pere/sami_parallel huggingface dataset:
Kyselylomakkeet ovat suunnattu kunnan ja kuntayhtymien, valtion ja julkisten hallinnonalojen ja saamelaistahojen henkilöstöille.
Jerahallanskovit leat oaivvilduvvon / dárkkuhuvvon gieldda ja gielddaidovttastumiid, stáhta ja almmolaš hálldahussurggiid ja sápmelašoassebeliid bargiide.
Kaikki vastaukset käsitellään luottamuksellisesti.
Buot vástádusat gieđahallojit luhtolaččat.
Saamen kielilaki (1086/2003) on ollut voimassa yli 10 vuotta.
Sámi giellaláhka (1086/2003) leamašan fámus badjel 10 jagi.
Kyselyn tarkoituksena on selvittää saamen kielen käyttöä viranomaispalveluissa, työntekijöiden saamen kielen taitoa ja saamenkielisten palvelujen laajuutta.
Jearahallama ulbmilin lea čielggadit sámegiela geavaheami virgeoapmahašbálvalusain, bargiid sámegiela dáiddu ja sámegielat bálvalusaid viidodaga.
Saamelaiskäräjät seuraa lain soveltamista ja antaa suosituksia kielilainsäädäntöön liittyvissä kysymyksissä sekä tekee aloitteita havaitsemiensa epäkohtien korjaamiseksi.
Sámediggi čuovvu lága heiveheami ja addá ávžžuhusaid giellaláhkaásahussii gulavaš gažaldagaide sihke bargá álgagiid áican dohkkemeahttun diliid njulgema dihtii.
Selvityksestä laaditaan raportti.
Čielggadusas ráhkaduvvo raporta.
Selvityksestä ja kyselylomakkeesta antaa lisätietoja saamen kieliturvasihteeri Siiri Jomppanen, puhelin 010 839 3111.
Čielggadusas ja jearahallanskoviin addá lassidieđuid gielladorvočálli Siiri Jomppanen, telefon 010 839 3111.
Pohjois-Suomen sosiaalialan osaamiskeskus (Poske)
Davvi-Suoma sosiálasuorggi máhttinguovddáš (Poske)
Pohjois-Suomen sosiaalialan osaamiskeskus (Poske) on osa valtakunnallista osaamiskeskusverkostoa.
Davvi-Suoma sosiálasuorggi máhttinguovddáš (Poske) lea riikkadási máhttinguovddášfierpmádaga oassi.
Valtakunnallisesti osaamiskeskustoimintaa koskeva laki (1230/2001) ja asetus (1411/2001) on tullut voimaan vuoden 2002 alusta.
Riikkadásis máhttinguovddášdoaimma guoskevaš láhka (1230/2001) ja ásahus (1411/2001) leat boahtán fápmui jagi 2002 álggus.
Poske on Lapin yliopiston, Saamelaiskäräjien, Kolpeneen palvelukeskuksen kuntayhtymän ja Oulun seudun ammattikorkeakoulun muodostama sopimuspohjainen organisaatio, jota ohjaa ja johtaa neuvottelukunta.
Poske lea Lappi universitehta, Sámedikki, Kolpene bálvalanguovddáža gieldaovttastumi ja Oulu guovllu ámmátallaskuvlla ráhkadan soahpamušvuđot organisašuvdna, man stivre ja jođiha ráđđádallangoddi.
Poske on yksi yhtenäinen toiminnallinen kokonaisuus, joka muodostuu kolmesta alueellisesta toimintayksiköstä: Lapin ja Pohjois-Pohjanmaan toimintayksiköstä sekä Saamelaisyksiköstä.
Poske lea okta oktilaš doaibmaoppalašvuohta, mii čohkiida golmma guovlluguovdasaš doaibmanossodagas: Lappi ja Davvebađaeatnama doaibmanossodagas ja maiddái Sámeossodagas.
Saamelaisyksikkö vastaa saamelaisten hyvinvointipalveluiden kehittämisestä, joka on Pohjois-Suomen sosiaalialan osaamiskeskuksen valtakunnallinen erityistehtävä.
Sámeossodat vástida sámiid buorredillebálvalusaid ovddideamis, mii lea Davvi-Suoma sosiálasuorggi máhttinguovddáža riikkadási sierrabargu.
Pohjois-Suomen sosiaalialan osaamiskeskuksen tehtävänä on edistää:
Davvi-Suoma sosiálasuorggi máhttinguovddáža bargun lea ovddidit:
- koko sosiaalialan verkostomaisia, moniammatillisia ja monitoimijaisia palvelumuotoja, työmenetelmiä, konsultaatiota sekä niihin liittyvää kokeilutoimintaa
- olles sosiálasuorggi searválas, máŋggaámmátlaš ja máŋggadoaimmat bálvalanvugiid, bargovugiid, rávvema ja daidda gullevaš geahččalandoaimma,
- sosiaalialan käytännön työn, koulutusjärjestelmien yhteistyötä sekä perus-, jatko- ja täydennyskoulutusta
- sosiálasuorggi geavada barggu, skuvlenvuogádagaid ovttasbarggu ja vuođđo-, joatkka- ja dievasmahttinskuvlema,
- uudenteknologian laajalalaista käyttöönottoa sosiaalialalla
- ođđateknologiija viiddes atnuiváldima sosiálasuorggis,
- maakunnallista sosiaalisten vaikutusten arviointia ja hyvinvointistrategista työtä
- eanangotti sosiálalaš váikkuhusaid árvvoštallama ja buorredillestrategiijalaš barggu ja maiddái
- saamenkielisten sosiaalialan palvelujen kehittämistä.
- sámegielat sosiálasuorggi bálvalusaid ovddideami.
Pohjois-Suomen sosiaalialan osaamiskeskuksen saamelaisyksikkö
Davvi-Suoma sosiálasuorggi máhttinguovddáš Sámeossodat
Pohjois-Suomen sosiaalialan osaamiskeskuksen (Poske) valtakunnalliseksi erityistehtäväksi on määritelty saamenkielisen väestön palvelutarpeiden huomioon ottaminen tarpeellisissa tehtävissä.
Davvi-Suoma sosiálasuorggi máhttinguovddáža (Poske) riikkadási sierrabargun lea meroštallon sámegielat álbmoga bálvalandárbbuid vuhtiiváldin dárbbašlaš bargguin.
Saamelaisten hyvinvointipalveluiden kehittäminen, siihen liittyvä tutkimus, koulutus ja arviointi ovat erityisalueena Posken tehtäväkentässä.
Sámiid buorredillebálvalusaid ovddideapmi, dasa gullevaš dutkan, skuvlen ja árvvoštallan leat sierrasuorgin Poske bargosuorggis.
Hallinnollisesti Saamelaiskäräjien yleisen toimiston yhteydessä toimiva Saamelaisyksikkö huolehtii näistä tehtävistä.
Hálddahuslaččat sámedikki almmolaš doaimmahat oktavuođas doaibmi sámeossodat fuolaha dáid bargguin.
Saamelaisyksikön toimintalueena on lähinnä saamelaisalue ja yhteistoimintaverkostoon kuuluvat Pohjois-Suomen sosiaalialan osaamiskeskuksen toimintayksiköiden lisäksi kunnat, järjestöt, yliopistot ja oppilaitokset sekä saamenkielisiä alan palveluja tuottavat tahot Norjassa ja Ruotsissa.
Sámeossodaga doaibmasuorgin leat lagamustá sámeguovlu ja ovttasdoaibmafierpmádahkii gullevaš Davvi-Suoma sosiálasuorggi máhttinguovddáža doaibmaossodagaid lassin gielddat, searvvit, universitehtat ja oahppolágádusat ja lassin sámegielat suorggi bálvalusaid buvttadeaddjit Norggas ja Ruoŧas.
Saamelaisyksikön tavoitteena on keskeisesti saamelaisen varhaiskasvatuksen, vanhustenhuollon ja saamelaisen sosiaalityön kehittäminen sekä sosiaalipalvelujen sisällöllinen ja laadullinen kehittäminen siten, että palvelujen taso ja saatavuus voidaan turvata saamelaisväestölle.
Sámeossodaga ulbmiliin lea dehalaš sámi mánáidbajásgeassima, boarrásiidfuolahusa ja sámi sosiálabarggu ovddideapmi ja maiddái sosiálabálvalusaid sisdoalu ja kvalitehta ovddideapmi nu, ahte bálvalusaid dási ja fállama sáhttá sihkkarastit sámeálbmogii.
Posken toiminnassa huomioidaan Saamelaiskäräjien tavoitteet sosiaali- ja terveydenhuollossa.
Poske doaimmas vuhtiiváldojuvvojit sámedikki ulbmilat sosiála- ja dearvvasvuohtafuolahusas.
Saamelaiskäräjät on asettanut tavoitteeksi sosiaali- ja terveysalalla että saamelaisille tarkoitetut sosiaalialan palvelut on suunniteltu sisällöltään saamelaisten oman kulttuurin lähtökohdista, saamelaisten perinteiset arvot ja elämäntapa huomioiden ja että palvelut toteutetaan saamen kielellä ja saamelaisten itsehallinnon perustalta.
Sámediggi lea ásahan ulbmilin sosiála- ja dearvvasvuohtasuorggis ahte sámiide dárkkuhuvvon sosiálasuorggi bálvalusat leat plánejuvvon sisdoalu dáfus sámiid iežaset kultuvrra vuolggasajiin, nu, ahte sámiid árbevirolaš árvvut ja eallinvuohki vuhtiiváldojit ja ahte bálvalusat ollašuhttojit sámegielain ja sámiid iešráđđema vuođul.
Saamelainen korkeakoulu järjestää luennon Sajoksessa to 24.9.
Sámi allaskuvla doallá logaldallama Sajosis du 24.9.
Saamelainen korkeakoulu järjestää luentosarjan maakunnissa, josta yksi luento pidetään Inarissa Sajoksessa to 24.9 klo 10-10-45.
Sámi allaskuvla doallá logaldallanraiddu, mas okta oassi lea Anáris du 24.9. dmu 10.00-10.45.
Luennon aiheena on nuorten identiteetin rakentuminen konfirmaatiopukeutumisen kautta.
Logaldallama doallá Seija Somby: Konfirmašuvdna nuoraid identiteahta huksen gárvodemiin.
Luento on kaikille avoin ja on pohjoissaameksi. Luennon pitää Seija Somby.
Logaldallan lea davvisámegillii ja dat lea buohkaide rabas.
Järjestäjä: Saamelaisalueen koulutuskeskus
Ordnedeaddji: Sámi oahpahusguovddáš.
Saamelaiskäräjien yhteydessä toimivan Pohjois-Suomen sosiaalialan osaamiskeskuksen saamelaisyksikön suunnittelijan viran.
Sámediggi almmuha ohcanláhkai Sámedikki oktavuođas doaibmi Davvi-Suoma sosiálasuorggi máhttinguovddáža sámeossodaga Plánejeaddji virggi.
Inarissa 14.9.2015
Anáris 14.9.2015
Saamelaiskäräjät
Sámediggi
Saamelaiskäräjät tiedottaa
Sámediggi dieđiha
Saamelaiskäräjät on aloittanut tutkimushankkeen, jonka tavoitteena on luoda saamelaisten perinteisten elinkeinojen tilaa koskeva indikaattori.
Sámediggi lea álggahan dutkanfidnu, man ulbmilin lea hábmet sámiid árbevirolaš ealáhusaid dili guoski indikáhtora.
Hankkeen päärahoittaja on maa- ja metsätalousministeriö, joka myönsi hankkeelle maatilatalouden kehittämisrahastosta, luontaiselinkeinojen ja porotalouden kehittämistoimintaa koskeviin tutkimuksiin varatusta määrärahasta avustusta.
Fidnu váldoruhtadeaddji lea eana- ja meahccedoalloministeriija, mii juolluđii fidnu várás eanadoallo ovddidanfoanddas, luondduealáhusaid ja boazodoalu ovddidandoaimma guoski dutkamušaid várás verrejuvvon mearreruđas doarjaga.
Hankkeen toteuttajana ja osarahoittajana toimii Saamelaiskäräjät.
Fidnu ollašuhttin ja oasseruhtadeaddjin doaibmá Sámediggi.
Hankkeen tavoitteena on selvittää saamelaisten perinteisten elinkeinojen tilaa ja kehitystä sekä ottaa käyttöön perinteisten saamelaiselinkeinojen tilaa ja kehitystä kuvaava indikaattori.
Fidnu ulbmilin lea čielggadit sámiid árbevirolaš ealáhusaid dili ja ovdáneami sihke váldit atnui árbevirolaš sámeealáhusaid dili ja ovdáneami govvideaddji indikáhtora.
Indikaattorin luominen on osa biodiversiteettisopimuksen 8 (j) - artiklan täytäntöönpanoa.
Indikáhtora hábmen lea oassi biodiversitehtasoahpamuša 8 (j) - artikla ollašuhttima.
Artikla velvoittaa sopimusosapuolia suojelemaan alkuperäiskansojen biodiversiteettiin liittyvää perinteistä tietoa.
Artikla geatnegahttá soahpamušbeliid suodjalit eamiálbmogiid biodiversitehtii gulavaš árbevirolaš dieđu.
Suomessa sopimuksen artikla 8 (j) koskee siis saamelaisia, ja artiklan tulee näin ollen suojella saamelaista luonnon monimuotoisuuteen liittyvää perinteistä tietoa, joka ilmenee saamelaisessa luonnonkäytössä ja perinteisten saamelaiselinkeinojen harjoittamisessa.
Suomas soahpamuša artikla 8 (j) guoská nappo sápmelaččaid, ja artikla galgá dá nu suodjalit sámiid luonddu máŋggahápmásašvuhtii gulavaš árbevirolaš dieđu, mii boahtá ovdan sámiid luonddugeavahusas ja árbevirolaš sámeealáhusaiguin bargamis.
Indikaattorin tarkoituksena on siis kuvata luonnon monimuotoisuuteen liittyvän perinteisen tiedon tilaa, jota biodiversiteettisopimuksen artikla 8 (j) suojelee.
Indikáhtora ulbmilin lea nappo govvidit luonddu máŋggahápmásašvuhtii gulavaš árbevirolaš dieđu dili, maid biodiversitehtasoahpamuša artikla 8 (j) suodjala.
Saamelaiskäräjät on maaliskuussa 2015 lähettänyt hankkeen kyselylomakkeen koskien saamen kielten käyttöä sekä perinteisiä elinkeinoja.
Sámediggi lea njukčamánus 2015 sádden fidnu jearahallanskovi mii guoská sámegielaid geavaheami sihke árbevirolaš ealáhusaid.
Lomake lähetettiin vaalilautakunnan ilmoituskorttien mukana kaikille Suomessa, Norjassa sekä Ruotsissa asuville Saamelaiskäräjien vaaliluettelossa oleville henkilöille.
Skovvi sáddejuvvui válgalávdegotti almmuhangoarttaid fáro buohkaide Suomas, Norggas sihke Ruoŧas ássi Sámedikki válgalogahallamis leahkki olbmuide.
Pyydettyyn määräaikaan (1.6.2015) mennessä lomakkeita on palautettu Saamelaiskäräjille noin 920 kappaletta.
Bivdojuvvon merreáiggi (1.6.2015) rádjai skovit leat máhcahuvvon Sámediggái sullii 920 stuhka.
Vastausprosentti on näin ollen noin 16 %.
Vástidanproseanta lea ná sullii 16 %.
Saamelaiskäräjät haluaa korostaa hankkeen tärkeyttä
Sámediggi hálida deattuhit fidnu dehalašvuođa
Saamelaisista on kerättyä tilastotietoa hyvin vähän 1990-luvulle ja 2000-luvulle tultaessa eikä olemassa olevaa tietoa perinteisten saamelaiselinkeinojen harjoittajien määrästä Suomessa ole.
Sámiid birra lea čohkkejuvvon statistihkadiehtu hui unnán 1990-lohkui ja 2000-lohkui boađedettiin iige leat gávdnomis diehtu árbevirolaš sámeealáhusaiguin bargiid mearis Suomas.
Hanke tuo uutta tietoa saamelaisten kotiseutualueen ja saamelaisten elinkeinorakenteesta.
Fidnu buktá ođđa dieđu sámiid ruovttuguovllu ja sámiid ealáhusráhkadusas.
Hankkeen tuloksia on tarkoitus hyödyntää myös kehitettäessä saamelaiselinkeinoja koskevaa lainsäädäntöä ja hallintoa pohjatietona saamelaiselinkeinojen tilasta ja kehitystarpeista.
Fidnu bohtosiid lea dárkkuhus ávkkástallat maiddái ovddidettiin sámealáhusaid guoski láhkaásahusa ja hálddahusa vuođđodiehtun sámeealáhusaid dilis ja ovddidandárbbuin.
Hanke antaisi tietoa myös siitä, kuinka moni saamelainen saa pääasiallisen elantonsa saamelaiselinkeinoista ja niiden liitännäiselinkeinoista ja kuinka moni muista palveluista ja täten voidaan muodostaa kokonaiskuva siitä, millainen saamelainen elinkeinorakenne on.
Fidnu attášii dieđu maiddái das, galle sápmelačča ožžot váldoealáhusa sámeealáhusain ja daid siidoealáhusain ja gallis eará bálvalusain ja dá nu sáhttit hábmet oppalaš gova das, makkár sápmelaš ealáhusráhkadus lea.
Hankkeen ohjausryhmä on päättänyt, että
Fidnu stivrenjoavku lea mearridan, ahte
lomakkeen palautusaikaa jatketaan 15.10.2015 asti
skovi máhcahanáigi jotkkojuvvo 15.10.2015 rádjai
Saamelaiskäräjät pyytää täyttämään kyselylomakkeen ja palauttamaan sen lomakkeen mukana tulleella vastauskuorella.
Sámediggi bivdá deavdit jearahallanskovi ja máhcahit dan skovi fárus boahtán vástáduskonfeluhtas.
Vaalilautakunnalta voi tarvittaessa pyytää uusia lomakkeita ottamalla yhteyttä osoitteeseen Tämä sähköpostiosoite on suojattu roskapostia vastaan, aseta javascripttuki päälle nähdäksesi osoitteen.
Válgalávdegottis sáhttá dárbbu mielde bivdit ođđa skoviid váldimin oktavuođa čujuhussii Tämä sähköpostiosoite on suojattu roskapostia vastaan, aseta javascripttuki päälle nähdäksesi osoitteen.
Saamelaiskäräjien puheenjohtaja sekä hankkeen vastuullinen johtaja
Sámedikki ságajođiheaddji ja fidnu vásttolaš jođiheaddji
Petteri Laitin juhlanäyttely avoinna vielä syyskuun loppuun
Ásllat-Mihku Biehtára ávvučájáhus rabas velá čakčamánu loahpa rádjai
Petteri Laitin juhlanäyttelyä pääsee ihailemaan syyskuun loppuun asti Saamelaiskulttuurikeskus Sajoksessa.
Ásllat-Mihku Biehtára ávvučájáhusa beassá geahččat čakčamánu loahpa rádjai Sámekulturguovddáš Sajosis.
Näyttely on auki arkisin klo 9 – 17.
Čájáhus lea rabas árggain dmu 9 – 17.
65-vuotias taiteilija Petteri Laiti kuuluu saamelaiskäsityön uranuurtajiin.
65-jahkásaš dáiddar Petteri Laiti gullá sámeduoji bálggesčuolliide.
Laiti sai käsityön ammattitaidon sukunsa perintönä.
Laiti oažžui duoji ámmátdáiddu iežas soga árbin.
Petteri Laiti sanoo kasvaneensa kilvan lastukasan kanssa jo kotonaan isän valmistaessa käyttöesineitä ja äidin tekstiilitöitä.
Petteri Laiti dadjá iežas šaddan gilvvu vuolahasaiguin jo ruovttus áhči duddjodettiin atnubiergasiid ja eatni duddjodettiin tekstiiladujiid.
Laiti valmistui hopeasepäksi 1984 ja valmistumisen jälkeen hän perusti Inariin Átelje Samekin.
Laiti lea válmmaštuvvan silbarávdin 1984 ja gárvánettiin son vuođđudii Anárii Átelje Samek.
Saamelaiskulttuurikeskus Sajoksessa avattiin Petteri Laitin näyttelyn myötä näyttelytilat saamelaisille taiteilijoille.
Sámekulturguovddáš Sajosis rahppojedje Petteri Laiti čájáhusa mielde čájáhuslanjat sáme dáiddáriid várás.
Näyttelytoiminnan tarkoituksena on tuoda sopiva lisäys Sajoksen toimintaan ja luoda hienot puitteet saamelaistaiteilijoille ja käsityöntekijöille saada esille töitään.
Čájáhusdoaibmagotti ulbmilin lea buktit heivvolaš lasáhusa Sajosa doibmii ja láhčit fiinna rámaid sámedáiddáriidda ja duojáriidda fidnet oidnosii iežaset bargguid.
Tulevaisuudessa onkin toiveena, että Sajoksessa päästään ihailemaan useampien saamelaistaiteilijoiden ja käsityöntekijöiden töitä.
Boahtteáiggis leage sávaldahkan, ahte Sajosis beassat geahččat máŋggaid sámedáiddáriid ja duojáriid bargguid.
Riitta Orti-Berg, vs.
Riitta Orti-Berg, vs. kulturčálli, Sámediggi, riitta.
, puh.
orti-berg (at) samediggi.
010 839 3103, www.samediggi.fi Johanna Alatorvinen, ma.
fi, tel. 010 839 3103, www.samediggi.fi Johanna Alatorvinen, má. márkanastinhoavda, Sámekulturguovddáš Sajos, johanna.
markkinointipäällikkö, Saamelaiskulttuurikeskus Sajos, Tämä sähköpostiosoite on suojattu roskapostia vastaan, aseta javascripttuki päälle nähdäksesi osoitteen.
alatorvinen (at) samediggi.
, puh 010 839 3109, www.sajos.fi
fi, tel. 010 839 3109, www.sajos.fi
Kuva: Juhlanäyttelyn avajaiset 25.6.2015, Sajos / Terhi Tuovinen
Govva: Sajos / Terhi Tuovinen
Saamenkielten kielenhuolto, normitus ja termityö
Giellagáhtten, normeren ja tearbmabargu sámegielain
Sámi Giellagáldu kokoaa saamenkielen asiantuntijoita ja kutsuu kielenkäyttäjiä seminaariin Sajosiin, Inariin lokakuun 6. päivänä keskustelemaan neljän eri saamenkielen kielenhuoltoon, normitukseen ja terminologiatyöhön liittyvistä haasteista.
Sámi Giellagáldu čohkke sámegiela áššedovdiid ja bovde giellageavaheddjiid seminárii Sajosii, Anárii golggotmánu 6. beaivve ságastallat, makkár hástalusat leat njealji sámegiela giellagáhttemis, normeremis ja tearbmabarggus.
Samalla on erinomainen mahdollisuus päästä kuulemaan neljää eri saamen kieltä.
Seammás lea erenoamáš vejolašvuohta beassat gullat njealji sierra sámegiela.
Kieliseminaarilla huomioidaan saamelaiskäräjien kolmivuotisen rajat ylittävän kieliyhteistyöprojektin alkamista.
Giellaseminára oktavuođas čalmmustahtto sámedikkiid golmma jahkásaš rájáid rasttildeaddji giellaovttasbargoprošeavtta álggaheapmi.
Seminaarin avaa Suomen Saamelaiskäräjien puheenjohtaja Tiina Sanila-Aikio.
Seminára rahpá Suoma Sámedikki ságadoalli Tiina Sanila-Aikio.
Giellagáldu - jatkoprojektin aloitusseminaari on avoin kaikille.
Giellagáldu – joatkkaprošeavtta álggahanseminára lea rabas buohkaide.
Osallistujat maksavat itse omat matka-, majoitus- ja ateriakulut.
Oassálastit mákset ieža mátke-, orrun- ja boradangoluid.
Seminaari tulkataan saamen kielistä suomen- ja ruotsin kielille.
Seminára dulkojuvvo sámegielain suoma- ja ruoŧagillii.
Ohjelma:
Prográmma:
10.00 Avauspuhe Saamelaisen Parlamentaarisen Neuvoston puheenjohtaja / Suomen Saamelaiskäräjien puheenjohtaja Tiina Sanila-Aikio
10.00 Álgosánit Sámi Parlamentáralaš Ráđi jođiheaddji / Suoma Sámedikki ságadoalli Tiina Sanila Aikio
10.15 Norjan Saamelaiskäräjien presidentti Aili Keskitalo
10.15 Norgga Sámedikki presideantta Aili Keskitalo
10.30 Eino Koponen: Kielenhuollon periaatteiden sovitteleminen koltankieleen
10.30 Eino Koponen: Giellagáhttema prinsihpaid heivehallan nuortalašgillii
11.10 Johanna Ijäs: Pohjoissaamen kielen yhdyssanat ja niiden kirjoittaminen
11.10 Johanna Ijäs: Davvisámegiela goallossánit ja daid čállin
11.50 Saamelaisalueen koulutuskeskuksen saamenmusiikin oppilaiden musiikkiesitys auditoriossa
11.50 Sámi Oahpahusguovddáža sámemusihkaohppiid musihkkačájáhusat auditorias
13.30 Petter Morottaja: Miten inarinsaamen kieltä tulee huoltaa ?
13.30 Petter Morottaja: Mot anárašgiela galgá gáhttet ?
14.10 Svenn-Egil K. Duolljá: Kieliopilliset säännöt luulajansaamen kielen kielinormituksen perustana
14.10 Svenn-Egil K. Duolljá: Giellaoahpalaš njuolggadusat julevsámegiela giellanormerema vuođđun
14.50 Marko Marjomaa: Giellagáldu - jatkoprojekti
14.50 Marko Marjomaa: Giellagáldu - prošeakta
15.00 Lopetus
15.00 Loahpahus
Sámi Giellagáldu on saamelaisten yhteinen ja samalla ylin asiantuntija- ja päätöselin saamen kieltä koskevissa kysymyksissä.
Sámi Giellagáldu lea sámi álbmoga oktasaš ja seammás bajimuš fágalaš áššedovdi ja mearridanorgána sámegielaide guoski gažaldagain.
Sámi Giellagáldu tarjoaa kielellistä apua ja neuvoo kielenkäyttäjiä saamen kielten käyttöön liittyvissä asioissa.
Sámi Giellagáldu fállá giellaveahki ja rávve giellageavaheddjiid sámegielaid geavaheapmái guoski áššiin.
Sámi Giellagáldun työhön kuuluu terminologiatyön ja normituksen ohella myös kielenhuolto.
Sámi Giellagáldu bargguide gullá terminologiijabargguid ja normerema lassin maiddái giellagáhtten.
Lisäksi Sámi Giellagáldu jakaa tietoa saamen kielistä ja saamen kieliin liittyvistä asioista.
Dasa lassin Giellagáldu juohká dieđuid sámegielaid birra ja sámegiela fágalaš áššiin.
Giellagáldu - jatkoprojektia rahoittavat EU:n Interreg V Pohjoinen - ohjelman S ápmi-osa-alue, Lapin liitto, Tromssan lääni sekä Norjan, Ruotsin ja Suomen Saamelaiskäräjät.
Giellagáldu - joatkkaprošeavtta ruhtadit EU Interreg V Davvi – prográmma Sápmi – oasseguovlu, Lapin liitto, Romssa fylkkasuohkan sihke Norgga, Ruoŧa ja Suoma Sámedikkit.
Projektia johtaa Suomen Saamelaiskäräjät.
Prošeavtta jođiha Suoma Sámediggi.
Saamelaiskäräjien Nuorisoneuvosto hakee määräaikaista projektityöntekijää
Sámedikki Nuoraidráđđi ohcá mearreáigásaš prošeaktabargi
ajalle 1.11.2015–31.1.2016, tai sopimuksen mukaan.
áigodahkii 1.11.2015–31.1.2016, dahje soahpamuša mielde.
Nuorisoneuvosto on saanut erillisrahoituksen Oahppoofelaš-hankkeen toteuttamiseksi.
Nuoraidráđđi lea ožžon sierraruhtadeami Oahppoofelaš-prošeavtta ollašuhttima várás.
Hankkeen tarkoituksena on selvittää, millä aloilla on nyt ja tulevaisuudessa työpaikkoja saamelaisten kotiseutualueella, millä aloilla on tarvetta saamenkielisille työntekijöille sekä minkälaisia töitä voi tehdä täysin etänä.
Prošeavtta ulbmilin lea čielggadit, main surggiin leat dál ja boahtteáiggis bargosajit sámiid ruovttuguovllus, main surggiin lea dárbu sámegielat bargiide ja makkár bargguid sáhttá bargat ollásit gáiddusin.
Projektityöntekijän tehtävänä on tehdä edellä mainittu selvitys.
Prošeaktabargi bargun lea dahkat ovddabealde máinnašuvvon čielggadusa.
Selvityksestä painatetaan Oahppoofelaš-infovihko, jota jaetaan nuorille.
Čielggadusas deaddiluvvo Oahppoofelaš-infogihppa, maid juohkit nuoraide.
Tehtävän menestyksellistä hoitamista edesauttavat kokemus selvitysten ja tutkimusten tekemisestä, saamen kielen taito, hyvät atk-taidot sekä kyky työskennellä oma-aloitteisesti.
Barggu menestuvvi dikšuma veahkehit vásáhus čielggadusaid ja dutkamušaid bargamis, sámegiela dáidu, buorit adg-dáiddut ja lassin máhttu bargat iešráđálaččat.
Palkkaus määräytyy saamelaiskäräjien palkkausjärjestelmän vaativuustason V / IV mukaan, peruspalkka 1994,55 euroa / kk. Peruspalkan lisäksi maksetaan 24 %:n saamelaisalueen lisä ja työkokemuksen mukaan määräytyvät kokemuslisät.
Bálká mearrášuvvá sámedikki bálkávuogádaga gáibádusdási V / IV mielde, vuođđđobálká 1994,55 euro / mb. vuođđobálkká lassin máksojuvvo 24 %:a sámeguovllu lassi ja bargovásáhusa mielde mearrášuvvi ahkelasit.
Hakemukset opinto- ja työtodistuksineen tulee toimittaa saamelaiskäräjien sihteeristöön 19.10.2015 klo 16.00 mennessä osoitteella Sajos, 99870 Inari tai Tämä sähköpostiosoite on suojattu roskapostia vastaan, aseta javascripttuki päälle nähdäksesi osoitteen.
Ohcamušaid oahppo- ja bargoduođaštusaiguin galgá doaimmahit sámedikki čállingoddái 19.10.2015 dmu 16.00 rádjai čujuhusain Sajos, 99870 Anár dahje Tämä sähköpostiosoite on suojattu roskapostia vastaan, aseta javascripttuki päälle nähdäksesi osoitteen.
Lisätietoja työstä antaa nuorisosihteeri Kaisa Tapiola-Länsman, puh. 010 839 3134.
Lassidieđuid barggus addá nuoraidčálli Kaisa Tapiola-Länsman, tel. 010 839 3134.
Saamelaiskäräjiin ja voi tutustua nettiosoitteessa www.samediggi.fi ja nuorisoneuvostoon www.samediggi.fi/nuorat.
Sámediggái sáhttá oahpásmuvvat neahttačujuhusas www.samediggi.fi ja nuoraidráđđái www.samediggi.fi/nuorat.
Inarissa 29.9.2015 Saamelaiskäräjät
Anáris 29.9.2015 Sámediggi
Duodjimarkkinat ja duodjikirpputori valtaavat Sajoksen 21.11.2015
Duodjemárkanat ja geavahuvvon dujiid vuovdin (kirpputori) čohkkejit olbmuid Sajosii skábmamánu 21. beaivve 2015
Sámi Duodji ry järjestää yhteistyössä Saamelaiskulttuurikeskus Sajoksen kanssa saamenkäsitöiden markkinat ja kirpputorin Inarissa Sajoksessa lauantaina 21.11.2015. klo 10–17.
Sámi Duodji rs lágida ovttasbarggus Sámikulturguovddáš Sajosiin duodjemárkaniid ja kirpputori Anáris Sajosis lávvardaga 21.11.2015. dmu 10–17.
Markkinoille kokoontuu myyjiä Sajoksen aulaan ympäri saamenmaata.
Vuovdit čoahkkanit márkaniidda Sajosa váldofeaskárii miehtá sámeaetnama.
Markkinat on hyvä paikka tutustua saamenkäsitöiden viimeisimpiin uusiin tuuliin ja tehdä joululahjaostoksia.
Márkanat leat buorre báiki oahpásmuvvat sámedujiid ođđa ideaidda ja oastit juovlaskeaŋkkaid.
Tule kirpputorille tekemään löytöjä !
Boađe geahčađit erenomáš gávdnosiid !
Toiselle joutilas risku, korvakorut tai mikä tahansa muu käsityö voi olla aarre sinulle.
Joavdelas solju, beallječiŋat dahje mii beare duodji lea nubbái dárbbašmeahttun, muhto dutnje dat sáhttá leat erenomáš gávnnus.
Lisäksi kirpputorilta voit löytää duodjimateriaaleja, esimerkiksi kankaita, lankoja, silkkipohjia, nahkoja yms.
Lassin kirpputoris sáhtát gávdnat duodjemateriálaid, ovdamearkan liinniid / gággásiid, láiggiid, silkkiid, náhkiid ded..
Myös lapsille on puuhaa markkinoilla !
Maiddái mánáide lea buđaldeapmi márkaniin !
Saamelainen lastenkulttuurikeskus Mánnu järjestää lapsille käsityö- ja askartelupajan klo 10.00–12.00.
Sámi mánáidkulturguovddáš Mánnu lágida mánáide duodje- ja buđaldanbáji dmu 10.00–12.00.
Pajassa valmistetaan avaimenperä.
Bájis duddjojuvvo čoavddagilkor.
Markkinoiden aikana Ravintola Lyemessä on tarjolla markkinaruokailua pienempään ja isompaankin nälkään.
Márkaniid áigge Restauráŋŋa Lyemes lea fállun márkanbiebmu uhcit ja garrasutge nealgái.
Päivä ei pääty vielä markkinoihin, vaan markkinoiden jälkeen klo 17 alkaa Kaamosjazz-konsertti Sajoksen pääsalissa ja lavalle nousevat Hilda Länsman ja Wimme Saari.
Beaivi ii noga vel márkaniidda, muhto márkaniid maŋŋá dmu 17 álgá Kaamosjazz-konsearta Sajosa váldosáles ja lávddi ala loktanit Hilda Länsman ja Wimme Saari.
Lisätietoa
Lassidieđut
Saamelaiskulttuurikeskus Sajos, Inari, p. +358 (0)10 839 3168, sajos (at) samediggi.
Sámikulturguovddáš Sajos, Anár, t. +358 (0)10 839 3168, sajos (at) samediggi.
Saamelaiskäräjät ilmoittaa haettavaksi hallintopäällikön viran
Sámediggi almmuha ohcanláhkai hálddahushoavdda virggi
Hakemukset liitteineen tulee toimittaa saamelaiskäräjien sihteeristöön 15.11.2015 klo 16.00 mennessä osoitteella Sajos, 99870 Inari tai sähköpostitse osoitteeseen Tämä sähköpostiosoite on suojattu roskapostia vastaan, aseta javascripttuki päälle nähdäksesi osoitteen.
Ohcamušaid mildosiiguin galgá doaimmahit sámedikki čállingoddái 15.11.2015 dmu 16.00 rádjai čujuhussii Sajos, 99870 Anár dahje šleađgapoasttain čujuhussii Tämä sähköpostiosoite on suojattu roskapostia vastaan, aseta javascripttuki päälle nähdäksesi osoitteen.
Saamen kielikylpykoulutuksessa haetaan käytännön opetusmenetelmiä
Sámi giellalávgunoahpahusas ohccojuvvojit geavada oahpahanmetodat
Saamen kielikylpyopetusta kehittävä koulutushanke jatkuu marraskuun 6.-7. päivinä käytännönläheisillä teemoilla.
Sámi giellalávgunoahpahusa ovddideaddji skuvlenfidnu joatkašuvvá 6.-7.11. 2015 geavatlaš temáin.
Koulutuspäivien aikana pohditaan sitä mikä saamen kielen oppimisessa on vaikeaa ja minkälaisin työmenetelmin lapset on mahdollista saada oppimaan ja käyttämään kieltä varhaiskasvatuksessa, koulussa ja erilaisissa kieliympäristöissä.
Skuvlenbeivviid áigge guorahallo mii sámegiela oahppamis lea váttis ja makkár bargometodaiguin mánáid lea vejolaš oažžut oahppat ja geavahit giela árrabajásgeassimis, skuvllas ja iešguđetlágan giellabirrasiin.
luento, joka perustuu Guttormin työssään kehittämiin saamen kielen oppimisen ja opettamisen menetelmiin ja työssä saatuihin kokemuksiin.
Bearjadaga prográmmas gullat ee. Ohcejohnjálmmi skuvllas guhká bargan luohkáoahpaheaddji Inga Guttorm (Oahptii Iŋgá) logaldaga, mii vuođđuduvvá Guttorm barggustis ovddidan sámegiela oahppama ja oahpahanmetodaidda ja barggu vásihusaide.
Työmenetelmiä ja kokemuksia käsittelevät luennoissaan myös saamenkielisen luokan opettajana Utsjoella toimiva
Bargometodaid ja vásihusaid gieđahalli logaldagaid dollet maiddái Ohcejogas doaibmi sámegielat luohká oahpaheaddji Aura Pieski ja Oulus bargi sámegielat mánáidgárdeoahpaheaddji Maila Vaarala.
selvittää luennossaan kysymystä ŠMikä saamen kielen oppimisessa on vaikeaa ?
Sámi allaskuvllas sámegiela professoran doaibmi Ánte Aikio čielggada logaldagas gažaldaga ŠMii lea váttis sámegiela oahppamis ?
Š Aihetta käsittelee myös Enontekiöllä saamen kielen lehtorina työskentelevä
Š Fáttá gieđahallá maiddái Eanodagas sámegiela lektoran bargi Berit-Ellen Juuso.
puolestaan kertoo opinnäytetyöhönsä perustuen saamelaislasten vanhempien pohjoissaamen kielen tilanteesta Enontekiöllä ja Inarissa.
Sámegiela oaiveávnnasstuđeanta Magreta Sara fas muitala iežas dutkkusbarggu vuođul sámemánáid vánhemiid davvisámegiela dilis Eanodagas ja Anáris.
luennolla, joka käsittelee inarinsaamen kieltä kielikylpylasten opetuskielenä. Saamelaisalueen koulutuskeskuksessa inarinsaamen kielen opettajana toimiva
Lávvardaga 7.11. prográmma álgá Anára skuvllas luohkáoahpaheaddjin doaibmi Petra Kuuva logaldagain, mii gieđahallá anárašgiela giellalávgunmánáid oahpahusgiellan.
luennoi kielikylpymenetelmästä aikuisopetuksessa. Inarin koulun saamen kielen opettaja
Sámi oahpahusguovddážis anárašgiela oahpaheaddjin doaibmi Anna Morottaja logaldallá giellalávgunmetodas rávesolbmuidoahpahusas.
opastaa tietotekniikan käyttöön ja uudenlaisiin työmenetelmiin opetuksessa.
Anára skuvlla sámegiela oahpaheaddji Elle-Máret Näkkäläjärvi oahpista diehtoteknihka geavaheapmái ja ođđalágan bargometodaidda oahpahusas.
Lauantaina perehdytään myös useisiin opettajien saamenkielistä opetusta varten kehittämiin työmenetelmiin ja oppimateriaaleihin.
Lávvardaga oahpásmuvvo maiddái oahpaheaddjiid sámegielat oahpahusa várás hutkan máŋggaid bargometodaidda ja oahppamateriálaidda.
matematiikan opetuksen apuvälineeksi kehittämä Gárddastallan - peli ja inarinsaamen kielen aikuisopetuksessa paljon käytetty kielimestari-oppipoika-menetelmä.
Dákkárat leat ee. eanodatlaš Maarit Magga sámeduoji oahpahusa vuogit, Bealdovuomi skuvllas luohkáoahpaheaddjin doaibmi Hellin Pietikäinen matematihka oahpahusa veahkkeneavvun dahkkon Gárddastallan - speallu ja anárašgiela rávesolbmuidoahpahusas olu geavahuvvon giellameašttir-oahppi-vuohki.
Saamen kielikylpyopetusta kehittävä koulutus on Saamelaiskäräjien ja Oulun yliopiston Giellagas-instituutin yhteishanke ja kestää kuluvan vuoden loppuun asti.
Sámi giellalávgunoahpahusa ovddideaddji skuvlen lea Sámedikki ja Oulu universitehta Giellagas-instituhta oktasašfidnu ja bistá dán jagi loahpa rádjai.
Vuonna 2016 toiminta jatkuu vielä saamen kielikylpyopetusta käsittelevän resurssikirjan toimittamisena.
Jagi 2016 doaibman joatkašuvvá vel sámi giellalávgunoahpahusa gieđahalli resursagirjji doaimmaheapmin.
Kirjan on määrä ilmestyä vuoden 2016 aikana.
Girjji lea dárkkuhus olggosaddit jagi 2016 áigge.
Hanketta rahoittavat opetushallitus ja Oulun yliopisto.
Fidnu ruhtadit oahpahusráđđehus ja Oulu universitehta.
Mukana yhteistyössä ovat myös Saamelainen korkeakoulu (Sámi allaskuvla) ja Vaasan yliopisto.
Mielde ovttasbarggus leat maiddái Sámi allaskuvla ja Vaasa universitehta.
Hankkeessa on mukana lähes 40 saamen kielellä työskentelevää varhaiskasvattajaa, opettajaa ja opettajaksi opiskelevaa henkilöä.
Fidnus leat fárus measta 40 sámegielain bargi árrabajásgeassi, oahpaheaddji ja oahpaheaddjistuđeantta.
Koulutus on kuuden (6) akateemisen opintopisteen laajuinen.
Skuvlen lea guđa (6) akademalaš oahppočuoggá viidosaš.
Opetushenkilöstön koulutus on uusi toiminta-alue saamelaiskäräjille.
Oahpahusbargiid skuvlen lea ođđa doaibmasuorgi Sámedikkis.
Ohjelma 6.-7.11.2015 ladattavissa
Prográmma 6.-7.11.2015 sáhttá luđet
Lisätietoja
Lassidieđut
Saamelaiskäräjien koulutus- ja oppimateriaalitoimisto / vs.
Sámedikki skuvlen- ja oahppamateriáladoaimmahat / vs. skuvlenčálli irmeli.
koulutussihteeri
moilanen (at) samediggi.
Giellag áldu on Suomen, Ruotsin ja Norjan Saamelaiskäräjien yhteistyöhanke, joka toimii Saamelaiskäräjien parlamentaarisen yhteistyöelimen, Saamelaisen parlamentaarisen neuvoston, alaisuudessa.
Giellagáldu lea Suoma, Ruoŧa ja Norgga Sámedikkiid ovttasbargoprošeakta, mii doaibmá Sámedikkiid parlamentáralaš ovttasbargoorgána, Sámi Parlamentáralaš Ráđi, vuollásažžan.
Hanke käynnistyi 1.8.2015 ja päättyy 31.5.2018.
Prošeakta álggahuvvui 1.8.2015 ja nohká 31.5.2018.
Giellag áldu-hanke rahoittaa yhteispohjoismaisen saamen kielen ammatti- ja resurssikeskuksen Sámi Giellagáldun (Saamen Kielikaltio) toiminnan.
Giellagáldu-prošeakta ruhtada davviriikkalaš sámegielaid fága- ja resursaguovddáža Sámi giellagáldu doaimma.
Hankkeen keskeinen tavoite onkin varmistaa Sámi Giellagáldun pysyvä toiminta hankkimalla pysyvä rahoitus ammatti- ja resurssikeskuksen toiminnalle.
Prošeavtta guovddášulbmil lea sihkkarastit Sámi Giellagáldu bissovaš doaimma, nu ahte háhkat bisovaš ruhtadeami fága- ja resursaguovddáža doibmii.
Giellagáldu-jatkohanketta rahoittavat EU:n Interreg V Pohjoinen - ohjelman Sápmi-osa-alue, Lapin liitto, Tromssan lääni sekä Norjan, Ruotsin ja Suomen Saamelaiskäräjät.
Giellagáldu-joatkkaprošeavtta ruhtadit EU. ' Interreg V Davvi-prográmma Sápmi-oasseguovlu, Lappi lihttu, Romssa fylkkasuohkan ja Norgga, Ruoŧa ja Suoma Sámedikkit.
Hanketta johtaa Suomen Saamelaiskäräjät, ja hankkeen kokonaisbudjetti on 3 062 052 euroa.
Prošeavtta jođiha Suoma Sámediggi ja prošeavtta ollislaš bušeahtta lea 3 062 052 euro.
Hankkeen tavoitteet
Prošeavtta ulbmilat
Hankkeen aikana Sámi Giellagáldu jatkaa saamen kieliyhteistyön kehittämistä, koordinointia ja vahvistamista.
Prošeavtta áigge Sámi Giellagáldu joatká sámi giellaovttasbarggu ovddideami, koordinerema ja nannema.
Sámi Giellagáldu jatkaa toimintaansa myös saamen kansan kieliasioiden korkeimpana yhteisenä päättävänä toimielimenä.
Sámi Giellagáldu joatká doaimmas maiddái sámi álbmoga giellaáššiid bajimuš oktasaš mearridanorgánan.
Sámi Gie llagáldun tavoitteena on säilyttää ja edistää saamen kieliin liittyvää kulttuuriperintöä ja toimia ammatillisena asiantuntijaelimenä.
Sámi Giellagáldu ulbmilin lea fágalaš áššedovdiorgánan seailluhit ja ovddidit kulturárbbi ja doaimmaid, mat gullet sámegielaide.
Ammatti- ja resurssikeskuksella on myös ylin vastuu kielenkäyttäjille suunnatuista saamenkielisistä kielipalveluista.
Fága- ja resursaguovddážis lea maiddái bajimuš ovddasvástádus sámegielat giellabálvalusain, mat leat oaivvilduvvon giellageavaheddjiide.
Hankkeen aikana Sámi Giellagáldun toimielimiin lisätty kielineuvosto aloittaa toimintansa ja jo aiemmin perustetut etelä-, luulajan-, pohjois-, inarin- ja koltansaamen kielijaokset jatkavat toimintaansa.
Prošeavtta áigge Sámi Giellagáldu doaibmaorgánaide lasihuvvon giellaráđđi álggaha doaimmas ja juo ovdal vuođđuduvvon lulli-, julev-, davvi-, anáraš- ja nuortalašgielaid giellajuhkosat jotket doaimmas.
Kielityöntekijät, joita eteläsaamessa on 2, luulajansaamessa 2, pohjoissaamessa 3, inarinsaamessa 1 ja koltansaamessa 1, vastaavat käytännön kielityöstä.
Giellabargit, geat leat lullisámegielas 2, julevsámegielas 2, davvisámegielas 3, anárašgielas 1 ja nuortalašgielas 1, vástidit geavatlaš giellabarggus.
Hankkeen aikana Sámi Giellagáldu ja Saamelaiskäräjät vahvistavat ja kehittävät yhdessä saamen kieliä siten, että kunkin kieliryhmän yksilölliset tarpeet, haasteet ja voimavarat huomioidaan
Prošeavtta áigge Sámi Giellagaldu ja Sámedikkit nannejit ja ovddidit ovttas sámegielaid nu, ahte iešguđege giela dárbbut, hástalusat ja resurssat váldojuvvojit vuhtii.
Sámi Giellagáldun tehtävät
Sámi Giellagáldu barggut
Ammatti- ja resurssikeskuksen tehtäviä ovat muun muassa kielenhuolto, kielen kehittäminen, terminologiatyö, normitus ja paikannimistöpalvelu.
Fága- ja resursaguovddáža bargun leat earret eará giellagáhtten, giela ovddideapmi, terminologiijabargu, normeren ja báikenammabálvalus.
Kielityöntekijät antavat ohjeita ja neuvoja saamen kielten käyttöön liittyvissä kysymyksissä ja valmistelevat oman kielensä asioita kielijaostojen päätettäväksi.
Giellabargit bagadallet ja rávvejit sámegiela geavaheapmái gullevaš gažaldagain ja válmmastallet iežaset giela áššiid giellajuhkosiid mearrideami várás.
Kielijaostot antavat suosituksia saamen kielten käyttöön liittyvistä asioista, kuten normituksesta ja uudesta terminologiasta.
Giellajuhkosat addet ávžžuhusaid sámegielaid geavaheapmái gullevaš áššiin, nugo normeremis ja ođđa terminologiijas.
Sámi Giellagáldun kotisivulta www.giella.org löytyy tarkempaa tietoa Sámi Giellagáldusta ja ajankohtaista tietoa ammatti- ja resurssikeskuksen toiminnasta, uutta terminologiaa ja normituksia.
Sámi Giellagáldu ruovttusiidduin www.giella.org gávdnojit dárkilut dieđut Sámi Giellagáldus ja áigeguovdilis dieđuid ámmát- ja resursaguovddáža doaimmas ja ođđa terminologiija ja normeremiid.
Sámi Giellagáldulla on myös FB-sivu www.facebook.com/SamiGiellagaldu, jonka kautta voi esittää saamen kielten käyttöön liittyviä kysymyksiä.
Sámi Giellagáldus lea maiddái FB-siidu www.facebook.com/SamiGiellagaldu, man bokte sáhttá jearrat gažaldagaid, mat gullet sámegielaid geavaheapmái.
Sivulla tiedotetaan myös Sámi Giellagáldun toiminnasta.
Siiddus dieđihuvvo maiddái Sámi Giellagáldu doaimmas.
Kielikysymyksiä voi lähettää myös sähköpostiosoitteeseen info(at)giellagaldu.com tai soittaa suoraan Sámi Giellagáldun kielityöntekijöille.
Giellagažaldagaid sáhttá maiddái sáddet šleađgapoastačujuhussii info()giellagaldu.com dahje riŋget njuolga Sámi Giellagáldu bargiide.
Marko Marjomaa, projektipäällikkö
SÁMI GIELLAGÁLDU OKTAVUOHTADIEĐUT
Mika Saijets, hallintotyöntekijä
mika. saijets (at) samediggi.no
Koltansaame
hannele.
Inarinsaame
Nuortalašgiella
Pohjoissaame
Anárašgiella
Marja K. Partapuoli
Bigga-Helena Magga
Luulajansaame
Láilá Anti
Ehdokkaiden esittäminen Saamelaiskäräjien nuorisoneuvoston jäseniksi 2016-2017
Evttohasaid evttoheapmi Sámedikki nuoraidráđi lahttun 2016-2017
Nuorisoneuvosto on yksi Saamelaiskäräjien lautakunnista, jonka pääasiallisena tehtävänä on edistää saamelaisnuorten kielellisiä ja kulttuurisia oikeuksia sekä vahvistaa saamelaisnuorten identiteettiä.
Nuoraidráđđi lea okta Sámedikki lávdegottiin, man váldobargun lea ovddidit sámenuoraid gielalaš ja kultuvrralaš vuoigatvuođaid sihke nannet sámenuoraid identitehta.
Lisäksi neuvosto valmistelee Saamelaiskäräjien esitykset, aloitteet, lausunnot ja muut kannanotot, jotka koskevat saamelaisnuoria.
Lassin ráđđi válmmaštallá Sámedikki evttohusaid, álgagiid, cealkámušaid ja eará bealiváldimiid, mat gusket sámenuoraid.
Nuorisoneuvostoon kuuluu nykyisin viisi varsinaista 18-25 vuotiasta jäsentä sekä jokaisen jäsenen henkilökohtainen varajäsen ja lisäksi viisi 15-17 vuotiasta asiantuntijajäsentä.
Nuoraidráđđái gullet dál vihtta 18-25 jahkásaš fásta lahtu ja maiddái juohke lahtu persovnnalaš várrelahttu ja lassin vihtta 15-17 jahkásaš áššedovdilahtu.
Nuorisoneuvosto on tehnyt Saamelaiskäräjille esityksen neuvoston jäsenmäärän kasvattamiseksi seitsemään ja jäseniä koskevan ikärajoituksen muuttamiseksi 18-28 vuoteen.
Nuoraidráđđi lea bargan Sámediggái evttohusa ráđi lahttomeari bajideamis čieža lahttui ja lahtuid guoskevaš ahkerájá rievdadeami 18-28 jahkái.
Muutoksen jälkeen asiantuntijajäseniä valittaisiin enintään viisi.
Nuppástusa maŋŋá áššedovdilahtut válljejuvvošedje eanemustá vihtta.
Asian ratkaisee Saamelaiskäräjien kokous 21.12.
Ášši čoavdá Sámedikki čoahkkin 21.12.
Mikäli neuvoston esitys hyväksytään, valitaan neuvostoon tulevalle kaudelle esitetyn mukaisesti 7 varsinaista jäsentä sekä jokaiselle jäsenelle henkilökohtainen varajäsen.
Jos ráđi evttohus dohkkehuvvo, válljejuvvojit ráđđái boahttevaš áigodahkii evttohusa mielde 7 fásta lahtu ja maiddái juohke lahttui persovnnalaš várrelahttu.
Mikäli taas neuvoston esitystä ei hyväksytä, valitaan jäseniksi viisi 18-25 vuotiasta nuorta, kuten tähänkin asti.
Jos fas ráđi evttohus ii dohkkehuvvo, válljejuvvojit lahttun vihtta 18-25 jahkásaš nuora, nugo dánge rádjai.
Neuvoston jäsenten ei tarvitse olla Saamelaiskäräjien jäseniä, eikä heidän tarvitse asua saamelaisalueella.
Ráđi lahtut eai dárbbaš leat Sámedikki lahtut, eaige sii dárbbaš ássat sámeguovllus.
Myöskään saamen kieli äidinkielenä ei ole välttämättömyys, mutta saamen kielen taito on toivottavaa.
Maiddái sámegiella eatnigiellan ii leat vealtameahttun, muhto sámegiela dáidu lea sávahahtti.
Nuorisoneuvoston valinnassa tullaan huomioimaan, että jäsenet edustavat mahdollisimman kattavasti koko saamelaisaluetta sekä eri kieliryhmiä.
Nuoraidráđi válljemis boahtit vuhtiiváldit, ahte lahtut ovddastit nu viidát go vejolaš olles sámeguovllu ja maiddái sierra giellajoavkkuid.
Valinnassa noudatetaan myös sukupuolten välistä tasa-arvoa.
Válljemis čuvvo maiddái sohkabeliid gaskasaš dásseárvu.
Nuorisoneuvosto tekee Saamelaiskäräjien hallitukselle ehdotuksen valittavista jäsenistä, ja lopullisen päätöksen tekee Saamelaiskäräjien kokous.
Nuoraidráđđi bargá Sámedikki stivrai evttohusa vejolaš lahtuin, ja loahpalaš mearrádusa bargá Sámedikki čoahkkin.
Voitte ehdottaa mielestänne nuorisoneuvostoon sopivia 18-28-vuotiaita aktiivisia saamelaisnuoria ja asiantuntijajäseneksi sopivia 15-17-vuotiaita nuoria.
Sáhtát evttohit iežat mielas nuoraidráđđái heivvolaš 18-28-jahkásaš aktiivvalaš sámenuoraid ja áššedovdilahttun heivvolaš 15-17-jahkásaš nuoraid.
Ehdotukset perusteluineen tulee lähettää Saamelaiskäräjien nuorisosihteerille 11.1.2016 mennessä.
Evttohusaid vuođustusaiguin galgá sáddet Sámedikki nuoraidčállái 11.1.2016 rádjai.
Ehdotukset ja lisätiedot:
Evttohusat ja lassidieđut:
Saamelaiskäräjien hallituksen kokous 11.12.2015
Sámedikki stivrra čoahkkin 11.12.2015
Saamelaiskäräjien hallitus kokoontui vuoden 2015 viimeiseen kokoukseen 11.12.2015 Inarissa.
Sámedikki stivra čoahkkanii jagi 2015 maŋimuš čoahkkimii 11.12.2015 Anáris.
Saamelaiskäräjien hallitus jatkoi Saamelaiskäräjien työjärjestyksen uudistuksen käsittelyä.
Sámedikki stivra jotkkii Sámedikki bargoortnega ođasmahttima gieđahallama.
Hallitus käsitteli työjärjestysluonnoksen loppuosan (22- 89 §) ja hyväksyi sen esitettäväksi Saamelaiskäräjien kokoukselle.
Stivra gieđahalai bargoortnethápmosa loahppaoasi (22- 89 §) ja dohkkehii dan evttoheami várás Sámedikki čoahkkimii.
Hallitus päätti esittää Saamelaiskäräjien kokoukselle ma hallintopäällikkö Pia Ruotsalaa hallintopäällikön virkaan.
Stivra mearridii evttohit Sámedikki čoahkkimii, ahte má hálddahushoavda Pia Ruotsala válljejuvvo hálddahushoavdda virgái.
Virkaan haki määräajassa kaksi henkilöä.
Virgái ohce áigemearis guokte olbmo.
Molemmilla virkaan hakeneista henkilöistä on katsottava olevan viran menestyksellisen hoitamisen edellyttämä soveltuva ylempi korkeakoulututkinto.
Guktuin ohcciin gehččo leat virggi ceavzilis dikšuma eaktudan heivvolaš bajit allaskuvladutkkus.
Hakijoista ainoastaan ma hallintopäällikkö Pia Ruotsalalla on virkaan valittavalta asetuksen 1727/95 mukaan edellytettävä saamen kielen taito.
Ohcciin dušše má hálddahushoavda Pia Ruotsalas lea virggis ásahusa 1727/95 mielde eaktuduvvon sámegiela dáidu.
Ruotsala on lisäksi osoittanut ma. tehtävää hoitaessaan kelpoisuutensa ja sopivuutensa kyseiseen tehtävään.
Ruotsala lea maiddái čájehan má. barggu divššodettiin iežas gelbbolašvuođa ja heivvolašvuođa namuhuvvon bargui.
Hallitus käsitteli selvityksen saamelaisen kulttuurimäärärahan käytöstä vuonna 2014 ja hyväksyi sen esitettäväksi Saamelaiskäräjien kokoukselle.
Stivra gieđahalai čilgehusa sámi kulturmearreruđa geavaheamis jagi 2014 ja dohkkehii dan evttoheami várás Sámedikki čoahkkimii.
Hallitus hyväksyi sosiaali- ja terveyslautakunnan selvityksen vuoden 2014 saamelaisen sosiaali- ja terveyspalvelumäärärahan käytöstä sekä ehdotuksen Saamelaiskäräjien toimintasuunnitelma-talousarvioksi vuodeksi 2016 esitettäviksi Saamelaiskäräjien kokoukselle.
Stivra dohkkehii sosiála- ja dearvvasvuohtalávdegotti čilgehusa jagi 2014 sámi sosiála- ja dearvvasvuođabálvalusmearreruđa geavaheamis ja maiddái evttohusa Sámedikki doaibmanplána-bušeahttan jahkái 2016 Sámedikki čoahkkima gieđahallamii.
Hallitus päätti käyttää Saamelaiskäräjien talousarviossa olevaa saamen kieltä koskevaa määrärahaa koltansaamen sanakirjahankkeeseen.
Stivra mearridii geavahit Sámedikki bušeahtas várrejuvvon sámegiela guoski mearreruđa nuortalašgiela sátnegirjefidnui.
Lisäksi hallitus keskusteli käännöspalveluista saatujen tulojen käytöstä ja totesi, että taloudellisen tilanteen vuoksi tulot joudutaan käyttämään Saamelaiskäräjien varsinaiseen toimintaan.
Lassin stivra ságastalai jorgalusbálvalusain ožžojuvvon boađuid geavaheamis ja gávnnahii, ahte ekonomalaš dili dihtii boađuid ferte geavahit Sámedikki aitosaš doibmii.
Hallitus hyväksyi lausuntoluonnoksia kullanhuuhdontahakemuksista.
Stivra dohkkehii cealkámušhápmosiid golledoidinohcamušain.
Lisätietoja antaa Saamelaiskäräjien I varapuheenjohtaja Heikki Paltto puh. 040 756 9075, heikki.paltto(at)gmail.com
Lassidieđuid addá Sámedikki I várreságajođiheaddji Heikki Paltto tel. 040 756 9075, heikki.paltto(at)gmail.com
Saamelaiskäräjät jakoi stipendejä korkea-asteen opiskelijoille
Sámediggi jugii stipeanddaid alla ceahki stuđeanttaide
Saamelaiskäräjät myönsi yhteensä kuusi 500 euron stipendiä saamen kielen ja saamelaisen kulttuurin korkea-asteen opiskelijoille.
Sámediggi mieđihii oktiibuot guhtta 500 euro stipeandda sámegiela ja sámi kultuvrra alla ceahki stuđeanttaide.
Stipendiä haki yhteensä 12 opiskelijaa.
Stipeandda ohce oktiibuot 12 stuđeantta.
Stipendit myönnettiin seuraaville opiskelijoille: Elle-Maarit Arttijeff (Inari / Sámi allaskuvla), Taija Hietanen (Rovaniemi / Oulun yliopisto), Petra Kuuva (Inari / Oulun yliopisto), Henna Lehtola (Inari / Oulun yliopisto), Satu-Marjut Nieminen (Oulu / Oulun yliopisto), Birit Pieski (Inari / Oulun yliopisto).
Stipeanddat mieđihuvvojedje čuovvovaš stuđeanttaide: Elle-Maarit Arttijeff (Anár / Sámi allaskuv-la), Taija Hietanen (Roavvenjárga / Oulu universitehta), Petra Kuuva (Anár / Oulu universitehta), Henna Lehtola (Anár / Oulu universitehta), Satu-Marjut Nieminen (Oulu / Oulu universitehta), Birit Pieski (Anár / Oulu universitehta).
Stipendeistä päätti Saamelaiskäräjien koulutus- ja oppimateriaalilautakunta kokouksessaan 17.12.2015.
Stipeanddain mearridii Sámedikki skuvlen- ja oahppamateriálalávdegoddi čoahkkimistis 17.12.2015.
Lautakunta totesi ilolla, että stipendihakemuksia tuli paljon, eri alueilta ja monilta koulutusaloilta.
Lávdegoddi gávnnahii iluin, ahte stipeandaohcamušat bohte ollu, sierra guovlluin ja máŋggain skuvlensurggiin.
Kieliteko - palkinto 2015
Gielladahku-bálkkašupmi 2015
Saamen kielineuvosto on osoittanut vuoden 2015
Sámi giellaráđđi lea mieđihan jagi 2015
Mielenterveystalo.
Mielenterveystalo.
fi-yhteistyöhankkeelle saamenkielisten palvelujen ja saamen kielen aseman edistämiseksi tehdystä ansiokkaasta työstä Suomessa.
fi-ovttasbargofidnui sámegielat bálvalusaid ja sámegiela sajádaga ovddideami várás bargon ánššolaš barggus Suomas.
fi-yhteistyöhankkeen verkkopalvelu sisältää masennuksen omahoito-ohjelman pohjoissaamen kielellä.
fi-ovttasbargofidnu neahttabálvalus sisttisdoallá šlunduma iežasdikšunprográmma davvisámegillii.
Kieliteko – palkinnolla saamen kielineuvosto haluaa kiinnittää huomiota siihen, että Mielenterveystalo.
Gielladahku – bálkkašumiin sámi giellaráđđi háliida giddet fuopmášumi dasa, ahte Mielenterveystalo.
fi-yhteistyöhanke on toteuttanut saamelaisten kielellisiä palveluja uudenaikaisella tavalla, joka saavuttaa suuren joukon saamenkielisiä henkilöitä.
fi-ovttasbargofidnu lea ollašuhttán sámiid gielalaš bálvalusaid ođđalágan vugiin, mii juksá viidát sámegielat olbmuid.
fi-yhteistyöhankkeen verkkojulkaisu Omahoito-opas ja sen käyttäminen eivät ole aikaan ja paikkaan sidottuja.
fi-ovttasbargofidnu neahttaalbmadusa Iežasdikšunrávvagat ja daid geavaheapmi ii leat áigái iige báikái čadnon.
Omahoito-opas saavuttaa verkkojulkaisuna saamenkielisen väestön niin saamelaisalueella kuin sen ulkopuolella.
Iežasdikšunrávvagat fáhtejit neahttaalbmadussan sámegielat olbmuid nu sámeguovllus go dan olggobealde.
Verkossa toimiminen ja oppaiden ja esitteiden julkaiseminen verkossa ovat nykyaikaisia palvelumuotoja, joita tulee entisestään lisätä olemassa olevien palvelumuotojen lisäksi.
Neahtas doaibman, ja maiddái rávvagiid ja dieđihančállosiid olggosbuktin neahtas leat ođđaáigásaš bálvalanhámit, maid galgá ovddežis lasihit dálá bálvalanhámiid lassin.
Verkkojulkaisuna Omahoito-opas tavoittaa paremmin erityisesti saamenkielisen nuoremman väestön, joka on tottunut asioimaan verkossa ja käyttämään sähköisiä palveluja.
Neahttaalbmadussan Iežasdikšunrávvagat olahit buorebut erenomážit sámegielat nuorat olbmuid, geat leat hárjánan dikšut áššiideaset neahtas ja geavahit elektrovnnalaš bálvalusaid.
Saamenkielinen Omahoito-opas antaa opastusta oman voinnin tukemiseksi ja oppaseen voi tutustua omaan tahtiin paikasta riippumatta.
Sámegielat Iežasdikšunrávvagat fállet oahpisteami iežas buorredili doarjjan ja rávvagiidda sáhttá oahpásmuvvat iežas áigetávvala mielde báikkis fuolakeahttá.
Saamen kielineuvosto pitää tärkeänä, että se on saatavilla myös saamen kielillä.
Sámi giellaráđđi atná dehálažžan, ahte dat leat oažžumis maiddái sámegillii.
Saamenkielisten verkkojulkaisujen tuottamisessa on olennaista, että julkaisu on helposti löydettävissä.
Sámegielat neahttaalbmadusa buvttadeamis lea dehálaš, ahte preanttus lea álkit gávdnomis.
Vaikka Omahoito-ohjelmaan ei ole suoraa linkkiä Mielenterveystalo.
Vaikke Iežasdikšunprográmmai ii leat njuolggo liŋka Mielenterveystalo.
fi-sivustolta, se löytyy kuitenkin Mielenterveystalo.
fi-siidduin, dat gávdno ainjuo Mielenterveystalo.