pere/sami_parallel huggingface dataset:
Toivon kaikille blogini lukijoille hyvää juhannusta ja rentouttavaa kesälomaa !
Sávan buohkaide mu blogga lohkkiide buriid mihcamáraid ja lotkkodahtti geasseluomu !
MINISTERIKOKOUS- VIHDOINKIN ! Pohjoismaiset ns. saamelaisministerit ja – presidentit kokoontuivat tänään kahden vuoden tauon jälkeen ministerikokoukseen, joka pidettiin Tukholmassa.
MINISTTARČOAKKÁN - VIIMMATNAI Davviriikkaid ng. sámiministarat ja – presideanttat čoahkkane odne guovtti jagi gaskka maŋŋel ministtarčoakkámii, mii dollojuvvui Stockholmmas.
Kokouksessa myönnettiin tämän vuoden Gollegiella-palkinto ja se meni kahdelle naiselle, Marit Saralle ja Lajla Matsson Maggalle.
Čoakkámis geigejuvvui dán jagi Gollegiella-bálkkašupmi, mii manai guovtti nissonolbmui, Máret Sarai ja Lajla Matsson Maggai.
Kaikkein tärkeimpänä kokouksessa päätettiin pohjoismaisen saamelaissopimuksen hyväksymisneuvottelujen aloittamisesta.
Buot deháleamosin čoakkámis mearriduvvoje álggahuvvot davviriikkalaš sámi soahpamuša dohkkehanráđđádallamat.
Neuvottelut on tarkoitus saada valmiiksi viiden vuoden kuluessa.
Ulbmilin lea, ahte ráđđádallamat olláhuhttojuvvojit válmmasin viđa jagi siste.
Suomen saamelaiskäräjät osallistuu neuvotteluihin kuten muutkin saamelaiskäräjät valtioiden delegaatioissa.
Suoma sámediggi oassálastá ráđđádallamiidda dego earáge sámedikkit stáhtaid ráđđádallansáttagottis.
Pohjoismaisen saamelaissopimuksen jatkoneuvottelujen pohjana on vuonna 2005 luovutettu asiantuntijatyöryhmän luonnos.
Davviriikkalaš sámi soahpamuša joatkkaráđđádallamiid vuođđun lea jagi 2005 luobahuvvon áššedovdibargojoavkku hámus.
Lisäksi kansallisilla tasoilla on tehty selvityksiä sopimusluonnoksen suhteesta kansalliseen lainsäädäntöön.
Dasa lassin álbmotlaš dásiin leat bargon čilgehusat soahpamušhápmosa gaskavuođas álbmotlaš lágaide.
Saamelaiskäräjien yleiskokous hyväksyi viime joulukuussa lausuntonsa pohjoismaisen saamelaissopimuksen suhteesta Suomen kansalliseen lainsäädäntöön.
Sámedikki dievasčoakkán dohkkehii diimmá juovlamánu cealkámušas davviriikkalaš sámi soahpamuša gaskavuođas Suoma álbmotlaš lágaide.
Lausunto löytyy saamelaiskäräjien kotisivuilta lausunnot-osioista.
Cealkámuš gávdno sámedikki ruovttusiidduin cealkámušat-oasis.
Lausunto tulee olemaan saamelaiskäräjien edustajien pohjanäkemys neuvotteluja varten.
Cealkámuš lea buore muddui sámedikki ovddasteddjiid vuođđooaidnu ráđđádallamiid várás.
Kolmen saamelaiskäräjien tiedote Tukholmassa pidetystä tiedotustilaisuudesta löytyy saamelaiskäräjien kotisivuilta saameksi ja suomeksi.
Golmma sámedikki dieđáhus Stockholmmas dollojun diehtojuohkindilálašvuođas gávdno sámedikki ruovttusiidduin davvisáme- ja suomagillii.
Neuvotteluista on odotettavissa vaikeat erityisesti koskien artikloja, joissa käsitellään saamelaisten maa- ja vesioikeuksia sekä saamelaiselinkeinojen suojaa.
Vuorddehahtti lea, ahte ráđđádallamiin šaddet vaddásat earenoamážiid artihkkaliin, main gieđahallojuvvojit sámi eanan- ja čáhcevuoigatvuođat sihke sámi ealáhusaid suodji.
Saamelaisen parlamentaarisen neuvoston lähtökohta on neuvotteluissa se, että asiantuntijatyöryhmän antama luonnos pohjoismaiseksi saamelaissopimukseksi toteutuisi mahdollisimman pitkälle eikä sopimusluonnoksesta saa poistaa kokonaisuuksia tai artikloja jotka koskevat esimerkiksi maa- ja vesioikeuksia.
Sámi parlamentáralaš ráđi vuolggačuokkis ráđđádallamiin lea dat, ahte áššedovdibargojoavkku bargan hámus davviriikkalaš sámi soahpamuššan olláhuvalii nu guhkás go vejolaš eaige soahpamušhápmosis sihkkojuvvole eret ollisvuođat dehe artihkkalat, mat gusket eanan- ja čáhcevuoigatvuođaid.
Pohjoismainen saamelaissopimus on kokonaisratkaisu.
Davviriikkalaš sámi soahpamuš lea ollesčoavddus.
Saamelaiset tulevat esiintymään yhtenä rintamana neuvotteluissa vaikkakin osana valtioiden delegaatioina.
Sápmelaččat buktet oainnuideaset ovdan oktasaččat vaikko vel leatge stáhtaid delegašuvnnaid oassin.
Saamelaisen parlamentaarisen neuvoston toiminta tulee näin lisääntymään.
Sámi parlamentáralaš ráđi doaibma boahtá ná lassánit.
Suomen saamelaiskäräjät saa oikeusministeriöltä resursseja neuvotteludelegaatioon osallistumista varten, mutta joka tapauksessa neuvottelut tulevat vaatimaan tämän lisäksi saamelaiskäräjien asianesittelijöiltä ja luottamushenkilöiltä vahvaa valmistelupanosta neuvotteluihin.
Suoma sámediggi oažžu vuoigatvuohtaministeriijas resurssaid ráđđádallandelegašuvdnii oassálastima várás, muhto juohke dáhpáhusas ráđđádallamat gáibidit dása lassin maid sámedikki áššegieđahalliin ja luohttámušolbmuin nanu bargobidjosa válmmaštaladettiin ráđđádallamiidda.
Neuvotteludelegaatioiden kokoonpanosta on väännetty kättä jo vuosi.
Ráđđádallansáttagottiid čoahkkáibiju málles lea digaštallojuvvon juo jahki.
Ruotsilla ja Suomella on yhteinen malli neuvotteluissa, mutta Norjan valtion ja saamelaiskäräjien välillä ei ole vielä sopimusta miten neuvotteludelegaatio muodostetaan.
Ruoŧas ja Suomas lea oktasaš málle ráđđádallamiin, muhto Norgga stáhta ja sámedikki gaskka ii leat vel soahpamuš mot ráđđádallansáttagoddi biddjo čoahkkái.
Suomen saamelaiskäräjillä ja oikeusministeriöllä on yhteisymmärrys neuvotteludelegaatioon osallistumisesta.
Suoma sámedikkis ja vuoigatvuohtaministeriijas lea oktasaš oaidnu ráđđádallansáttagoddái oassálastimis.
Asiasta on sovittu 5.2.2010 saamelaiskäräjien ja oikeusministerin yhteiskokouksessa.
Áššis lea šihttojuvvon 5.2.2010 sámedikki ja vuoigatvuohtaministeriija oktasaščoakkámis.
Suomen valtio on sitoutunut saattamaan pohjoismaisen saamelaissopimuksen neuvottelut loppuun viiden vuoden kuluessa.
Suoma stáhta lea čatnasan gearggahit davviriikkalaš sámi soahpamušaid ráđđádallamiid viđa jagi siste.
Suomi ei voi enää vedota kansallisella ja kansainvälisellä tasolla siihen, että saamelaisten maa- ja vesioikeuksista pyritään saamaan kansallinen ratkaisu.
Suopma ii sáhte šat doarjalit álbmotlaš ja riikkaidgaskasaš dásis dasa, ahte sápmelaččaid eanan- ja čáhcevuoigatvuođain viggojuvvo ožžojuvvot áigái álbmotlaš čoavddus.
Kuten hyvin tiedetään, että työtä kansallisen ratkaisun luomiseksi ei ole edes aloitettu.
Dego bures diehtit, bargu álbmotlaš čovdosa áigáioažžuma várás ii leat oba álggahuvvonge.
Saamelaisten maa- ja vesi- sekä elinkeino-oikeuksien suojan käsittely tuleekin aloittaa välittömästi pohjoismaisen saamelaissopimuksen neuvottelujen alkuvaiheessa ja tarvittaessa myös kansallisella tasolla.
Sápmelaččaid eana- ja čáhcevuoigatvuođaid sihke ealáhusvuoigatvuođaid suoji gieđahallan galgánai álggahuvvot dakkaviđe davviriikkalaš sámi soahpamuša ráđđádallamiid álgomuttus ja dárbbu mielde maid álbmotlaš dásis.
Saamelaissopimuksen jatkoneuvottelujen aloittaminen on Suomen saamelaiskäräjien kannalta tulossa hyvään aikaan.
Sámi soahpamuša joatkkaráđđádallamiid álggaheapmi orru Suoma sámedikki dáfus heiveme muttagis áigái.
Kansallisessa saamen kielen elvytysohjelmassa voidaan jo osaltaan varautua sopimusluonnoksen saamen kieltä koskevien artiklojen toimeenpanoon ja edistämiseen.
Álbmotlaš sámegiela ealáskahttinprográmmas sáhttá juo dan barggus ráhkkanit soahpamušhápmosa sámegiela artihkkaliid olláhuhttimii ja ovddideapmái.
Saamelainen parlamentaarinen neuvosto on jo omalta osaltaan varautunut pohjoismaisen saamelaissopimuksen etenemiseen ja on aloittanut toimintansa uudistamisen suhteessa pohjoismaisen saamelaissopimuksen velvoitteisiin.
Sámi parlamentáralaš ráđđi lea juo bealistis ráhkkanan davviriikkalaš sámi soahpamuša ovdáneapmái ja lea álggahan doaimmas ođasteami vuhtii válddedettiin davviriikkalaš sámi soahpamuša geatnegasvuođaid.
Kerron toisessa blogissani arktisten parlamentaarikkojen pysyvän kokouksen tunnelmia.
Muitalan nuppi bloggastan árktalaš parlamentarihkkáriid bissovaš čoakkáma ságaid.
Tällä viikolla olen muuten tiistaina tasavallan presidentin järjestämässä presidenttifoorumissa alustamassa arktisesta politiikasta; keskiviikkona neuvotteluissa ympäristöministeriössä ja torstaina saamelaiskäräjien hallituksen kokouksessa Inarissa.
Dán vahku mielde lean disdaga dásseválddi presideantta lágidan presideantaforumas doallame ovdasága árktalaš politihkas, gaskavahkko ráđđádallamiin birasministeriijas ja duorastaga sámedikki stivrra čoakkámis Anáris.
Tukholmassa 22.11.2010
Stockholmmas 22.11.2010
Jouluterveiset Joulun alus on ollut harvinaisen kiireinen enkä ole ehtinyt päivittää blogiani vasta kuin nyt.
Juovladearvvuođaiguin Juovllaid ovddabeal áigi lea leamaš hárvenaš hohpolaš, inge leat danin háhppehan čállit blogga ovdal go dál.
Saamelaiskäräjien yleiskokous on ohi ja siitä on uutisoitukin laajasti.
Sámedikki dievasčoakkán lea dollojun ja dat leamaš viidát ovdan ođđasiin.
Kerron kuitenkin lyhyesti omia tuntojani yleiskokouksesta.
Muitalan goitge oanehaččat iežan dovdamušaid dievasčoakkámis.
Kyseessä oli ehkä tämän vaalikauden tärkein kokous.
Dathan soittii leat dán válgaáigodaga deháleamos čoakkán.
Ihmetykseni olikin suuri kun kokoukseen olisi saapunut vain 15 edustajaa 21:stä jäsenestä.
Imaštallen sakka go čoakkámii ledje boahtán dušše 15 áirasa 21 áirasis.
Myöskin edellisessä kokouksessa kato edustajista oli suurta. Siinähän käsiteltiin hallintopäällikön erottamista.
Ovddit čoakkámis, mas gieđahallui hálddahushoavdda eretcealkin, lei maid seamma ládje.
Poisjääneet ovat jättäneet käyttämättä vaikutusmahdollisuutensa ja äänestäjien kannalta tilanne on ikävä.
Eret báhcán áirasat leat guođđán geavakeahttá váikkuhanvejolašvuođaset ja jienasteddjiid dáfus dilli lea ahkit.
Saamelaiskäräjien nuorisoneuvostolla on puheoikeus saamelaiskäräjien kokouksissa.
Sámedikki nuoraidráđis lea hupmanriekti sámedikki čoakkámis.
Nuorisoneuvoston puheenjohtaja käytti puheen, jossa hän ilmoitti nuorisoneuvoston tukevan saamelaiskäräjälakityöryhmän esitystä.
Nuoraidráđi ságadoalli doalai sága, mas son ilmmuhii nuoraidráđi guottihit sámediggeláhkabargojoavkku evttohusa.
Nuorisoneuvosto esitti kuten saamelaiskäräjätkin, että saamelaiskäräjien tulisi olla viimeinen valitusviranomainen vaaliluettelon täydentämisessä.
Nuoraidráđđi evttohii dego sámedigginai, ahte sámediggi galggalii leat maŋimus váidalanorgána válgalogahallama dievasmahttimis.
Muutoin nuorisoneuvosto totesi, että saamelaiskäräjälakityöryhmän esitys on ehdoton minimitaso, jota ei saa heikentää.
Muđuid nuoraidráđđi dovddahii, ahte sámediggeláhkabargojoavkku evttohus lea eavttuhis minimádássi, mii ii oaččo heajuduvvot.
Nuorisoneuvoston perusteellinen pohdinta ja rohkea asioittensa esittäminen lujittaa luottamustani edelleen siihen, että saamelaispolitiikalla on tulevaisuutta.
Nuoraidráđi vuđolaš suokkardallan ja roahkkadis áššiid ovdan buktin nanne mu luohttámuša ain dasa, ahte sámi politihkas lea boahtteáigi.
Saamelaiskäräjien lausunto saamelaiskäräjälakityöryhmän esityksestä perustui lautakuntien ja neuvostojen valmisteluun.
Sámedikki cealkámuš sámediggeláhkabargojoavkku evttohusas vuođđuduvai lávdegottiid ja ráđiid válmmaštallamii.
Yleiskokouksessa oli erikoista parlamentaarista äänestyskäyttäytymistä saamelaiskäräjälakiesityslausunnon käsittelyn yhteydessä.
Dievasčoakkámis lei ártegis parlamentáralaš jienastanmeannudeapmi sámediggeláhkaevttohuscealkámuša olis.
Veikko Porsanger oli hyväksymässä työryhmän esitystä saamelaismääritelmäksi elinkeino- ja oikeuslautakunnan kokouksessa, mutta vastusti esitettyä määritelmää kulttuurilautakunnassa ja yleiskokouksessa.
Veikko Porsanger lei dohkkeheame bargojoavkku evttohusa sápmelašmeroštallamin ealáhus- ja vuoigatvuohtalávdegottis, muhto vuostálasttii evttohuvvon meroštallama kulturlávdegottis ja dievasčoakkámis.
Myös saamelaiskäräjälakityöryhmän jäsen Tiina Sanila-Aikio äänesti hyväksymäänsä työryhmän esitystä vastaan yleiskokouksessa.
Maiddái sámediggeláhkabargojoavkku lahttu Tiina Sanila-Aikio jienastii iežas dohkkehan bargojoavkku evttohusa vuostá dievasčoakkámis.
Me saamelaiskäräjien edustajat teimme kovasti töitä yhdessä jotta työryhmän esitykset kehittäisivät saamelaisten oikeusasemaa ja toteuttaisivat saamelaiskäräjien vaalikauden tavoitteita.
Mii sámidikki ovddasteaddjit barggaimet sakka ovttas vai bargojoavkku evttohusat ovddidivčče sápmelaččaid riektesajádaga ja olláhuhtále sámedikki válgaáigodaga ulbmiliid.
Nyt saamelaiskäräjien kokouksen jälkeen tuntuu siltä, että yhteinen työmme ja yhteishenkemme on valumassa hukkaan.
Dál maŋŋel dievasčoakkáma orru gal mu mielas nu, ahte min oktasaš bargomet ja oktasašvuoigŋamet lea manname duššás.
Työryhmätyöskentelyn aikana Sanila-Aikio ei ilmoittanut että hänellä olisi vaikeuksia hyväksyä kyseisiä työryhmän esityksiä.
Bargojoavkogieđahallama áigge Sanila-Aikio ii ilmmuhan, ahte sus livččii váttis dohkkehit jearaldatvuloš bargojoavkku evttohusaid.
On toki totta, että kuka tahansa saamelaiskäräjille valittu edustaja sää äänestää miten haluaa.
Lea gal duohta, ahte gii beare sámediggái válljejun áirasiin oažžu jienastit dáhtus mielde.
Se on demokraattinen oikeus.
Dat lea demokráhtalaš vuoigatvuohta.
Saamelaiskäräjien uskottavuuden ja äänestäjien oikeusturvan kannalta poukkoileva linja ei ole oikeudenmukainen.
Sámedikki jáhkehahttivuođa ja jienasteddjiid riektedorvvu dáfus spiehkkun ii leat vuoiggalaš.
Saamelaiskäräjien edustajat saamelaiskäräjälakityöryhmässä olivat kaikki yhtä mieltä siitä, että työryhmän esitys oli kompromissi.
Sámedikki ovddasteaddjit sámediggeláhkabargojoavkkus ledje buohkat ovttaoaivilis das, ahte bargojoavkku evttohus lei kompromissa.
Tämän kompromissin voi vaarantaa saamelaiskäräjien työryhmäedustajan irtisanoutuminen työryhmän esityksistä.
Dán kompromissa sáhttá bidjat vára vuollái sámedikki bargojoavkoovddasteaddji eretgeassádeapmi bargojoavkku evttohusain.
Saamelaiskäräjien kokous keskusteli ainoastaan työryhmän vaaleihin liittyvistä esityksistä ja aloitteesta.
Sámedikki čoakkán ságastalai duššebeare bargojoavkku evttohusain ja álgagiin, mat laktáse válggaide.
Vaalijärjestelmää koskevat ehdotukset vaikuttavatkin edustajiin ja heidän mahdollisuuksiin tulla valituksi saamelaiskäräjille seuraavissa saamelaiskäräjävaaleissa.
Válgavuogádaga evttohusat váikkuhitnai ovddasteddjiide ja sin vejolašvuođaide šaddat válljejuvvot sámediggái čuovvovaš sámediggeválggain.
Esitys saamelaismääritelmäksi hyväksyttiin äänin 11-3, kahden edustajan jättäessä eriävän mielipiteen.
Evttohus sápmelašmeroštallamin dohkkehuvvui jienaiguin 11-3, mas mearrádussii guđđoje guokte sierraoaivila.
Keskustelun aikana eriävän mielipiteen jättäneiltä kuultiin monia eri esityksiä saamelaismääritelmäksi, mutta lopuksi he ehdottivat epäselvän nykytilanteen jatkamista eli saamelaiskäräjälain saamelaismääritelmää ei tulisi heidän mielestään muuttaa nykyisestä.
Ságastallama áigge gulaimet sierraoaivila guođđán áirasiin máŋggaid evttohusaid sápmelašmeroštallamin, muhto loahpas soai evttoheigga eahpečielga dáládili joatkima dehege sámediggelága sápmelašmeroštallan ii galggale sudno mielas rievdaduvvot dálážis.
Saamelaiskäräjien kokous esitti äänestyksen jälkeen, että aloitteen saamelaiskäräjille voisi tehdä 50 saamelaista äänioikeutettua.
Sámedikki čoakkán oaidnun šattai jienasteami maŋŋel, ahte álgaga sámediggái sáhtále dahkat 50 sápmelaš jienastanvuoiggalačča.
Työryhmän esitys oli 150.
Bargojoavkku evttohus lei 150.
Eduskunnalle, kunnalle ja EU:lle voi nykyisin tehdä myös aloitteen.
Riikkabeivviide, suohkanii ja EU:ai sáhttá dálá áigge maid dahkat álgaga.
Aloitteen takana on oltava eri laeissa riittävä määrä ihmisiä, jotta voidaan sanoa aloitteen edustavan kansan tahtoa ja että aloitteen käsittelylle tulee painoarvoa.
Álgaga duohken galget leat sierra lágain dárbahassii olu olbmot, vai sáhttá dadjat álgaga ovddastit álbmoga dáhtu ja ahte álgaga gieđahallamii boahtá deaddoárvu.
Nimiä aloitteeseen voi kerätä myös sähköisesti.
Namaid álgagii sáhttá čoaggit maid elektrovnnalaččat.
Nyt yleiskokouksen esittämä 50 saamelaisen määrä ei tuo mielestäni riittävästi saamelaisten tahtoa esille.
Dál dievasčoakkáma evttohan 50 sápmelačča mearri ii mu mielas buvtte dárbahassii bures ovdan sápmelaččaid dáhtu.
Aloitteen tarkoitus vesittyy.
Álgaga ulbmil veahttaduvvá.
Työryhmän esitys aloitteesta tarkoittaa sitä, että yleiskokouksen on käsiteltävä aloite ja päätettävä mihin toimenpiteisiin saamelaiskäräjien on ryhdyttävä asiassa.
Bargojoavkku evttohus álgagis dárkkuha dan, ahte dievasčoakkán ferte gieđahallat álgaga ja dat galgá mearridit makkár doaibmabijuide sámediggi galgá riepmat áššis.
Aiemminkin kuten jatkossakin yksittäiset saamelaiset ovat voineet ja voivat edelleen tehdä saamelaiskäräjille aloitteita mutta saamelaiskäräjille ei ole lakiin perustuvaa velvoitetta niihin vastata.
Ovdalnai dego boahtteáiggenai ovttaskas sápmelaččat leat sáhttán ja sáhttet ain dahkat sámediggái álgagiid, muhto sámedikkis ii leat lága geatnegasvuohta vástidit daidda.
Joitakin hyviä aloitteita on jo nykyisinkin otettu huomioon mm. saamelaiskäräjien lausunnoissa.
Muhtin buorit álgagat leat juo dálá áiggenai váldon vuhtii ee. sámedikki cealkámušain.
Hyvin erikoista oli yleiskokouksen äänestyspäätös (7-6 ja yksi tyhjä ääni] siitä, että jatkossa vaaleissa edustajan voisi asettaa nykyisellä tavalla kolmen saamelaisen muodostama valitsijayhdistys.
Hui earenoamáš lei dievasčoakkáma jienastanmearrádus (7-6 ja okta guoros jietna) das, ahte boahttevuođas ovddasteaddji sáhtálii ásahit dálá vuogi mielde golmma sápmelačča ráhkadan válljenovttastus.
Työryhmä oli esittänyt, että valitsijayhdistyksen tulisi olla 10 saamelaisen perustama.
Bargojoavku lei evttohan, ahte válljenovttastusa galggale vuođđudit 10 sápmelačča.
Jos ehdokas ei saa 10 saamelaisen tukea taakseen, ei ehdokkaaksi ole mielestäni järkevää lähteä.
Jos evttohas ii oaččo 10 sápmelačča doarjaga duohkásis, de evttohassan ii mu mielas lea jierbmi oba vuolgitge.
Toinkin esille työryhmässä, että nykyinen kolmen henkilön muodostama valitsijayhdistys on helppo, ja nimet saa alle vaikka vain omilta sisaruksiltaan ja vanhemmiltaan.
Buktennai bargojoavkkus ovdan dan, ahte dálá golmma olbmo ráhkadan válljenovttastus lea álki, ja namaid oažžu vaikko iežas oappažiin ja váhnemiin.
Työryhmän esitys parantaisi ehdokkaan uskottavuutta ja poliittisia toimintaedellytyksiä ja ehkä innostaisi suuremman joukon saamelaisia myös vaalityöhön.
Bargojoavkku evttohus buoridivččii evttohasa jáhkehahttivuođa ja politihkalaš doaibmanvejolašvuođaid ja soaittálii movttiidahttit stuorit meari sápmelaččaid bargat válgabarggu.
Esitys siitä, että ehdokkaat voivat muodostaa yhteislistoja meni puheenjohtajan äänellä niukasti läpi.
Evttohus das, ahte evttohasat sáhttet ráhkadit oktasašlisttuid manai birzzit bárzzit čađa ságadoalli jienain.
Moni rinnasti yhteislistat puolueisiin.
Máŋggas buohtastahtte oktasašlisttuid bellodagaide.
Työryhmän esitys ei mahdollista saamelaispuolueiden perustamista.
Bargojoavkku evttohus ii daga vejolažžan sámi bellodagaid vuođđudeami.
Esitystä vastustettiin mm. siksi, että yhteislistat eivät kuuluisi saamelaiskulttuuriin, inarin- ja koltansaamelaisten mahdollisuudet päästä saamelaiskäräjille heikkenisivät ja edustajien itsenäisyys heikkenisi.
Evttohus vuostálastojuvvui ee. danin go oktasašlisttut eai gulale sámi kultuvrii, anáraš- ja nuortalašsámiid vejolašvuođat beassat sámediggái hedjonivčče ja ovddasteddjiid iehčanasvuohta hedjonivččii.
On totta että yhteislistat eivät kuulu saamelaiskulttuurin perinteisiin.
Duohta lea, ahte oktasašlisttut eai gula sámi kultuvrra árbevieruide.
Ei saamelaiskäräjätkään kuulu saamelaiskulttuurin perinteisiin.
Sámediggige ii gula sámi kultuvrra árbevieruide.
Saamelaiskäräjät on luotu muiden itsehallintomallien pohjalta saamelaisten yhteiselimeksi.
Sámediggi lea duddjojun eará iešstivrenmálliid vuođul sámiid álbmotválljenorgánan.
Aiemmin päätäntävalta on ollut siidoissa suvuilla.
Ovdal mearridanváldi lea leamaš siiddaid sogain.
Tällainen päätäntävalta ei ole mahdollista saamelaiskäräjillä saamelaiskäräjien koon johdosta.
Dákkár mearridanváldi ii leat vejolaš sámedikkis sámedikki sturrodaga geažil.
Nykyisessä mallissa saamelaiskäräjille valitut edustajat edustavat käytännössä vain itseään ja kolmea valitsijaansa.
Dálá málles sámediggái válljejun ovddasteaddjit ovddastit geavadis dušše iežaset ja golmma válljejeaddjideaset.
Mielestäni tällainen malli - vaikka työryhmäesityksessä valitsijoita esitetäänkin olevan 10 - ei turvaa riittävästi saamelaiskäräjien poliittisia toimintamahdollisuuksia.
Mu mielas dákkár málle – vaikko bargojoavkku evttohusas válljejeaddjit evttohuvvojitge 10 – ii dorvvas dárbahassii sámedikki politihkalaš doaibmanvejolašvuođaid.
Yhteislistat ovat ensimmäinen askel siihen suuntaan, että saamelaiskäräjistä tulee aito, parlamentaarinen ja läpinäkyvä elin.
Oktasašlisttut leat vuosttaš lávki dan guvlui, ahte sámedikkis šaddá eakti, parlamentáralaš ja čađačuovgi orgána.
On kiistattoman selvää, että saamelaiskäräjille muodostuu yhteenliittymiä, joita yhdistävät poliittiset tai muut tavoitteet.
Šiitemeahttumit leat čielggas, ahte sámediggái šaddet koališuvnnat, maid ovttastahttet politihkalaš dehe eará ulbmilat.
Ne näkyvät ennen kaikkea henkilövalinnoissa.
Dat vuhttojit earenoamážit persovdnaválljemiin.
Näin on ollut koko saamelaiskäräjien lyhyen toimintahistorian ajan.
Ná lea leamaš oba sámedikki oanehis doaibmahistorjjá áigge.
Yhteislistat tuovat nämä yhteenliittymät avoimesti näkyviin ja saamelaisten arvioitavaksi vaaleissa.
Oktasašlisttut buktet dáid koališuvnnaid rahpasit oidnosii ja sápmelaččaid vihkkedallama vuollásažžan válggain.
Yhteislistat voisivat tuoda ehdokkaille myös turvaa ja johdonmukaisuutta äänestyspäätöksissä ja uskallusta tulla kokouksiin myös silloin, kun vaikeista asioista päätetään.
Oktasašlisttut sáhtále buktit evttohasaide maid oadjebasvuođa ja jearggalašvuođa jienastanmearrádusain ja roahkkatvuođa boahtit čoakkámiidda maid dalle, go váttis áššiin mearriduvvo.
Mitään ryhmäkuria yhteislistat eivät mahdollista.
Mangelágán joavkostivrema oktasašlisttut eai daga vejolažžan.
Ne parantavat poliittista työtä ja parlamentarismia saamelaiskäräjillä nykyisestä.
Dat buoridit politihkalaš barggu ja parlamentarismma sámedikkis dálážis.
Todennäköisesti ne lisäisivät myös äänestysintoa, koska poliittiset tavoitteet olisivat selvästi esillä.
Jáhku mielde dat lasihivčče maid jienastanmovtta, daningo politihkalaš ulbmilat livčče čielgasit ovdan.
Työryhmän esityksen mukaan vaaleissa noudatettaisiin d ’ Hondtin menetelmää mikäli ehdokkaat muodostavat yhteislistoja.
Bargojoavkku evttohusa mielde válggain čuvvojuvvolii ng. d ’ Hondta-vuohki, jos evttohasat vuođđudit oktasašlisttuid.
Menetelmää käytetään Suomessa eduskunta- ja kunnallisvaaleissa.
Vuohki adnojuvvo Suomas riikkabeai- ja suohkanválggain.
dŠHondtin menetelmän tarkoitus on varmistaa yhteislistan suhteellinen osuus edustajapaikkojen määräytymisessä.
d ’ Hondt-vuogi ulbmilin lea sihkkarastit oktasašlisttu gorálaš ossodaga áirrasbáikkiid mearrahuvvamis.
Menetelmä toimii sitä oikeudenmukaisemmin, mitä suurempia vaalipiirit ovat eli käytännössä mitä vähempiin vaalipiireihin vaalin kohdealue on jaettu.
Vuohki doaibmá dađi vuoiggalaččabut, mađi stuorit válgabiirret leat dehege geavadis mađi mearálaččat unnit válgabiirriide válggaid čuozáhatguovlu lea juhkkojun.
Saamelaiskäräjävaaleissa koko maa on yhtenä vaalipiirinä.
Sámediggeválggas olles riika lea oktan válgabiiren.
Eduskuntavaaleissa dŠHondtin menetelmä ja vaalipiirijako on johtanut korkeaan äänikynnykseen ja menetelmää on kritisoitu.
Riikkabeaivveválggain d ’ Hondt-vuohki ja válgabiirrejuohku lea dolvon alla jeinastanšilbmii ja vuohki lea kritiserejuvvon.
Menetelmä ei ole toki täydellinen, mutta saamelaiskäräjävaaleissa, jossa on vain yksi vaalipiiri, äänikynnys ei nouse korkeaksi.
Vuohki ii leat gal dievaslaš, muhto sámediggeválggas, mas lea dušše okta válgabiire, jienastanšielbma ii loktan bajás.
Maailmalla on toki erilaisia vaalimenetelmiä kuten Norjassa ja Ruotsissa käytetty Sainte-Laguën menetelmä.
Máilmmis leat almmatge iešguđetlágán válgavuogit, dego Norggas ja Ruoŧas adnojuvvon Sainte-Laguë - vuohki.
Menetelmässä yhteislistan saamien paikkojen osuus on mahdollisimman lähellä yhteislistan osuutta annetuista äänistä.
Dán vuogis oktasašlisttu oažžun báikkiid ossodat lea nu lahka go vejolaš oktasašlisttu ossodaga addojun jienain.
Vaaliviranomaiset eivät kuitenkaan ole suopeita sille, että Suomessa olisi erilaisia vaalimenetelmiä käytössä eri vaaleissa.
Válgaeaiseválddit eai goitge leat suovvalasat dasa, ahte Suomas livčče sierralágán válgavuogit anus sierra válggain.
Kiinnostuksen vuoksi ja selvittääkseni menetelmän vaikutuksia laskin europarlamentin vaalilaskurilla kuinka paljon viime saamelaiskäräjien vaaleissa dŠHondtin menetelmällä olisi saamelaiskäräjille muodostunut kuntakohtaisia paikkoja.
Go ášši beroštahtii mu ja čielggadeami dihte vuogi váikkuhusaid, de rehkenasten europarlameantta válgarehkenastinmašiinnain man olu mannan sámediggeválggain d ’ Hondt-vugiin livčče sámediggái šaddan suohkanguovdasaš báikkit.
En ottanut huomioon kiintiöitä ja laskin yhteislistat siten että kaikki saman kunnan ehdokkaat olisivat olleet yhteislistassa ja kotiseutualueen ulkopuolelta tulevat ehdokkaat olisivat olleet myös yhteisessä listassaan.
In váldán vuhtii suohkanguovdasaš dihtomeriid ja rehkenasten oktasašlisttuid nu ahte buot seamma suohkana evttohasat livčče ráhkadan oktasašlisttuid ja ruovttuguovllu olggobeal evttohasat livčče maid ráhkadan iežaset listtu.
On toki epätodennäköistä että vaaleissa olisi vain kuntakohtaisia yhteislistoja.
Lea almmatge jáhkemeahttun, ahte válggain livčče dušše suohkanguovdasaš oktasašlisttut.
Menetelmän mukaan Enontekiöllä olisi kaksi paikkaa (nyt 3), Inarilla 10 (nyt 8), Utsjoella 6 (nyt 6), Sodankylällä 2 (nyt 3) ja muulla Suomella 1 (nyt vaaleissa 1, mutta hän jätti sittemmin tehtävänsä).
Das fuolakeahttá - rehkenastin attii dakkár bohtosa, ahte Eanodagas livčče guokte báikki (dál 3), Anáris 10 (dál 8), Ohcejogas 6 (dál 6), Soađegilis 2 (dál 3) ja Sámi guovllu olggobealde 1 (válggain 1, muhto son guđii maŋŋelas barggus).
Kun ottaa kiintiöt huomioon, niin saamelaiskäräjien kuntakohtainen edustus olisi samanlainen kuin nytkin dŠHondtin menetelmällä laskettuna.
Go váldá dihtomeriid vuhtii sámedikki, de sámedikki suohkanguovdasaš ovddastus livččii seammalágán go dálnai d ’ Hondt-vugiin rehkenasttedettiin.
Viime saamelaiskäräjävaaleissa äänestysprosentti oli todella alhainen - alle 50 %.
Mannan sámediggeválggain jienastanproseanta lei duođaid vuollegaš – vuollel 50 %.
Ehdokkailta yhteislistat vaativat lisää työtä ja omien poliittisten tavoitteiden kirkastamista.
Evttohasain oktasašlisttut gáibidit lasi barggu ja iežaset politihkalaš ulbmiliid čielggasmahttima.
dŠHondtin laskukaavan mukaan myös yksittäiset ehdokkaat pääsisivät ilman yhteislistaa saamelaiskäräjille.
d ’ Hondta rehkenastinskovi mielde maiddái ovttaskas evttohasat beasale almmá oktsašlisttu haga sámediggái.
Esimerkiksi viime vaalien ääniharava pääsisi omilla äänillään saamelaiskäräjille jos äänestysprosentti pysyisi samana.
Ovdamearkkadihte mannan válggaid jietnariifu beasalii iežas jienaiguin sámediggái jos jienastanproseanta bisulii seamma dásis.
Koska saamelaiskäräjäjäsenten määrää esitetään kasvatettavaksi, niin tulevaisuudessa myös pienemmällä äänimäärällä pääsee saamelaiskäräjille ellei äänestyskelpoisten äänestäjien määrä tai äänestysprosentti nouse nykyisestä merkittävästi.
Daningo sámediggeáirasiid mearri evttohuvvo lasihuvvot, de boahttevuođas maiddái unnit jietnameriin beassá sámediggái, jos jienastangelbbolaš jienasteddjiid mearri dehe jienastanproseanta ii loktan dálážis sakka.
Vaaleihin sisältyy aina riskejä, mutta se tekee niistä jännittävät.
Válggaide gullet álohii dihto riskkat, muhto dathan dahketge dain gelddolačča.
Hyvällä vaalityöllä ja listoilla esimerkiksi kolttasaamelaisilla on mahdollisuus saada enemmän edustajia saamelaiskäräjille, koska yhteislistoissa ääniä menee vähemmän hukkaan kuin henkilövaaleissa.
Buriin válgabargguin ja listtuin omd. nuortalaččain lea vejolašvuohta oažžut eambbbo áirasiid sámediggái, daningo oktasašlisttuin jienat mannet unnit duššás go persovdnaválggain.
Nähtäväksi jää kehittyykö parlamentarismi ja äänestäjien oikeusturva saamelaiskäräjillä kun saamelaiskäräjien kanta oli näin tiukka vai säilyykö nykyinen henkilökeskeinen ja suljettu vaalijärjestelmä.
Dan šaddá oaidnit gárganago parlamentarisma ja jienasteddjiid riektedorvu sámedikkis go sámedikki oaidnu šattai ná birzzit bárzzit dohkkehuvvot vai seailugo dáláš persovdnaguovdasaš ja giddejun válgavuogádat.
Yleiskokous hyväksyi vihdoin saamelaiskäräjien henkilöstöpoliittisen ohjelman ja tasa-arvo- ja yhdenvertaisuussuunnitelmat.
Dievasčoakkán dohkkehii viimmat persovdnapolitihkalaš prográmma, dásseárvoplána ja ovttaveardásašvuohtaplána.
Niitä on valmisteltu viime vaalikauden alusta lähtien.
Dat leat válmmaštallojuvvon mannan válgabaji álggu rájes.
Ohjelmien tarkoituksena on luonnollisesti toteuttaa lainsäädännön velvoitteita, parantaa henkilöstön työssä viihtyvyyttä ja jaksamista työaikajärjestelyjen avulla, keventää hallintoamme sähköisen arkistointijärjestelmän ja intranetin myötä sekä selkiyttää pelisääntöjä.
Prográmmaid ulbmilin lea diehttelas olláhuhttit lágaid geatnegasvuođaid, buoridit bargiid barggus loaktima ja veadjima bargoáigeortnemiiguin, geahpidit hálddahusa elektrovnnalaš furkenvuogádaga ja intraneahta mielde sihke čielggasmahttit doaibmannjulggadusaid.
Tarkoituksena on kohdella henkilöstöä tasa-arvoisesti ja avoimesti.
Ulbmilin lea gieđahallat bargiid dásseárvosaččat ja rahpasit.
Erityisen tärkeää minulle on se, että saamelaiskäräjät tukee selkeästi henkilöstön kulttuuritaustaa ja mahdollistaa perinteisten saamelaiselinkeinojen ja kulttuurimuotojen harjoittamisen sekä tukee saamelaisuuden esille tuomista työssä.
Earenoamáš dehálaš munnje lea dat, ahte sámediggi doarju čielgasit bargiid kulturduogáža ja dahká vejolažžan árbevirolaš sámi ealáhusaiguin ja kulturhámiiguin bargama sihke doarju sápmelašvuođa ovdan buktima barggus.
Asiakirjojen soveltaminen käytäntöön edellyttää kaikilta luottamushenkilöiltä, esimiehiltä ja työntekijöiltä toimenpiteitä.
Áššegirjjiid heiveheapmi geavadii gáibida doaibmabijuid buot luohttámušolbmuin, hoavdadásis ja bargiin.
Yleiskokous hyväksyi talousarvion vuodelle 2014.
Dievasčoakkán dohkkehii bušeahta jahkái 2014.
Tämä on erinomainen asia ja korostaa yleiskokouksen ohjausvaltaa.
Dát lea earenoamáš buorre ášši ja deattuha dievasčoakkáma stivrenválddi.
Kuluvana vuonna talousarvio hyväksyttiin vasta kesäkuussa kun puolet budjettivuodesta oli jo kulunut.
Nohkavaš jagi bušeahtta dohkkehuvvui easka geassemánu go bealli bušeahttajagis lei juo gollan.
Ensi vuoden talousarvio on 78 000 euroa alijäämäinen.
Boahtte jagi bušeahtas lea 78 000 euro vuolláibáza.
Alijäämä katetaan aikaisempien vuosien ylijäämällä.
Vuolláibáza gokčojuvvo ovddit jagiid badjelbáhcagiiguin.
Talousarvion rakennetta on uudistettu ja modernisoitu siten, että tulot, menot ja poliittiset tavoitteet on kirjattu selkeästi esille.
Bušeahta ráhkadat lea ođasnuhttojuvvon ja dahkkojuvvon ođđaáigásažžan nu ahte boađut, golut ja politihkalaš ulbmilat leat čállojuvvon čielgasit oidnosii.
Epävarmuustekijöinä on Sajoksen palvelumyynnin tulevaisuus.
Eahpesihkkaris dagaldahkan lea Sajosa bálvalanvuovdima boahtteáigi.
Budjetissa sen on arveltu tuottavan voittoa 9000 euroa.
Bušeahtas dat lea árvvoštallojuvvon buktit vuoittu 9000 euro.
Kokousmatkailun kehittyminen tuo kuitenkin epävarmuustekijöitä.
Čoakkánmátkkošteami gárganeapmi buktá goitge eahpesihkardagaldagaid.
Joulun alla saimme ikävän uutisen kun Sajoksen ravintoloitsija oli irtisanonut vuokrasopimuksensa, koska toiminta ei ole kannattavaa.
Dál ovdalaš juovllaid gulaimet heajos ođđasa, go Sajosa restauráŋŋadoalli lei eretcealkán láigosoahpamušas, daningo doaibma ii leat gánnáhahtti.
Saamelaiskäräjien on päävuokralaisena etsittävä uusi ravintoloitsija puolen vuoden sisällä.
Sámediggi váldoláigolažžan ferte ohcat restauráŋŋafitnodateaiggáda jahkebeali siste.
Kokousmyynti ja Sajoksen palvelumyynnin toiminta vaarantuu jos emme saa uutta ravintoloitsijaa tilalle, koska kokous- ja seminaariväki tarvitsee kahvi- ja lounaspalveluja.
Čoakkánvuovdin ja Sajosa bálvalanvuovdima doaibma šaddá vára vuollái, jos eat oaččo ođđa restauráŋŋafitnodatdoalli sadjái, daningo čoakkán- ja semináraolbmot dárbbahit gáfestallan- ja boradanbálvalusaid.
Saamelaiskäräjät myy ravintolalle mm. siivous- ja muita palveluita.
Sámediggi vuovdá restauráŋŋii ee. čorgen- ja eará bálvalusaid.
Tämä tarkoittaa sitä, että mikäli ravintoloitsijaa ei löydetä, sillä tulee tuomaan taloudellisia vaikutuksia saamelaiskäräjille monella tapaa.
Dát máksá dan, ahte jos restauráŋŋadoalli ii gávdno, de dat mielddisbuktá ekonomalaš váikkuhusaid sámediggái máŋgga ládje.
Yleiskokous perusti pysyvän ympäristösihteerin viran.
Dievasčoakkán vuođđudii bissovaš birasčálli virggi.
Virka laitetaan hakuun ensi vuoden alussa.
Virgi biddjojuvvo ohcanládje boahtte jagi álggus.
Saimme kuluvalle vuodelle ja pysyvästi määrärahan korotuksen ympäristöasioiden edistämiseen.
Oaččuimet nohkavaš jahkái ja bissovaččat mearreruđa bajádusa birasáššiid ovddideapmái.
Ympäristösihteerin tehtävänä on mm. kaavoitusasiat, kaivoslain toimeenpano ja biodiversiteettisopimuksen toimeenpano.
Birasčálli bargun leat ee. lávvenáššit, ruvkelága olláhuhttin ja biodiversiteahta olláhuhttin.
Tehtävää on hoidettu tämän vuoden määräaikaisena.
Bargu lea dikšojuvvon dán jagi mearreáigásažžan.
Jo nyt uusi virka on osoittautunut korvaamattoman tärkeäksi ja töitä viran määräaikaisella hoitajalla on ollut todella paljon.
Juo dál ođđa virgi lea čájehan leat buhtemeahttun dehálaš ja barggut virggi mearreáigásaš doaimmaheaddjis leat oba mihá olu.
Olin pyytänyt eroa pohjoismaisen saamelaissopimuksen jatkoneuvotteluista koska aikani ei yksinkertaisesti riitä enkä ole pystynyt osallistumaan kaikkiin neuvotteluvaltuuskunnan kokouksiin.
Ledjen ohcan earu davviriikkalaš sámi soahpamuša joatkkašiehtadallamiin daningo mu áigi ii ovttageardánit ole inge leat bastán oassálastit buot šiehtadallansáttagotti čoakkámiidda.
Työ on tuntunut hyvin turhauttavalta, koska mikään asia ei ole neuvotteluissa edennyt.
Bargu orru maid leame oalle duššástuhtti, daningo mihkkege áššiid ii leat šiehtadallamiin ovdánan.
Jatkuva matkustaminen on myös hyvin väsyttävää ja vie paljon vapaa-aikaa.
Bistevaš mátkkošteapmi lea maid hui váibadahtti ja doalvu olu luomosáiggi.
Pääsen saamelaisen parlamentaarisen neuvoston (SPN) hallituksen kautta osallistumaan saamelaisten yhteisen kannan muodostamiseen, koska SPN:n hallitus muodostaa saamelaisten yhteisen kannan neuvotteluihin.
Beasan Sámi parlamentáralaš ráđi (SPR) stivrra lahttuvuođa bakte oassálastit sápmelaččaid oktasaš oainnu hábmemii go SPR:a stivra ráhkada sápmelaččaid oktasaš oainnu šiehtadsallamiidda.
Mielestäni on myös hyvä, että luottamustehtäviä jaetaan laajalle joukolle eikä keskitetä muutamille henkilöille.
Mu mielas lea maid buorre, ahte luohttámušbarggut juhkkojuvvojit viiddes jovkui eaige dat čohkkejuvvo dušše muhtin olbmuide.
Olen syksyllä jättäytynyt pois mm.. Suomen arktisesta neuvottelukunnasta.
Lean čakčat báhcán eret ee. Suoma árktalaš ráđđádallangottis.
Yleiskokous ei kuitenkaan myöntänyt minulle eroa saamelaissopimuksen jatkoneuvottelukunnasta.
Dievasčoakkán ii goitge mieđihan munnje earu sámi soahpamuša šiehtadallansáttagottis.
Aiemmin yleiskokouksessa on tuotu esille, että neuvotteluvaltuuskunta ei edustaisi kaikkia saamelaisryhmiä.
Ovdal dievasčoakkámis lea bukton ovdan, ahte šiehtadallansáttagoddi ii ovddastivčče buot sámi joavkkuid.
En oikein tiedä miten yleiskokouksen päätöstä tulisi tulkita.
In riekta dieđe mot dievasčoakkáma mearrádus galggalii dulkojuvvot.
Sitä voi pitää saamelaiskäräjien kokouksen luottamuksen osoituksena minua kohtaan sikäli ettei se halua minua pois neuvotteluvaltuuskunnasta.
Dan sáhttá oaidnit nu ahte dievasčoakkán luohttá nu olu mu bargui, ahte ii hálit mu eret šiehtadallangottis.
Yleiskokous ei kuitenkaan ole halunnut jakaa vastuuta muille käräjäjäsenille.
Dievasčoakkán ii goitge leat hálidan juohkit ovddasvástádusa eará diggeáirasiidda.
Tietysti teen kokonaisvaltaisen arvioin ja omat johtopäätökseni kokouspäätöksen merkityksestä.
Diehttelas dagan iežan ollislaš árvvoštallama ja jurddabohtosiid čoakkánmearrádusa mearkkašumis.
Kirjoitan vielä joululomien aikana pari blogia.
Čálán vel juovlaluomu áigge moadde blogga.
Vuoden viimeisessä blogissani käsittelen kuluvan vuoden tapahtumia aikaisempien vuosien tapaan.
Jagi maŋimus bloggas gieđahalan nohkavaš jagi dáhpáhusaid ovddit jagiid vieru mielde.
Toivotan kaikille blogini lukijoille hyvää, rauhallista ja rentouttavaa joulua !
Sávan buohkaide iežan blogga lohkkiide buriid ja ráfálaš juovllaid !
Vuontisjärvellä 22.12.2013
Vuottesjávrres 22.12.2013
Saamelaisparlamentaarikkojen konferenssin tunnelmia ja muuta ajankohtaista Haluan kertoa blogini lukijoille, että olen hakenut Lapin yliopiston saamelaiskulttuurin apulaisprofessorin virkaa.
Sámi parlamentarihkkáriid konfereanssa dovdamušat ja eará áigeguovdilis áššit Hálidan muitalit iežan blogga lohkkiide, ahte lean ohcan Lappi universiteahta sámi kultuvrra veahkkeprofessora virggi.
Kun minut valittiin ensimmäisen kerran saamelaiskäräjien puheenjohtajaksi ilmoitin, että toimisin puheenjohtajana korkeintaan kaksi kautta ja toistin saman kun minut valittiin uudelleen saamelaiskäräjien puheenjohtajaksi.
Go mun válljejuvvojin vuosttaš háve sámedikki ságadoallin ilmmuhin, ahte livččen ságadoallin eanemusat guokte áigodaga ja dán mun geardduhin ođđasit go mun válljejuvvojin nuppe háve sámedikki ságadoallin.
Mielestäni on välttämätöntä parlamentarismin ja saamelaiskäräjien toiminnan kehittämiseksi, että saamelaiskäräjät ei henkilöidy liikaa ja että saamelaiskäräjien johdossa tapahtuu vaihdoksia.
Mu mielas lea vealtameahttun parlamentarismma ja sámedikki doaimma gárgeheami várás, ahte sámediggi ii gehččojuvvo liiggás olu ovtta olbmo bakte ja ahte sámedikki njunušsajes dáhpáhuvvet molsahuvvamat.
Tämä kausi on puolivälissä ja minunkin pitää alkaa pohtia mitä tekisin puheenjohtajuuden jälkeen.
Dát áigodagat lea gaskkamuttos ja mun maid ferten suokkardišgoahtit maid barggalin sámedikki ságadoallidoaimma máŋŋel.
Olen koko työurani tehnyt töitä joko päätoimisen tutkijana tai olen tehnyt tutkijana töitä muun työn ohessa.
Lean oba iežan bargoeallima áigge bargan juogo váldodoaibmasaš dutkin dehe lean bargan dutki bargguid eará bargguid olis.
Tutkimus on minun kutsumusammattini.
Dutkanbargu lea mu váimmoguovdoámmát.
Se, että olen hakenut virkaa, ei tarkoita sitä, ettenkö olisi täysillä sitoutunut saamelaiskäräjien toimintaan.
Dat, ahte lean ohcan virggi, ii dárkkut dan ahte ingo livčče dievaslaččat čatnasan sámedikki bargui.
Sitoutumiseni on etnisestäänkin suurempaa Uumajan saamelaisparlamentaarikkojen konferenssin jälkeen.
Čatnaseapmi lea ovdalaččanai stuorit Ubmi sámi parlamentarihkkáriid konfereansa maŋŋel.
Viranhakutilaisuutta en voinut jättää käyttämättä, koska saamelaiskulttuurin tutkimustehtäviä ei ole juurikaan avoinna ja päätin testata omaa pätevyyttäni viranhaussa.
In sáhtán guođđit geavatkeahttá virgeohcandilálašvuođa, daningo sámi kultuvrra dutkanbarggut eai jur leat rahppon ja ferten dieđusge geahččalit destet iežan gelbbolašvuođa virgeohcamis.
Enontekiön suunnalla on tapahtunut alkuvuoden aikana paljon.
Eanodaga guovllus lea dáhpáhuvvan álgojagi áigge hui olu.
Käsivarren kansallispuistohanke kaatui.
Giehtaruohttasa álbmotmeahccefidnu gopmanii.
Kunta vastasi hankkeen kaatumiseen suurella ilolla ja alkoi heti suunnitella erämaahotellin perustamista Käsivarren erämaa-alueelle.
Suohkan dávistii fidnu gopmaneapmái stuora iluin ja plánegođii dakkaviđe meahccehotealla vuođđudeami Giehtaruohttasa meahcceguvlui.
Hotellin nimi on matkan varrella muutettu erämaatukikohdaksi.
Hotealla namma lea mátkki áigge rievdaduvvon meahccedoarjjabáikin.
Päätös ei ollut yksimielinen.
Mearrádus ii lean ovttamielalaš.
Lainsäädäntö ei tunne erämaatukikohta-käsitettä.
Láhka ii dovdda meahccedoarjjabáiki-doahpaga.
Erämaalain § 4 mukaan hoito- ja käyttösuunnitelmassa sovitulla tavalla lupia voi myöntää tukikohtien rakentamiseen poronhoidon, kalastuksen tai metsästyksen tarpeisiin.
Meahccelága 4 § mielde dikšun- ja geavahanplánas sohppojun vuogi mielde lobit sáhttet mieđihuvvot doarjjabáikkiid boazobarggu, guolástusa dehe meahccebivddu dárbbuid várás.
Matkailun tarpeisiin tukikohtia ei voi lain mukaan perustaa.
Turismadoaimma várás doarjjabáikkit eai sáhte vuođđuduvvot.
En tiedä suunnittelevatko kunnanjohtaja ja kunnanhallituksen häntä kannattavat jäsenet alkavansa poronhoitajaksi Käsivarteen.
In dieđe vaikko suohkanhoavda ja suohkanstivrra su guottiheaddjit plánele álggahit boazobargin Giehtaruohttasis.
Tukikohta- esitys vaikuttaa aivan hullunkuriselta.
Doarjjabáikeevttohus orru leame oalle jallas fidnu.
On selvää, että vaikka kunta puhuu erämaatukikohdasta, kyseessä olisi käytännössä hotellin rakentaminen.
Lea čielggas, ahte vaikko suohkan hupmá meahccedoarjjabáikkis, jearaldagas livččii geavadis hotealla huksen.
Kunnanjohtaja on markkinoinut hotellia pienenä, erämaisena erämaisuuteen sopivana hotellina.
Suohkanhoavda lea márkanastán hotealla unna, eaidalas meahccái heivvolaš hoteallan.
Markkinointi on kuitenkin eri asia kuin todellisuus.
Márkanastin lea goitge eará ášši go duođalašvuohta.
Suomessa hotellia ei voida perustaa ilman sähköä, jätehuoltoa ja tieyhteyttä.
Suomas hotealla ii sáhte hukset almmá šleađgga, bázahusfuolahusa ja luoddaoktavuođaid haga.
Kukaan yksityinen yrittäjä ei lähtisi tällaista pyörittämään.
Ii oktage ovttaskas fitnodatdoalli vuolggále dakkára jođihit.
Hotellit eivät toimi kaasuliekillä, kuivamuonalla, kynttilänvalossa ja kuivakäymälöillä, eikä huoltoajoa voi tehdä kävellen, moottorikelkoin tai mönkijöin.
Hoteallat eai doaimma gássadolain, goikeborramušain, gintalčuovggas ja olgohivssegiiguin, iige fuolahusvuodjima sáhte dahkat vácci, mohtorgielkkáiguin dehe njealljejuvllagiiguin.
Hotelli siis edellyttäisi tien rakentamista sekä mittavan infrastruktuurin rakentamista.
Hotealla gáibidivččii luotta huksema ja viiddes infrastruktuvrra huksema.
Erämaalaki on tässä asiassa hyvin yksiselitteinen.
Meahcceláhka lea dán áššis hui ovttačilggolaš.
Lain § 5 mukaan erämaa-alueille ei saa rakentaa pysyviä teitä.
Lága 5 § mielde meahcceguovlluide ii oaččo dahkat bissovaš luottaid.
Valtioneuvosto voi kuitenkin antaa luvan sellaisen pysyvän tien rakentamiseen, jolla on yleisen edun tai luontaiselinkeinojen harjoittamisen kannalta huomattava merkitys.
Stáhtaráđđi sáhttá goitge addit lobi dakkár bissovaš luotta huksemii, mii lea oktasaš ovddu dehe luondduealáhusaiguin bargama dáfus mávssolaš.
Hallituksen esityksessä erämaalaiksi tämän pykälän osalta todetaan, että tien rakentaminen olisi mahdollista käytännössä vain sellaisen tien osalta, millä on kansallista merkitystä koko Suomelle.
Ráđđehusa evttohusas meahcceláhkan dán paragráfa olis daddjojuvvo, ahte luotta huksen livččii geavadis vejolaš dušše dakkár luddii, mas lea álbmotlaš mearkkašupmi oba Supmii.
Tällöinkin tulee pohtia tien merkitystä erämaalain tavoitteisiin.
Dallenai galgá suokkardit luotta mearkkašumi meahccelága ulbmiliidda.
Lain § 4 mukaan aluetta ei myöskään saa luovuttaa eikä antaa vuokralle ilman valtioneuvoston lupaa.
Lága 4 § mielde eananviidodaga ii maid oaččo luobahit iige addit láigohuvvot almmá stáhtaráđi lobi haga.
Hallituksen esityksessä erämaalaiksi nimenomaan tämän pykälän osalta todetaan, että sillä estetään yksityinen rakennustoiminta sekä esim. lomakeskusten rakentaminen erämaa-alueille (HE.
Ráđđehusa evttohusas meahcceláhkan earenoamážit dán paragráfa olis daddjojuvvo, ahte dainna caggojuvvo priváhta huksendoaibma ja omd. luopmoguovddážiid huksen meahcceguovlluide (HE.
42vp/1990).
42vp/1990).
Hotellin rakentaminen, vaikka kuinka erämaisena hankkeena sen väitettäisiin rakennettavan, edellyttäisi erämaalain muuttamista.
Hotealla huksen, vaikko man luondduviđavuđot dat čuoččuhuvvolii huksejuvvot, de dat gáibidivččii meahccelága rievdadeami.
Tuntuu hyvin ikävältä että Enontekiön kunnalle ei mikään riitä.
Orru leame nu, ahte Eanodaga suohkanii mihkkege ii leat dárbahassii.
Se sai tahtonsa läpi ja esti Käsivarren kansallispuiston perustamisen, joka olisi turvannut alueen luonnon, saamelaiskulttuurin, poronhoidon sekä myös ekologisen matkailun kehittymisen.
Ja dat gal lea hui ahkit. Suohkan oaččui dáhtus čađa ja esttii Giehtaruohttasa álbmotmeahci vuođđudeami, mii livččii dorvvastan guovllu luonddu, sámi kultuvrra, bohccuiguin bargama dego maid ekologalaš mátkedoaibmaealáhusa gárganeami.
Tuntuu että vanha Kilpisjärven kehittämissuunnitelma, jossa ehdotettiin Kilpisjärvelle aivan kaikkea kylpylöistä lentokenttiin, on nostettu esille taas naftaliinista.
Gilbbesjávrre boares ovddidanplána orru leame fas goivojuvvon oidnosii naftaliinnas. Dashan evttohuvvui Gilbbesjávrái vaikko mii; stuora lávggodansajiid ráges girdišiljuid rádjái.
Kunnan tarkoituksena tuntuu olevan saada pikkuhiljaa kaikki luonnonsuojelualueet matkailun ja rakentamisen piiriin.
Suohkana ulbmilin orru leame oažžut vehážiid mielde buot birasgáhttenguovllut turismma ja huksema biirii.
Hotellista ei olisi pitkä matka lomakylän rakentamiseen erämaa-alueelle.
Hoteallas ii livčče guhkes mátki luopmogili huksemii meahcceguvlui.
Asia nousee esille varmasti myös Käsivarren erämaa-alueen hoito- ja käyttösuunnitelman laadinnassa, mikä on parhaillaan valmisteltavana.
Ášši loktana sihkkarit ovdan maiddái Gilbbesjávrre meahcceguovllu dikšun- ja geavahanplána ráhkadeamis, mii lea bárrásiin válmmaštallojuvvome.
Toivoisin todellakin, että kunta ei lähtisi ajamaan vain yhden elinkeinon etua, vaan ajattelisi kokonaisvaltaisemmin koko Enontekiön kuntaa, sen imagoa, lainsäädäntöä ja tulevaisuuttakin.
Sávalin duođaidge, ahte suohkan ii vuolggále vuodjit dušše ovtta ealáhusa beroštumiid, muhto jurddahalalii ollislaččabut oba Eanodaga suohkana, dan imago, lágaid ja boahtteáigginai.
Enontekiö houkuttaa ennen kaikkea ekologisesta matkailusta kiinnostuneita turisteja ja ympäristönsuojeluvastaisuus voi kostautua kunnalle ja kunta voi menettää ympäristötietoisia matkailijoita muille alueille.
Eanodat geasuha ovddemusat ekologalaš turismmas beroštuvvan turisttaid ja birassuodjalanvuostálašvuohta sáhttá jorggihit suohkana vuostá ja dat sáhttá massit birasdiđolaš turisttaid eará guovlluide.
Ekologista matkailurakentamista ja sen mahdollista lisäämistä tulisi käsitellä Kilpisjärven yleiskaavassa ja sijoittaa rakentaminen luonnonsuojelualueiden ulkopuolelle.
Ekologalaš turismahuksen ja dan vejolaš lasiheami galggalii gieđahallat Gilbbesjávrre obalašlávas ja bidjat huksema luonddusuodjalanguovlluid olggobeallái.
Saamelaisparlamentaarikkojen konferenssi pidettiin Uumajassa.
Sámi parlamentarihkkáriid konfereansa dollojuvvui Upmis.
Konferenssin aiheena oli erityisesti saamelaisten kotiseutualueen hyödyntäminen ja sen yhteydessä erityisesti kaivostoiminta ja pohjoismainen saamelaissopimus.
Konfereanssa fáddán leigga earenoamážit Sámi guovllu ávkkástallan ja das earenoamážit ruvkedoaibma sihke davviriikkalaš sámi soahpamuš.
Kokouspäätösten ja poliittisen keskustelun lisäksi oli hyvin tärkeää, että saatoimme tavata epävirallisissa merkeissä ja keskustella, vaihtaa ajatuksia ja saada uusia ideoita.
Čoakkánmearrádusaid ja politihkalaš ságastallama lassin lei hui dehálaš deaivvadit eahpevirggálaš oktavuođain ja ságastallat, lonohallat jurdagiid ja oažžut ođđa jurdagiid.
Olemme yksi kansa neljän valtion alueella, mutta pääsemme tapaamaan yhdessä harvoin.
Mii leat okta álbmot njealji stáhta viidodagas, muhto beassat deaivvadit ovttas hárve.
On tärkeää, että saamelaiskäräjät tiivistäisivät yhteistyötään.
Livččii dehálaš, ahte sámedikkit buoridivčče ovttasbargguset.
Suomen saamelaiskäräjät on itse asiassa hyväksynyt vastikään henkilöstöpoliittisen asiakirjan, joka mahdollistaa työntekijöiden henkilöstövaihdon Norjan ja Ruotsin saamelaiskäräjien kanssa.
Suoma sámediggi lea iešalddes dohkkehan gieskat persovdnapolitihkalaš áššegirjji, mii dahká vejolažžan bargiidlonohallama Norgga ja Ruoŧa sámedikkiiguin.
Toivon, että hallintomme aloittavat asiasta keskustelut pian, ja halukkaille annettaisiin mahdollisuus henkilöstövaihtoon.
Sávan, ahte min čállingottit álggahit ságastallat dán áššis, ja buot hálolaččaide addolii vejolašvuohta bargiidlonohallamii.
Uskoisin, että tämä lisäisi saamelaiskäräjien vuorovaikutusta, toisi uusia ideoita ja yhdistäisi meitä saamelaiskäräjiä entistä tiiviimmin toisiimme.
Jáhkálin dán lasihit sámedikkiid vuorrováikkuhusa, buvttálii ođđa ideaid ja ovttastahtálii sámedikkii ovdalaččage buorebut.
Pidin konferenssissa puheen arktisen alueen hyödyntämisestä.
Dollen konfereanssas sága árktalaš guovllu ávkkastallamis.
Puhe löytyy suomeksi ja saameksi kotisivuiltamme.
Sáhka gávdno suoma- ja davvisámegillii min ruovttusiidduin.
II varapuheenjohtaja Heikki Paltto, joka on myös saamelaiskäräjien edustaja pohjoismaisen saamelaissopimuksen neuvotteluvaltuuskunnassa, piti puheen pohjoismaisen saamelaissopimuksen jatkoneuvottelujen tilanteesta.
II várreságadoalli Hánno Heaika, gii lea maid sámedikki ovddasteaddji davviriikkalaš sámi soahpamuša šiehtadallansáttagottis, doalai sága davviriikkalaš sámi soahpamuša joatkkašiehtadallamiid dilis.