pere/sami_parallel huggingface dataset:
esitettyjen tavoitteiden saavuttaminen edellyttäisi, joten sopimusvaltioiden tulee varmistaa,
lađđasa ulbmiliid. Stáhtat fertejit danne sihkkarastit ahte sámegielalaš prográmmaid
että radiossa ja televisiossa lähetetään saamenkielisiä ohjelmia.
lea vejolaš sáddet radios ja TVs.
Suomi on kyseisistä kolmesta
Suopma lea áidna riikka dan golmma riikkas mas dát
Yleisradio Oy:stä
boahtá ovdan lágas.
annetun lain (1380/1993) 7 §:n 2 momentin 4 kohdassa sanotaan:
Lágas mii lea Rundradion Ab birra (1380/1993) cealká ná (7 § 2
” Julkisen palvelun ohjelmatoiminnan tulee erityisesti... 4) kohdella ohjelmatoiminnassa yhtäläisin perustein suomen- ja ruotsinkielistä väestöä, tuottaa palveluja saamen, romanin ja viittomakielellä sekä soveltuvin osin myös maan muiden kieliryhmien kielellä. ”
” Dat prográmmadoaibma mii jođihuvvo almmolaš ávkki ulbmiliin, galgá erenoamážit … 4) meannudit suomagielalaš ja ruoŧagielalaš veahkadagaiguin ovtta ládje prográmmaid dáfus, ja fállat bálvalusaid sámegillii, romanigillii ja mearkagillii, ja soahppevaš osiin riikka earáge giellajoavkkuid gillii. ”
Norjan yleisradiota (NRK) koskevien säädösten vuodelta 1996 (muutettu vuonna
Norsk rikskringkasting (NRK) njuolggadusain mat bohte jagi 1996
2004) 3 §:n 4 momentin toisessa kohdassa sanotaan, että
(nuppástuhttojuvvon jagi 2004) § 3-4 nubbi lađas cealká ahte
” Norjan yleisradion tulee ydintoiminnassaan paneutua erityisesti tehtäväänsä norjalaisen ja saamelaisen taiteen ja kulttuurin kehittäjänä ja välittäjänä. ”
” NRK galgá váldodoaimmastis deattuhit iežas rolla norgalaš ja sámi dáidaga ja kultuvrra gaskkusteaddjin. ”
Radion ja television valtakunnallisesta ohjelmatarjonnasta lausutaan 3 §:n 5 momentin c
Radio ja TV riiikaviidosaš prográmmafálaldaga birra cealká § 3-5 bustávva c ahte
kohdassa, että ” saamelaisille tulee olla tarjolla päivittäisiä lähetyksiä ”, ja f kohdassa sanotaan,
galget leat ” [d] aglige sendinger for den samiske befolkning ” ja bustávva f cealká ahte
että lapsille ja nuorille tulee tarjota usein saamenkielisiä ohjelmia.
galget jeavddalaččat leat sámegielalaš prográmmat mánáide ja nuoraide.
Ruotsissa säännellään Ruotsin radion (SR) toimintaa lähetysluvalla.
(sändningstillstånd).
Vuoden 2006 asti
Dan sáddenlobis mii gusto gitta loahpageahčai jagi 2006, 17 §
voimassa olevan lähetysluvan 17 §:ssä sanotaan muun muassa:
cealká ee.:
” Ruotsin radion tulee valvoa kielellisten ja etnisten vähemmistöjen etuja.
” SR galgá váldit vuhtii giellalaš ja čearddalaš unnitloguid beroštumiid.
Ruotsin radion tulee lähetyslupakauden aikana lisätä panostuksiaan vuoteen 2001 verrattuna.
SR barggut dán suorggis galget váldegirjji áigodagas lassánit dađistaga jagi 2001 ektui.
Vähemmistökielille saame, suomi, meänkieli ja romani chib (kaikki romanikielen muodot) on annettava erityisasema. ”
Unnitlohkogielat nugo sámegiella, suomagiella, meänkieli ja romani chib galget leat erenoamášdilis. ”
Ruotsin televisioon (SVT) sovelletaan vastaavia säännöksiä.
Sullasaš njuolggadusat gustojit Ruoŧa televišuvnna várás (Sveriges television, SVT).
25 artiklan toisen kappaleen mukaiset sopimusvaltioiden velvollisuudet koskevat myös
Stáhtaid geatnegasvuođat artihkkala 25 nuppi lađđasa mielde gusto maid
painettuja tiedotusvälineitä.
prentejuvvon mediaid várás.
Norjan valtion budjetissa on oma saamenkieliselle lehdistölle
Norggas lea sierra poasta stáhtabušeahtas mii doarju
kohdistettavaa tukea koskeva kohta.
sámi preassa.
Vuonna 2004 tämä tuki oli 11,6 miljoonaa Norjan
Jagi 2004 dan poastta sturrodat lei 11,6 miljovnna norgalaš ruvnnu.
kruunua. Suomen ja Ruotsin lehdistötukea koskevissa säännöksissä ei ole erityisiä
Suomas ja Ruoŧas eai preassadoarjunnjuolggadusat siskkil erenoamáš njuolggadusaid
saamenkielistä lehdistöä koskevia määräyksiä.
sámi preassa várás.
Norjassa ilmestyy kaksi saamenkielistä ja yksi
Norggas ilbmet guokte sámegielalaš aviissa ja okta dárogielalaš
norjankielinen saamelaislehti useita kertoja viikossa.
aviisa máŋgii vahkus.
Suomessa tai Ruotsissa ei ole yhtään
Suomas ja Ruoŧas ii leat ii oktage jeavddalaš aviisa. Goappašat
saamenkielisten sanomalehtien puuttumisesta.
riikkat leat ožžon moaitámuša Eurohparáđis go váilot sámegielalaš aviissat.
Myös viestintätarjonnan alalla yhteistyötä valtionrajojen yli on välttämätöntä.
Maiddái mediafálaldaga dáfus lea dárbu bargat ovttas riikkarájiid rastá.
Tällaista
Dakkár
radio- ja televisioyhteistyötä on ollutkin usean vuoden ajan, mutta sitä on syytä vahvistaa ja
ovttasbargu lea leamaš máŋga jagi radio ja TV dáfus, muhto ovttasbargu ferte
kehittää entisestään.
nannejuvvot ja ovddiduvvot.
On käynyt ilmi, että lehdistötuen säännökset heikentävät painettujen
Prentejuvvon mediaid dáfus, de lea ilbman ahte preassadoarjunnjuolggadusaid
tiedotusvälineiden yhteistyömahdollisuuksia valtionrajojen yli.
geažil váttis oažžut áigái riikkarájiid rasttideaddji ovttasbarggu.
Sopimusvaltioiden tulee
Stáhtat fertejit
yhteistyössä saamelaiskäräjien kanssa pyrkiä luomaan tätä yhteistyötä helpottavia
ovttasráđiid sámedikkiiguin gávnnahit ortnegiid mat geahppudit dán ovttasbarggu.
Kolmas kappale: Harvinaisempien saamen kielimuotojen vahvistaminen on selvästi
Goalmmát lađas: Čielga dárbu lea nannet unnibuš giellavugiid. Danne gusto
tarpeen. Tämän takia artiklan toisen kappaleen säännökset koskevat myös niitä.
nuppi lađđasa njuolggadusat dáidda.
Saamelaisalueiden saamelaisille tulee varata tilaisuus opetukseen saamen kielessä ja saamen kielellä.
Sámi guovlluid sámiin galgá leat vejolašvuohta beassat oahppat sámegiela ja oažžut oahpahusa sámegillii.
Opetus ja opintotukijärjestelmä tulee mukauttaa heidän taustaansa.
Oahpahus ja oahpporuhtadanortnet galgá leat heivehuvvon sin duogážii.
Opetuksen tulee mahdollistaa kaikentasoiseen jatkokoulutukseen osallistuminen ja samalla vastata saamelaisten tarpeisiin voida vastaisuudessakin toimia perinteisten saamelaisten elinkeinojen parissa.
Dakkár oahpahus galgá dahkat sámiide vejolažžan searvat buotdásat joatkkaoahpahussii ja seammás váldit vuhtii sin dárbbuid ain beassat bargat árbevirolaš sámi ealáhusain.
Opintotukijärjestelmä tulee muotoilla siten, että se mahdollistaa korkeamman koulutuksen saamen kielellä.
Oahpporuhtadanortnet galgá hábmejuvvot nu, ahte sámegillii dahká vejolažžan alit oahpahusa.
Saamelaisalueen ulkopuolella saamelaisille lapsille ja nuorille tulee antaa tilaisuus saamen kielen opetukseen, samoin kuin opetukseen saamen kielellä siinä laajuudessa kuin sen arvioidaan olevan kohtuullista erityisillä alueilla.
Sámi guovlluid olggobealde sámi mánáin ja nuorain galgá leat vejolašvuohta oažžut oahpahusa sámegielas, muhto maiddái sámegilliige mađe muddui dan lea vejolaš atnit govttolažžan guđege guovllus.
Opetus tulee mahdollisimman laajasti mukauttaa heidän taustaansa.
Oahpahus galgá muddejuvvot sin duogážii nu guhkás go lea vejolaš.
Valtakunnalliset opetussuunnitelmat tulee laatia yhteistyössä saamelaiskäräjien kanssa ja sopeuttaa saamelaisten lasten ja nuorten kulttuuriseen taustaan ja tarpeisiin.
Riikkalaš oahppoplánat galget ráhkaduvvot ovttasráđiid sámedikkiiguin ja heivehuvvot sámi mánáid ja nuoraid kultuvrralaš duogážii ja dárbbuide.
Koulutusjärjestelmää on käytetty aktiivisesti hyväksi aiemmassa saamelaisiin
Oahpahusvuogádat lea leamaš aktiiva anus ovddeš politihkas mainna vigge
kohdistetussa sulauttamispolitiikassa.
assimileret sámiid.
Tämän vuoksi koulutusjärjestelmän muoto on erityisen
Oahpahusvuogádaga ráhkadus lea dainna lágiin erenoamáš
tärkeä saamelaisen kulttuurin ja yhteiskuntaelämän säilyttämisen kannalta.
deaŧalaš sámi kultuvrra ja servodateallima seailluheapmái.
On tärkeää, että
Deaŧalaš lea ahte sámi
saamelaisille lapsille ja nuorille tarjotaan samanarvoinen koulu kuin maan muullekin väestölle
mánát ja nuorat ožžot skuvlla mii lea ovttadássásaš skuvllain mii álbmogis muđui lea,
ja että saamelaiset pääsevät osallistumaan opetussuunnitelmien laadintaan.
ja ahte sámit besset leat mielde ráhkadeamen oahppoplánaid.
Ensimmäisen kappaleen ensimmäisessä lauseessa on määräys, jonka mukaan
Vuosttaš lađđasis, vuosttaš cealkagis lea mearrádus das ahte sámi guovlluin
saamelaisalueilla tulee tarjota opetusta saamen kielessä ja saamen kielellä.
galgá leat fállamassii oahpahus sámegielas ja sámegillii.
Lapsilla ja nuorilla
Mánáin ja nuorain lea nappo
on siis oikeus saada opetusta saamen kielessä.
dalle vuoigatvuohta oažžut oahpahusa sámegielas.
Myös muiden aineiden opetusta tulee olla
Eará fágaid oahpahus maid galgá
tarjolla saamen kielellä.
leat fállun sámegillii.
Määräys vastaa Norjan opetuslain (17. heinäkuuta 1998 annettu laki
Mearrádus vástida dasa mii gusto norgalaš oahpahuslága mielde
n:o 61) 6 §:n 2 momentin ensimmäisessä kohdassa annettua määräystä.
(geassemánu 17. b. 1998 nr. 61) § 6-2 vuosttaš lađas.
Ensimmäisen kappaleen toisessa lauseessa painotetaan, että opetus tulee mukauttaa
Vuosttaš lađđasis, nuppi cealkagis lea deattuhuvvon ahte oahpahus galgá leat
oppilaiden taustaan.
heivehuvvon ohppiid duogážii.
Oppilaiden tulee näin ollen saada saamen historiaa, kulttuuria ja
Oahppit galget dainna lágiin beassat oahppat sámi
yhteiskuntaelämää koskevaa opetusta.
historjjá, kultuvrra ja servodateallima.
Tällainen opetus turvataan muun muassa kolmannen kappaleen säännöksellä, jonka mukaan valtakunnalliset opetussuunnitelmat tulee laatia
goalmmát lađđasa njuolggadusain, mii cealká ahte riikkalaš oahppoplánat galget
yhteistyössä saamelaiskäräjien kanssa.
ráhkaduvvot ovttasráđiid sámedikkiin.
Opetus tulee järjestää muodoltaan sellaiseksi, että oppilaat voivat samalla olla mukana
Oahpahus ferte hábmejuvvot nu, ahte oahppit seammás sáhttet searvat
harjoittamassa perinteisiä saamelaisia elinkeinoja, kuten esimerkiksi poronhoitoa.
árbevirolaš ealáhusaide, omd. boazodollui.
Tässä
Dákko sáhttit čujuhit ILO-konvenšuvdnii
yhteydessä voidaan viitata myös itsenäisten valtioiden alkuperäiskansoja ja heimokansoja
nr. 169 mii lea iešmearrideaddji stáhtaid álgoálbmogiid ja čearddaid birra, kap IV.
Ensimmäisen kappaleen kolmas lause: Henkilö, joka haluaa korkeampaa koulutusta
Vuosttaš lađas, goalmmát cealkka: Guhte háliida váldit alibuš oahpu
saamen kielellä, tarvitsee tavallisesti jonkin verran lisäaikaa hankkiakseen tarvittavat tiedot
sámegillii, dárbbaša dábálaččat lasi ággi háhkan dihte alcces dárbbu mielde máhtu
saamen kielessä.
sámegielas.
On olemassa vaara, että tämän tien valitsevat opiskelijat eivät saa tarvittavaa
Studeanttat guđet válljejit dakkár geainnu, deaivvahit dan vára ahte eai
taloudellista tukea opintojen näin pidentyessä.
oaččo dárbbašlaš ruđalaš doarjaga dakkár lohkanguhkideapmái.
Sopimusvaltioiden tulee järjestää
Stáhtat fertejit
opintotukijärjestelmä sellaiseksi, että saamenkielistä koulutusta haluavien on taloudellisesti
hábmet lohkanruhtadeami vai sis guđet háliidit nu dahkat, lea ekonomalaš
mahdollista saada tällaista koulutusta.
vejolašvuohta váldit oahpu sámegillii.
Toisessa kappaleessa käsitellään saamelaisalueiden ulkopuolella annettavaa opetusta.
Nubbi lađas gieđahallá oahpahusa mii lea olggobealde sámi guovlluid. Sámi
Myös siellä saamelaislapsilla tulee olla oikeus saamen kielessä annettavaan opetukseen.
ohppiin galgá maid leat vuoigatvuohta oažžut oahpahusa sámegielas.
Tässä
Sáhttit čujuhit
yhteydessä voidaan viitata Norjan opetuslain 6 §:n 2 momentin viidenteen kohtaan, jossa
norgalaš oahpahuslága § 6-2 viđat lađđasii, mii cealká ahte sámi vuođđoskuvla
sanotaan, että peruskoulua käyvillä saamelaisoppilailla on oikeus saada opetusta saamen
ohppiin lea vuoigatvuohta oažžut oahpahusa sámegielas.
Saamelaisalueiden ulkopuolella asuvien lasten tulee kohtuullisessa määrin saada
Sámi mánát guđet ásset sámi guovlluid olggobealde, fertejit govttolaš mearis
opetusta myös saamen kielellä.
oažžut oahpahusa maiddái sámegillii.
Tämän osalta voidaan viitata Norjan opetuslakiin. Lain 6 §:n 2
Mii sáhttit čujuhit norgalaš oahpahuslága § 6-2
momentin toisessa kohdassa säädetään, että jos vähintään kymmenen oppilasta haluaa
nuppi lađđasii, mii mearrida ahte jos suohkanis unnimusat logi oahppi háliidit oažžut
jossakin kunnassa opetusta saamen kielellä, heillä on oikeus tällaiseen opetukseen. Vaikka
oahpahusa sámegillii, de sis lea vuoigatvuohta dakkár oahpahussii.
tästä ryhmästä putoaakin pois muutama oppilas, siihen jäävillä on edelleen oikeus tällaiseen
Vaikko muhtumat hilgádit, de ohppiin guđet báhcet lea vuoigatvuohta ain dakkár oahpahussii, go fal leat
opetukseen niin kauan kuin ryhmässä on jäljellä vähintään kuusi oppilasta.
unnimusat guhtta oahppi vel dan joavkkus.
Kolmas kappale: Opetussuunnitelmat tulee laatia yhteistyössä saamelaiskäräjien
Goalmmát lađas: Oahppoplánat galget ráhkaduvvot ovttasráđiid Sámedikkiin.
kanssa. Norjassa saamelaisen opetuksen sisällön vahvistaa saamelaiskäräjät lain määräyksellä,
Norggas dat lea Sámediggi mii láhkaásahusain mearrida sámi oahpahusa sisdoalu,
katso opetuslain 6 §:n 4 momentti.
geahča oahpahuslága § 6-4.
Sopimusvaltioiden tulee yhteistyössä saamelaiskäräjien kanssa luoda hyvät edellytykset tutkimukselle, joka palvelee saamelaisen yhteiskunnan tiedontarvetta ja edistää saamelaisten tutkijoiden rekrytointia.
Dutkan Stáhtat galget ovttasráđiid sámedikkiiguin bargat dan badjelii ahte leat doaibmabijut mat sámi servodaga dárbbašan máhtuid vuođul ovddidit dutkanprográmmaid ja buoridit sápmelaš dutkiidlogu.
Saamelaista tutkimusta suunniteltaessa tulee ottaa huomioon saamelaisen yhteiskunnan kielelliset ja kulttuuriset olosuhteet.
Go dakkár dutkan plánejuvvo, de ferte sámi servodaga gielalaš ja kultuvrralaš dilli váldojuvvot vuhtii.
Valtioiden tulee yhteistyössä saamelaiskäräjien kanssa edistää saamelaisten ja muiden tutkimuslaitosten yhteistoimintaa valtion rajojen sisä- ja ulkopuolella sekä tukea tutkimuslaitoksia, jotka erityisesti harjoittavat 1 kappaleessa tarkoitettua tutkimusta.
Stáhtat galget ovttasráđiid sámedikkiiguin ovddidit sámi ja eará dutkanlágádusaid ovttasbarggu guđege riikkas ja riikkarájiid rastá, ja nannet dutkanlágádusaid erenoamážit dakkár dutkamiiguin mat namahuvvojedje vuosttamuš lađđasis.
Saamelaisten elinoloja koskevaa tutkimusta harjoitettaessa tulee ottaa huomioon saamelaisten alkuperäiskansa-aseman vaatimat eettiset säännöt.
Sámiide guoskevaš dutkan ferte leat heivehuvvon dakkár ehtalaš njuolggadusaide maid sámiid álgoálbmotdilli gáibida.
Ensimmäinen kappale: Määräys velvoittaa sopimusvaltiot huolehtimaan saamelaisen
Vuosttas lađas: Mearrádus geatnegahttá stáhtaid fuolahit ahte álggahuvvo dutkan mii
yhteiskunnan tiedontarvetta palvelevan tutkimuksen käynnistämisestä.
atná vuođđunis sámi servodaga máhttodárbbuid.
Valtaväestön kieli,
Eanetlohkosaš álbmoga giela,
kulttuuri, historia ja yhteiskuntaelämä ovat huomattavasti paremmin dokumentoituja ja ne
kultuvrra, historjjá ja servodateallima leat ollu buorebut duođaštan ja ollu eambbo
ovat olleet huomattavasti laajemman tutkimustoiminnan kohteena kuin vastaavat saamelaiset.
dutkan go daid mat gullet sámiide.
Saamelaisilla itsellään on luonnollisesti tutkimustarvetta kuten muillakin kansanryhmillä, ja
Sámiinge alddiineaset lea dieđusge dárbu dutkat
tutkimus onkin välttämätöntä saamen kielen ja kulttuurin turvaamiseksi. Tämä tarkoittaa, että
nugo earáge álbmotjoavkkuin, ja dutkan dárbbašuvvo vai sihkkarasttášii sámegiela ja
saamelaisten omia tarpeita ja tavoitteita tulee painottaa.
sámi kultuvrra.
On lisäksi tärkeää rekrytoida
Dat mearkkaša ahte fertet deattuhit sámiid iežaset dárbbuid ja
tutkijoita, jotka itse ovat saamelaisen yhteiskunnan jäseniä.
ulbmiliid.
Tässä on kysymys siitä, että
Dasto lea deaŧalaš ahte rekruhttejuvvojit dutkit geain lea gullevašvuohta
tällaiset tutkijat ovat täten läheisessä yhteydessä saamen kieleen, kulttuuriin ja yhteiskuntaan
sámi servodahkii. Das lea sáhka sihke lahkavuođas sámi kultuvrii, gillii ja
sekä siitä, että heillä on niitä koskevaa tietoutta.
servodahkii ja máhtus das.
edistämään saamelaisten tutkijoiden rekrytointia.
Mearrádusat geatnegahttet stáhtaid buoridit sámi dutkiid
Toinen kappale: Tiedontarpeen tyydyttämiseksi ensimmäisessä kappaleessa kuvattua
Nubbi lađas: Vai máhttodárbu ollašuvvá, de dakkár dutkan maid Vuosttaš
tutkimusta tulee harjoittaa monissa paikoissa.
lađas čilge, berre jođihuvvot máŋgga sajis.
Toisen kappaleen määräyksen mukaan
Mearrádusa mielde maid Nubbi lađas
sopimusvaltioiden tulee yhteistyössä saamelaiskäräjien kanssa edistää saamelaisten ja muiden
buktá, stáhtat galget ovttasráđiid sámedikkiiguin ovddidit sámi ja eará dutkan
tutkimuslaitosten yhteistyötä.
lágádusaid ovttasbarggu.
Tämä koskee sekä valtiollisen että kansainvälisen tason
Dat guoská sihke guđege riikka siskkáldas ovttasbargui ja
yhteistyötä.
rádjerasttideaddji ovttasbargui.
Myös saamelaistutkimusta tulee harjoittaa useissa paikoissa tiedontarpeen
Sámi dutkan berre dasto vel jođihuvvot máŋgga sajis vai máhttodárbu gokčo
täyttämiseksi.
juvvo.
Ensisijaisesti saamelaistutkimukseen keskittyville tutkimuslaitoksille tulee taata
Lágádusaide main lea sámi dutkan vuođđobargun, fertejit sihkkarastojuvvot
riittävät edellytykset tällaisen tutkimuksen harjoittamiseen.
doarvái buorit eavttut, vai dakkár dutkama lea vejolaš čađahit.
kehittäminen tiedekielenä on vaativa tehtävä.
Dán oktavuođas bargu gáibida ollu, go sámegiella galgá ovddiduvvot dieđagiellan.
Tällaisia saamelaisia tutkimusympäristöjä on
Dakkár sámi dutkan
jotka molemmat sijaitsevat Kautokeinossa (Guovdageaidnu). Saamelaiskeskuksia on Oulun
birrasat leat Sámi allaskuvllas ja Sámi Instituhtas, goappašagat Guovdageainnus.
yliopistossa, Tromssan yliopistossa ja Uumajan yliopistossa, ja ne kaikki keskittyvät
Ovllu universitehtas (Oulun yliopisto), Romssa universitehtas ja Upmeju universi
ensisijaisesti saamelaistutkimukseen.
tehtas lea buohkain sámi dutkan vuođđobargun.
Tällaisia malleja voidaan ajatella kehitettävän edelleen
Jurdda lea ahte dakkár málliid lea
useammissa laitoksissa sekä yhteistyössä yli valtionrajojen.
vejolaš hukset viidáseappot eanet lágádusain, ja ovttasráđiid riikkarájiid rastá.
Kolmas kappale: Ensimmäisen ja toisen kappaleen määräykset rajoittuvat
Goalmmát lađas: Mearrádusat vuosttaš ja nuppi lađđasis leat ráddjejuvvon
tutkimukseen, jonka tarkoituksena on täyttää saamelaisen yhteiskunnan taholta syntyvä
dan dutkamii mii galgá ollašuhttit sámi servodaga máhttodárbbuid, muhto goalmmát
tiedontarve, kun taas kolmannen kappaleen määräys koskee kaikkea saamelaisten elinoloja
lađđasa mearrádus gusto buot dutkamii mii lea sámi dilálašvuođaid birra. Dábálaš
koskevaa tutkimusta. Tavanomaiset tutkimuseettiset säännöt, kuten esimerkiksi
dutkanehtalaš njuolggadusat, nugo omd. persovdnasuodji ja gáibádus iskkadeami
henkilösuojaan liittyvät seikat ja vaatimus koehenkilöiden antamasta nimenomaisesta
olbmuid diđolaš dohkkeheamis, gustojit dieđusge maiddái sámi dutkamii. Muhto
suostumuksesta, pätevät tietysti myös saamelaistutkimukseen. Niiden lisäksi tulee kuitenkin
lassin bohtet ehtalaš vuhtiiváldimat mat gusket dutkamii mas dutket sámiid
ottaa huomioon erityisiä eettisiä näkökohtia, koska tutkimus kohdistuu saamelaisiin vähemmistönä ja alkuperäiskansana.
unnitlohkun ja álgoálbmogin.
Aiemmin saamelaisia koskeva tutkimus, kuten muitakin
Ovdal dutkan sámiid birra, nugo dutkan eará
alkuperäiskansoja koskeva tutkimus, on leimautunut ” niitä muita ” koskevaksi tutkimukseksi.
álgoálbmogiid birra, leamaš dego dutkan» duoid nuppiid ” birra.
Saamelaisalueilta löydetyt ihmisjäännökset olivat aiemmin laajamittaisen keräilyn
Rumašbázahusaid sámi guovlluin ovdal čogge viidát, ja odne dat bázahusat
kohteina, ja nykyään ne on sijoitettu saamelaisalueiden ulkopuolella sijaitseviin museoihin tai
leat dávvirvuorkkáin ja medisiinna fakultehtain olggobealde sámi guovlluid. Oslo
lääketieteellisiin tiedekuntiin. Oslon yliopistossa on laadittu sääntöjä yhteistyöstä
universitehtas leat ožžon njuolggadusaid das mo ovddasbargat Sámedikkiin
saamelaiskäräjien kanssa Anatomian instituutissa säilytettävien saamelaisalueilta löydettyjen
sámeguovlluid rumašbázahusaid hálddašeamis, daid maid Anatomalaš instituhtta
ihmisjäännösten hallinnointia varten.
vurkkoda.
Saamelaiskäräjillä ja vainajien mahdollisilla jälkeläisillä
Sámedikkis, ja vejolaš maŋisbohttiin, ferte leat mearrideaddji sátni
tulee olla lopullinen sananvalta jäännösten palauttamisen ja mahdollisen hautaamisen osalta.
bázahusaid máhcaheamis ja vejolaš hávdádeamis.
Saamelaisten kulttuurin ja yhteiskuntaelämän tulee tarkoituksenmukaisella tavalla ilmetä opetuksessa myös saamelaisyhteisön ulkopuolella.
Oahpahus ja diehtojuohkin sámiid birra Sámi álbmoga kultuvra ja servodateallin galgá ulbmálaččat boahtit oidnosii oahpahusas maiddái olggobealde sámi servodaga.
Opetuksen tulee erityisesti pyrkiä edistämään tietoa saamelaisten asemasta valtioiden alkuperäiskansana.
Dakkár oahpahus galgá erenoamážit ulbmádit ovddidit olbmuid máhtu sámiid sajádaga birra riikkaid álgoálbmogin.
Valtioiden tulee yhteistyössä saamelaiskäräjien kanssa järjestää saamelaisten kulttuurin ja yhteiskuntaelämän opetusta sellaisille ihmisille, jotka aikovat työskennellä saamelaisalueella.
Stáhtat galget ovttasráđiid sámedikkiiguin fállat oahpahusa sámi kultuvrras ja servodateallimis daidda olbmuide guđet galget bargat sámi guovlluin.
Valtioiden tulee yhteistyössä saamelaiskäräjien kanssa huolehtia siitä, että yleistä tietoa saamelaisesta kulttuurista ja saamelaisten yhteiskuntaelämästä levitetään laajasti.
Stáhtat galget ovttasráđiid sámedikkiiguin fuolahit almmolaš diehtojuohkima sámi kultuvrra ja servodateallima birra.
Ensimmäisen kappaleen ensimmäinen ja toinen lause: Valtaväestön keskuudessa
Vuosttaš lađas, vuosttaš ja nubbi cealkka: Riikka váldoálbmogis lea viehka
monilla on varsin vähän tietoa saamelaisista, ja tämä puutteellinen tieto on vakavana esteenä
unnán máhttu sámiid birra, ja dát váilevaš máhttu duođas hehtte sámiid ja váldo
saamelaisten ja muun väestön keskinäisen ymmärryksen lisäämiselle.
álbmoga gulahallamis buorebut gaskaneaset.
Aivan liian usein joutuu
Menddo dávjá leat negatiiva sánit sámi
johtuvat tiedonpuutteesta.
dilálašvuođaid birra ja vealaheapmi váilevaš máhtu geažil.
Tämän takia on tärkeää, että myös saamelaisalueiden ulkopuolella
Danne lea deaŧalaš ahte
asuvat lapset ja nuoret saavat opetuksessa tietoa oman maansa alkuperäiskansasta.
mánát ja nuorat guđet leat olggobealde sámi guovlluid, ohppet iežaset riikka álgo
Norjan 17.
álbmoga birra.
heinäkuuta 1998 annetussa opetuslaissa n:o 61 on annettu tällaista opetusta koskevia
Norgga oahpahuslágas, mii bođii geassemánu 17. b. 1998 nr. 61, leat mearrádusat dakkár oahpahusa birra.
säännöksiä. Lain 6 §:n 4 momentin ensimmäisen kohdan mukaan oppilaiden tulee saada
§ 6-4 vuosttaš lađđasa mielde oahppit galget
saamen kieltä, kulttuuria ja yhteiskuntaelämää koskevaa opetusta.
oažžut oahpahusa sámegiela, sámi kultuvrra ja servodateallima birra.
Myös korkeammalla tasolla, kuten korkeakoulu- ja yliopistokoulutuksessa, on tärkeää,
Maiddái alit dásisge, nugo allaskuvla- ja universitehtaoahpahusas, lea deaŧalaš
että opiskelijat saavat tietoa oman maansa alkuperäiskansasta.
ahte studeanttat ohppet iežaset álgoálbmoga birra.
Tällä tasolla pelkästään maan
Jos dán dási oahpahusas dušše
valtaväestöön keskittyvä opetus ehkäisee osaltaan saamelaisten tekemistä tunnetuksi maan
čalmmustahttet riikka váldoálbmoga, de sámit ja sin álgoálbmotdilli báhcet
alkuperäiskansana.
oainnekeahtes dillái.
Ensimmäisen kappaleen kolmannessa lauseessa annettu määräys koskee sellaisten
Vuosttaš lađđasis, guolmmát cealkagis, leat njuolggadusat dakkár olbmuid
henkilöiden opettamista, joiden aikomuksena on työskennellä saamelaisalueilla.
oahpahusa birra guđet galget bargat sámi guovlluin.
Kokemukset
Vásáhusat čájehit ahte dávjá
osoittavat, että usein on syntynyt ikäviä tilanteita, koska virkamiehillä, kuten poliisilla,
čuožžilit unohis dilit dainnago dakkár ámmátolbmot go politiijat, oahpaheaddjit,
opettajilla, terveysalan henkilöstöllä jne., ei ole ollut riittäviä tietoja saamelaisten olosuhteista.
dearvvašvuođabargit jna. eai máhte doarvái ollu sámi dilálašvuođaid birra.
Tämän takia henkilöille, joiden on tarkoitus työskennellä saamelaisalueilla, tulee tarjota
Bargoveahka mii galgá bargat sámi guovlluin, fertejit oažžut fálaldahkan oahppat
saamelaista kulttuuria ja yhteiskuntaelämää koskevaa tarvittavan kaltaista opetusta.
doarvái sámi kultuvrra ja servodateallima birra. Ieš oahpahus galgá organiserejuvvot
Varsinainen opetus tulee organisoida yhteistyössä saamelaiskäräjien kanssa.
ovttasráđiid Sámedikkiin.
Suomessa voimassa olevan saamen kielilain (laki 1086/2003) 25 §:n mukaan valtion
Suoma sámi giellalága (lága 1086/2003) 25 § mielde ámmátolbmuin geain lea
ja kunnan viranomaisen virkamiehellä on oikeus saada palkallista virkavapautta
stáhtalaš váldi ja suohkanlaš váldi, lea vuoigatvuohta bálkáhuvvon virgelohpái mas
virkatehtäviensä hoitamiseksi tarpeellisen saamen kielen taidon hankkimista varten. Norjan
oamastit alcceseaset máhtu sámegielas, go dasa lea dárbu sin bargguid geažil.
saamelaislain (12. heinäkuuta 1987 annettu laki n:o 56) 3 §:n 7 momentissa on vastaava
Sullasaš mearrádusaid siskkilda norgalaš sámelága (geassemánu 12. b. 1987 láhka nr..
Toinen kappale: Saamelaisia koskevan tiedon levittäminen on välttämätöntä myös
Nubbi lađa: Diehtojuohkin sámiid birra lea dárbbašlaš maiddái singe guovdu
niille, jotka eivät muun opetuksen kautta saa tietoa saamelaisista.
guđet eai eará oahpahusas oaččo máhtu sámiid birra.
Sopimusvaltioilla on tämän
Stáhtas lea dán mearrádusa
määräyksen mukaan velvollisuus antaa väestölle tietoa saamelaisesta kulttuurista ja
mielde geatnegasvuohta juohkit dieđuid almmolašvuhtii sámi kultuvrra ja
yhteiskuntaelämästä.
servodateallima birra.
Yhtenä esimerkkinä tiedottamistoimenpiteistä on saamelaisen tiedottamiskeskuksen
Ovdamearka diehtojuohkindoaibmabijus lea sámi diehtojuohkinguovddáža
perustaminen Ruotsiin.
ásaheapmi (Samiskt informationscentrum) Ruoŧas.
Ruotsin hallitus päätti vuonna 2002 käynnistää valtakunnallisen
Jagi 2002 ráđđehus mearridii
tiedotuskampanjan lisätäkseen väestön tietoutta saamelaisista. Tämän panostuksen osana
álggahit nationála diehtojuohkináŋgiruššama man ulbmil lea buoridit almmolašvuođa
Ruotsin saamelaiskäräjät on saanut tehtäväkseen perustaa valtakunnallisen pysyvän
máhtu sámiid birra. Oassin dán áŋgiruššamis Ruoŧa sámediggi lea ožžon bargun
saamelaisen tiedottamiskeskuksen.
hukset bissovaš riikkalaš sámi diehtojuohkinguovddáža.
Östersundiin sijoitetun keskuksen tehtävänä on muun
Guovddáš mii biddjojuvvui
muassa luoda ja käynnistää periaateohjelma, jonka puitteissa saamelaisia koskevasta
Luveluspái (Östersund), galgá ee. dahkat álgaga ja ráhkadit vuođu daidda
tiedottamisesta vastaavat eri henkilöt voivat toimia.
iešguđetlágan bargiide guđet juhket dieđuid sámiid birra.
Toinen esimerkki on Kautokeinossa (Guovdageaidnu) sijaitseva alkuperäiskansojen
Nubbi ovdamearka lea álgoálbmogiid vuoigatvuođaid máhttoguovddáš
oikeuksien osaamiskeskus.
Guovdageainnus.
Valtioiden tulee yhteistyössä saamelaiskäräjien kanssa huolehtia siitä, että terveydenhuolto ja sosiaalipalvelut saamelaisten asuinalueilla järjestetään siten, että näillä alueilla asuville saamelaisille taataan heidän kielelliseen ja kulttuuriseen taustaansa mukautettua apua.
Stáhtat galget ovttasráđiid sámedikkiiguin fuolahit ahte sámiid ássanguovlluin dearvvašvuođa- ja sosiálabálvalusat leat organiserejuvvon nu ahte dáid guovlluid sámiide leat sihkkarastojuvvon dearvvašvuođa- ja sosiálabálvalusat mat leat heivehuvvon sin giellalaš ja kultuvrralaš duogážii.
Sosiaali- ja terveysviranomaisten tulee myös saamelaisten asuinalueiden ulkopuolella ottaa huomioon saamelaisten asiakkaiden ja potilaiden kielellinen ja kulttuurinen tausta.
Maiddái olggobealde sámi ássanguovlluid dearvvašvuođa- ja sosiálaeiseválddit galget váldit vuhtii sámi divššohasaid ja klienttaid giellalaš ja kultuvrralaš duogáža.
Ensimmäinen kappale: Tämä määräys velvoittaa sosiaali- ja
Vuosttaš lađas: Dát mearrádus geatnegahttá dearvvašvuođa ja sosiála
terveydenhuoltoviranomaiset tarjoamaan saamelaisille heidän taustaansa mukautettuja
eiseválddiid addit sámiide dearvvašvuođa ja sosiála fálaldaga mii lea heivehuvvon sin
terveydenhuolto- ja sosiaalipalveluja.
duogážii.
Kuten 23 artiklaa koskevissa huomautuksissa on
Nugo deattuhuvvo mearkkašumiin mat leat artihkkalii 23, de gullá álbmoga
korostettu, kansan oikeus omaan kieleen on yksi perusoikeuksista.
vuoigatvuohta iežas gillii vuođđovuoigatvuođaid searvái. Go olmmoš deaivvada
On erityisen tärkeää, että ihminen saa sosiaali- ja terveysviranomaisia tavatessaan käyttää omaa kieltään ja että hän saa
dearvvašvuođa- ja sosiálaásahusain, de lea erenoamáš deaŧalaš ahte son beassá
sellaista hoitoa ja huolenpitoa, joissa hänen kielensä ja kulttuurinsa otetaan huomioon.
geavahit iežas giela ja oažžu dálkkodeami ja divššu mas su giella ja kultuvra
Saamelaisten asuinalueilla tyydyttävien sosiaali- ja terveyspalvelujen saaminen saattaa
Sámi ássanguovlluin sáhttá leat dárbu bargat riikkarájiid rastá vai šaddet
edellyttää yhteistyötä yli valtionrajojen.
dohkálaš dearvvašvuođa- ja sosiálafálaldagat.
Tässä yhteydessä viitataan 12 artiklaan ja sitä
12 ja dan mearkkašumiide.
Saamelaiskäräjät ei nykyään osallistu millään tavalla sosiaali- ja terveystoimen
Sámedikkiin ii leat odne oasálašvuohta dearvvašvuođa- ja sosiálaásahusa
organisointiin.
organiseremii.
Tämän artiklan määräys velvoittaa sosiaali- ja terveysviranomaiset tekemään
Dát mearrádus geatnegahttá dearvvašvuođa- ja sosiálaeiseválddiid
yhteistyötä saamelaiskäräjien kanssa taatakseen sosiaali- ja terveyspalvelujen järjestämisen
bargat ovttasráđiid sámedikkiiguin, vai sihkkarastojuvvo ahte dearvvašvuođa- ja
siten, että niissä otetaan huomioon saamelaisten sosiaaliset ja kulttuuriset olosuhteet. Tässä
kultuvrralaš dilálašvuođaid. Dán oktavuođas mii sáhttit čujuhit artihkkalii 25, mii lea
yhteydessä voidaan viitata itsenäisten valtioiden alkuperäiskansoja ja heimokansoja koskevan
ILO-konvenšuvnnas nr. 169 mii gieđahallá iešmearrideaddji stáhtaid álgoálbmogiid ja
ILO:n yleissopimuksen n:o 169 25 artiklaan, joka kuuluu kokonaisuudessaan:
álbmotčearddaid, ja mii ollásit geardduhuvvo dás:
Tämän määräyksen yksittäisiä kohtia on mahdollista soveltaa kyseessä olevan artiklan
Dán mearrádusa ovttaskas čuoggáid lea vejolaš geavahit nu ahte devdet artihkkala
täydentämiseksi.
mas mii dás ságastallat.
Asiantuntijatyöryhmä on pohtinut, onko sopimukseen syytä sisällyttää määräys
Áššedovdi joavku lea árvvoštallan livččego galgan váldit mielde
potilaan oikeudesta käyttää perinteisiä saamelaisia lääkkeitä, mutta se on päättänyt olla
mearrádussan divššohasa vuoigatvuohta geavahit árbevirolaš sámi medisiinna, muhto
ottamatta tällaista asiaa koskevaa nimenomaista määräystä mukaan sopimustekstiin. Oikeus
garvvii váldimis mielde dakkár čielga mearrádusa dán konvenšuvdnatekstii.
käyttää perinteisiä saamelaisia lääkkeitä on nimenomaan yksi niistä asioista, joita
Aiddonassii vuoigatvuohta geavahit árbevirolaš sámi medisiinna šaddá leat daid
saamelaiskäräjien ja terveysviranomaisten tulee yhdessä selvittää ja arvioida tarkemmin.
čielggadit ja árvvoštallat dárkileappot.
Toinen kappale: Tämän kappaleen määräyksen tarkoituksena on varmistaa, että myös
Nubbi lađas: Dás mearrádus galgá sihkkarastit ahte sámit maiddái
saamelaisten asuinalueiden ulkopuolella olevat saamelaiset saavat kielelliseen ja kulttuuriseen taustaansa mukautettuja terveyspalveluja niin laajassa määrin kuin käytännössä on
olggobealdege sámi ássanguovlluid ožžot mađe muddui geavadis lea vejolaš
Saamelaiset lapset ja nuoret
dearvvašvuođafálaldaga mii heive sin giellalaš ja kultuvrralaš duogážii.
Saamelaisilla lapsilla ja nuorilla on oikeus harjoittaa kulttuuriaan sekä säilyttää ja kehittää saamelaista identiteettiään.
Sámi mánát ja nuorat Sámi mánáin ja nuorain lea vuoigatvuohta ilbmadit iežaset kultuvrra ja doaladit iežaset sámi identitehtas ja ovddidit dan.
Tämä artikla vahvistaa etenkin lasten ja nuorten oikeuden harjoittaa kulttuuriaan sekä
Dát artihkkal nanne erenoamážit mánáid ja nuoraid vuoigatvuođa eahccit iežaset
säilyttää ja kehittää saamelaista identiteettiään.
kultuvrra ja seailluhit ja ovddidit iežaset sámi identitehta.
Tässä yhteydessä voidaan myös viitata lapsen
Dákko lea maid vejolaš
oikeuksia koskevan YK:n yleissopimuksen 30 artiklaan, jota on käsitelty edellä 7.7.4
čujuhit ON konvenšuvdnii mii lea mánáid vuoigatvuođaid birra, artihkkalii 30 mii
kohdassa.
namahuvvui dás ovddabealde čuoggás 7.7.4.
Tämän lasten ja nuorten oikeuden turvaamiseksi on erityisen tärkeää, että
Vai dát vuoigatvuohta sihkkarastojuvvo
saamelaislapsille ja - nuorille annetaan opetusta saamen kielessä ja saamen kielellä ja että
mánáide ja nuoraide, de lea erenoamáš deaŧalaš ahte lea oahpahus sámegielas ja
opetus on myös muilla tavoin mukautettu saamelaiseen kulttuuriin.
sámegillii mii maiddái muđuige lea heivehuvvon sámi kultuvrii.
Myös kouluympäristön
Maiddái olggo
ulkopuolella lapsille tulee antaa mahdollisuus kommunikoida saamen kielellä.
bealdege skuvladili ferte mánáide ja nuoraide addojuvvot vejolašvuohta gulahallat
Tarkempia
sámegillii.
kieltä ja opetusta koskevia määräyksiä annetaan 24 ja 26 artiklassa.
24 ja 26.
Lasten ja nuorten
Deaŧalaš mánáid ja nuoraid vejolašvuhtii ovddidit iežaset sámi identitehta
mahdollisuuksille kehittää saamelaista identiteettiään on tärkeää lisäksi se, että televisiossa ja
lea dasto vel dat ahte lea sámegielalaš prográmmafálaldat TVs ja radios, geahča
radiossa on saamenkielistä ohjelmatarjontaa, katso 25 artikla.
artihkkala 25.
30 artiklaa tulee tarkastella
Artihkkala 30 lea dárbu geahčadit dáid namahuvvon artihkkaliid
yhdessä edellä mainittujen artiklojen kanssa.
oktavuođas.
31 artikla
Artihkkal 31 Árbevirolaš máhtut ja kulturilbmadeamit
Valtioiden tulee kunnioittaa saamelaisten oikeutta hallita perinteisiä taitojaan ja perinteisiä kulttuurinilmauksiaan sekä edistää sitä, että saamelaiset voivat säilyttää ja kehittää niitä sekä välittää niitä tuleville sukupolville.
Stáhtat galget gudnejahttit sámi álbmoga vuogatvuođa hálddašit iežas árbevirolaš máhtuid ja kultuvrralaš ilbmademiid, ja bargat vai sámit sáhttet seailluhit, ovddidit ja doalvut daid boahttevaš buolvvaide.
Kun muut kuin saamelaiset käyttävät saamelaiskulttuuria taloudellisesti hyväkseen, tulee valtioiden edistää sitä, että saamelaisilla on mahdollisuus vaikuttaa toimintaan ja saada kohtuullinen osa toiminnan taloudellisesta tuloksesta.
Stáhtat galget fuolahit nu, ahte sámi álbmot, go earát go samit ieža geavahit sámi kultuvrra gávppálaččat, ožžot vejolašvuođa váikkuhit doaimmaide ja oažžut govttolaš oasi daid doaimmaid ruđalaš vuoittus.
Saamelaiskulttuuria tulee suojella sellaisten kulttuuristen ilmaisujen käytöltä, jotka harhaanjohtavalla tavalla näyttävät olevan saamelaista alkuperää.
Sámi kultuvra galgá leat suddjejuvvon dakkár kultuvrralaš ilbmademiid vuostái mat mahkáš leat sámiid iežaset.
Valtioiden tulee edistää sitä, että saamelaisten perinteiset taidot otetaan huomioon saamelaisten elinoloista päätettäessä.
Stáhtat galget fuolahit ahte sámiid árbevirolaš máhtut váldojuvvojit vuhtii go sámi dilis mearriduvvo juoga.
Ensimmäinen kappale: Sopimusvaltioilla on tämän määräyksen mukaan vastuu
Vuosttaš lađas: Stáhtain lea dán mearrádusa mielde ovddasvástádus das ahte árbe
perinteisten saamelaisten taitojen ja kulttuurinilmausten säilyttämisestä ja kehittämisestä.
virolaš sámi máhttu ja kultuvrralaš ilbmademit sáhttet seailut ja ovdánit. Árbevirolaš
Tällainen velvollisuus on perinteisten taitojen osalta sopusoinnussa biologista
máhtu dáfus dakkár geatnegasvuohta lea soahpá ON-konvenšuvdnii mii lea
monimuotoisuutta koskevan YK:n yleissopimuksen kanssa, katso 7.15 kohta edellä.
biologalaš šláddjiivuođa birra, geahča dás ovddabealde čuoggá 7.15.
Saamelaisten oikeutta hallita perinteisiä taitojaan ja kulttuurinilmauksiaan on pidettävä
Sámiid vuoigatvuohta hálddašit iežaset árbevirolaš máhtu ja iežaset
itsemääräämisoikeuden seurauksena, katso 3 artikla.
artihkkala 3.
että Maailman henkisen omaisuuden järjestön WIPOn (World Intellectual Property
Vejolaš lea maid čujuhit dasa ahte WIPO (World Intellectual Property
Organization) tavoitteena on laatia luonnos uusiksi kansainvälisiksi säännöksiksi, joiden
Organization) lea ráhkadeamen ođđa riikkaidgaskasaš njuolggadusaid álgohámi, mas
lähtökohtana on alkuperäiskansojen oikeus määrätä perinteisistä taidoistaan ja
vuolggabáikin lea ahte álgoálbmogiin lea vuoigatvuohta mearridit iežaset árbevirolaš
kulttuurinilmauksistaan.
máhtuid ja kultuvrralaš ilbmademiid.
Saamelaisten oikeus 31 artiklan ensimmäisen kappaleen mukaiseen
mielde mii lea artihkkalis 31 vuosttaš lađđasis lea dárbu ipmirdit viiddis
taitojensa ja kulttuurinilmaustensa hallintaan tulee ymmärtää laajassa merkityksessä.
mearkkašumis.
Esimerkkejä kulttuurinilmauksista ovat joikaaminen, perinnepukeutuminen,
Ovdamearkkat kulturilbmademiin leat juigosat, bivttasmállet, duodji ja
saamelaiskäsityöt (duodji) sekä saamelaiset tarut ja kertomukset.
muitalusat.
Perinteisiä taitoja ovat eri
Árbevirolaš máhttu lea máhttu mii sirdá buolvvas bulvii nugo omd.
sukupolvien välittämät taidot ja tiedot esimerkiksi kasveista, eläimistä ja muista
máhttu šattuid, elliid ja eará resurssaid birra ja daid hálddašeami birra.
luonnonvaroista sekä niiden hallinnoimisesta.
artihkkalis 2 čuovvovaš čilgehusa das mii Intangible cultural heritage lea:
Artiklassa sanotaan edelleen, että intangible cultural heritage liittyy määritelmän mukaan ensi
Dasto celkojuvvo ahte intangible cultural heritage, nugo dat čilgejuvvo, vuos ja
sijassa seuraaviin:
ovddimusat ilbmá ná
Toisen kappaleen ensimmäinen lause: Kun muut kuin saamelaiset käyttävät
Nubbi lađas, vuosttaš cealkka: Jos sámi kultuvrra geavahit gávppálaččat earát
saamelaiskulttuuria taloudellisesti hyväkseen, tulee valtioiden edistää sitä, että saamelaisilla
go sámit ieža, de stáhtat galget bargat dan badjelii ahte sámit sáhttet váikkuhit dakkár
Niihin käytettiin myös metalleja, kuten tinaa ja hopeaa.
doaimmaide, ja ahte sii maid ožžot das govttolaš vuoittu.
Toisen kappaleen toisessa lauseessa määrätään, että saamelaiskulttuuria tulee suojella
Nubbi lađas, nubbi cealkka addá mearrádussan ahte sámi kultuvra ferte
sellaisten kulttuuristen ilmaisujen käytöltä, jotka harhaanjohtavalla tavalla näyttävät olevan
suodjaluvvot das ahte earát boasttu ládje geavahit ilbmagiid mat mahkáš vulget
saamelaista alkuperää.
sápmelašvuođas.
Tässä ei ole kysymys sananvapauden rajoittamisesta vaan siitä, että
Dákko ii leat sáhka das ahte ráddjet ilbmadanvuoigatvuođa, muhto
sekä markkinaoikeudellisessa että aineettomaan oikeuteen liittyvässä lainsäädännössä on
gávpemárkanrievttálaš ja immateriálarievttálaš lágain leat mearrádusat mat gildet
säännöksiä, jotka kieltävät sellaisen markkinoinnin ja vastaavan, joka antaa totuudenvastaisen
vuovdaleami ja sullasaš daguid mat dahkaluddet ahte buktagiin lea eará álgu go dain
kuvan jonkin tuotteen alkuperästä.
oppanassiige lea.
Kolmannessa kappaleessa käsiteltävä tilanne on toisenlainen kuin kahdessa edellisessä
Goalmmát lađas ulbmáda eará dili go guokte ovddit lađđasa. Mearrádus galgá
kappaleessa. Määräyksen tarkoituksena on taata, että saamelaisten perinteiset taidot otetaan
sihkkarastit ahte vuhtii váldojuvvo árbevirolaš sámi máhttu go dahkkojuvvojit
huomioon saamelaisten elinoloista päätettäessä.
mearrádusat mat čuhcet sámi dilálašvuođaide.
Tämän määräyksen taustalla on se, että usein
Mearrádusa duogáš lea ahte sámit
saamelaiset kokevat vallankäyttäjien nojautuvan saamelaisten toimintoja, kuten poronhoitoa
dávjá vásihit ahte válddi geavaheaddjit aivvestassii atnát vuođđuneaset konventionála
ja muuta luonnonvarojen käyttöä, arvioidessaan ja säännellessään tavanomaiseen
dutkama beroškeahttá árbevirolaš sámi máhtus go árvvoštallet ja regulerejit sámi
tutkimukseen ottamatta huomioon perinteisiä saamelaisia taitoja.
doaimmaid nugo boazodoalu ja eará resursageavaheami.
32 artikla
Artihkkal 32 Sámi kulturmuittut
Saamelaisia kulttuurimuistomerkkejä tulee suojata lailla. Niiden hallinnoinnin tulee kuulua saamelaiskäräjille tai kulttuurilaitoksille yhteistyössä saamelaiskäräjien kanssa.
Sámiid kulturmuittut galget leat suodjaluvvon lágas, ja riikka sámediggi galgá daid hálddašit dahje kulturlágádusat ovttasráđiid Sámedikkiin.
Valtioiden tulee ryhtyä saamelaisten kulttuurimuistomerkkien dokumentointia, suojelua ja hallintoa koskevaan valtioiden rajat ylittävään yhteistyöhön.
Stáhtat galget láhčit dilálašvuođaid riikkarájiid rasttideaddji ovttasbargui main duođaštit, suodjalit ja hálddašit sámi kulturmuittuid.
Valtioiden tulee edistää sitä, että saamelaisalueilta pois viedyt, saamelaisyhteisölle erityisen tärkeät kulttuurimuistomerkit, luovutetaan sopiviin museoihin tai kulttuurilaitoksille sopimusvaltioiden saamelaiskäräjien kanssa tehtävän tarkemman sopimuksen mukaan.
Stáhtat galget bargat vai sámi kulturmuittut mat leat dolvojuvvon eret sámi guovlluin, ja mat leat erenoamážat sámi servodahkii, galget biddjojuvvot dohkálaš dávvirvuorkkáide dahje kulturlágádusaide šiehtadusa mielde mii lea dahkkojuvvon riikkaid sámedikkiiguin.
Tässä artiklassa käsitellään saamelaisten kulttuurimuistomerkkien hallinnointia.
Artihkkal gusto sámi kulturmuittuid hálddašeapmái. Sámi kulturmuittut leat
Saamelaiset kulttuurimuistomerkit ovat tärkeitä voimavaroja sekä omasta menneisyydestä
deaŧalaš resurssat sihke máhttui olbmuid alcceseaset guoski vássán áiggis ja dáláš
saatavien tietojen että nykyisyyden ja tulevaisuuden muotoutumisen kannalta. On tärkeää, että
áiggi ja boahtteáiggi hábmemii.
saamelaisia kulttuurimuistomerkkejä dokumentoidaan, säilytetään ja hallinnoidaan
Deaŧalaš lea ahte sámi kulturmuittut duođaštuvvojit,
saamelaisten yhteisöjen voimavaroina.
seailluhuvvojit ja hálddašuvvojit resursan sámi servodahkii.
Saamelaiset museot ovat aivan keskeisiä laitoksia puhuttaessa saamelaisen kulttuurin
Sámi museat leat áibbas guovdilis lágádusat sámi kultuvrra ja historjjá
ja historian dokumentoinnista, säilyttämisestä ja edelleen välittämisestä.
duođašteamis, seailluheamis ja ilbmadeamis.
Resursseiltaan vahvat
Resursa-nana sámi museat leat várra
saamelaismuseot ovat ehkä yksi tärkeimmistä edellytyksistä sille, että saamelaiset saavat uutta
deaŧaleamos eavttut dasa ahte sámit ohppet iežaset birra, ja ahte earát ohppet sámiid
tietoa itsestään ja että muut saavat tietoa saamelaisista.
birra. Museat leat identitehtahábmema ja kulturovddideami guovdilis arenat.
Museot ovat identiteetin
Danne
Tämän takia on tärkeää huolehtia saamelaismuseoiden ja muiden saamelaisten kulttuurilaitosten kehittämisestä, millä voidaan
lea deaŧalaš láhčit dilálašvuođaid vai ovdánit sámi museat ja eará sámi
turvata kulttuuriperinnön dokumentointi, säilyttäminen ja edelleen välittäminen.
kulturlágádusat mat duođaštit, seailluhit ja ilbmadit kulturárbbi.
Ensimmäisen kappaleen ensimmäisen lauseen mukaan saamelaisia
Vuosttaš lađđasa, vuosttaš passusa mielde galget sámi kulturmuittut suodjaluvvot
kulttuurimuistomerkkejä tulee suojata lailla.
lágaiguin.
Kiinteitä muistomerkkejä ovat kaikentyyppiset
Bissovaš kulturmuittut leat buotlágan luottat mat čájehit olmmošlaš
ihmisen toiminnasta aiheutuneet jäljet ja paikat, joihin liittyy tapahtumia, uskomuksia ja
doaimmaid, ja báikkit maidda gullet dáhpáhusat, osku ja árbevierru. Luovos
perinteitä.
kulturmuittut lea kulturhistorjjálaš dávvirat.
Irtaimet muistomerkit ovat kulttuurihistoriallisia esineitä.
Suomas kulturmuittut leat suodjaluvvon lágain mii lea dološ muittuid birra
Suomessa kulttuurimuistomerkit rauhoitetaan muinaismuistolailla (295/1963). Tällä
(295/1963).
lailla rauhoitetaan irtaimet muinaisesineet, esimerkiksi rahat, aseet, työkalut, koristeet, astiat
Lösa fornföremål, omd. ruđat, vearjjut, reaiddut, čiŋat, lihtit ja fievrrut,
ja kulkuvälineet, jotka ovat yli sata vuotta vanhoja ja joiden omistajaa ei tiedetä. Myös
mat leat boarráseappot go 100 jagi ja maidda ii lea dihto eaiggát, leat ráfohuvvon.
kiinteät muinaisjäännökset on rauhoitettu.
Suodjaluvvon leat maiddái fasta fornlämningar.
Norjassa kaikki kiinteät yli sata vuotta vanhat saamelaiset kulttuurimuistomerkit on
Norggas leat buot fásta sámi kulturmuittut mat leat boarráseappot go 100 jagi
rauhoitettu, katso 9. kesäkuuta 1978 kulttuurimuistomerkeistä annetun lain n:o 50 4 §:n toinen
ráfohuvvon, geahča geassemánu 9. b. 1978 mannosaš kulturmuitolága nr. 50 § 4
momentti.
nuppi lađđasa.
Irtaimet yli sata vuotta vanhat saamelaiset kulttuurimuistomerkit, joita kukaan ei
Luovos sámi kulturmuittut mat leat boarráseappot go 100 jagi, ja
omista, kuuluvat valtiolle, katso kulttuurimuistomerkkilain 12 §:n ensimmäisen momentin c
maiddái ii leat dihto eaiggát, gullet stáhtii, geahča kulturmuitolága § 12 vuosttaš
kohta.
lađđasa, bustáva c.
Ruotsin oikeudessa yli sata vuotta vanhat irtaimet kulttuurimuistomerkit,
Ruoŧŧilaš riektedoalus luovos kulturmuittuid (fornfynd), mat lea boarráseapput
muinaislöydöt, on rauhoitettu kulttuurimuistomerkeistä ym. annetun lain (1988:950) 2 luvun 3
go 100 jagi ja mat leat eaiggáda haga, suodjala láhka (1988:950) mii gieđahallá
§:n nojalla.
, 2. kap. 3 §.
Tämän lain nojalla rauhoitetaan myös kiinteät kulttuurimuistomerkit, kiinteät
Dán lága mielde suodjaluvvojit maid gittaorru
muinaisjäännökset, jotka ovat ” ihmisten muinaisesta toiminnasta peräisin olevia jäännöksiä,
kulturmuittut (fasta fornlämningar), mat leat ” bázahusat daid olbmuid doaimmain
jotka ovat syntyneet muinaisen käytön yhteydessä ja jotka on pysyvästi hylätty ”, katso 2
guđet dološ áiggiid elle, mat leat geavahussii ráhkaduvvon ovddeš áiggiid ja mat leat
kappaleen 1 §.
bissovažžan báhcán, geahča 2. kap. 1 §.
6) muinaisaikaiset hylätyt linnat, linnamäet, linnoitukset, linnakkeet, vallit ja vallihaudat sekä niiden jäännökset, kirkkojen, kappelien, luostarien ja muiden huomattavien rakennusten rauniot sekä muinaiset hautapaikat, jotka eivät ole seurakunnan hoidossa olevalla hautausmaalla;
Gittaorru kulturmuittut Suoma lága mielde leat: ” 1) eanan- ja geađgečomat, juovat, geeagđerieggát ja eará geadgeráhkadusat, maid dološ olbmot dolin dahke; 2) hávddit ja báhkináigásaš hávdeeatnamat, vaikko eai leat oinnolaš mearkkat eatnama badjogasa; 3) geađggit ja báktebadjogasat, main dološ-áigásaš mearkkat ja govat leat, dahje eará sárggolmasat dahje málagovat, gollansárggastagat dahje eará čálastagat dahje nordadusmearkkat dahje oaffaruššanrokkit; 4) oaffarsánit, oaffarmuorat, sieiddit ja eará bálvvusbáikkit ja vel dološ-áigásaš čoahkkinsajit; 5) orrunbáikki bázahasat, ja dološ-áigásaš orrunsajit ja doaibmansajit, nugo viesut (visttit), maid leat ráhkadan go geavahedje dakkár orrunsajiid ja báikkiid; 6) doložis báhcán ladnit, ladnečomat, várjalusmuvrrat, ladnestagat, dorvodearpmit ja dorvogoivvohagat, oktan daid bázahasaiguin, girkuid, gáhppiliid, kloastariid ja eará dakkár mihtilmas ráhkadusaid (báhcán) roamit, ja dološ hávdesajit, mat eai leat dakkár hávdádanbáikkis, maid searvegoddi goziha; 7) geađggit, ruossat ja hávdegeađggit, mat leat ceggejuvvon dihto olbmo dahje dáhpáhusa muitun, dahje oskkusivaid geažil, ja eará dakkár muitomearkkat; 8) beroštahtti dološ johtalusgeainnuid, geaidnomearkkaid ja šaldiid (roviid) bázahusat, ja vel hávdádusdolaid ja eará dakkár meanuid sajit, ja vel 9) bissovaš luonddubáikkit maidda čatnasit dološ vierut, cukcasat dahje deaŧalaš historjjálaš muittut. ”
1.
Gittaorru kulturmuittut norgalaš kulturmuitolága mielde leat: 1.
Asuinpaikat, luolat, kallio-onkalot, joissa on jälkiä siellä oleskelleista tai työskennelleistä ihmisistä, asumusten tai kirkkojen sijaintipaikat, kirkot, kaikenlaiset talot ja rakennelmat sekä niiden jäännökset tai osat, maakummut ja kuonakasat, talo- ja maatalokompleksit pihapiireineen ja muut asutuskeskittymät, kuten tapulipaikat ja markkinapaikat, kaupunkien rakennukset ja vastaavat tai niiden jäännökset.
Orrunbáikkit, (bákte) hoalut, (h) állit, maid vuolde leat daid olbmuid mearkkat, guđet leat orron das dahje bargan das; viesso- dahje girkoduktasajit; girkut, viesut (visttit) dahje juohkelágan ráhkadusat, ja daid bázahusat dahje oasit, dálločorut, dállo- dahje šilljohuksehusat ja eará čoahkkebáikeráhkadusat, nugo gálvorádjosajit ja gávpešiljut, gávpothuksehusat ja dakkáraččat, dahje dain báhcán roamit.
Kaikenlaiset työpaikat ja työpajat, kuten kivilouhokset ja muut kaivostoiminnan paikat, raudan louhintapaikat, hiilimiilut ja tervamiilut ja muut käsityöstä ja teollisuudesta kertovat paikat.
Juohkelágan doaibmansajit ja bájit, nugo geađgečuolahagat ja eará bákteruvkenbáikkit, ruovdeháhkasajit, čađđa- (čitna-) ja bihkkaboalddáhagat, ja eará giehtaduoji ja industriija mearkkat.
Kaikenlaista peltoviljelystä kertovat jäljet, kuten raivausröykkiöt, kastelukanavat ja kyntöjäljet, aidat ja aitaukset sekä metsästys-, kalastus- ja pyyntivälineet.
Juohkelágan bealdodoalu mearkkat, nugo bealdočorgema geađgečopma, goivvohagat ja veltehagat (bealdojorggohagat), áiddit ja ruođut, ja meahcástan-, guolástan- ja bivdinráhkkanusat.