoálbmogiid riektedili birra sáhttet
kehittyä siten, että niissä ryhdytään antamaan alkuperäiskansoille nykyistä laajempi oikeus
ovddiduvvot nu, ahte addet álgoálbmogiidda stuorit vuoigatvuođa beassat ieža dahkat
tehdä itsenäisiä päätöksiä.
mearrádusaid.
Siinä tapauksessa saamelaiskäräjien tulee käyttää tätä oikeutta
Dan dáhpáhusas Sámediggi galgá doaimmahit dán vuoigatvuođa sámi
saamelaisten puolesta.
álbmoga beales.
Toinen kappale: Saamelaisen kulttuurin ja yhteiskuntaelämän säilyttämisen ja
Nubbi lađas: Sámi kultuvrra ja servodateallima sihkkarastima ja ovddideami dihte
kehittymisen varmistamiseksi on tärkeää luoda foorumeja, joilla saamelaiskäräjien ja julkisten
lea deaŧalaš ráhkadit arenaid Sámedikki ja almmolaš eiseválddiid ovttasdoaibmama
viranomaisten välistä yhteistyötä voidaan toteuttaa.
várás.
Norjan hallituksen ja Norjan saamelaiskäräjien keväällä 2005 tekemä sopimus, joka koskee
Ovdamearkan sáhttit čujuhit soahpamuššii maid Norgga ráđđehus ja Norgga sámediggi dahke giđđat 2005 stáhtalaš eiseválddiid ja Sámedikki gulaskuddamiid
16 artikla
birra (geahča dárkileappot dán soahpamuša dás vulobealde artihkkala 16
Saamelaiskäräjien neuvotteluoikeus
guovlluid fylkkasuohkaniiguin.
Ennen kuin julkinen viranomainen tekee päätöksen asiassa, jolla on olennainen merkitys saamelaisille, tulee saamelaiskäräjien kanssa neuvotella.
Sámedikkiid vuoigatvuohta šiehtadallat Áššiin mat leat hui deaŧalaččat sámiide, galgá šiehtadallojuvvot sámedikkiiguin ovdalgo almmolaš eiseváldi dain áššiin mearrida maidege.
Näiden neuvottelujen tulee tapahtua riittävän aikaisin, jotta saamelaiskäräjät voisi vaikuttaa asian käsittelyyn ja lopputulokseen.
Dát šiehtadallamat fertejit čađahuvvot doarvái buori áigemunis vai sámedikkit sáhttet váikkuhit áššemeannudeapmái ja dan bohtosii.
Valtioiden ei ilman asianomaisten saamelaiskäräjien suostumusta tule ryhtyä sellaisiin toimenpiteisiin tai sallia sellaisia toimenpiteitä, jotka voivat merkittävästi loukata saamelaisten kulttuurin, elinkeinojen tai yhteiskuntaelämän perustavanlaatuisia elinehtoja.
Stáhtat eai galgga mearridit dahje miehtat dakkár doaibmabijuide mat mearkkašahtti ollu sáhttet vahágahttit sámi kultuvrra, sámi ealáhusaid ja sámi servodateallima vuođđoeavttuid, jos juo ii mieđaš dasa dat sámediggi masa ášši gullá.
Tämä artikla antaa saamelaiskäräjille oikeuden neuvotella asioissa, joilla on olennaista
Artihkkal addá Sámediggái vuoigatvuođa šiehtadallat áššiin mat leat viehka
merkitystä saamelaisille.
deaŧalaččat sámiide.
Neuvottelujen päämääränä on kyseisten kahden
Šiehtadallamiid ulbmil ferte leat ahte dat guokte šiehtadallan
neuvottelukumppanin yksimielisyys.
bealit bohte ovttamielalašvuhtii.
Ensimmäisestä kappaleesta yhdessä toisen kappaleen
Muhto das vuolgá, go vuosttaš lađas ja nubbi lađas
kanssa seuraa, ettei yksimielisyys ole ehdoton vaatimus.
buohtastahttojuvvojit, ahte ovttamielalašvuohta ii leat vealttakeahtes gáibádus.
Asioissa, joissa saamelaiskäräjillä ei
Áššiin
ole toisen kappaleen mukaista veto-oikeutta, päätöksiä voidaan tehdä, vaikka yksimielisyyttä
main Sámedikkis ii leat gieldinriekti nuppi lađđasa mielde, sáhttet dahkat mearrá
ei saavutettaisikaan.
dusaid vaikko ii leat dievas ovttamielalašvuohta.
Ensimmäisen kappaleen mukaan vaatimuksena on kuitenkin, että
Dattetge lea gáibádus vuosttaš
todellisia neuvotteluja tulee käydä, ennen kuin viranomaiset tekevät päätöksiä.
lađđasa mielde ahte čađahuvvojit duohta šiehtadallamat ovdalgo eiseválddit mearridit
Saamelaiskäräjien lausunto-oikeus ei merkitse neuvotteluoikeuden toteutumista.
áššiid. Ahte Sámedikkis lea vuoigatvuohta cealkit iežas oaiviliid, ii ollašuhte šiehta
Saamelaiskäräjien neuvotteluoikeus ei myöskään vapauta viranomaisia siitä
Sámedikki šiehtadallanvuoigatvuohta ii čoavdde eiseválddiid iežaset
itsenäisestä vastuusta, joka niillä on tämän ja muiden oikeussäännösten mukaan arvioida
iešráđálaš geatnegasvuođas mii lea dán ja eará riektenjuolggadusaid mielde
toimenpiteittensä seurauksia saamelaiseen kulttuuriin ja yhteiskuntaelämään.
árvvoštallat mo sin doaibmabijut váikkuhit sámi kultuvrii ja servodateallimii. Muhto
Neuvotteluoikeus merkitsee kuitenkin, että saamelaiskäräjien tulee olla mukana luomassa
šiehtadallanvuoigatvuohta mearkkaša ahte Sámediggi galgá leat mielde bidjamin
lähtökohtia tällaisten seurausten arvioinneille.
dakkár váikkuhusárvvoštallamiid premissaid.
Viranomaiset eivät ole täyttäneet velvollisuuttaan käydä neuvotteluja, elleivät ne
Eiseválddit eai leat ollašuhttán iežaset geatnegasvuođa šiehtadallat jos eai
järjestä saamelaiskäräjien kanssa vuoropuhelua, jossa voidaan vaihtaa mielipiteitä ja jossa
čáhkke saji gulahallamii Sámedikkiin, nu ahte das sáhttet oaiviliid dovddahit ja
saamelaiskäräjillä on mahdollisuus vaikuttaa asian käsittelyyn ja lopputulokseen.
sámedikkis lea vejolašvuohta váikkuhit áššemeannudeapmái ja dan bohtosii.
Tämä
Dát
edellyttää useita asioita:
ovdeha máŋga dáhpáhusa:
1) Neuvottelujen tulee tapahtua asian käsittelyn varhaisessa vaiheessa, katso
1) Šiehtadallamat fertejit dáhpáhuvvat árrat áššemeannudeamis, geahča
ensimmäisen kappaleen toinen lause.
Vuosttaš lađđasa, nuppi cealkaga.
Jos neuvotteluja käydään
Jos šiehtadallamat leat maŋŋit mearridan
päätöksentekoprosessin myöhäisessä vaiheessa, voi olla vaikeaa vaikuttaa
proseassas, de sáhttá leat váttis váikkuhit bohtosii ja oažžut ipmárdusa ja ollit
lopputulokseen ja päästä yhteisymmärrykseen.
ovttamielalašvuhtii.
2) Saamelaiskäräjien tulee saada käyttöönsä resursseja, joiden avulla se pystyy
2) Sámediggi ferte oažžut resurssaid vai sáhttá čađahit šiehtadallamiid. Dat
viemään neuvottelut läpi. Tämä edellyttää, että saamelaiskäräjät voi hakea muualta
ovdeha ahte Sámediggi sáhttá viežžat áššemáhtu mii das alddis ii leat.
sellaista asiantuntemusta, jota sillä ei itsellään ole. Saamelaiskäräjät joutuu ottamaan
Sámediggi ferte máŋggá suorggis meannudit viiddis áššiid, iige das sáhte leat
erityisosaamista kuin viranomaisilla.
erenoamáš máhttu mii eiseválddiin lea.
Ilman asiantuntija-apua saamelaiskäräjien voi
Almmá áššedovdi (id) veahki haga
olla vaikea viedä läpi todellisia neuvotteluja, joissa saamelaiskäräjät pystyy esittämään
Sámediggái sáhttá leat váttis čađahit duođalaš šiehtadallamiid main sáhttá
vaihtoehtoisia ratkaisuja.
molssaevttolaš čovdosiid buktit ovdan.
3) Saamelaiskäräjien tulee saada taloudelliset mahdollisuudet todellisiin ja asiallisiin
3) Sámediggi ferte oažžut ekonomalaš vejolašvuođaid nu ahte duođaid sáhttá
neuvotteluihin niin, että se voi osallistua neuvottelukokouksiin ja saada asiantuntija
čađahit šiehtadallamiid go searvá šiehtadallančoahkkimiidda ja oažžu
16 artiklan mukainen neuvotteluvelvollisuus koskee kaikkia 5 artiklan määräyksen
Šiehtadallangeatnegasvuohta artihkkala 16 mielde gusto buot eiseválddiide
piiriin kuuluvia viranomaisia.
maid artihkkala 5 mearrádus gokčá.
Neuvotteluvelvollisuus koskee näin ollen eri tason ja eri asioita
Šiehtadallangeatnegasvuohta gusto dainna lágiin
käsitteleviä viranomaisia.
iešguđet dásiid eiseválddiide ja iešguđetlágan áššiide.
Ensimmäisen kappaleen mukaan saamelaisilla ei ole oikeutta neuvotella jokaisesta
Vuosttaš lađđasa mielde Sámedikkis lea vuoigatvuohta šiehtadallat
kysymyksestä.
juohkelágan áššis.
Neuvotteluoikeus koskee asioita, joilla on olennainen merkitys saamelaisille.
Šiehtadallanvuoigatvuohta gusto áššiide mat leat sakka deaŧalaččat
Maankäytön ja luonnonvarojen hallinto sekä ympäristöhallinto ovat tärkeitä alueita, joita
sámiide. Areála- ja resursahálddašeapmi ja birashálddašeapmi šaddet leat deaŧalaš
koskeviin neuvotteluihin saamelaiskäräjillä on oikeus osallistua.
suorggit main Sámedikkis leat vuoigatvuohta leat mielde šiehtadallamin.
Tämä käy nimenomaisesti
Dat boahtá
ilmi 36, 39 ja 40 artiklasta, vrt. myös 38 artikla.
ovdan artihkkaliin 36, 39 ja 40, vrd. maiddái artihkkaliin 38.
Myös saamelaiskäräjien vaaleja koskevista
Maiddái sámedigge
säännöksistä on neuvoteltava saamelaiskäräjien kanssa, katso 14 artiklan toinen kappale.
14 nuppi lađđasa.
Nämä sopimuksen määräykset eivät ole kuitenkaan tyhjentäviä.
Muhto dát mearrádusat eai leat dievaslaččat konvenšuvnnas.
16 artikla asettaa yleisen
Artihkkal 16 buktá dábálaš gáibádusaid šiehtadallamiid hárrái dakkár áššiin mat leat
neuvotteluvaatimuksen asioissa, joilla on olennainen merkitys saamelaisille.
sakka deaŧalaččat sámiide.
Suomen saamelaiskäräjistä annetun lain (laki 974/1995) 9 § sisältää säännöksiä
Suoma sámediggelágas (láhka 974/1995) 9 § leat njuolggadusat eiseválddiid
viranomaisten velvollisuudesta neuvotella saamelaiskäräjien kanssa.
geatnegasvuođas šiehtadallat Sámedikkiin.
Säännös kuuluu:
Mearrádus čuodjá ná:
” Viranomaiset neuvottelevat saamelaiskäräjien kanssa kaikista laajakantoisista ja merkittävistä toimenpiteistä, jotka voivat välittömästi ja erityisellä tavalla vaikuttaa saamelaisten asemaan alkuperäiskansana ja jotka koskevat saamelaisten kotiseutualueella:
” Eiseválddit galget šiehtadallat Sámedikkiin buot viiddis ja deaŧalaš mearrádusaid mat sáhttet čuohcit njuolga ja erenoamážit sámiid álgoálbmotdillái mii sámiid ruovttugilleguovlluin fátmmasta
2) valtionmaan, suojelualueiden ja erämaa-alueiden hoitoa, käyttöä, vuokrausta ja luovutusta;
1) servodatplánema, 2) stáhta eatnamiid, suodjaluvvon guovlluid ja meahcceguovlluid divššu, geavaheami, láigoheami ja vuovdima.
4) saamelaisten kulttuurimuotoon kuuluvan elinkeinon lainsäädännöllistä tai hallinnollista muutosta; 5) saamenkielisen ja saamen kielen kouluopetuksen sekä sosiaali- ja terveyspalvelujen kehittämistä; taikka
3) ruvkeminerálaid ohcanlobi ja ruvkeviidodaga mihtideami ohcamiid, 4) láhkarievdadusaid dahje hálddašanrievdadusaid mat gusket sámi kultuvrra siskkáldas ealáhusaide, 5) oahpahusa buorideami sámegillii dahje sámegielas, ja sosiála ja dearvvašvuođa bálvalusaid buorideami, ja dasto vel 6) eará áššiid mat váikkuhit sámiid gillii, kultuvrii ja sin álgoálbmotdillái. ”
6) muuta vastaavaa saamelaisten kieleen, kulttuuriin tai heidän asemaansa alkuperäiskansana vaikuttavaa asiaa. ”
Dát leat ovdamearkkat dakkár áššiin maid mii fertet atnit deaŧalažžan maiddái
Nämä ovat esimerkkejä asioista, joita on pidettävä tärkeinä myös sopimuksen 16
konvenšuvnna artihkkala 16 mielde.
Mutta tässä mainittujen asioiden lisäksi on olemassa muita asioita, joilla voi
Muhto šaddet leat áššit earret dáid namahuvvon
olla olennaista merkitystä saamelaisille.
áššiid, mat sáhttet leat sakka deaŧalaččat sámiide.
Tämä koskee esimerkiksi saamelaiskäräjiin liittyviä
Dakkárat leat omd. Sámediggái
asioita.
guoskevaš áššit.
Lisäksi kansalliset viranomaiset ovat velvollisia neuvottelemaan saamelaiskäräjien
Maiddái riikkaidgaskasaš dási áššiin, mat leat sakka deaŧalaččat
kanssa sellaisissa kansainvälisen tason asioissa, joilla on olennaista merkitystä saamelaisille.
sámiide, lea nationála eiseválddiin geatnegasvuohta šiehtadallat Sámedikkiin.
Jos ollaan eri mieltä siitä, onko jollakin asialla olennaista merkitystä saamelaisille, on
Jos lea sierramielalašvuohta das leago ášši sakka deaŧalaš sámiide, vai ii, de ferte
saamelaiskäräjien näkemykselle asiasta pantava paljon painoa.
stuorra deaddu das mo Sámediggi árvvoštallá ášši.
Saamelaiskäräjien neuvotteluoikeus koskee kaikentyyppisiä asioita, sekä lainsäädäntöä
Sámedikki vuoigatvuohta šiehtadallat gusto juohkelágan áššiide, sihke
että hallintoa.
láhkaásahussii ja hálddašeapmái.
Lainsäädännöllisissä kysymyksissä neuvotteluoikeus koskee lakisäädösten
Láhkaásahusáššiin šiehtadallanvuoigatvuohta gusto
valmistelua ministeriötasolla.
departemeantta dássásaš láhkanjuolggadusaid válmmašteapmái.
Neuvotteluja siis käydään ennen asian lähettämistä parlamentin
dáhpáhuvvet nappo dalle ovdalgo ášši sáddejuvvo riikkabeivviide. Go ášši lea
Asian tultua parlamentin käsittelyyn sovelletaan 18 artiklan säännöksiä.
joavdan riikkabeivviide, de artihkkala 18 njuolggadusat bohtet atnui.
Neuvotteluoikeus koskee myös saamelaiskäräjien tulo- ja menoarviota.
Šiehtadallanvuoigatvuohta gusto maiddái Sámedikki bušehttii.
Kuten edellä on mainittu, todellisten neuvottelujen edellytyksenä on, ettei
Nugo namahuvvui, de duođalaš šiehtadallamiid eaktu lea ahte Sámediggi ii
saamelaiskäräjiä oteta mukaan prosessiin liian myöhään.
boađe menddo maŋŋit prosessii.
Katso tässä yhteydessä Suomen
Dákko galggat geahčadit Suoma riikkabeivviid
eduskunnan perustuslakivaliokunnan lausunnot, joihin on viitattu 18 artiklaa koskevissa
vuođđoláhkalávdegotti cealkámušaid mat leat artihkkala 18 mearkkašumiin.
Neuvottelujen päämääränä on yksimielisyys. Ellei yksimielisyyteen päästä,
Šiehtadallamiid ulbmil lea ahte galget geahččalit boahtit ovttamielalašvuhtii.
päätöksentekoelimen tulee perustella syytä siihen.
Jos ovttamielalašvuohta ii lihkostuva, de merrádusorgána ferte čilget manne ii.
Ensimmäisen kappaleen toisen lauseen mukaan viranomaisilla on itsenäinen vastuu
Vuosttaš lađđasa, nuppi cealkaga mielde eiseválddiid iešráđálaš
neuvottelujen järjestämisestä saamelaiskäräjien kanssa.
ovddasvástádus lea láhčit dilálašvuođaid šiehtadallamiidda Sámedikkiin.
Tämä on tärkeää, sillä hetkellä, jolloin
Dat lea
tällaiset neuvottelut on määrä aloittaa, saamelaiskäräjillä itsellään ei useinkaan ole riittävästi
deaŧalaš, dasgo dallego dakkár šiehtadallamat berrejit álggáhuvvot, Sámedikkis dávjá
tietoja asiasta osatakseen pyytää neuvottelujen käynnistämistä. Tässä yhteydessä voidaan
eai leat doarvái dieđut áššis maid vuođul das livččii sivva dáhttut šiehtadallamiid.
viitata 17 artiklan kolmannessa kappaleessa esitettyyn periaatteeseen.
Dákko sáhttit čujuhit vuođđojurdagii mii lea artihkkalis 17 goalmmát lađđasis.
Todellisten
Vai
neuvottelujen mahdollisimman hyvän perustan varmistamiseksi saamelaiskäräjien ja
lea nu buorre vuođđu go vejolaš duođalaš šiehtadallamiidda, de lea Sámediggái ja
viranomaisten välillä voidaan tehdä sopimuksia siitä, mitkä asiat edellyttävät neuvotteluja ja
eiseválddiide vejolaš soahpat das makkár áššiid lea dárbu šiehtadallat ja mo dakkár
millä tavalla niitä on määrä käydä.
šiehtadallamat galget čađahuvvot.
Esimerkkeinä tällaisista sopimuksista ovat
Dakkár soahpamušaide mállen leat dat
yhteistyösopimukset, joita Norjan saamelaiskäräjät on solminut saamelaisalueiden
ovttasbargansoahpamušat maid Norgga sámediggi lea dahkan fylkkasuohkaniiguin sámi guovlluin ja Norgga ráđđehusa ja Sámedikki gaskasaš soahpamuš maid dahke
maakäräjäkuntien kanssa, sekä Norjan saamelaiskäräjien ja Norjan hallituksen keväällä 2005 tekemä sopimus valtiollisten viranomaisten ja saamelaiskäräjien välisiä neuvotteluja
giđđat 2005, mii gieđahallá prosedyraid mat leat stáhtalaš eiseválddiid ja Sámedikki
koskevista menettelytavoista, katso jäljempänä oleva tätä sopimusta koskeva tarkempi
gaskasaš gulaskuddamiid várás, geahča dárkileappot dán soahpamuša dás vulobealde.
Toisen kappaleen mukaan viranomaiset eivät voi ilman saamelaiskäräjien suostumusta
Nuppi lađđasa mielde eiseválddit eai sáhte Sámedikki dohkkehusa haga
ryhtyä sellaisiin toimenpiteisiin, jotka voivat merkittävästi loukata saamelaisten kulttuurin,
čađahit doaibmabijuid mat sáhttet bahás vahágahttit sámi kultuvrra, sámi ealáhusaid
elinkeinojen tai yhteiskuntaelämän perustavanlaatuisia elinehtoja.
ja sámi servodateallima vuođđoeavttuid.
Vähäisetkin toimenpiteet
Jos áššin leat doaibmabijut hearkkes sámi
edellyttävät saamelaiskäräjien suostumusta, mikäli toimenpiteet kohdistuvat haavoittuviin
guovlluin, de unnibušge meassamuš sáhttá gáibidit Sámedikki dohkkehusa. Muhto
Myös melko vahvoilla saamelaisalueilla toteutettavat suhteellisen vähäiset
maiddái nannosetge sámi guovlluin dát mearrádus gokčá árvvu mielde unnibušge
” pala palalta ” - politiikassa, joka on aikojen kuluessa vähitellen heikentänyt saamelaista
dakkár doaibmabijuid, jos dat leat ” bihtáš bihtážii ” politihka lávkkážat mat áiggi
kulttuuria ja yhteiskuntaa.
mielde dađistaga leat raššudan sámi kultuvrra ja servodaga.
Tällaiset toimenpiteet saattavat myös vaatia niiden saamelaisten
Dakkár doaibmabijut
suostumusta, joita asia 36 artiklan mukaan koskee.
maid gáibidit dohkkehusa dain sámiin geaidda dat čuohcá artihkkala 36 mielde.
Saamelaiskäräjien omaan toimintaan välittömästi kohdistuvat toimenpiteet voivat
Doaibmabijuid mat njuolga čuhcet Sámedikki iežas doibmii, Nuppi lađđasa
myös kuulua määräyksen toisen kappaleen piiriin, mikäli ne ovat luonteeltaan radikaaleja.
mearrádus maid sáhttá gokčat go dat čuhcet bahás. Dákko mii čujuhit dasa mii
Tässä yhteydessä viitataan siihen, mitä 14 artiklan toista kappaletta koskevissa
daddjojuvvui válganjuolggadusaid birra artihkkala 14 nuppi lađđasa mearkkašumiin.
esimerkkinä asiasta, joka kuuluu 16 artiklan toisessa kappaleessa ehdotetun periaatteen piiriin.
Dát konvenšuvdna lea iešge ovdamearka áššis maid artihkkala 16 nuppi lađas árvalan
49 artiklassa sanotaan, että sopimuksen ratifiointi edellyttää saamelaiskäräjien hyväksyntää.
vuođđojurdda gokčá. Artihkkal 49 cealká ahte ratifikašuvdna gáibida Sámedikki
Yhtenä esimerkkinä saamelaiskäräjien roolin hyväksymisestä julkisessa hallinnossa on
Ovdamearka dan dovddiidusas ahte Sámedikkis lea rolla almmolaš
Norjan aluekomitean mietintö NOU 2004:19 Elinvoimaiset alueet ja seudut. Siinä
hálddašeamis, mis lea guovlolávdegotti (Distriktskommisjonen i Norge) árvalusas,
huomautetaan, että Norjan hallintokulttuuri mukautuu vain vähäisessä määrin saamelaisten
NÁČ 2004: 19 Ealasis guovllut ja regiuvnnat. Dás čujuhuvvo dasa ahte norgalaš
maantieteellisiin oloihin (s. 96).
hálddašankultuvra unnán lea heivehuvvon sámi geografiijii (s. 96).
Komitea ehdottaa vastuun siirtämistä valtakunnalliselta
Lávdegoddi árvala
tasolta alueelliselle tasolle mutta huomauttaa, että todellisten ja tehokkaiden
ahte ovddasvástádus sirdojuvvo guovdilis dásis guvllolaš dássái, muhto deattuha ahte
kolmikantaneuvottelujen käynnistäminen valtion, alueen ja saamelaiskäräjien välillä on
deaŧalaš eaktu, jos ovddasvástádusa sirdimis guvllolaš dássái galggaš leat dárbbašlaš
olennaisena edellytyksenä sille, että vastuun siirtäminen alueelliselle tasolle saa ajan mittaan
legitimitehta áiggi mielde, lea ahte ásahuvvojit duođalaš ja njuovžilis golmmabealat
tarvittavan laillisen oikeutuksen.
šiehtadallamat stáhta, guovllu ja Sámedikki gaskka.
Nämä neuvottelut ovat välttämättömiä, jotta ” aktiiviselle
Dat lea dárbbašlaš vai ” álbmot
neuvotteluvelvollisuudelle asetetut kansainvälisoikeudelliset vaatimukset täyttyvät suhteessa
rievttálaččat gáibiduvvon beaktilis gulaskuddangeatnegasvuohta ollašuvvá sámiide
saamelaisiin alkuperäiskansana ” (s. 103).
álgoálbmogin ” (s. 103).
Aluekomitea suosittelee lisäksi seuraavaa:
Ja Guovlolávdegoddi rávve ná:
” − Saamelaisten asuinalueilla tulee käynnistää kolmikantaneuvottelut valtion, alueen ja saamelaiskäräjien välillä niiden saamelaisiin kohdistuvien Norjan valtion velvollisuuksien täyttämiseksi, jotka perustuvat kansainväliseen oikeuteen.
” - Guovlluide main lea sámi veahkadat, berre ásahuvvot golmmatbealat šiehtadallamat stáhta, guovllu ja Sámedikki gaskka, vai dat sihkkarasttášii Norgga geatnegasvuođaid sámiide álbmotrievtti mielde.
− Saamelaiskäräjille tulee antaa taloudelliset mahdollisuudet osallistua yhdenvertaisena osapuolena kolmikantaneuvotteluihin.
- Sámediggái addojuvvot ekonomalaš vejolašvuohta šaddat ovttadássásaš oasálažžan golmmabealat šiehtadallamiidda.
− Saamelaiskäräjille tulee antaa huomattavaa vaikutusvaltaa siihen, millä tavalla alueellista hallintoa toteutetaan saamelaisille tärkeillä politiikan alueilla. ”
- Sámediggi berre oažžut viehka stuorra vejolašvuođa váikkuhit guvllolaš hálddašeapmái dain politihkkasurggiin mat leat deaŧalaččat sámi álbmogii. ”
(s. 117.)
(s. 117)
Norjan suurkäräjät sai keväällä 2005 päätökseen niin kutsutun Finnmarkin lain
Giđđat 2005 Norgga stuorradiggi loahpahii nugohčoduvvon Finnmárkolága
käsittelyn. Kyseessä on 17. kesäkuuta 2005 annettu laki no 85 Finnmarkin läänin maa
gieđahallama, mii lea láhka Finnmárkku fylkka eatnamiid ja luondduresurssaid
alueisiin ja luonnonvaroihin liittyvistä oikeudellisista olosuhteista ja niiden hallinnosta.
naturressurser i Finnmark fylke, ja mii bođii geassemánu 17. b. 2005 nr. 85.
Kaksi
Guovtte
prp. n:o 53
jagi árat ráđđehus lei ovddidan láhkaárvalusa, geahča Od.prp. nr. 53 (2002-2003).
(2002−2003). Tätä lakiehdotusta laadittaessa saamelaiskäräjien ja oikeusministeriön välillä ei
Dán láhkaárvalusa ráhkadettiin eai čađahuvvon gulaskuddamat Sámedikki ja
käyty neuvotteluja, ja saamelaiskäräjät hylkäsi lakiehdotuksen yksimielisesti. Suurkäräjien
Justiisadepartemeantta gaskka, ja ovttajienalaš Sámediggi hilggui láhkaárvalusa.
lakivaliokunta järjesti lakiehdotusta valmistellessaan useita neuvottelukokouksia
Stuorradikki justiisalávdegoddi doalai, go gieđahalai láhkaárvalusa, máŋga
saamelaiskäräjien kanssa.
gulaskuddančoahkkimiid Sámedikkiin.
Lakivaliokunnan käsityksen mukaan oli ratkaisevan tärkeää saada
Justiisalávdegoddi anii mearrideaddji
aikaan sellainen lakiehdotus, jonka saamelaiskäräjät voivat hyväksyä.
deaŧalažžan oažžut áigái láhkaárvalusa maid Sámediggi sáhttá doarjut.
Saamelaiskäräjät
Stuorradikki
hyväksyivät yksimielisesti suurkäräjien lakivaliokunnan ehdotuksen.
justiisalávdegotti árvalus dohkkehuvvui ovttajienalaččat sámedikkis.
Vaikka kysymys oli,
Vaikko dat mii
kuten tässä on selostettu, saamelaiskäräjien ja suurkäräjien välisistä neuvotteluista, tämä
čilgejuvvo dás guoská Sámedikki ja Stuorradikki gaskasaš gulaskuddamiidda, de
esimerkki on otettu mukaan, koska suurkäräjät osoitti toimintatavallaan, että neuvotteluja olisi
ovdamearka lea dattetge váldojuvvon mielde dainnago Stuorradiggi
pitänyt käydä hallituksen ja saamelaiskäräjien välillä.
meannudanvugiinis čájehii ahte ráđđehus ja Sámediggi ledje šiehtadallan.
Finnmarkin lain parissa tehdystä työstä saadut kokemukset muodostivat tärkeän
Dat vásáhusat maid ožžo go barge finnmárkolágain, leat deaŧalaš duogáš dan
taustan sopimukselle, joka tehtiin Norjan hallituksen ja Norjan saamelaiskäräjien välillä
soahpamuššii maid norgalaš ráđđehus ja Norgga sámediggi dahke gaskaneaset giđđat
keväällä 2005 ja joka koskee valtiollisten viranomaisten ja saamelaiskäräjien välisissä
2005, ja mii gieđahallá norgalaš ráđđehusa ja Norgga sámedikki gaskasaš gulas
neuvotteluissa sovellettavia menettelytapoja.
kuddanprosedyraid.
Sovittujen neuvottelumenettelyjen tarkoituksena
Sohppojuvvon prosedyraid ulbmil lea:
on:
” - veahkehit nu, ahte stáhta álbmotrievttálaš geatnegasvuohta gulaskuddat álgoálbmogiin čađahuvvo geavadis.
” − auttaa osaltaan toteuttamaan käytännössä valtion kansainvälisoikeudellista velvollisuutta neuvotella alkuperäiskansojen kanssa, − pyrkiä saamaan aikaan yksimielisyys valtion viranomaisten ja saamelaiskäräjien välille viranomaisten harkitessa sellaisten lakien tai toimenpiteiden käyttöönottoa, jotka voivat suoraan vaikuttaa saamelaisten etuihin, − omalta osaltaan auttaa luomaan valtion viranomaisten ja saamelaiskäräjien välille sellainen kumppanuuteen perustuva ulottuvuus, joka edistää saamelaista kulttuuria ja yhteiskuntaa.
- oččodit áigái ovttamielalašvuođa stáhtalaš eiseválddiid ja Sámedikki gaskka gå áigumuš lea álggahit lágaid dahje doaibmabijuid mat sáhttet čuohcit njuolga sámi beroštumiide.
− parantaa tilanteen sekä saamelaisyhteisöjen kehitystarpeen keskinäistä ymmärtämistä. ”
- láhčit vuođu stáhtalaš eiseválddiid ja Sámedikki ” partnerskap ” perspektiivva ” sámi kultuvrra ja servodaga.
Sopimuksen mukaiset neuvottelumenettelyt koskevat hallitusta, ministeriöitä, virastoja
Sohppojuvvon gulaskuddanprosedyrat gustojit ráđđehussii, departemeanttaide,
ja muita saamelaisten etuihin mahdollisesti vaikuttavia asioita käsitteleviä alempia
direktoráhtaide ja eará vuollásaš orgánaide dakkár áššiin mat sáhttet čuohcit sámi
toimielimiä.
beroštumiide.
Näiden neuvottelumenettelyjen piiriin kuuluvat lakiehdotukset, säädökset,
Gulaskuddanprosedyraide gullet láhkaárvalusat, njuolggadusat
yksittäispäätökset, ohjeistukset, toimenpiteet ja päätökset.
(forskrifter), ovttaskas mearrádusat, háltenjuolggadusat (retningslinjer), doaibmabijut
Neuvotteluvelvollisuuden piiriin
ja mearrádusat.
voivat kuulua saamelaisen kulttuurin kaikki aatteelliset ja aineelliset muodot.
Gulaskuddangeatnegasvuohta sáhttá fátmmastit sámekultuvrra buot ideála ja
Esimerkkeinä voidaan mainita erilaiset taideilmaisut, kieli, uskonto, kulttuuriperintö, aineettomat oikeudet
ávnnaslaš beliid. Ovdamearkan sáhttit namahit dáiddailbmademiid máŋggalágan
ja perinteinen tietämys.
máhtuid.
Edelleen niistä voidaan mainita terveyteen liittyvät ja sosiaaliset
Lassin namahit dearvvašvuođa ja sosála áššiid, oahpahusa ja dutkama, áššiid
kysymykset, koulutus ja tutkimus, käyttö- ja omistusoikeuskysymykset, maankäytön hallinto,
mat gullet geavahan- ja eaiggáduššanvuoigatvuođaide, eananviidodathálddašeami,
elinkeinoasiat ja luonnonsuojelu.
ealáhusáššiid ja luonddugáhttema.
Aineellista kulttuuriperustaa, kuten maankäytön hallintoa ja maaoikeuksia, koskevissa
Áššiin mat čuhcet ávnnaslaš kulturvuđđui, nugo areálahálddašeapmái ja eanan
asioissa neuvotteluvelvollisuuden piiriin kuuluvan maantieteellisen vaikutusalueen
vuoigatvuođaide, lea gulaskuddangeatnegasvuohta golmma davimus fylkka
muodostavat kolme pohjoisinta lääniä ja lisäksi ne kauempana etelässä sijaitsevat kunnat,
geográfalaš doaibmaguovllus, ja lassin vel dain guovlluin lulde main lea sámi
joissa saamelaiset harjoittavat poronhoitoa.
boazodoallu.
Sopimuksessa annetaan lisäksi tarkempia ohjeita siitä, millä tavalla neuvottelut on
Soahpamuš addá dasto dárkileabbo njuolggadusaid das mo gulaskuddan galgá
määrä toteuttaa.
čađahuvvot.
Valtion viranomaisten tulee muun muassa mahdollisimman varhaisessa
Stáhtalaš eiseválddit galget earret eará Sámediggái dieđihit nu árrat go
vaiheessa informoida saamelaiskäräjiä asioista, jotka saattavat suoraan vaikuttaa saamelaisiin.
vejolaš áššiid mat sáhttet čuohcit sámiide njuolga.
Saamelaiskäräjät voi myös itse ottaa esille asioita, joista se haluaa neuvotella.
Sámediggi sáhttá maid ieš váldit
Jos valtion viranomainen ja saamelaiskäräjät päättävät yksimielisesti aloittaa
ovdan áššiid main háliida čađahit gulaskuddamiid.
neuvottelut, niiden tulee yhdessä pyrkiä pääsemään yksimielisyyteen neuvottelujen
Jos stáhtalaš eiseváldi ja Sámediggi sohpet čađahit gulaskuddamiid, de galget
lähtökohdista: ” saamelaiskäräjien kanssa käytävien neuvottelujen tulee tapahtua vilpittömin
ovttasráđiid geahččalit joavdat ovttamielalašvuhtii daid čađahanvuogis. Celkojuvvo
mielin, ja niissä on pyrittävä saavuttamaan yksimielisyys ehdotetuista toimenpiteistä ”.
ahte ” gulaskuddamat Sámedikkiin galget čađahuvvot buori jáhkus ja dainna ulbmiliin
Neuvotteluja ei tule lopettaa niin kauan kuin molemmat osapuolet olettavat, että
ahte galggašedje olahit dievas ovttamielalašvuođa árvaluvvon doaibmabijuin ”. Eai
yksimielisyyteen on mahdollista päästä.
gulaskuddamat galgga loahpahuvvot jos orru vejolaš olahit ovttamielalašvuođa.
Kaikista neuvottelukokouksista on pidettävä
Buot
pöytäkirjaa.
gulaskuddančoahkkimiin galgá čállojuvvot beavdegirji.
Jos valtion viranomainen tai saamelaiskäräjät katsovat, että tehtävien ratkaisujen
Jos stáhtalaš eiseváldi dahje Sámediggi oaivvilda ahte lea dárbu čielggademiide
tosiasiallisen tai muodollisen perustan lujittamiseksi tarvitaan selvityksiä, niiden on tuotava
mat nannejit mearridemiid duođalaš dahje formála vuođu, de dat galgá dan addit
asia julki mahdollisimman varhaisessa neuvotteluvaiheessa.
diehttevassii nu árrat go vejolaš gulaskuddanproseassas.
Osapuolten tulee pyrkiä
Bealit galget maid geahččalit
yksimielisyyteen toimeksiannosta ja siitä, kenen on määrä vastata selvitystyöstä.
soahpat bargomearrádusas (mandáhtas) ja das geat galget čađahit čielggadanbarggu.
Kun on kysymys hallituksen käsiteltäviksi tarkoitetuista asioista, tulee asiasta
Dain áššiin maid ráđđehus gieđahallá, de áššegieđahalli departemeantta
vastaavan ministeriön esityksestä selkeästi käydä ilmi, mistä kysymyksistä on päästy
áššeovddideamis galgá čielgasit boahtit ovdan main áššiin lea lihkostuvvan boahtit
yksimielisyyteen saamelaiskäräjien kanssa ja mistä mahdollisesti ei. Sama koskee
ovttamielalašvuhtii Sámedikkiin, ja main áššiin vejolaččat ii leat ovttamielalašvuohta.
suurkäräjille esitettäviä asioita.
Nu galgá leat maiddái dain áššiinge mat biddjojuvvojit stuorradikki ovdii.
Suurkäräjiä tulee informoida saamelaiskäräjien arvioista ja
Dain áššiin
näkökannoista kysymyksissä, joista ei ole saavutettu yksimielisyyttä.
main ovttamielalašvuohta ii leat lihkostuvvan, stuorradiggi galgá oažžut dieđu
Konkreettisista asioista käytävien neuvottelujen lisäksi tulee saamelaisasioista
Sámedikki árvvoštallamiin ja oainnuin.
vastaavan ministerin ja saamelaiskäräjien puheenjohtajan välillä järjestää poliittisia
Lassin gulaskuddamiidda konkrehta áššiin, de galget politihkalaš čoahkkimat
tapaamisia puolen vuoden välein. Näissä tapaamisissa on määrä keskustella ” saamelaisen
dollojuvvot juohke jahkebeali sámeáššiid stáhtaráđi ja sámediggepresideantta gaskka.
yhteiskunnan tilanteesta ja kehitystarpeista, perustavanlaatuisista periaatteellisista asioista ja
Dáin čoahkimiin váldojuvvojit ovdan ” sámi servodaga dilli ja ovdánandárbbut, áššit mat leat prinsihpalaš sivaid geažil vuođđudeaddji deaŧalaččat, ja proseassat mat leat
käynnissä olevista prosesseista ”.
jođus ”.
Myös saamelaiskäräjien ja saamelaisasioiden koordinoinnista vastaavan ministeriöidenvälisen komitean tulee kokoontua puolen vuoden
Juohke jahkebeali maid galget leat čoahkkimat Sámedikki ja sámi áššiid
välein.
departemeanttaidgaskasaš oktiiheivehanlávdegotti gaskkas.
Kunta- ja alueministeriö ja saamelaiskäräjät perustavat lisäksi yhdessä alan
Gielddaid ja guovlluid departemeanta ja Sámediggi galget dasto ovttasráđiid
asiantuntijoista koostuvan analyysiryhmän, jonka on määrä raportoida saamelaisen
nammadit fágalaš árvvoštallanjoavkku mii jahkásaččat válmmašta raportta sámi
yhteiskunnan tilanteesta ja kehityspiirteistä vuosittain.
servodaga dilis ja ovdánanmearkkain.
Saamelaiskäräjillä on oikeus olla edustettuna julkisissa neuvostoissa ja komiteoissa, kun nämä käsittelevät saamelaisten etuihin liittyviä asioita.
Sámedikkiid vuoigatvuohta eará ášševálmmašteamis Sámedikkiin galgá leat dat vuoigatvuohta ahte sis lea ovddasteapmi almmolaš ráđiin ja lávdegottiin main mearridit sámiid beroštumiide deaŧalaš áššiid.
Saamelaisten etuja koskevat asiat tulee esittää saamelaiskäräjille ennen kuin julkinen viranomainen päättää asiasta.
Sámedikkiid ovdii galget biddjojuvvot áššit mat gullet sámiid beroštumiide, ovdalgo almmolaš eiseváldi mearrida áššis maidege.
Valtion tulee selvittää, onko saamelaiskäräjien edustukselle tai ennakkolausunnolle tarvetta.
Stáhtat galget čielggadit makkár dárbu lea dakkár ovddasteapmái ja sámedikkiid ovddalgihtiicealkámuššii.
Asia tulee selvittää riittävän aikaisin, jotta saamelaiskäräjät voisi vaikuttaa asian käsittelyyn ja lopputulokseen.
Dat ferte čađahuvvot doarvái buori áiggis ovddalgihtii, vai sámedikkit sáhttet váikkuhit áššemearrideapmái ja dan bohtosii.
Saamelaiskäräjät päättää itse, milloin saamelaiskäräjät haluaa olla edustettuna tai antaa lausunnon asian käsittelyn aikana.
Sámedikkit mearridit ieža goas sii dáhttot iežaset ovddasteami dahje buktit cealkámušaid dakkár ášševálmmašteapmái.
Ensimmäinen kappale koskee saamelaiskäräjien oikeutta osallistua kansallisiin
Vuosttaš lađas gieđahallá sámedikkiid vuoigatvuođa searvat nationála ráđiide
neuvostoihin ja komiteoihin.
ja lávdegottiide.
Saamelaiskäräjät voivat vaatia oikeutta saada olla edustettuna
Sámediggi sáhttá gáibidit alcces ovddasteami ráđiide ja lávdegottiide
saamelaisten etuja koskevia asioita käsittelevissä neuvostoissa ja komiteoissa.
mat gieđahallet sámiide beroštahtti áššiid. Sámediggi vállje ieš geat dat galget dan
Saamelaiskäräjät päättää itse omasta edustajastaan.
ovddastit.
Lakivaliokunnat kuuluvat tämän määräyksen piiriin.
Láhkalávdegottit gullet dán mearrádusa vuollái.
Ellei lakiasiaa valmistella omissa
Jos láhkaášši ii
valiokunnissa vaan ministeriön perustamissa työryhmissä, myös tällaiset työryhmät kuuluvat
válmmaštuvvo sierra lávdegottiin, muhto departemeantta nammadan bargojoavkkus,
määräyksen piiriin.
de dakkár bargojoavkkutge gullet dán mearrádusa vuollái.
Saamelaiskäräjillä on myös oikeus olla edustettuna julkisissa neuvostoissa.
Sámedikkis lea maid vuoigatvuohta oažžut áirasiid almmolaš ráđiide. Sátni
Neuvostoja ei tule tässä yhteydessä tulkita liian ahtaasti, vaan niitä saattavat olla myös
Ráđđi ii galgga dás ipmirduvvot menddo gáržžet, muhto sáhttá maid mearkkašit
sellaiset julkiset toimielimet, joita kutsutaan hallituksiksi siltä osin kuin hallituksella on myös
almmolaš orgána mii gohčoduvvo stivran mas leat rávvejeaddji doaimmat ja mii
neuvoa-antavia tehtäviä tai se tekee ehdotuksia.
buktá árvalusaid.
Oikeus olla edustettuna koskee tilanteita, joissa käsitellään saamelaisten etuja
Vuoigatvuohta ovddasteapmái gusto doppe gos gieđahallet sámiid beroštahtti
koskevia asioita.
áššiid.
Vaatimuksena ei siis ole, että asianomaiset asiat koskevat erityisessä tai
De ii nappo dalle leat mihkkege gáibádusaid das ahte dat áššit main lea sáhka,
olennaisessa määrin saamelaisiin liittyviä kysymyksiä.
galget guoskat erenoamážit dahje viehka ollu sámi áššiide.
Aina ei ole selvää, koskeeko jokin asia
Álo ii leat čielggas
saamelaisten etuja.
guoskágo dihto ášši sámi beroštumiide.
Epävarmoissa tapauksissa on pantava suurta painoa saamelaiskäräjien
Go das leat eahpádusat, de ferte deaddu leat
arviolle siitä, koskeeko kulloinenkin aihealue saamelaisten etuja.
Sámedikki árvvoštallamis das, guoskágo áššesuorgi sámi beroštumiide.
Tämä määräys ilmentää tärkeää periaatetta.
Mearrádus addá diehttevassii deaŧalaš vuođđojurdaga (prinsihpa). Das leat
Siitä, että Norjan saamelaiskäräjien
máŋga ovdamearkka, ahte Norgga sámediggi lea deaividan vuostehágu go lea
toivomusta saada olla edustettuna tärkeissä lakivaliokunnissa on vastustettu, on useita
dovddahan dáhtu oažžut ovddasteami deaŧalaš láhkalávdegottiide. Gieskadaš ovda
esimerkkejä. Tuoreena esimerkkinä voidaan mainita, ettei Norjan saamelaiskäräjät saanut edustajaa biologista monimuotoisuutta käsittelevään lakivaliokuntaan, katso NOU 2004:28.
mearkan sáhttit namahit ahte Norgga sámediggi ii ožžon ovddasteami biologalaš
Kesti useita vuosia, ennen kuin saamelaisedustaja pääsi mukaan asemakaavalakia
šláddjiivuođa láhkalávdegoddái, geahča NÁČ 2004:28. Máŋga jagi vásse maid
käsittelevään valiokuntaan.
ovdalgo bođii sámi ovddasteapmi Plánaláhkalávdegoddái.
Asemakaavalakia käsittelevässä valiokunnassa nähdään, kuinka
Jure justa Plánaláhka
tärkeää saamelaisten on olla edustettuina voidakseen tehdä saamelaisten elinoloja tunnetuiksi,
lávdegoddi ilbmada man dárbu lea sámi ovddasteapmái vai sámi dilálašvuođat ilbmet,
katso NOU 2003:14.
geahča NÁČ 2003:14.
Tässä valiokunnan mietinnössä osoitetaan laajempaa perehtyneisyyttä ja
Dán árvalusas lávdegoddi čájeha stuorit ipmárdusa ja máhtu
suurempaa ymmärrystä saamelaisten elinkeinoille ja saamelaiskäräjien roolille maankäytön
sámi ealáhusain ja Sámedikki areálahálddašanrollas go vuosttaš oassečielggadeamis,
hallinnossa kuin valiokunnan ensimmäisessä osamietinnössä NOU 2001:7, joka annettiin,
NÁČ 2001:7, mii geigejuvvui ovdalgo lávdegoddi oaččui sámi áirasa. Ruoŧas
ennen kuin valiokuntaan saatiin saamelaisedustaja. Ruotsin osalta voidaan esimerkiksi viitata
ovdamearkan sáhttit čujuhit dan bargui maid gilleguovlolávdegoddi (Landbygds
maaseutukomiteassa (Landsbygdskommitten) käynnissä olevaan työhön. Saamelaiskäräjät ei
kommitten) doaimmaha, masa Sámediggi ii ožžon ovddasteami váikko vikkai.
Saamelaiskäräjillä ei ole yksinoikeutta valvoa saamelaisten etuja komiteoissa ja
Sámedikkis ii leat monopola leat áidna orgána mii ovddasta sámi beroštumiid
neuvostoissa.
lávdegottiin ja ráđiin.
Monissa tapauksissa myös muut saamelaiset elinkeino- ja etujärjestöt ovat
organisašuvnnain ja berošteddjiid organisašuvnnain leat ovddasteapmi ráđiin ja
edustettuina neuvostoissa ja komiteoissa, katso 21 artikla.
lávdegottiin, geahča artihkkala 21.
Toisen kappaleen mukaan saamelaisten etuja koskevat asiat tulee esittää
Nuppi lađđasa mielde galget sámedikkiid ovdii biddjojuvvot áššit mat gusket
saamelaiskäräjille.
sámi beroštumiide.
Kuten ensimmäiseen kappaleeseen liittyvissä huomautuksissa on mainittu,
Nugo Vuosttaš lađđasa mearkkašumit namahit, de ferte, go leat
epävarmoissa tapauksissa tulee panna suurta painoa saamelaiskäräjien arviolle siitä, koskeeko
eahpádusat, deaddu leat sámedikkiid árvvoštallamis das, guoskágo ášši sámi
jokin asia saamelaisten etuja.
beroštumiide.
Määräystä on tarkasteltava yhdessä 16 artiklan kanssa.
Mearrádusa lea dárbu geahčadit oktanaga artihkkaliin 16.
Jos
Jos áššit leat
kysymyksessä ovat saamelaisille olennaisen tärkeät asiat, saamelaiskäräjillä on oltava oikeus
viehka deaŧalaččat sámiide, de sámedikkis lea ii duššefal cealkinvuoigatvuohta muhto
sekä lausua asiasta mielipiteensä että myös vaatia asiaa koskevien neuvottelujen
maiddái vuoigatvuohta gáibidit šiehtadallamiid.
Kolmas kappale: Saamelaiskäräjät on saamelaisten edustuselin, ja sen tulee toimia
Goalmmát lađas: Sámedikkit leat sámiid ovddasteaddji orgánat, ja dat galget
saamelaisten puolesta.
sámiid beales doaibmat.
On kuitenkin tärkeää korostaa myös ei-saamelaisten viranomaisten
Muhto deaŧalaš lea maid deattuhit dan ovddasvástádusa mii
vastuuta, jotta ne ymmärtäisivät, minkä takia saamelaiskäräjät tarvitsee ottaa mukaan asioiden
lea maiddái earáge eiseválddiin go sámi eiseválddiin oaidnit goas lea dárbu fidnet
käsittelyyn.
sámedikkiid áššegieđahallamii.
Elleivät muut kanna tällaista vastuuta, saamelaiskäräjät saattavat päästä prosessiin
Jos dakkár ovddasvástádus ii livčče earáinge, de
mukaan liian myöhäisessä vaiheessa.
sámedikkit sáhttet menddo maŋŋit beassat prosessii mielde.
Neljäs kappale: Saamelaiskäräjillä ei ole velvollisuutta istua julkisissa neuvostoissa ja
Njealját lađas: Sámedikkiin ii leat mihkkege geatnegasvuođaid searvat
komiteoissa eikä antaa lausuntoja asioista, joita sille esitetään.
nationála ráđiide ja lávdegottiide, iige dain leat geatnegasvuohta buktit cealkámuša
Tämän artiklan mukaan saamelaiskäräjät voi vaatia, että se saa istua monissa
Dán artihkkala mielde Sámediggi sáhttá gáibidit beassat máŋgga ráđis ja
neuvostoissa ja komiteoissa, ja se voi myös vaatia mahdollisuutta antaa lausuntoja erittäin
lávdegottis leat, ja sáhttá maid gáibidit beassat cealkit oaiviliiddiset viehka ollu
monista asioista.
deaŧalaš áššiin.
Saamelaiskäräjät saa itse asettaa tärkeysjärjestykseen ne asiat, joista se antaa
Sámedikkit fertejit ieža vuoruhit áššiid main háliidit cealkit juoidá, ja ráđiid ja
lausuntonsa. Sama koskee neuvostoja sekä komiteoita, joissa se on edustettuna. On
lávdegottiid maidda háliidit searvat.
luonnollista, että saamelaiskäräjät luo yhteistyössä asianomaisten toimielinten kanssa rutiineja
Lunddolaš lea ahte Sámediggi ovttasráđiid ášše
siitä, millä tavalla asioita lähetetään sen käsiteltäviksi.
guovdilis orgánain ráhkada ásseovddidanbargomeanuid.
Sopimusvaltioiden parlamenttien, niiden valiokuntien tai muiden toimielimien tulee pyynnöstä ottaa vastaan saamelaiskäräjien edustajia, jotta nämä voivat tehdä selkoa saamelaisille merkityksellisistä kysymyksistä.
Gaskavuohta riikkačoahkkimiidda Stáhtaid riikkačoahkkimat dahje sin lávdegottit dahje eará orgánat galget ávžžuhusa vuođul vuostáiváldit sámedikkiid ovddasteddjiid, vai sii sáhttet čilget áššiid mat mearkkašit ollu sámiide.