pere/sami_parallel huggingface dataset:
Tässä tarkoitettua, hyvitysseuraamuksen alaista syrjintäkieltoa ei sovelleta peruskouluihin.
Dás dárkkuhuvvon, buhttenčuovvumuša vuollásaš vealahangielddus ii heivehuvvo vuođđoskuvllaide.
Sen sijaan tasa-arvolain syrjinnän yleiskiellot koskevat myös niitä.
Dan sadjái dásseárvolágas dárkkuhuvvon vealaheami oktasašgildosat gusket maiddái daid.
Myös peruskoulun oppilaalla on oikeus turvalliseen opiskeluympäristöön.
Maiddái vuođđoskuvlla oahppis lea vuoigatvuohta dorvvolaš studerenbirrasii.
Sen toteuttaminen tapahtuu paitsi tasa-arvolain myös perusopetusta koskevan lainsäädännön nojalla.
Dan ollašuhttin dáhpáhuvvá earret dásseárvolága, de maiddái vuođđooahpahusa guoskevaš láhkaásaheami vuođul.
Syrjintää epäilevällä on oikeus saada viipymättä kirjallinen selvitys oppilaitoksen menettelystä.
Oahppolágádusa čilgehus stuđentii Olbmos, guhte eahpida vealaheami, lea vuoigatvuohta oažžut farggamusat čálalaš čilgehusa oahppolágádusa meannudeamis.
Jos kyseessä on opiskelijavalinta, selvityksestä on käytävä ilmi valintakriteerit.
Juos jearaldagas lea oahppiidválljen, čilgehusas galget ovdanboahtit válljenkriteerat.
Opintosuoritusten arviointia koskevasta selvityksestä on ilmettävä arvioinnin perusteet.
Oahppočađahemiid árvvoštallama guoski čilgehusas galget oidnot árvvoštallama vuođustusat.
Häirintää epäiltäessä oppilaitoksen tehtävä on antaa selvitys siitä, mihin toimiin on ryhdytty häirinnän poistamiseksi.
Go eahpiduvvo heađušteapmi, oahppolágádusa bargun lea addit čilgehusa das, maidda doaimmaide galgá álgit heađušteami eretváldimii.
Selvitykseen ei saa merkitä tietoa kenenkään terveydentilasta tai muista henkilökohtaisista oloista ilman tämän suostumusta.
Čilgehussii ii oaččo merket dieđuid geange dearvvasvuođas dahje eará persovnnalaš áššiin almmá su miehtama haga.
Etujärjestöt
Intreassaorganisašuvnnat
Syrjintä etujärjestöissä
Vealaheapmi intreassaorganisašuvnnain
Kiellettyä syrjintää on henkilön asettaminen muita epäedullisempaan asemaan sukupuolen perusteella työmarkkinajärjestön tai muun ammatillista edunvalvontaa harjoittavan järjestön toiminnassa, jäseneksi pääsyssä, etuuksissa tai muulla sellaisella tavalla, jonka tasa-arvolain syrjinnän kiellot kattavat.
Gildojuvvon vealaheapmi lea olbmo bidjan earáid heittogut sajádahkii sohkabeali vuođul bargomárkanorganisašuvnna dahje eará ámmátlaš ovddugohcinorganisašuvnna doaimmas, lahttun beassamis, ovdduin dahje mo nu eará láhkai, masa dásseárvolága vealaheami gildosat gusket.
Etujärjestön menettelyä on esimerkiksi pidettävä syrjintänä, jos henkilö joutuu seksuaalisen tai sukupuoleen perustuvan häirinnän kohteeksi etujärjestön toiminnassa, jäseneksi pääsyssä tai tarjotuissa eduissa.
Intreassaorganisašuvnna meannudeami galgá ovdamearkan doallat vealaheapmin, juos olmmoš gártá seksuálalaš dahje sohkabeallái vuođđudeaddji heađušteami vuollái intreassaorganisašuvnna doaimmas, lahttun beassamis dahje fállojuvvon ovdduin.
Etujärjestön vastuu alkaa siitä, kun häirintä on saatettu sen tietoon.
Intreassaorganisašuvnna vástu álgá das, go heađušteapmi lea addon dan dihtui.
Järjestö on velvollinen poistamaan häirinnän.
Organisašuvdna lea geatnegas eretváldit heađušteami.
Järjestön menettely on syrjintää vain, mikäli sen toimivaltaiset edustajat eivät ryhdy käytettävissä oleviin toimiin häirinnän poistamiseksi.
Organisašuvnna meannudeapmi lea vealaheapmi dušše, juos dan doaibmaválddálaš ovddasteaddjit eai álgge anus leahkki doaimmaide heađušteami eretváldimii.
Säännös ei koske puhtaasti aatteellisia järjestöjä.
Njuolggadus ii guoskka čielgasit idealaš servviid.
Syrjivä ilmoittelu on kiellettyä
Vealaheaddji almmuheapmi lea gildojuvvon
Työ- ja koulutuspaikkailmoittelussa ei saa olla syrjin tää.
Bargo- ja skuvlensadjealmmuheamis ii oaččo leat vealaheapmi.
Työ- tai koulutuspaikkaa ei saa ilmoittaa vain nais ten tai miesten haettavaksi.
Bargo- dahje skuvlensaji ii oaččo almmuhit dušše nissoniidda dahje albmáide ohcanláhkai.
Ilmoitus voidaan suunnata toiselle sukupuolelle vain poikkeuksellisesti, jos painava, hyväksyttävä syy edellyttää työn luonteen vuoksi siihen joko miestä tai naista tai mikäli kyseessä on väliaikainen tasa-arvosuunnitelmaan perustuva ns. positiivinen erityistoimi tasapuolisen henkilöstörakenteen saavuttamiseksi.
Almmuhusa sáhttá čujuhit nuppi sohkabeallái dušše spiehkastagas, juos lossa, dohkálaš sivva gáibida barggu luonddu dihte dasa jogo albmá dahje nissona dahje juos jearaldagas lea gaskaboddosaš dásseárvoplánai vuođđudeaddji ng. positiivvalaš sierradoaibma ovttaveardásaš bargoveahkaráhkadusa juksama várás.
Tasa-arvolaki ei ulotu mainontaan.
Dásseárvoláhka ii guoskka máidnuma.
Syrjivää mainontaa valvoo viranomaisena kuluttaja-asiamies.
Vealaheaddji máidnuma gohcá virgeoapmahažžan golaheaddjiidáššeolmmoš.
Mainonnan eettinen neuvosto antaa lausuntoja siitä, onko mainonta eettisesti hyväksyttävää, mutta ei mainonnan lainvastaisuudesta.
Máidnuma etihkalaš ráđđi addá cealkámušaid das, leago máidnun etihkalaččat dohkálaš, muhto ii cealkke máidnuma lágahisvuođas.
Hyvitys syrjinnästä
Buhtadus vealaheamis
Työntekijällä on oikeus vaatia työnantajalta hyvitystä, jos häntä on syrjitty työelämäs sä sukupuolensa perusteella.
Bargis lea vuoigatvuohta gáibidit bargoaddis buhtadusa, juos son lea vealahuvvon bargoeallimis sohkabeali vuođul.
Vastaava oikeus on opiskelijalla, jos häntä on syrjitty koulutuksessa, samoin etujärjestön toiminnassa syrjinnän kohteeksi joutuneella.
Seammalágan vuoigatvuohta lea stuđeanttas, juos son lea vealahuvvon oahpahusas, seammago intreassaorganisašuvnna doaimmas vealaheami vuollái gártan olbmos.
Hyvitys on maksettava huolimatta siitä, aiheutuuko syrjin nästä taloudellista vahinkoa, sillä hyvitys on luonteeltaan korvaus syrjinnän aiheutta masta loukkauksesta.
Buhtadusa galgá máksit vuhtiiválddekeahttá dan, boahtágo vealaheamis ekonomalaš vahát, dasgo buhtadus lea luonddus dáfus buhtadus vealaheami dagahan loavkideamis.
Hyvityksen maksaa se, joka on rikkonut syrjinnän kieltoa, ja sen määrä on vähintään 3000 euroa (kesäkuu 2005).
Buhtadusa máksá dat, guhte lea rihkkon vealaheami gildosa, ja dan mearri lea uhcimustá 3000 euro (geassemánnu 2005).
Hyvityksen tason määrittelyssä on lähdetty siitä, että seuraamuksen tulee olla tehokas, jotta syrjintää kokeneet vetoaisivat oikeuksiinsa ja varoittava, jotta se ehkäisisi syrjintää ennakolta.
Buhtadusa sturrodaga meroštallamis lea vuođđun dat, ahte čuovvumuš galgá leat beaktil, vuoi vealaheami vásihan olbmot doarjalivčče vuoigatvuođaide, ja váruheaddji, vuoi dat easttašii vealaheami ovddalgihtii.
Hyvityksen määrä vahvistetaan yksittäistapauksissa tuomioistuimessa loukkauksen laadun mukaan.
Buhtadusa mearri nannejuvvo ovttaskasdáhpáhusain duopmostuolus loavkideami iešvuođa mielde.
Sitä määriteltäessä on otettava huomioon muun muassa menettelyn törkeys, esimerkiksi onko syrjintä ollut järjes telmällistä ja tietoista.
Dan meroštaladettiin galgá vuhtiiváldit earret eará meannudeami kroavisvuođa, ovdamearkan leamašgo vealaheapmi systemáhtalaš ja diđolaš.
Hyvityksen suuruus riippuu myös siitä, kuinka tuntuvasti syrjintä vaikuttaa syrjittyyn henkilöön tai hänen olosuhtei siinsa.
Buhtadusa sturrodat lea gitta maiddái das, man olu vealaheapmi váikkuha vealahuvvon olbmui dahje su eallindillái.
Hyvitykselle ei ole määrätty enimmäismäärää, paitsi työhönottotilanteissa, jolloin hyvitys voi olla enintään 15 000 euroa.
Buhtadussii ii leat mearriduvvon eanemusmearri, earret barguiváldinoktavuođas, goas buhtadus sáhttá leat eanemustá 15 000 euro.
Tuomioistuin voi alentaa hyvityk sen vähimmäismää rää tai poistaa sen kokonaan, jos se on kohtuul lista rikkojan taloudellisen aseman tai muiden syiden vuoksi.
Duopmostuollu sáhttá vuolidit buhtadusa uhcimusmeari dahje eretváldit dan obban, juos dat lea govttolaš rihkkon olbmo ekonomalaš dili dahje eará sivaid dihte.
Työnantajan pyrkimykset estää toimintansa vaikutukset voivat vaikuttaa hyvityksen määrään.
Bargoaddi figgamuš eastit doaimma váikkuhusaid sáhttá váikkuhit buhtadusa mearrái.
Hyvitys voi jäädä vähäiseksi tai kokonaan tuomitsematta, jos työnantaja esimerkiksi peruu irtisanomisen tai järjestää syrjitylle työnhakijalle uuden vastaavan työpaikan.
Buhtadus sáhttá báhcit unnánažžan dahje ollásit dubmekeahttá, juos bargoaddi ovdamearkan eretgeassá eretcealkima dahje ordne vealahuvvon bargái ođđa vástideaddji bargosaji.
Saadakseen hyvityksen loukatun henkilön on vietävä asia syrjintäkiellon rikkojan kotipaikan käräjäoikeuden käsiteltäväksi.
Oažžun dihte buhtadusa loavkiduvvon olmmoš galgá doalvut ášši vealahangildosa rihkkon olbmo ruoktobáikki gearretrievtti gieđahallamii.
Loukatun on osoitettava, että vastapuoli on rikkonut tasa-arvolain työelämää, oppilaitoksen tai etujärjestön toimintaa koskevia syrjintäkieltoja.
Loavkiduvvon olmmoš galgá čájehit, ahte vuostebealli lea rihkkon dásseárvolága vealahangildosiid, mat gusket bargoeallima, oahppolágádusa dahje intreassaorganisašuvnna doaimma.
Loukatun ei kuitenkaan tarvitse näyttää, että toiminta olisi ollut tahallista.
Loavkiduvvon olmmoš ii goittotge dárbbaš čájehit, ahte doaibma livčče lean iešdáhtolaš.
Jos työnantaja tai oppilaitoksen tai etujärjestön edustaja vetoaa siihen, että menette lyyn on ollut lain sallima painava ja hyväksyt tävä syy tai että menettely johtuu muusta, hyväksyttävästä seikasta kuin sukupuolesta, hänen on esitettävä tästä todisteet.
Juos bargoaddi dahje oahppolágádusa dahje intreassaorganisašuvnna ovddasteaddji doarjala dasa, ahte meannudeapmái leamašan lága addin lossa ja dohkálaš sivva dahje ahte meannudeapmi čuovvu eará, dohkálaš sivas go sohkabealis, son galgá ovdanbuktit das duođaštusaid.
Hyvitystä on vaadittava kahden vuoden kuluessa syrjinnän kiellon rikkomisesta, poikkeuksena työhönotossa tapahtunut syrjintä, jossa määräaika on yksi vuosi.
Buhtadusa galgá gáibidit guovtte jagi siste vealaheami gildosa rihkkumis, spiehkastahkan barguiváldimis dáhpáhuvvan vealaheapmi, mas mearreáigin lea okta jahki.
Hyvityksen saaminen ei estä loukattua vaatimasta korvausta myös esimerkiksi työsopimuslain tai vahingonkorvauslain perus teella.
Buhtadusa oažžun ii eastte loavkiduvvon olbmo gáibideamis buhtadusa maiddái ovdamearkan bargosoahpamušlága dahje vahátbuhtaduslága vuođul.
Tasa-arvolain valvonta
Dásseárvolága bearráigeahččan
Tasa-arvovaltuutettu ja tasa-arvolautakunta valvovat tasa-arvolain noudattamista.
Dásseárvoáittardeaddji ja dásseárvolávdegoddi gozihit dásseárvolága čuovvuma.
Valvonta koskee niin yksityistä kuin julkista hallinto- ja liiketoimintaa.
Bearráigeahččan guoská nu priváhta go almmolaš hálddahus- ja fitnodatdoaimma.
Tasa-arvovaltuutetulla ja - lautakunnalla on oikeus saada viranomaisilta valvontaa varten tarvittavat tiedot.
Dásseárvoáittardeaddjis ja - lávdegottis lea vuoigatvuohta oažžut virgeoapmahaččas bearráigeahččama várás dárbbašuvvon dieđuid.
Tiedot on annettava maksutta ja huolimatta siitä, ovatko ne muun lain mukaan salassa pidettäviä.
Dieđuid galgá addit nuvttá ja fuolakeahttá das, leatgo dat eará lága mielde suollemassan dárkkuhuvvon.
Tasa-arvovaltuutetulla on lisäksi oikeus saada jokaiselta tasa-arvolain noudattamisen valvontaa varten tarpeelliset tiedot asettamassaan kohtuullisessa määräajassa sekä vaatia jokaiselta tämän hallussa olevaa asiakirjaa esitettäväksi, jollei tällä ole oikeutta tai velvollisuutta kieltäytyä todistamasta tai esittämästä asiakirjaa.
Dásseárvoáittardeaddjis lea lassin vuoigatvuohta oažžut juohkehaččas dásseárvolága čuovvuma bearráigeahččama várás dárbbašlaš dieđuid su mearridan govttolaš mearreáiggis ja maiddái gáibidit juohkehaččas áššebáhpára, mii lea dan hálddus, čájehanláhkai, juos dás ii leat vuoigatvuohta dahje geatnegasvuohta biehttalit duođašteamis dahje ovdanbuktimis áššebáhpára.
Tasa-arvovaltuutetun tehtävät
Dásseárvoáittardeaddji barggut
Tasa-arvovaltuutetun tehtävänä on  valvoa tasa-arvolain noudattamista ja erityisesti syrjintäkiellon ja syrjivän ilmoittelun kiellon noudat tamista  edistää aloitteiden, neuvojen ja ohjeiden avulla lain tarkoitusta  antaa tietoja tasa-arvolaista ja sen soveltamisesta  seurata naisten ja miesten tasa-arvon toteutumista yhteiskuntaelämän eri aloilla.
Dásseárvoáittardeaddji bargun lea bearráigeahččat dásseárvolága čuovvuma ja erenomážit vealahangildosa ja vealaheaddji almmuheami gildosa čuovvuma ovddidit álgagiid, neavvuid ja rávvagiid vehkiin lága dárkkuhusa addit dieđuid dásseárvolágas ja dan muddeheamis čuovvut nissoniid ja albmáid dásseárvvu ollašuvvama servodateallima sierra surggiin.
Henkilö, joka epäilee joutuneensa kielletyn syrjinnän kohteeksi, voi pyytää asiasta tasa-arvovaltuutetun ohjeita ja neuvoja.
Olmmoš, guhte eahpida leat gártan gildojuvvon vealaheami vuollái, sáhttá bivdit áššis dásseárvoáittardeaddji rávvagiid ja neavvuid.
Havaitessaan, että tasa-arvolain velvoitteita ei noudateta tai että säännöksiä rikotaan, tasa-arvovaltuutetun on yritettävä estää se ohjeiden ja neuvojen avulla.
Go fuopmáša, ahte dásseárvolága geatnegasvuođat eai čuvvojuvvo dahje ahte njuolggadusat rihkkojuvvojit, dásseárvoáittardeaddji galgá figgat eastit dan rávvagiid ja neavvuid vehkiin.
Tasaarvovaltuutettu voi viedä lainvastaisen toiminnan tasa-arvolautakunnan käsiteltä väksi.
Dásseárvoáittardeaddji sáhttá doalvut lágavuostásaš doaimma dásseárvolávdegotti gieđahallamii.
Havaitessaan, että työnantaja laiminlyö ohjeista ja neuvoista huolimatta velvollisuutensa laissa säädetyn tasa-arvosuunnitelman laatimiseen, valtuutettu voi vaatia suunnitelmaa laadittavaksi asettamassaan kohtuullisessa määräajassa.
Go fuopmáša, ahte bargoaddi suostá rávvagiin ja neavvuin fuolakeahttá geatnegasvuođa ráhkadit lágas ásahuvvon dásseárvoplána, áittardeaddji sáhttá gáibidit plána ráhkadeami su ásahan govttolaš mearreáiggis.
Ellei tämä johda tulokseen, valtuutettu voi esittää tasa-arvolautakunnalle, että se vaatisi työnantajaa laatimaan tasa-arvosuunnitelman määräajassa.
Juos dat ii doalvvo bohtosii, áittardeaddji sáhttá evttohit dásseárvolávdegoddái, ahte dat gáibidivčče bargoaddi ráhkadit dásseárvoplána mearreáiggis.
Lautakunta voi tehostaa määräystään uhkasakolla.
Lávdegoddi sáhttá beavttálmahttit mearrádusa áittasáhkuin.
Tasa-arvovaltuutetulla on oikeus suorittaa työpaikalla tarkas tus, jos on syytä epäillä työnantajan rikkovan tasa-arvolakia.
Dásseárvoáittardeaddjis lea vuoigatvuohta bargat bargosajis dárkkistusa, juos lea sivva eahpidit, ahte bargoaddi rihkku dásseárvolága.
Muiden viranomaisten on annettava tarvittaessa virka-apua tarkastuksen toimittamiseen.
Eará virgeoapmahaččat galget addit dárbbu mielde virgeveahki dárkkistusa bargamii.
Valtuutettu voi avustaa myös oikeudenkäynnissä, joka koskee hyvityksen tai korvauksen saamista.
Áittardeaddji sáhttá veahkehit maiddái riektegeavvamis, mii guoská buhtadusa dahje buhtadusa oažžuma.
Tällöin asialla on kuitenkin oltava huomattava merkitys tasa-arvolain soveltamisen kannalta.
Dalle áššis galgá goittotge leat fuopmášahtti mearkkašupmi dásseárvolága muddeheami dáfus.
Tasa-arvovaltuutetun toimiston yhteystiedot
Dásseárvoáittardeaddji doaimmahaga oktavuohtadieđut
Neuvontapuhelin: (09) 1607 3248 Telekopio: (09) 1607 4582 Sähköpostiosoite: tasa-arvo@stm.fi Internet: www.tasa-arvo.fi Postiosoite: PL 33, 00023 VALTIONEUVOSTO
Rávventelefon: (09) 1607 3248 Telefáksa: (09) 1607 4582 Šleađgapoastačujuhus: tasa-arvo@stm.fi Internet: www.tasa-arvo.fi Poastačujuhus: PL 33, 00023 STÁHTARÁĐĐI
Tasa-arvolautakunnan tehtävät
Dásseárvolávdegotti barggut
Tasa-arvolautakunta valvoo tasa-arvolain noudattamista.
Dásseárvolávdegoddi bearráigeahččá dásseárvolága čuovvuma.
Lautakunta on viisijäseninen.
Lávdegoddi lea viđalahttosaš.
Sen on toisaalta edustettava sekä tasa-arvon että työelämän asiantuntemusta ja toisaalta koostuttava miehistä ja naisista.
Dat galgá nuppe dáfus ovddastit sihke dásseárvvu ja bargoeallima áššedovdamuša ja nuppe dáfus čohkiidit albmáin ja nissoniin.
Tasa-arvovaltuutettu tai työmarkkinaosapuolten keskusjärjes töt voivat viedä asian tasa-arvolautakunnan käsiteltäväksi.
Dásseárvoáittardeaddji dahje bargomárkanoassebeliid guovddášorganisašuvnnat sáhttet doalvut ášši dásseárvolávdegotti gieđahallamii.
Lautakunta ei voi kuitenkaan käsitellä asiaa, joka koskee eduskunnan tai sen toimielimen, tasaval lan presiden tin, valtioneu vos ton, ministeriön, valtioneuvos ton kanslian, eduskunnan oi keusasiamiehen, oikeus kanslerin, korkeimman oikeuden tai korkeimman hallintooikeuden toimintaa.
Lávdegoddi ii sáhte goittotge gieđahallat ášši, mii guoská riikkabeivviid dahje dan doaibmaorgána, dásseválddi presideantta, stáhtaráđi, ministeriija, stáhtaráđi kansliija, riikkabeivviid vuoigatvuođaáššeolbmo, vuoigatvuođakanslera, alimus rievtti dahje alimus hálddahusrievtti doaimma.
Tasa-arvolautakunta voi kieltää lain vastaisen toiminnan jatkamisen tai uusimisen.
Dásseárvolávdegoddi sáhttá gieldit lága vuostásaš doaimma joatkima dahje ođđasis ovdanboahtima.
Tarvittaes sa lautakunta määrää kieltonsa tehosteeksi uhkasakon.
Dárbbu mielde lávdegoddi mearrida gildosa beavttálmahttima dihte áittasáhku.
Muutosta tasa-arvolautakun nan päätökseen haetaan valitta malla korkeimmalta hallinto-oikeudelta.
Nuppástus dásseárvolávdegotti mearrádussii ohccojuvvo nu, ahte váidojuvvo alimus hálddahusriektái.
Tuomioistuin voi pyytää lautakunnalta lausunnon tasa-arvolain syrjintäkieltoja koskevien säännösten soveltamisesta lain tavoitteiden kannalta merkittävässä asiassa.
Duopmostuollu sáhttá bivdit lávdegottis cealkámuša dásseárvolága vealahangildosiid guoskevaš njuolggadusaid heiveheamis lága ulbmiliid dáfus mearkkašahtti áššis.
Tasa-arvolautakunta käsittelee asiaa kirjallisesti.
Dásseárvolávdegoddi gieđahallá ášši čálalaččat.
Lautakunnan on saatettava käsiteltä väkseen tullut asia tiedoksi sille, jota se koskee.
Lávdegoddi galgá buktit dan gieđahallamii boahtán ášši diehtun dasa, gean dat guoská.
Asianosaiset vastaavat itse kuluistaan, jotka asian käsitte ly tasa-arvolautakunnassa aiheuttaa.
Áššeosolaččat vástidit ieža goluin, maid ášši gieđahallan dásseárvolávdegottis dagaha.
Tasa-arvovaltuutetun ja - lautakunnan asia- ja toimituskirjat annetaan maksutta.
Dásseárvoáittardeaddji ja - lávdegotti ášše- ja doaimmahusgirjjit addojit nuvttá.
Tasa-arvolautakunnan yhteystiedot
Dásseárvolávdegotti oktavuohtadieđut
Tasa-arvolautakunta / tasa-arvoyksikkö, Sosiaali- ja terveysministeriö PL 33, 00023 Valtioneuvosto
Dásseárvolávdegoddi / dásseárvoossodat, Sosiála- ja dearvvasvuohtaministeriija, PL 33, 00023 Stáhtaráđđi
Syrjintäkiellot muussa lainsäädännössä
Vealahangildosat eará láhkaásaheamis
Syrjintä kielletään tasa-arvolain lisäksi muuallakin Suomen lainsäädännössä.
Vealaheapmi gildojuvvo dásseárvolága lassin earáge sajis Suoma láhkaásaheamis.
Suomen perustuslaissa säädetään, että ketään ei saa syrjiä sukupuolen, iän, alkuperän, kielen, uskonnon, vakaumuksen, mielipiteen, terveydentilan, vammaisuuden tai muun henkilöön liittyvän syyn takia.
Suoma vuođđolágas ásahuvvo, ahte geange ii oaččo vealahit sohkabeali, agi, álgoboahtimuša, giela, oskku, nana jáhku, oaivila, dearvvasvuođa, lámisvuođa dahje eará olmmošlaš siva dihte.
Yhdenvertaisuuslaissa kielletään syrjintä iän, etnisen tai kansallisen alkuperän, kansalaisuuden, kielen, uskonnon, vakaumuksen, mielipiteen, terveydentilan, vammaisuuden, sukupuolisen suuntautumisen tai muun henkilöön liittyvän syyn perusteella.
Ovttaveardásašvuođalágas gildojuvvo vealaheapmi agi, etnihkalaš dahje čearddalaš álgoboahtimuša, riikkavulošvuođa, giela, oskku, nana jáhku, oaivila, dearvvasvuođa, lámisvuođa, seksuála orientašuvnna dahje eará olmmošlaš siva vuođul.
Syrjintäkieltoja on myös palvelussuhteita koskevissa laeissa.
Vealahangildosat leat maiddái bálvalusgaskavuođaid guoskevaš lágain.
Rikoslaissa säädetään työsyrjinnästä ja syrjinnästä muun muassa elinkeino- ja virkatoiminnassa.
Rihkuslágas ásahuvvo bargovealaheamis ja vealaheamis earret eará ealáhus- ja virgedoaimmas.
8.8.1986/609
Láhka nissoniid ja albmáid gaskasaš dásseárvvus 8.8.1986/609
Eduskunnan päätöksen mukaisesti säädetään:
Riikkabeivviid mearrádusa mielde ásahuvvo:
1 § Lain tarkoitus
1 § Lága dárkkuhus Dán lága dárkkuhussan lea eastit vealaheami, mii vuođđuduvvá sohkabeallái, ja ovddidit nissoniid ja albmáid gaskasaš dásseárvvu ja maiddái dán dárkkuhusas buoridit nissoniid sajádaga erenomážit bargoeallimis.
Tämän lain säännöksiä ei sovelleta: 1) evankelis-luterilaisen kirkon, ortodoksisen kirkkokunnan eikä muiden uskonnollisten yhdyskuntien uskonnonharjoitukseen liittyvään toimintaan; eikä 2) perheenjäsenten välisiin taikka muihin yksityiselämän piiriin kuuluviin suhteisiin.
2 § Lága muddehanviidodaga ráddjehusat Dán lága njuolggadusat eai muddehuvvo: 1) evangelalaš-luteralaš kirku, ortodoksalaš kirku eaige eará oskkoldatovttastumiid oskkueallimii gullevaš doaimmaide; iige 2) bearašlahtuid gaskasaš dahje eará priváhtaeallimii gullevaš gaskavuođaide.
Eduskunnan toimintaan, joka liittyy kansanedustajan edustajantoimen hoitamiseen, ei sovelleta 10 ja 11 §:n, 14 a §:n eikä 17 ja 19 §: n säännöksiä.
Riikkabeivviid doaibmamii, mii laktása riikkabeaiveáirasa ovddasteaddjidoaimma dikšumii, eai muddehuvvo 10 ja 11 §:a, 14 a §:a eaige 17 ja 19 §:a njuolggadusat.
Myöskään tasavallan presidentin toimintaan ei sovelleta 10 ja 11 §:n säännöksiä. (17.2.1995/206)
Maiddái dásseválddi presideantta doaibmamii eai muddehuvvo 10 ja 11 §:a njuolgga(17.2.1995/206) dusat.
3 § Palvelussuhteiden osapuolten määritelmiä (15.4.2005/232)
3 § Bálvalusgaskavuođaid oassebeliid meroštallamat (15.4.2005/232)
Työntekijällä tarkoitetaan tässä laissa henkilöä, joka sopimuksessa sitoutuu tekemään toiselle (työnantaja) työtä tämän johdon ja valvonnan alaisena palkkaa tai muuta vastiketta vastaan taikka on virkasuhteessa tai muussa siihen verrattavassa palvelussuhteessa valtioon, kuntaan tai muuhun julkisyhteisöön (viranomainen).
Bargiin dárkkuhuvvo dán lágas olmmoš, guhte soahpamušas čatnasa bargat nubbái (bargoaddi) barggu dan jođiheaddjiid ja gohcima vuollásažžan bálkká dahje eará buhtadusa vuostá dahje lea virgegaskavuođas dahje eará bálvalusgaskavuođas man sáhttá ovddibui veardidit, stáhtii, gildii dahje eará almmosservošii (virgeoapmahaš).
Mitä tässä laissa säädetään työntekijästä, sovelletaan soveltuvin osin myös muussa palvelussuhteeseen rinnastettavassa oikeussuhteessa työskentelevään.
Mii dán lágas ásahuvvo bargis, heivehuvvo heivvolaš osiin maiddái bargái, man vuoigatvuohtagaskavuođa sáhttá buohtalastit eará bálvalusgaskavuhtii.
Työnantajalla tarkoitetaan tässä laissa 1 momentissa tarkoitettua työnantajaa ja julkisyhteisöä.
Bargoaddiin dárkkuhuvvo dán lágas 1 momeanttas dárkkuhuvvon bargoaddi ja almmossearvvuš.
Mitä tässä laissa säädetään työnantajasta, sovelletaan vastaavasti työvoimaa toiselta työnantajalta vuokraavaan yritykseen (käyttäjäyritys) sen käyttäessä työnantajalle kuuluvaa määräysvaltaa työsopimuslain (55/2001) mukaisesti.
Mii dán lágas ásahuvvo bargoaddis, muddehuvvo seammaláhkai bargofámu nuppi bargoaddis láigoheaddji fitnodahkii (geavaheaddjifitnodat) dan geavahettiin bargoaddái gullevaš mearridanválddi bargosoahpamušlága (55/2001) mielde.
Työnantajaa koskevia säännöksiä sovelletaan soveltuvin osin myös muun palvelussuhteeseen rinnastettavan oikeussuhteen toimeksiantajaan.
Bargoaddi guoski njuolggadusat heivehuvvojit heivvolaš osiin maiddái doaibmaaddái, man vuoigatvuohtagaskavuođa sáhttá buohtalastit eará bálvalusgaskavuhtii.
4 § Viranomaisen velvollisuus edistää tasa-arvoa (15.4.2005/232)
4 § Virgeoapmahačča geatnegasvuohta ovddidit dásseárvvu (15.4.2005/232)
Viranomaisten tulee kaikessa toiminnassaan edistää naisten ja miesten välistä tasa-arvoa tavoitteellisesti ja suunnitelmallisesti sekä luoda ja vakiinnuttaa sellaiset hallinto- ja toimintatavat, joilla varmistetaan naisten ja miesten tasa-arvon edistäminen asioiden valmistelussa ja päätöksenteossa.
Virgeoapmahaš galgá buot doaimmainis ovddidit nissoniid ja albmáid gaskasaš dásseárvvu ulbmildiđolaččat ja plánavuložit ja maiddái addit vejolašvuođa ja stáđásmahttit dakkár hálddahus- ja doaibmanvugiid, mainna sihkkarasto nissoniid ja albmáid dásseárvvu ovddideapmi áššiid válmmaštallamis ja mearrádusbargamis.
Erityisesti tulee muuttaa niitä olosuhteita, jotka estävät tasa-arvon toteutumista.
Erenomážit galgá rievdadit daid diliid, mat estet dásseárvvu ollašuvvama.
Naisten ja miesten välisen tasa-arvon edistäminen tulee ottaa huomioon 1 ja 2 momentissa tarkoitetulla tavalla palvelujen saatavuudessa ja tarjonnassa.
Nissoniid ja albmáid gaskasaš dásseárvvu ovddideami galgá váldit vuhtii 1 ja 2 momeanttas dárkkuhuvvon vugiin bálvalusaid oažžumis ja fálaldagas.
4 a § Julkisen hallinnon ja julkista valtaa käyttävien toimielinten kokoonpano (15.4.2005/232)
4 a § Almmolaš hálddahusa ja almmolaš válddi geavaheaddji doaibmaorgánaid čoahkkáibidju (15.4.2005/232)
Valtion komiteoissa, neuvottelukunnissa ja muissa vastaavissa toimielimissä sekä kunnallisissa että kuntien välisen yhteistoiminnan toimielimissä lukuun ottamatta kunnanvaltuustoja tulee olla sekä naisia että miehiä kumpiakin vähintään 40 prosenttia, jollei erityisistä syistä muuta johdu.
Stáhta komiteain, ráđđádallangottiin ja eará seammalágan doaibmaorgánain ja maiddái nu gieldda go gielddaid gaskasaš ovttasdoaibmaorgánain earret gielddastivrraid galget leat nu nissonat go albmát goappátge uhcimustá 40 proseantta, juos ii erenomáš sivain eará čuovo.
Jos julkista valtaa käyttävällä toimielimellä tai virastolla, laitoksella taikka kunta- tai valtioenemmistöisellä yhtiöllä on hallintoneuvosto, johtokunta tai muu luottamushenkilöistä koostuva johto- tai hallintoelin, toimielimessä tulee olla tasapuolisesti sekä naisia että miehiä, jollei erityisistä syistä muuta johdu.
Juos almmolaš válddi geavaheaddji doaibmaorgánas dahje virgebáikkis, lágádusas dahje gielda- dahje stáhtaeanetlogu fitnodatsearvvis lea stivrenráđđi, stivra dahje eará luohttámušolbmuin čohkiidan stivren- dahje hálddahusorgána, doaibmaorgánas galget leat ovttaárvosaččat nu nissonat go albmát, juos ii erenomáš sivain eará čuovu.
Viranomaisten ja kaikkien niiden tahojen, joita pyydetään nimeämään ehdokkaita tässä pykälässä tarkoitettuihin toimielimiin, tulee mahdollisuuksien mukaan ehdottaa sekä naista että miestä jokaista jäsenpaikkaa kohden.
Virgeoapmahaččat ja buot dat oassebealit, geaid bivdet nammadit evttohasaid dán paragráffas dárkkuhuvvon doaibmaorgánaidda, galget vejolašvuođaid mielde evttohit nu nissona go albmá juohke lahttobáikki vuostá.
5 § Tasa-arvon toteuttaminen koulutuksessa ja opetuksessa (17.2.1995/206)
5 § Dásseárvvu ollašuhttin skuvlejumis ja oahpahusas (17.2.1995/206)
Viranomaisten ja oppilaitosten sekä muiden koulutusta ja opetusta järjestävien yhteisöjen on huolehdittava siitä, että naisilla ja miehillä on samat mahdollisuudet koulutukseen ja ammatilliseen kehitykseen sekä että opetus, tutkimus ja oppiaineisto tukevat tämän lain tarkoituksen toteutumista.
Virgeoapmahaččat ja oahppolágádusat ja maiddái eará skuvlejumi ja oahpahusa ordnejeaddji ovttastumit galget fuolahit das, ahte nissoniin ja albmáin leat seammát vejolašvuođat skuvlejupmái ja ámmátlaš ovdáneapmái ja maiddái ahte oahpahus, dutkan ja oahppamateriála dorjot dán lága dárkkuhusa ollašuvvama.
6 § Työnantajan velvollisuus edistää tasa-arvoa (15.4.2005/232)
6 § Bargoaddi geatnegasvuohta ovddidit dásseárvvu (15.4.2005/232)
Jokaisen työnantajan tulee työelämässä edistää sukupuolten tasa-arvoa tavoitteellisesti ja suunnitelmallisesti.
Juohke bargoaddi galgá bargoeallimis ovddidit sohkabeliid dásseárvvu ulbmildiđolaččat ja plánavuložit.
Tasa-arvon edistämiseksi työelämässä työnantajan tulee, ottaen huomioon käytettävissä olevat voimavarat ja muut asiaan vaikuttavat seikat:vaikuttavat seikat:vaikuttavat 1) toimia siten, että avoinna oleviin tehtäviin hakeutuisi sekä naisia että miehiä; 2) edistää naisten ja miesten tasapuolista sijoittumista erilaisiin tehtäviin sekä luoda heille yhtäläiset mahdollisuudet uralla etenemiseen; 3) edistää naisten ja miesten välistä tasa-arvoa työehdoissa, erityisesti palkkauksessa; 4) kehittää työoloja sellaisiksi, että ne soveltuvat sekä naisille että miehille; 5) helpottaa naisten ja miesten osalta työelämän ja perhe-elämän yhteensovittamista kiinnittämällä huomiota etenkin työjärjestelyihin; ja 6) toimia siten, että ennakolta ehkäistään sukupuoleen perustuva syrjintä.
Dásseárvvu ovddideapmin bargoeallimis bargi galgá, váldimiin vuhtii anus leahkki resurssaid ja áššái váikkuheaddji eará áššiid: 1) doaibmat nu, ahte bargguide, mat leat rabasin, ozašedje nu nissonat go albmát; 2) ovddidit nissoniid ja albmáid ovttaárvosaš sajuštuvvama sierralágan bargguide ja maiddái addit sidjiide ovttalágan vejolašvuođaid karrieras ovdáneapmái; 3) ovddidit nissoniid ja albmáid gaskasaš dásseárvvu bargoeavttuin, erenomážit bálkáheamis; 4) ovddidit bargodiliid dakkárin, ahte dat heivejit nu nissoniidda go albmáide; 5) álkidahttit nissoniid ja albmáid oasil bargoeallima ja bearašeallima oktiiheiveheami giddemiin fuopmášumi erenomážit bargoordnedallamiidda; ja 6) doaibmat nu, ahte ovddalgihtii eastaduvvo vealaheapmi, mii vuođđuduvvá sohkabeallái.
6 a § Toimenpiteet tasa-arvon edistämiseksi (15.4.2005/232)
6 a § Doaibmabijut dásseárvvu ovddideapmin (15.4.2005/232)
Jos työnantajan palvelussuhteessa olevan henkilöstön määrä on säännöllisesti vähintään 30 työntekijää, työnantajan on toteutettava tasaarvoa edistävät toimet vuosittain laadittavan, erityisesti palkkausta ja muita palvelussuhteen ehtoja koskevan tasa-arvosuunnitelman mukaisesti.
Juos bargoaddi bargoveaga mearri, mii lea bálvalusgaskavuođas, lea fásta uhcimustá 30 bargi, bargoaddi galgá ollašuhttit dásseárvvu ovddideaddji doaimmaid jahkásaččat ráhkaduvvon, erenomážit bálkáheami ja eará bálvalusgaskavuođa eavttuid guoski dásseárvoplána mielde.
Suunnitelma voidaan sisällyttää henkilöstö- ja koulutussuunnitelmaan tai työsuojelun toimintaohjelmaan.
Plána sáhttá laktit bargoveahka- ja skuvlenplánai dahje bargosuodjaleami doaibmanprográmmai.
Tasa-arvosuunnitelma on laadittava yhteistyössä henkilöstön edustajien kanssa, ja sen tulee sisältää: 1) selvitys työpaikan tasa-arvotilanteesta ja sen osana erittely naisten ja miesten sijoittumisesta eri tehtäviin sekä kartoitus naisten ja miesten tehtävien luokituksesta, palkoista ja palkkaeroista; 2) käynnistettäviksi tai toteutettaviksi suunnitellut tarpeelliset toimenpiteet tasa-arvon edistämiseksi ja palkkauksellisen tasa-arvon saavuttamiseksi; ja 3) arvio tasa-arvosuunnitelmaan sisältyneiden aikaisempien toimenpiteiden toteuttamisesta ja niiden tuloksista.
Dásseárvoplána galgá ráhkadit ovttasbarggus bargoveaga ovddasteaddjiiguin, ja dat galgá sisttisdoallat: 1) čilgehusa bargosaji dásseárvodilis ja dan oassin sirrema nissoniid ja albmáid sajuštuvvamis sierra bargguide ja maiddái kártema nissoniid ja albmáid bargguid juohkášuvvamis, bálkkáin ja bálkáerohusain; 2) álggahuvvot dahje ollašuhttit áigojuvvon dárbbašlaš doaibmabijuid dásseárvvu ovddideami ja bálkáheami guoskevaš dásseárvvu juksama várás; ja 3) árvvoštallama dásseárvoplánai gullan ovddit doaibmabijuid ollašuhttimis ja daid bohtosiin.
Edellä 1 momentissa tarkoitetun vuosittaisen tarkastelun sijasta voidaan paikallisesti sopia, että 2 momentin 1 kohdan mukaiset toimenpiteet voidaan tehdä vähintään kerran kolmessa vuodessa.
Ovdalis 1 momeanttas dárkkuhuvvon jahkásaš guorahallama sajis sáhttá báikkálaččat soahpat, ahte 2 momeantta 1 čuoggás dárkkuhuvvon doaibmabijuid sáhttá bargat uhcimustá oktii golmma jagis.
6 b § Toimenpiteet tasa-arvon edistämiseksi oppilaitoksissa (15.4.2005/232)
6 b § Doaibmabijut dásseárvvu ovddideapmin oahppolágádusain (15.4.2005/232)
Oppilaitoksen tulee vuosittain yhteistyössä henkilöstön ja opiskelijoiden edustajien kanssa laatia tasa-arvosuunnitelma.
Oahppolágádus galgá jahkásaččat ovttasbarggus bargoveaga ja stuđeanttaid ovddasteaddjiiguin ráhkadit dásseárvoplána.
Suunnitelman tulee sisältää oppilaitoksen tasa-arvotilanteen ja siihen liittyvien ongelmien kartoitus sekä toteutettaviksi suunnitellut tarpeelliset toimenpiteet tasa-arvon edistämiseksi.
Plána galgá sisttisdoallat oahppolágádusa dásseárvodili ja dasa gullevaš problemaid kártema ja maiddái ollašuhttit plánejuvvon dárbbašlaš doaibmabijuid dásseárvvu ovddideapmin.
Erityistä huomiota tulee kiinnittää tasa-arvon toteutumiseen opiskelijavalinnoissa, opetusta järjestettäessä ja opintosuorituksia arvioitaessa sekä toimenpiteisiin, joilla pyritään seksuaalisen häirinnän ja sukupuolen perusteella tapahtuvan häirinnän ehkäisemiseen ja poistamiseen.
Erenomáš fuopmášumi galgá giddet dásseárvvu ollašuvvamii oahppiidválljemis, oahpahusa ordnedettiin ja oahppočađahemiid árvvoštaladettiin ja maiddái doaibmabijuide, maiguin geahččaluvvo heađušteami eastadeapmái ja eretváldimii, mii dáhpáhuvvá seksuálalaš heađušteami ja sohkabeali vuođul.
Tasa-arvosuunnitelman tulee sisältää arvio aikaisempaan tasa-arvosuunnitelmaan sisältyneiden toimenpiteiden toteuttamisesta ja niiden tuloksista.
Dásseárvoplána galgá sisttisdoallat árvvoštallama ovddit dásseárvoplánai gullan doaibmabijuid ollašuhttimis ja daid bohtosiin.
Suunnitelma voidaan sisällyttää osaksi opetussuunnitelmaa tai muuta oppilaitoksessa laadittavaa suunnitelmaa.
Plána sáhttá laktit oahppaplána dahje eará oahppolágádusas ráhkaduvvon plána oassin.
Vuosittaisen tarkastelun sijasta voidaan oppilaitoksessa sopia, että suunnitelma laaditaan vähintään kerran kolmessa vuodessa.
Jahkásaš guorahallama sajis sáhttá oahppolágádusas soahpat, ahte plána ráhkaduvvo uhcimustá oktii golmma jagis.
Tätä pykälää ei sovelleta perusopetuslaissa (628/1998) tarkoitettuihin opetuksen järjestäjiin ja kouluihin.
Dát paragráfa ii muddehuvvo vuođđooahpahuslágas (628/1998) dárkkuhuvvon oahpahusa lágideaddjiide ja skuvllaide.
7 § Syrjinnän kielto (15.4.2005/232)
7 § Vealaheami gielddus (15.4.2005/232)
Välitön ja välillinen syrjintä sukupuolen perusteella on kielletty.
Eahpenjulges ja njulges vealaheapmi sohkabeali vuođul lea gildojuvvon.
Välittömällä syrjinnällä tarkoitetaan tässä laissa: 1) naisten ja miesten asettamista eri asemaan sukupuolen perusteella; tai 2) eri asemaan asettamista raskaudesta tai synnytyksestä johtuvasta syystä.
Njulges vealahemiin dárkkuhuvvo dán lágas: 1) nissoniid ja albmáid bidjan sierra sajádahkii sohkabeali vuođul; dahje 2) sierra sajádahkii bidjan áhpehisvuođas dahje riegádahttimis boahtán siva dihte.
Välillisellä syrjinnällä tarkoitetaan tässä laissa: 1) eri asemaan asettamista sukupuoleen nähden neutraalilta vaikuttavan säännöksen, perusteen tai käytännön nojalla, jos menettelyn vaikutuksesta henkilöt voivat tosiasiallisesti joutua epäedulliseen asemaan sukupuolen perusteella; tai 2) eri asemaan asettamista vanhemmuuden tai perheenhuoltovelvollisuuden perusteella.
Eahpenjulges vealahemiin dárkkuhuvvo dán lágas: 1) sierra sajádahkii bidjan sohkabeali ektui neutrálan váikkuheaddji njuolggadusa, vuođustusa dahje geavada vuođul, juos meannudeami váikkuhusas olbmot sáhttet duođalaččat gártat heittogut sajádahkii sohkabeali vuođul; dahje 2) sierra sajádahkii bidjan vánhenvuođa dahje bearrašis fuolahangeatnegasvuođa vuođul.
Edellä 3 momentin 1 ja 2 kohdassa tarkoitettua menettelyä ei kuitenkaan ole pidettävä syrjintänä, jos sillä pyritään hyväksyttävään tavoitteeseen ja valittuja keinoja on pidettävä aiheellisina ja tarpeellisina tähän tavoitteeseen nähden.
Ovdalis 3 momeantta 1 ja 2 čuoggáin dárkkuhuvvon meannudeami ii goittotge galgga doallat vealaheapmin, juos dainna figgojvvo dohkálaš ulbmilii ja válljejuvvon vuogit gehččojit áššálažžan ja dárbbašlažžan dán ulbmila ektui.
Seksuaalista häirintää ja häirintää sukupuolen perusteella samoin kuin käskyä tai ohjetta harjoittaa sukupuoleen perustuvaa syrjintää on pidettävä tässä laissa tarkoitettuna syrjintänä.
Seksuálalaš heađušteami ja heađušteami sohkabeali vuođul nugo gohččuma dahje rávvaga vealahit sohkabeali vuođul galgá doallat dán lágas dárkkuhuvvon vealaheapmin.
8 § Syrjintä työelämässä (15.4.2005/232)
8 § Vealaheapmi bargoeallimis (15.4.2005/232)
Työnantajan menettelyä on pidettävä tässä laissa kiellettynä syrjintänä, jos työnantaja: 1) työhön ottaessaan taikka tehtävään tai koulutukseen valitessaan syrjäyttää henkilön, joka on ansioituneempi kuin valituksi tullut toista sukupuolta oleva henkilö, jollei työnantajan menettely ole johtunut muusta, hyväksyttävästä seikasta kuin sukupuolesta taikka jollei menettelyyn ole työn tai tehtävän laadusta johtuvaa painavaa ja hyväksyttävää syytä; 2) työhön ottaessaan, tehtävään tai koulutukseen valitessaan tai palvelussuhteen kestosta tai jatkumisesta taikka palkka- tai muista palvelussuhteen ehdoista päättäessään menettelee siten, että henkilö joutuu raskauden, synnytyksen tai muun sukupuoleen liittyvän syyn perusteella epäedulliseen asemaan; 3) soveltaa palkka- tai muita palvelussuhteen ehtoja siten, että työntekijä tai työntekijät joutuvat sukupuolen perusteella epäedullisempaan asemaan kuin yksi tai useampi muu työnantajan palveluksessa samassa tai samanarvoisessa työssä oleva työntekijä; 4) johtaa työtä, jakaa työtehtävät tai muutoin järjestää työolot siten, että yksi tai useampi työntekijä joutuu muihin verrattuna epäedullisempaan asemaan sukupuolen perusteella; 5) irtisanoo, purkaa tai muutoin lakkauttaa palvelussuhteen taikka siirtää tai lomauttaa yhden tai useamman työntekijän sukupuolen perusteella.
Bargoaddi meannudeami galgá doallat dán lágas gildojuvvon vealaheapmin, juos bargoaddi: 1) bargui válddedettiin dahje doibmii dahje skuvlejupmái válljedettiin duvdá eret olbmo, guhte lea dohkálut go válljejuvvot boahtán olmmoš, guhte gullá nuppi sohkabeallái, juos ii bargoaddi meannudeapmi leat boahtán eará, dohkálaš sivas go sohkabealis dahje juos ii meannudeapmái leat barggu dahje doaimma iešvuođas boahtán lossa ja dohkálaš sivva; 2) bargui válddedettiin, doibmii dahje skuvlejupmái válljedettiin dahje bálvalusgaskavuođa bisttus dahje joatkašuvvamis dahje bálká- dahje eará bálvalusgaskavuođa eavttuin mearridettiin meannuda nu, ahte olmmoš gártá áhpehisvuođa, riegádahttima dahje eará sohkabeallái laktáseaddji siva vuođul heittogut sajádahkii; 3) heiveha bálká- dahje eará bálvalusgaskavuođa eavttuid nu, ahte bargi dahje bargit gártet sohkabeali vuođul heittogut sajádahkii go okta dahje máŋga eará bargi, geat leat bargoaddi bálvalusas seamma dahje seammaárvosaš barggus; 4) jođiha barggu, juohká bargguid dahje muđui ordne bargodiliid nu, ahte okta dahje máŋga bargi gártet earáid ektui heittogut sajádahkii sohkabeali vuođul; 5) eretcealká, burgá dahje muđui heaittiha bálvalusgaskavuođa dahje sirdá dahje luopmudahttá ovtta dahje máŋga bargi sohkabeali vuođul.
Työnantaja ei kuitenkaan ole rikkonut 1 momentin 2�5 kohdassa tarkoitettua syrjinnän kieltoa, jos kyse on 7 §:n 4 momentissa tarkoitetusta tilanteesta ja säännöksen mukaisesta hyväksyttävästä syystä.
Bargoaddi ii goittotge leat rihkkon 1 momeantta 2―5 čuoggás dárkkuhuvvon vealahangildosa, juos jearaldagas lea 7 §:a 4 momeanttas dárkkuhuvvon dilis ja njuolggadusas dárkkuhuvvon dohkálaš sivas.
8 a § Työnantajan vastatoimet (15.4.2005/232)
8 a § Bargoaddi vuostedoaimmat (15.4.2005/232)
Työnantajan menettelyä on pidettävä tässä laissa kiellettynä syrjintänä, jos henkilö irtisanotaan tai asetetaan muutoin epäedulliseen asemaan sen jälkeen, kun hän on vedonnut tässä laissa säädettyihin oikeuksiin tai velvollisuuksiin taikka osallistunut sukupuolisyrjintää koskevan asian selvittämiseen.
Bargoaddi meannudeami galgá doallat dán lágas gildojuvvon vealaheapmin, juos bargi eretcelkojuvvo dahje biddjojuvvo muđui heittogut sajádahkii dan maŋŋá, go son lea doarjalan dán lágas ásahuvvon vuoigatvuođaide dahje geatnegasvuođaide dahje oassálastán sohkabeallevealaheami guoski ášši čilgemii.
8 b § Syrjintä oppilaitoksissa (15.4.2005/232)
8 b § Vealaheapmi oahppolágádusain
Oppilaitoksen sekä muiden koulutusta ja opetusta järjestävien yhteisöjen menettelyä on pidettävä tässä laissa kiellettynä syrjintänä, jos henkilö asetetaan opiskelijavalinnoissa, opetusta järjestettäessä, opintosuoritusten arvioinnissa tai oppilaitoksen tai yhteisön muussa varsinaisessa toiminnassa sukupuolen perusteella muita epäedullisempaan asemaan taikka muutoin kohdellaan 7 §:ssä tarkoitetulla tavalla.
Oahppolágádusa ja maiddái eará skuvlejumi ja oahpahusa lágideaddji ovttastumiid meannudeami galgá doallat dán lágas gildojuvvon vealaheapmin, juos olmmoš biddjojuvvo oahppiidválljemis, oahpahusa ordnedettiin, oahppočađahemiid árvvoštallamis dahje oahppolágádusa dahje ovttastumi eará fásta doaimmas sohkabeali vuođul earáid heittogut sajádahkii dahje muđui giehtadallo 7 §:s dárkkuhuvvon vugiin.
Tätä pykälää ei sovelleta perusopetuslaissa tarkoitettuihin opetuksen järjestäjiin ja kouluihin. äjiin ja kouluihin.
Dát paragráfa ii muddehuvvo vuođđooahpahuslágas dárkkuhuvvon oahpahusa lágideaddjiide ja skuvllaide.
8 c § Syrjintä etujärjestöissä (15.4.2005/232)
8 c § Vealaheapmi intreassaorganisašuvnnain (15.4.2005/232)
Menettelyä on pidettävä tässä laissa kiellettynä syrjintänä, jos henkilö asetetaan muita epäedullisempaan asemaan sukupuolen perusteella työmarkkinajärjestön tai muun ammatillista edunvalvontaa harjoittavan järjestön toiminnassa, jäseneksi pääsyssä tai sen tarjoamia etuuksia annettaessa taikka häntä muutoin kohdellaan 7 §:ssä tarkoitetulla tavalla.
Meannudeami galgá doallat dán lágas gildojuvvon vealaheapmin, juos olmmoš biddjojuvvo earáid heittogut sajádahkii sohkabeali vuođul bargomárkanorganisašuvnna dahje eará ámmátlaš ovddugohcinorganisašuvnna doaimmas, lahttun beassamis dahje dan fállan ovdduid attedettiin dahje son muđui giehtadallo 7 §:s dárkkuhuvvon vugiin.
8 d § HäHäH irintä työpaikoilla (15.4.2005/232)
8 d § Heađušteapmi bargosajiin (15.4.2005/232)
Työnantajan menettelyä on pidettävä tässä laissa kiellettynä syrjintänä, jos työnantaja saatuaan tiedon siitä, että työntekijä on joutunut työssään seksuaalisen tai muun sukupuoleen perustuvan häirinnän kohteeksi, laiminlyö ryhtyä käytettävissä oleviin toimiin häirinnän poistamiseksi.
Bargoaddi meannudeami galgá doallat dán lágas gildojuvvon vealaheapmin, juos bargoaddi oaččodettiin dieđu das, ahte bargi lea gártan barggus seksuálalaš dahje sohkabeallái vuođđudeaddji eará heađušteami vuollái, suostá álgimis doaimmaide, mat leat geavaheamis, heađušteami eretváldimii.
9 § Menettely, jota ei ole pidettävä syrjintänä (15.4.2005/232)
9 § Meannudeapmi, man ii galgga doallat vealaheapmin (15.4.2005/232)
Tässä laissa tarkoitettuna sukupuoleen perustuvana syrjintänä ei ole pidettävä: 1) naisten erityistä suojelua raskauden tai synnytyksen vuoksi; 2) asevelvollisuuden säätämistä ainoastaan miehille; 3) vain joko naisten tai miesten hyväksymistä muun yhdistyksen kuin varsinaisen työmarkkinajärjestön jäseniksi, jos tämä perustuu yhdistyksen säännöissä olevaan nimenomaiseen määräykseen; jos yhdistys on muu ammatillista edunvalvontaa harjoittava järjestö, edellytetään lisäksi, että järjestö pyrkii tämän lain tarkoituksen toteuttamiseen; eikä 4) väliaikaisia, suunnitelmaan perustuvia erityistoimia tosiasiallisen tasa-arvon edistämiseksi, joilla pyritään tämän lain tarkoituksen toteuttamiseen.
Dán lágas dárkkuhuvvon vealaheapmin, mii vuođđuduvvá sohkabeallái, ii galgga doallat: 1) nissoniid erenomáš suodjaleami áhpehisvuođa dahje riegádahttima dihte; 2) vearjogeatnegasvuođa ásaheami dušše albmáide; 3) dušše jogo nissoniid dahje albmáid dohkkeheami eará searvvi go fásta bargomárkanorganisašuvnna lahttun, juos dat vuođđuduvvá searvvi njuolggadusain dihto mearrádussii; juos searvi lea eará ámmátlaš ovddugohcinorganisašuvdna, gáibiduvvo lassin, ahte organisašuvdna figgá dán lága dárkkuhusa ollašuhttimii; iige 4) gaskaboddosaš, plánii vuođđudeaddji sierradoaimmaid duođalaš dásseárvvu ovddideapmin, mainna geahččaluvvo dán lága dárkkuhusa ollašuhttimii.
§ 9 a Todistustaakka (15.4.2005/232)
§ 9 a Duođaštannoađđi (15.4.2005/232)
Jos joku, joka katsoo joutuneensa tässä laissa tarkoitetun syrjinnän kohteeksi, esittää tässä laissa tarkoitettua asiaa tuomioistuimessa tai toimivaltaisessa viranomaisessa käsiteltäessä tosiseikkoja, joiden perusteella voidaan olettaa, että kyseessä on syrjintä sukupuolen perusteella, vastaajan on osoitettava, ettei sukupuolten välistä tasa-arvoa ole loukattu, vaan että menettely on johtunut muusta, hyväksyttävästä seikasta kuin sukupuolesta.
Juos gii nu, guhte geahččá leat gártan dán lágas dárkkuhuvvon vealaheami vuollái, dán lágas dárkkuhuvvon ášši gieđahaladettiin duopmostuolus dahje doaibmaválddálaš virgeoapmahaččas ovdanbuktá duohtaáššiid, maid vuođul sáhttá eahpidit, ahte jearaldalagas lea vealaheapmi sohkabeali vuođul, vástideaddji galgá čájehit, ahte sohkabeliid gaskasaš dásseárvu ii leat loavkiduvvon, muhto ahte meannudeapmi lea boahtán man nu eará, dohkálaš áššis go sohkabealis.
Säännöstä ei sovelleta rikosasian käsittelyssä.
Njuolggadus ii muddehuvvo rihkusášši gieđahallamis.
10 § Työnantajan velvollisuus antaa selvitys menettelystään (15.4.2005/232)
10 § Bargoaddi geatnegasvuohta addit čilgehusa meannudeamis (15.4.2005/232)
Työnantajan on pyynnöstä viivytyksettä annettava kirjallinen selvitys menettelystään sille, joka katsoo joutuneensa syrjäytetyksi 8 §:n 1 momentin 1 kohdassa tarkoitetuin tavoin.
Bargoaddi galgá bivdagis farggamusat addit čálalaš čilgehusa meannudeamis dasa, guhte geahččá leat boahtán vealahuvvot 8 § 1 momeantta 1 čuoggás dárkkuhuvvon vugiin.
Selvityksestä tulee käydä ilmi työnantajan noudattamat valintaperusteet, valituksi tulleen koulutus, työ- ja muu kokemus sekä muut valintaan vaikuttaneet selvästi osoitettavissa olevat ansiot ja seikat.
Čilgehusas galget ovdanboahtit bargoaddi čuvvon válljenvuođustusat, válljejuvvon olbmo skuvlejupmi, bargo- ja eará hárjánupmi sihke eará ánssut ja áššit, maid sáhttá geahččat leat váikkuhan čielgasit válljemii.
Työnantajan on samoin viivytyksettä annettava kirjallinen selvitys menettelynsä perusteista työnhakijalle tai työntekijälle, joka katsoo joutuneensa 8 §:n 1 momentin 2 kohdassa tarkoitetun syrjinnän kohteeksi.
Bargoaddi galgá seammaláhkai farggamusat addit čálalaš čilgehusa meannudeami vuođustusain bargoohccái dahje bargái, guhte geahččá leat gártan 8 §:a 1 momeantta 2 čuoggás dárkkuhuvvon vealaheami vuollái.
Työnantajan on annettava selvitys työntekijälle tämän palkkauksen perusteista ja muut työntekijää koskevat välttämättömät tiedot, joiden perusteella voidaan arvioida, onko 8 §:n 1 momentin 2 tai 3 kohdan mukaista palkkasyrjinnän kieltoa noudatettu.
Bargoaddi galgá addit čilgehusa bargái dán bálkáheami vuođustusain ja bargi guoski eará vealtameahttun dieđuid, maid vuođul sáhttá árvvoštallat, leago 8 §:a 1 momeantta 2 dahje 3 čuoggás dárkkuhuvvon bálkávealaheami gielddus čuvvojuvvon.
Työehtosopimuksen perusteella valitulla luottamusmiehellä ja työsopimuslain 13 luvun 3 §:ssä tarkoitetulla luottamusvaltuutetulla tai sen mukaan kuin asianomaisella työpaikalla on sovittu, muulla työntekijöiden edustajalla, on itsenäinen oikeus saada palkkaa ja työehtoja koskevia tietoja yksittäisestä työntekijästä hänen suostumuksellaan tai työntekijäryhmästä, tai siten kuin alaa koskevassa työehtosopimuksessa on sovittu, silloin kun on aihetta epäillä palkkasyrjintää sukupuolen perusteella.
Bargoeaktosoahpamuša vuođul válljejuvvon luohttámušolbmos ja bargosoahpamušlága 13 kapihttala 3 §:s dárkkuhuvvon luohttámušáirasis dahje dan mielde go áššáigullevaš bargosajis lea sohppojuvvon, bargiid eará ovddasteaddjis, lea iehčanas vuoigatvuohta oažžut bálkká ja bargoeavttuid guoski dieđuid ovttaskas bargis su miehtamiin dahje bargiidjoavkkus, dahje nugo suorggi guoskevaš bargoeaktosoahpamušas lea sohppojuvvon, dallego lea sivva eahpidit bálkávealaheami sohkabeali vuođul.
Jos tiedot koskevat yksittäisen henkilön palkkausta, asianomaiselle on ilmoitettava, että tietoja on annettu.
Juos dieđut gusket ovttaskas olbmo bálkáheami, áššeosolažžii galgá almmuhit, ahte dieđut leat addojuvvon.
Luottamusmies, luottamusvaltuutettu tai muu työntekijöiden edustaja ei saa ilmaista muille palkkaa ja työehtoja koskevia tietoja.
Luohttámušolmmoš, luohttámušáirras dahje bargiid eará ovddasteaddji ii oaččo addit earáide bálkká ja bargoeavttuid guoskevaš dieđuid.
10 a § Oppilaitoksen velvollisuus antaa selvitys menettelystään (15.4.2005/232)
10 a § Oahppolágádusa geatnegasvuohta addit čilgehusa meannudeamis (15.4.2005/232)
Oppilaitoksen sekä muun koulutusta ja opetusta järjestävän yhteisön on pyynnöstä viivytyksettä annettava kirjallinen selvitys menettelystään opiskelijalle, joka katsoo joutuneensa syrjityksi 8 b §:ssä mainituin tavoin.
Oahppolágádus ja maiddái skuvlejumi ja oahpahusa ordnejeaddji eará ovttastupmi galgá bivdagis farggamusat addit čálalaš čilgehusa meannudeamis stuđentii, guhte geahččá leat boahtán vealahuvvot 8 b §:s máinnašuvvon vugiin.
11 § Hyvitys (15.4.2005/232)
11 § Buhtadus (15.4.2005/232)
Se, joka on rikkonut 8 tai 8 a–8 d §:ssä tarkoitettua syrjinnän kieltoa, on velvollinen maksamaan loukatulle hyvitystä.
Dat, guhte lea rihkkon 8 dahje 8 a―8 d §:s dárkkuhuvvon vealaheami gildosa, lea geatnegas máksit loavkiduvvon olbmui buhtadusa.
Hyvityksenä on suoritettava vähintään 3 000 euroa.
Buhtadussan galgá máksit uhcimustá 3 000 euro.
Työhönottotilanteessa hyvityksenä on suoritettava enintään 15 000 euroa.
Barguiváldinoktavuođas buhtadussan galgá máksit eanemustá 15 000 euro.