pere/sami_parallel huggingface dataset:
Huhtikuu on humahtanut ja käynnistänyt Saamelaisen lastenkulttuurikeskuksen ja koulujen sekä päiväkotien yhteisten suunnitelmien kokoamisen toimintavuodelle 2009.
Cuoŋománnu lea šuvggihan ja álggahan Sámi mánáidkulturguovddáža ja skuvllaid ja maiddái beaiveruovttuid oktasaš plánaid čohkkema doaibmajahkái 2009.
Kevään kuluessa jakeluun saatetaan koulujen mediakasvatuksen tarpeisiin tehty DVD-muotoinen oppimateriaalipaketti Kuuluviin !
Giđa áigge juohkimii buktojuvvo skuvllaid mediabajásgeassima dárbbuide dahkkon DVD-hápmásaš oahppamateriálapakeahtta Gullosii !
ja ensimmäinen Suomessa saameksi julkaistu sarjakuvapiirtämisen opas Smávva oahpis ráiddogovaid sárgumii.
ja vuosttas Suomas sámegillii almmustahtton ráidogovvasárguma rávvagat Smávva oahpis ráidogovaid sárgumii.
Vuoden 2009 Taikalampputoiminnassa tullaan myös huomioimaan Lapsen oikeuksien juhlavuosi.
Jagi 2009 Diidalámpá-doaimmas váldojuvvo maiddái vuhtii Máná vuoigatvuođaid ávvujahki.
Kuluvana vuonna vietetään YK:n Lapsen oikeuksien sopimuksen 20- vuotisjuhlavuotta.
Dán jagi dollojuvvo ON:id Máná vuoigatvuođaid soahpamuša 20- jagi ávvujahki.
Julkaisuvapaa heti
Oažžu almmustahttit dalán
Saamelaisnuoret Suomessa - seminaari 10.10.2012 Eduskunta, Pikkuparlamentti
Sámenuorat Suomas - seminára 10.10.2012 Riikkabeaivvit, Pikkuparlamentti
Saamelaiskäräjien nuorisoneuvosto ja Suomen saamelaisnuoret ry järjestivät Helsingissä seminaarin saamelaisnuorten nykytilanteesta ja tulevaisuudesta Suomessa.
Sámedikki nuoraidráđđi ja Suoma Sámi Nuorat ro lágidedje Helssegis seminára sámenuoraid dáládilis ja boahttevuođas Suomas.
Seminaarissa saamelaisnuoret toivat esille heille ajankohtaisia ja tärkeitä asioita.
Semináras sámenuorat bukte ovdan sidjiide áigeguovdilis ja dehálaš áššiid.
Perinteisten elinkeinojen nykytilanne, äidinkielen merkitys, saamelaisen opetussuunnitelman tärkeys ja ulkosaamelaisuus olivat keskeisimpiä asioita, joita nuoret toivat puheissaan esille.
Árbevirolaš ealáhusaid dáládilli, eatnigiela mearkkašupmi, sámi oahppoplána dehálašvuohta ja olgosápmelašvuohta ledje guovddáš áššit, maid nuorat bukte ságaineaset ovdan.
Saamelaisnuorten näkemyksien lisäksi seminaariin oli kutsuttu kaikkien eduskunnassa istuvien puolueiden edustajat paneelikeskusteluun, jossa puolueet saivat vastata puolueensa linjan mukaisesti saamelaisia ja etenkin saamelaisnuoria koskettaviin kysymyksiin.
Sámenuoraid oainnuid lassin seminárai ledje bovdejuvvon buot riikkabeivviin čohkkájeaddji bellodagaid ovddasteaddjit panelaságastallamii, mas bellodagat ožžo vástidit guđege bellodaga linjá mielde sámiide ja eandalit sámenuoraide guoski gažaldagaide.
Seminaarin avasi Suomen saamelaiskäräjien puheenjohtaja Klemetti Näkkäläjärvi.
Seminára rabai Suoma sámedikki ságadoalli Klemetti Näkkäläjärvi.
Näkkäläjärvi nosti omassa puheessaan esille hyvänä esimerkkinä vaikuttamismahdollisuuksista nuorten aktiivisuuden saamelaispolitiikassa.
Näkkäläjärvi loktii iežas sáhkavuorustis ovdan buorrin ovdamearkan váikkuhanvejolašvuođain nuoraid aktiivvalašvuođa sámepolitihkas.
Saamelaiskäräjien nuorisoneuvoston puheenjohtaja Laura-Maija Niittyvuopio kertoi puheenvuorossaan nuorten mahdollisuuksista ja haasteista vaikuttaa omiin asioihinsa. ”
Sámedikki nuoraidráđi ságajođiheaddji Laura-Maija Niittyvuopio muitalii sáhkavuorustis nuoraid vejolašvuođain ja hástalusain váikkuhit iežaset áššiide. ”
Saamelaisnuorille on kehittymässä mahdollisuus vaikuttaa saamelaisnuorten asemaan.
Sámenuoraide lea bohciideamen vejolašvuohta váikkuhit sámenuoraid sajádahkii.
Valtakunnallisesti tämän mahdollisuuden kehittyminen on turvattava taloudellisesti pysyvillä ratkaisuilla ja resursseilla. ”
Riikkaviidosaččat dán vejolašvuođa bohciideami galgá dorvvastit ekonomalaččat bissovaš čovdosiiguin ja resurssaiguin. ”
Paneelikeskustelussa olivat paikalla Suomen Keskustan Simo Rundgren, Suomen Sosiaalidemokraattisen Puolueen Johanna Ojala-Niemelä, Suomen Ruotsalaisen kansanpuolueen Astrid Thors, Kansallisen Kokoomuksen Heikki Autto ja Vihreän Liiton Outi Alanko-Kahiluoto.
Panelaságastallamis ledje báikki alde Suoma Guovddáš (Suomen Keskusta) - bellodaga Simo Rundgren, Suoma Sosiálademokráhtalaš Bellodaga Johanna Ojala-Niemelä, Suoma Ruoŧŧelaš álbmotbellodaga Astrid Thors, Kansallinen Kokoomus - bellodaga Heikki Autto ja Ruoná Lihtu Outi Alanko-Kahiluoto.
Paneelissa erityisesti ajankohtaisena asiana nousi ILO 169-sopimus, ja siihen esille tulleet kaksi erilaista kantaa saamelaisnuorten omiin kysymyksiin.
Panelas erenomážit áigeguovdilis áššin badjánii ILO 169-soahpamuš, ja dasa ovdan boahtán guokte sierralágan oainnu sámenuoraid iežaset gažaldagaide.
RKP:n ja Vihreän liiton edustajat sanoivat puolueiden linjaksi tukea vahvasti ILO 169 sopimuksen ratifiointia.
RKP ja Ruoná lihtu ovddasteaddjit dajaiga bellodagaid linnján doarjut nannosit ILO 169-soahpamuša ratifiserema.
Keskustan, Kokoomuksen ja SDP:n edustajat sanoivat puolueiden kannaksi, että ILO-169-sopimusta ei tällä hetkellä ole mahdollista ratifioida, koska puolueet vaativat yksityiskohtien tarkempaa katsomista, mm. saamelaismääritelmässä ja maaoikeuskysymyksissä.
Suoma Guovddáš - bellodaga, Kansallinen Kokoomus bellodaga ja SDP ovddasteaddjit dadje bellodagaid oaidnun, ahte ILO-169-soahpamuša ii dál leat vejolaš ratifiseret, dasgo bellodagat gáibidit detáljaid dárkilut geahčadeami, ee. sápmelašmeroštallamis ja eanariektegažaldagain.
RKP:n edustaja Thors oli yllättynyt muiden paikalla olleiden hallituspuolueiden (Kok, SDP) kielteisestä kannasta, koska tämän hallituskauden hallitusohjelmassa on tarkoitus ratifioida kyseinen sopimus.
RKP ovddasteaddji Thors lei heahkastuvvan eará ráđđehusbellodagaid (Kok, SDP) negatiiva oainnus, dasgo dán ráđđehusbaji ráđđehusprográmmas lea oaivil ratifiseret gažaldatvuloš soahpamuša.
Seminaarissa Suomen saamelaisnuorten puheenjohtaja Tuomas Aslak Juuso painotti YK:n alkuperäiskansojen oikeuksien julistuksen merkitystä koko saamelaiskulttuurin- ja kielen edistämisessä ja yhdeksi keskeiseksi asiaksi ILO 169-sopimuksen ratifiointi prosessissa. ”
Semináras Suoma sámenuoraid ságajođiheaddji Tuomas Aslak Juuso deattuhii ON:a eamiálbmogiid vuoigatvuođaid julggaštusa mearkkašumi oppa sámekultuvrra ja – giela ovddideamis ja oktan guovddáš áššin ILO 169-soahpamuša ratifiserenproseassas. ”
YK:n alkuperäiskansojen oikeuksien julistus ja ILO 169-sopimus muistuttavat sisällöltään huomattavasti toisiaan.
ON:a eamiálbmogiid vuoigatvuođaid julggaštus ja ILO 169-soahpamuš sulastahttet sisdoaluset dáfus sakka nuppiideaset.
Suomi on mielestäni vahvasti sitoutunut YK:n alkuperäiskansojen oikeuksien julistukseen sekä sen eri artikloihin ja tämä tulisi huomioida ILO 169-sopimuksen ratifiointi prosessissa. ”
Suopma lea mu mielas nannosit čatnasan ON:a eamiálbmogiid vuoigatvuođaid julggaštussii sihke dan sierra artihkkaliidda ja dan galggašii váldit vuhtii ILO 169-soahpamuša ratifiserenproseassas. ”
Seminaarissa nuoret saamelaiset toivat esille saamelaiskulttuuriin liittyviä haasteita, mutta kuitenkin jokaisen nuoren puheessa oli toivoa tulevaisuudesta !
Semináras nuorra sápmelaččat bukte ovdan sámekultuvrii guoski hástalusaid, muhto goit guđege nuora ságas vuhttui luohttámuš boahttevuhtii !
Saamelaisnuorten musiikki saapuu Rovaniemelle
Sámenuoraid musihkka boahtá Roavvenjárgii
- yli 300 nuorta saamelaisnuorten taidetapahtumaan
- badjel 300 nuora sámenuoraid dáiddadáhpáhussii
Rovaniemen kaupungin nuorisotila Mondella lauletaan, joikataan ja musisoidaan pohjois-, inarin- ja koltansaamen kielillä pääsiäisen jälkeen.
Roavvenjárgga gávpoga nuoraidbáiki Mondes lávlojuvvo, juigojuvvo ja loaiddastuvvo davvisáme-, anáraš- ja nuortalašgielaiguin beassážiid maŋŋá.
Saamelaisnuorten taidetapahtuma (Sámenuoraid dáiddadáhpáhus) kokoaa yli 300 saamelaisnuorta Rovaniemelle 7.-8. huhtikuuta.
Sámenuoraid dáiddadáhpáhus čohkke badjel 300 sámenuora Roavvenjárgii cuoŋománu 7.-8. beaivve.
Taidetapahtuma järjestetään nyt ensimmäistä kertaa saamelaisalueen ulkopuolella.
Dáiddadáhpáhus lágiduvvo dál vuosttas háve sámeguovllu olggobealde.
Taidetapahtuma haluttiin järjestää Rovaniemellä, koska kaupungissa asuu huomattavan paljon saamelaisnuoria, jotka eivät aikaisemmin ole osallistuneet taidetapahtumaan ja vain harvat ovat saaneet saamen kielen opetusta koulussa.
Dáiddadáhpáhus háliiduvvui lágiduvvot Roavvenjárggas, go gávpogis ásset mearkkašahtti olu sámenuorat, geat eai ovdal leat oassálastán dáiddadáhpáhussii ja dušše muhtimat leat ožžon sámegiela oahpahusa skuvllas.
Saamelaisnuorten taidetapahtumia on järjestetty 1970-luvulta lähtien.
Sámenuoraid dáiddadáhpáhusat leat lágiduvvon 1970-logu rájes.
Pääjärjestäjä saamelaiskäräjät haluaa, että taidetapahtuma on mahdollisimman monien saamelaisnuorten ulottuvilla.
Váldolágideaddji sámediggi hálida, ahte dáiddadáhpáhus lea nu máŋggaid sámenuoraid olánmuttos go vejolaš.
Tapahtuman yhtenä tarkoituksena on myös kannustaa saamen kielen opiskeluun.
Dáhpáhusa oktan dárkkuhussan lea maiddái movttiidahttit sámegiela lohkamii.
Taidetapahtuma tukee siten sekä nuorten taideharrastuksia että saamen kielen käyttöä.
Dáiddadáhpáhus doarju nu nuoraid dáiddalaš áiggeájiid go sámegiela geavaheami.
Monet tunnetut saamelaistaiteilijat ovat saaneet ensimmäiset esiintymiskokemuksesa juuri tästä tapahtumasta.
Máŋggat beakkán sámedáiddarat leat ožžon vuosttas loaiddastanvásáhusaid justa dán dáhpáhusas.
Tapahtuma on ainoa jokavuotinen saamenkielinen nuorisotapahtuma Suomessa.
Dáhpáhus lea áidna juohkejahkásaš sámegielat nuoraiddáhpáhus Suomas.
Teemana musiikki
Temán musihkka
Saamelaisnuorten taidetapahtuman teemana on tänä vuonna musiikki eri lajeissaan.
Sámenuoraid dáiddadáhpáhusa temán lea dán jagi musihkka sierra šlájaiguin.
Tapahtumaan on ilmoittautunut 22 musiikin esittäjää tai ryhmää, joissa on yhteensä 150 kilpailuun osallistujaa.
Dáhpáhussii leat almmuhan 22 musihka loaiddasteaddji dahje joavkku, main leat oktiibuot 150 gilvui oassálasti.
Esitykset edustavat pohjois-, inarin- ja koltansaamen kieliä.
Loaiddasteamit ovddastit davvisáme-, anáraš- ja nuortalašgielaid.
Nuoria tulee tapahtumaan lähes kaikista saamelaisalueen kouluista.
Nuorat bohtet dáhpáhussii measta buot sámeguovllu skuvllain.
Rovaniemeltä mukaan on ilmoittautunut kolme ryhmää / esiintyjää.
Roavvenjárggas fárrui leat almmuhan golbma joavkku / loaiddasteaddji.
Tapahtumaan järjestetään linja-auto kuljetukset kaikkialta saamelaisalueelta.
Dáhpáhussii lágiduvvojit linnjabiila sáhtut birra sámeguovllu.
Tapahtuma alkaa keskiviikkona 7. huhtikuuta Nivavaaran ala-asteen koululla klo 18.30 Kiirunan saamelaisteatterin esityksellä Ovtta guovvamánoija (Yhtenä helmikuun yönä).
Dáhpáhus álgá gaskavahku cuoŋománu 7. beaivve Nivavaara vuolledási skuvllas dmu 18.30 Giron sámeteáhtera čájáhusain Ovtta guovvamánoija (Yhtenä helmikuun yönä).
Ilta jatkuu nuorisotila Mondella klo 20.00 järjestettävällä saameksi rokkaavan SomByn konsertilla.
Eahket joatkašuvvá nuoraidbáiki Mondes dmu 20.00 lágiduvvon konserttain, gos sámegillii rokkaa SomBy.
SomBy on niittänyt mainetta Suomen lisäksi Norjassa ja Ruotsissa.
SomBy lea beakkán Suoma lassin Norggas ja Ruoŧas.
Viime syksynä se toi eurooppalaisten vähemmistöryhmien laulukilpailusta Liet internationaalista voiton Saameen.
Diimmá čavčča dat buvttii eurohpalaš vehádatjoavkkuid lávlungilvvus Liet internationaalis vuoittu Sápmái.
SomBy starttaa Rovaniemen tapahtumassa debyyttialbuminsa Álas eana (alaston maa) julkistamiskiertueelle.
SomBy álggaha Roavvenjárgga dáhpáhusas debyyttialbumi Álas eana (alaston maa) almmustahttinturnea.
Tapahtuman aikana voi myös tutustua saamelaiseen musiikkiin, kirjallisuuteen ja käsitöihin.
Dáhpáhusa áigge sáhttá maiddái oahpásmuvvat sámemusihkkii, girjjálašvuhtii ja dujiide.
Saamelaisten käsityöntekijöiden yhdistys Sámi Duodji ry osallistuu tapahtumaan esittelemällä ja myymällä tuotteitaan.
Sámi Duodji ry - duodjesearvi oassálastá dáhpáhussii doppe čájehemiin ja vuovdimiin buktagiid.
Saamelaisnuorten taidetapahtuma kuuluu valtakunnalliseen Nuori Kulttuuri tapahtumaan, jota ei järjestetä tänä vuonna.
Sámenuoraid dáiddadáhpáhus gullá riikkaviidosaš Nuorra Kultuvra dáhpáhussii, mii ii lágiduvvo dán jagi.
Opetusministeriö rahoittaa kuitenkin saamelaisnuorten taidetapahtuman myös tänä keväänä.
Oahpahusministeriija ruhtada goittotge sámenuoraid dáiddadáhpáhusa maiddái dán giđa.
Tapahtuman järjestävät Saamelaiskäräjät, Saamelainen lastenkulttuurikeskus, Rovaniemen kaupunki ja Rovaniemen saamelaisyhdistys Mii ry..
Dáhpáhusa lágidit sámediggi, sámi mánáidkulturguovddáš, Roavvenjárgga gávpot ja Roavvejárgga sámesearvi Mii ry..
Luvassa on hauska ja värikäs saamelaisnuorten juhla, kun lapinpukuiset saamelaisnuoret ilmestyvät Rovaniemen katukuvaan !
Lobis lea suohtas ja ivdnás sámenuoraid ávvudeapmi, go sámegávttat sámenuorat almmustuvvet Roavvenjárgga gáhttagovvii !
Kaikkiin tapahtumiin on vapaa pääsy.
Buot dáhpáhusaide lea friija sisabeassan.
Lisätietoja: Kaisa Tapiola kaisa.
2 (2) Lassidieđut: Kaisa Tapiola kaisa.
tapiola (at) samediggi.
tapiola (at) samediggi.
fi puh. 010 839 3132, 050 435 0177
fi tel. 010 839 3132, 050 435 0177
www.samediggi.fi http://www.samiteahter.org / www.tuuparecords.fi http://www.myspace.com/sombyfinland http://www.rovaniemi.fi/suomeksi/Palveluhakemisto/Nuoret/Nuorisotilat.iw3
Mielddusin:
Saamelaisnuorten taidetapahtuman juliste, jonka on suunnittellut kolttasaamelainen taideopiskelija Tanja Sanila Tapahtuman yleinen ohjelma ja esiintymisjärjestys
Sámenuoraid dáiddadáhpáhusa plakáhta, man lea plánen nuortalaš dáiddastuđeanta Tanja Sanila.
” Terveyden edistäminen palvelujärjestelmässä – Kuinka pohjoismainen hyvinvointimalli toimii tämän päivän haasteissa ? ”
” Dearvvasvuođa ovddideapmi bálvalusvuogádagas – Mo davviriikkalaš buresbirgenmálle doaibmá otnábeaivvi hástalusain ? ”
24. - 26.8.2011 Turku, Finland
24. - 26.8.2011 Turku, Finland
Keskiviikko 24.8.2011 klo 15.45 – 17.15, Turun yliopisto, Ls. 9+10
Gaskavahkku 24.8.2011 dmu 15.45 – 17.15, Turku universiteahtta, Ls 9+10
Session puheenjohtaja: Ristenrauna Magga, toiminnanjohtaja, SámiSoster ry., Finland Kielet: pohjoissaame-englanti
Ságadoalli: Heaikka Heija Risten Ravdna, Ristenrauna Magga doaimmajođiheaddji, SámiSoster rs Gielat: davvisáme – eŋgelas
klo 15.45 Avaussanat Prof. Antti Uutela, Terveyden ja hyvinvoinnin laitos
dmu 15.45 Rahpansánit, Prof. Antti Uutela, Dearvvasvuođa ja buorredili lágádus
15.50 Kultuurisensitiivinen terveydenedistäminen ja terveyspalvelut – miksi ja miten ?
15.50 Kultuvrralaččat heivehuvvon dearvvašvuođaovdánahttin ja dearvvašvuođabálvalusat - manne ja mainna lágiin ?
Dr. Ole Mathis Hetta, Saamelaisen yhteisölääketieteen vanhempi neuvontantaja, Helsedirektoratet, Norja
Dr. Ole Mathis Hetta, Sámi servodatmedisiina senior-ráđđeaddi, Dearvvasvuođadirektoráhtta, Norga
16.15 Nuorena saamelaisena Ruotsissa; elinolosuhteet, terveys ja alkoholinkäyttö Lotta Omma, Psykologi, Psykoterapeutti, Kliinisen lääketieteen laitos, Psykiatrian yksikkö, Uumajan yliopisto
16.15 Nuorra sápmelažžan Ruoŧas: eallineavttut, dearvvasvuohta ja alkohola geavaheapmi Lotta Omma, Psykologa, Psykoterapeut, Institution för klinisk vetenskap, Enheten för Psykiatri, Ubmi Universiteahtta
16.40 Hyvinvointivaltion ja nykyaikaisen elämäntavan vaikutukset saamelaisten terveyteen Dr. Heidi Eriksen, LT.
16.40 Buresbirgenriikka ja ođđaáigásaš eallima váikkuhusat sápmelaččaid dearvvasvuhtii Dr. Heidi Eriksen, (Vastaava terveyskeskuslääkäri ?)
, Vastaava terveyskeskuslääkäri, Utsjoki
Vásttolaš dearvvasvuođaguovddášdoavttir, Ohcejohka
17.05 Keskustelu Dr. Lydia Heikkilä, Saamelaiskäräjät, Pohjois-Suomen sosiaalialan
17.05 Ságastallan Dr. Lydia Heikkilä, Sámediggi, Davvi-Suoma sosiálasuorggi
osaamiskeskus, Saamelaisyksikkö
gelbbolašvuođaguovddáš, Sámeossodat
Session kuvaus:
Logaldallanbottu govvádus:
Hyvinvointivaltio saapui Pohjoismaiden saamelaisalueelle verrattain myöhään ja nopealla aikataululla.
Buresbirgenriika bođii Davviriikkaid sámeguvlui viehka maŋŋit ja johtilis áigetávvaliin.
Hyvinvointipalvelujen käyttöönotto yhdessä muun yhteiskunnallisen modernisaatiokehityksen kanssa ovat tuoneet suuria haasteita perinteisten saamelaisten instituutioiden toimintaan, saamelaisten elintapoihin ja kulttuurisiin käytäntöihin.
Buresbirgenbálvalusaid atnuiváldin ovttas servodaga eará modernisašuvdnaovdánemiin leat buktán stuorra hástalusaid árbevirolaš sámeinstitušuvnnaid doaimmaide, sápmelaččaid eallinvugiide ja kultuvrralaš meannudanvugiide.
Lähtökohdiltaan hyvinvointivaltioideologia rakentuu tasa-arvon periaatteelle, jonka pyrkimyksenä on tuottaa samanlaisia palveluja kaikille riippumatta henkilön taustasta.
Prinsihpas buresbirgenriikaideologia vuođđuduvvá dásseárvvu prinsihppii, man figgamuššan lea buvttadit ovttalágan bálvalusaid buohkaide fuolakeahttá olbmo duogážis.
Tasa-arvon tavoite toteutuu verrattain hyvin enemmistöväestön kohdalla kun kohdejoukon tarpeet ja tausta ovat jokseenkin samankaltaisia.
Dásseárvvu ulbmil ollašuvvá viehka bures váldoálbmoga buohta go čuozáhatjoavkku dárbbut ja duogáš leat oalle seammasullasaččat.
Vähemmistöjen ja heidän erityistarpeidensa kannalta tarkasteltuna lopputulema voi kuitenkin olla epätasa-arvoinen.
Unnitloguálbmogiid ja sin sierradárbbuideaset dáfus guorahaladettiin loahppaboađus sáhttá goit leat eahpedásseárvosaš.
Tähän liittyviä monimutkaisia kysymyksenasetteluja ei ole toistaiseksi tutkittu laajamittaisesti.
Dása laktáseaddji mohkkás gažaldagat eai leat vel dutkojuvvon viidát.
Tämän istunnon esitelmät tarjoavat refleksiivisiä saamelaisnäkökulmia sekä sosiaali- ja terveyspalvelujen tuottamista, terveydenedistämistä että saamelaisten terveydentilaa koskeviin keskeisiin kysymyksenasetteluihin painottaen erityisesti kulttuurista perspektiiviä.
Dán čoahkkaneami ovdaságat fállet refleksiivvalaš sámeperspektiivvaid sihke sosiála- ja dearvvasvuođabálvalusaid buvttadeapmái, dearvvasvuođaovddideapmái ja sápmelaččaid dearvvasvuođadillái guoski guovddáš gažaldagaide deattuhemiin erenomážit kultuvrralaš perspektiivva.
1. 6- 9 – vuotiaat (vuosina 1999-2002 syntyneet) 2. 10-15 – vuotiaat (vuosina 1993-1998 syntyneet) 3. 16-20 – vuotiaat (vuosina 1988-1992 syntyneet)
1. 6- 9 – jahkásaččat (1999-2002 riegádan) 2. 10-15 – jahkásaččat (1993-1998 riegádan) 3. 16-20 – jahkásaččat (1988-1992 riegádan)
- Soolo- ja ryhmätanssit osallistuvat samaan sarjaan.
- Solo- ja joavkkodánssat oassálastet seamma luohkás.
- Ryhmän jäsenistä 1/3 voi poiketa ikäsarjasta.
- Joavku lahtuin 1/3 ožžot leat nuorabut dahje boarráseappot.
Poikkeaman suuruutta vuosissa ei rajoiteta.
1. gáhtadánsun (street, break jna..)
1. katutanssit (street, break ym.) 2. nykytanssi 3. baletti 4. jazz- ja showtanssi, steppi, disco 5. etniset tanssit (kansantanssi, flamenco, karakteri ym.)
2. modearna dánsa 3. baleahtta 4. jazz- ja showdánssat, step, disco 5. etnihkalaš dánssat (álbmotdánsa, flamenco, karakteara jna..)
- Teosten enimmäispituus on 6 minuuttia.
- Dánssa guhkkodat lea eanemustá 6 minuhta.
- Tanssin ammatillisessa koulutuksessa (toinen aste, amk tai teatterikor-keakoulu) opiskelevat eivät voi osallistua tapahtumaan.
- Ámmátlaš dánsaskuvlejumis leahkki studeanttat eai oažžo oassálastit dáhpáhussii.
Valtakunnalli-seen tapahtumaan sama ryhmä voi osallistua vain yhdellä esityksellä.
Riikkaviidosaš dáhpáhussii seamma joavkku oažžu oassá-lastit dušše ovttain čájáhusain.
- Yksittäinen nuori voi osallistua useampaan esitykseen, kunhan ryhmäs-sä on 2/3 osaa uusia esiintyjiä.
- Ovttaskas nuorra sáhttá oassálastit máŋgga sierra čájáhussii, jus fal joavkus leat 2/3 ođđa čájáhallit.
- Lisätietoja Kuopion MOVES-tapahtumasta: http://iis.kuopio.fi/moves /
- Lassedieđut Kuopio MOVES-dáhpáhusas čujuhusas: http://iis.kuopio.fi/moves /
1. Kirjan aihetta ei ole rajoitettu, mutta sen tulee liittyä jotenkin saamelaiseen elä-mään ja kulttuuriin.
limii ja kultuvrii.
Paperikirjan sivumäärää tai kokoa ei ole rajoitettu. 3.
Bábergirjji siidomearri dahje sturrodat ii leat ráddjejuvvon 3.
Kirjan voi valmistaa ryhmätyönä tai yksin. 4.
Girjji oažžu ráhkadit ovttasbargun dahje okto 4.
Kirjassa saa olla kirjoituksia, kuvia, valokuvia, musiikkia... Käytä mielikuvitusta !
Girjjis ožžot leat čállosat, govat, čuovgagovat, musihkka... Geavat fantasiija !
CD-kirja tehdään tietokoneella.
CD-girji ráhkaduvvo dihtoriin.
Käytä kaikkia tekniikan mahdollisuuksia ja oh-jelmia, joita koneelta löytyy !
Geavat buot teknihkalaš vejolašvuođaid ja prográmmaid mat dihtoris gávdnojit.
Etsi ideoita myös internetistä ja kirjastosta.
Oza ideaid maid interneahtas ja girjerád-josis.
Sekä pareri- että CD-kirjat ovat yleisön nähtävillä Hetan tapahtumassa näytte-lyhuoneessa 27.3.2008.
Sihke báber- ja CDgirjjit leat oaidnin láhkái Heahtás 27.3.2008 sierra čájáhusjanjas.
tai esittelyn paperille (mahdollisesti kuvien ja tekstien kera).
ma dahje ovdanbuktima báhpára ala (vejolaččat govain / govaiguin ja teavsttain).
Mainos laitetaan esil-le kirjojen näyttelytilaan.
Rekláma biddjojuvvo oidnosii čájáhuslanjas ovttas.
Mainoksessa tulee olla lyhyesti seuraavat tiedot: kirjan nimi ja muoto, sisältö, kirjan tekijä / tekijät sekä kuvien etc. tekijät.
Reklámas galget leat oanehaččat čuovvovaš dieđut: girjji namma ja hábmi, sisdoallu, girjedahkkit / girječállit ja govaid etc. ráhkadeaddjit.
Saamelaiskäräjien puhelinnumerot muuttuvat 1.9.2008 lukien.
Sámedikki telefonnummirat nuppástuvvet 1.9.2008 rájes.
Vaihteen uusi numero on 010 839 3100.
Molsaga ođđa nummir lea 010 839 3100.
Puhelinvaihde palvelee arkisin klo 9.00–15.00.
Telefonmolssa bálvala árgabeivviid dmu 9.00–15.00.
Saamelaiskäräjien faksinumero on 010 839 3101.
Sámedikki faksanummir lea 010 839 3101.
Muutosten myötä Saamelaiskäräjien asiakaspalvelu ja henkilöiden tavoitettavuus paranevat.
Nuppástusa mielde Sámedikki áššehasbálvalus ja olbmuid fáhten buorránit.
Asiakas voi soittaa henkilön puhelinliittymään joko suoraan kyseisen henkilön suoravalintanumerolla 010 839 + nelinumeroinen alanumero tai matkapuhelinnumerolla.
Áššehas sáhttá riŋget olbmo telefonlaktagii juogo njuolgga gažaldatvuloš olbmo njuolggaválljennummiriin 010 839 + njealjenummira vuollenummiriin.
Saamelaiskäräjien henkilöstön uudet puhelinnumerot löytyvät osoitteesta www.samediggi.fi &gt; Yhteystiedot
Sámedikki bargoveaga ođđa telefonnummirat gávdnojit čujuhusas www.samediggi.fi &gt; Oktavuohtadieđut.
Suorat numerot 1.9.2008 alkaen Soittaminen 010 - alkuisiin numeroihin maksaa 8,21 senttiä / puhelu + 5,90 senttiä / minuutti kaikkialta Suomesta lankapuhelimesta soitettuna.
juolggaválljennummirat 1.9.2008 rájes Riŋgen 010 - álgosaš nummiriidda máksá 8,21 sentte / hálešteapmi + 5,90 sentte / minuhtta juohke sajis Suomas láigetelefovnnas riŋgedettiin.
Matkapuhelimesta soitettuna hinta on 8,21 senttiä / puhelu + 16,90 senttiä / minuutti.
Mátketelefovnnas riŋgedettiin haddi lea 8,21 sentte / hálešteapmi + 16,90 sentte / minuhtta.
Hinnat sisältävät 22 % arvonlisäveron.
Hattit dollet sisttiset 22 % árvvulassevearu.
Ulkomailta soitettaessa hinnan määrittelee paikallinen operaattori.
Olgoriikkain riŋgedettiin hatti meroštallá báikkálaš operáhtor.
Saamelaiskäräjien matkapuhelinnumeroihin soitettujen puhelujen hinta on asiakkaan käyttämän operaattorin matkapuhelinhinnoittelun mukainen.
Sámedikki mátketelefonnummiriidda riŋgejuvvon háleštemiid haddi lea áššehačča geavahan operáhtora mátketelefonhattiid mielde.
Tunturi-Lapin luonto- ja kulttuurikeskus
Duottar-Lappi luonddu- ja kulturguovddáš
Peuratie 15, Hetta, 99400 Enontekiö
Peuratie 15, Heahttá, 99400 Eanodat
LAUANTAINA 24.2.07 klo 10 - 16
LÁVVORDAGA 24.2.07 dmu 10 - 16
Saamelaiskäräjien Hetan toimipisteen uudet toimitilat ovat Tunturi-Lapin luonto- ja kulttuurikeskuksessa, jossa samaan aikaan vietetään sekä laajennustyön että uuden paimentolaissaamelaisen näyttelyn ja uuden luontonäyttelyn avajaisia.
Sámedikki Heahtá doaimmahaga ođđa doaibmalanjat leat Duottar-Sámi luonddu- ja kulturguovddážis, gos seamma áigge ávvuduvvo sihke doaibmasaji viiddidanbargu ja johtti sámiid eallima govvideaddji ođđa čájáhus ja ođđa luonddučájáhus.
Saamelaiskäräjien tuottamat oppimateriaalit on nyt koottu pysyvästi nähtäville myös Hetan toimitiloihin.
Sámedikki buvttadan oahppomateriálat leat dál bissovaččat oaidnin láhkai maiddái Sámedikki Heahtá doaimmahagas.
Tervetuloa tutustumaan Saamelaiskäräjien toimitiloihin ja kakkukahville !
Buresboahtin oahpásnuvvat Sámedikki doaimmahahkii ja gáhkkogáfiide !
Saamen kieliteko – palkinto on saamen käsityö (duodji), jonka valmistajan on valinnut Sami Duodji ry..
Sámi gielladahku - bálkkašupmi duodji, man ráhkadeaddji lea válljen Sámi Duodji rs..
Palkinto on käsityö, koivun pahkasta valmistettu kaara ja sen on valmistanut duojár, lehtori ilmari laiti Inarista.
Bálkkašupmi lea duodji, báhkis duddjojuvvon gárri ja dan lea duddjon duojár, lektor ilmari laiti Anáris.
Kaara on pui-nen ruoka-astia.
Gárri lea muorra boradanlihtti.
Saamelaisilla on perinteisesti ollut useampia kaaroja eri ruokalajien säilyttämiselle tai tarjolle asettamiselle.
Sápmelaččain leamašan árbevirolaččat máŋggat gárit sierra borramušaid seailluheami várás dahje fállun stellema várás.
Saamen kieliteko - palkinnolla annetaan tunnustusta Suomen saamenkielisten palvelujen ja saamen kielen aseman edistämisen hyväksi tehdystä ansiokkaasta työstä.
Sámi gielladahku - bálkkašumiin addojuvvo dovddastus Suoma sámegielat bálvalusaid ja sámegiela sajádaga ovddideami buorrin dahkkon ánssolaš barggus.
Saamen kielineuvosto on kokouksessaan 18.11.2010 päättänyt myöntää yksimielisesti vuoden 2010 saamen kieliteko - palkinnon Metsähallitukselle seuraavin perustein:
Sámi giellaráđđi lea čoahkkimis 18.11.2010 mearridan mieđihit ovttamielalaččat jagi 2010 sámi gielladahku - bálkkašumi Meahciráđđehussii čuovvovaš vuođustusaiguin:
Saamen kielten tulevaisuuden turvaamiseksi on tärkeää, että saamenkielisistä palveluista tehdään luonnollinen, näkyvä ja kiinteä osa viranomaistoimintaa, palveluita ja rekrytointia.
Sámegielaid boahttevuođa sihkkarastima várás lea dehalaš, ahte sámegielat bálvalusain dahkkojuvvo lunddolaš, oinnolaš ja lávga oassi virgeoapmahašdoaimmaide, bálvalusaide ja rekryteremii.
Saamenkielen-taitoisten rekrytoinnilla - asettamalla saamen kielen taito viranhoidon edellytykseksi tai ansioksi - voidaan parantaa luontevalla tavalla omakielisiä palveluja.
Sámegielat bargiid rekryteremiin - bidjamiin sámegiela dáiddu virggidikšuma eaktun dahje ánsun - sáhttá buoridit lunddolaš vugiin iežasgielat bálvalusaid.
Metsähallituksella on käynnissä pitkäjänteinen prosessi saamenkielisten palvelujen kehittämiseksi.
Meahciráđđehusas lea jođus guhkálaš proseassa sámegielat bálvalusaid ovddideapmin.
Metsähallitus on toiminut esimerkillisesti saamelaiskulttuurin perinnetiedon säilymisen hyväksi saamenkielisten paikannimien keräämis- ja julkaisutoiminnallaan.
Meahciráđđehus lea doaibman ovdamearkkalaččat sámekultuvrra árbedieđu seailuma buorrin sámegielat báikenamaid čoaggin- ja olggosaddindoaimmain.
Heidän julkaisemansa selvitys Itä-Inarin saamenkielisistä paikannimistä on erityisen tärkeä koltan- ja inarinsaamen kielten kulttuurisen luontoon liittyvän tiedon säilymiselle.
Sin almmustahttán čielggadeapmi Nuorta-Anára sámegielat báikenamain lea erenomáš dehalaš nuortalaš- ja anárašgielaid lundui gulavaš kulturdieđu seailumii.
Metsähallitus on ansiokkaasti toteuttanut saamen kielilain velvoitteita ja edistänyt saamen kielen asemaa verkkoviestinnässään, asiakaspalvelussaan ja tiedotustoiminnassaan.
Meahciráđđehus lea ánssolaččat ollašuhttán sámi giellalága geatnegasvuođaid ja ovddidan sámegiela sajádaga internetgulahallamis, áššehasbálvalusas ja dieđihandoaimmas.
Saamelaisten kannalta Metsähallituksen lundui.
Sámiid dáfus Meahciráđđehusa lundui.
fi-verkkopalvelu on erinomainen.
fi-internetbálvalus lea erenomáš.
Siitä on löydettävissä hyödyllistä tietoa Metsähallituksen palveluista ja toiminnasta.
Das leat gávdnomis ávkkálaš dieđut Meahciráđđehusa bálvalusain ja doaimmain.
Lisäksi siinä on erinäisiä tiedotteita sekä hoito- ja käyttösuunnitelmia kolmella Suomessa puhuttavalla saamen kielellä: pohjois-, koltan- ja inarinsaamen kielellä.
Lassin das leat sierra dieđáhusat sihke dikšun- ja geavahanplánat Suomas hállon golmmain sámegielain: davvisáme-, nuortalaš- ja anárašgielain.
Vähemmistönä olevien saamen kielten huomioiminen Metsähallituksen julkaisutoiminnassa on esimerkillistä.
Vehádatsámegielaid vuhtii váldin Meahciráđđehusa olggosaddindoaimmas lea ovdamearkkalaš.
Viranomaispalvelut on julkaistu kovin usein kirjallisina; Metsähallitus tarjoaa tällaisten asiakaspalveluiden lisäksi myös saamenkielistä palvelua.
Virgeoapmahašbálvalusat leat fállojuvvon oalle dávjá čálalažžan; Meahciráđđehus fállá dákkár áššehasbálvalusaid lassin maiddái sámegielat bálvalusa.
Se on palkannut ensimmäisenä viranomaisena Suomessa, saamelaiskäräjät mukaan lukien, saamenkielisen tiedottajan.
Dat lea bálkáhan vuosttas virgeoapmahažžan Suomas, sámediggi fárrui logadettiin, sámegielat dieđiheaddji.
Omakielisen tiedottajan palkkaaminen saamelaisten kotiseutualueelle on parantanut entisestään sen saamenkielisiä palveluja: Metsähallitus toimii täten esikuvana myös muille viranomaistahoille.
Iežasgielat dieđiheaddji bálkáheapmi sámiid ruovttuguovllus lea buoridan ovddežis dan sámegielat bálvalusaid: Meahciráđđehus doaibmá nappo ovdagovvan maiddái eará virgeoapmahaččaide.
Metsähallitus on toiminut kaiken kaikkiaan esimerkillisesti saamen kielilain toteuttamiseksi, ja saamelaiskäräjät toivoo, että palkinnon myötä Metsähallitus pyrkii parantamaan entisestään erityi-sesti inarin- ja koltansaamenkielisiä palveluitaan tekemällä niistä osan Metsähallituksen luontaista toimintaa.
Meahciráđđehus lea doaibman buohkanassii ovdamearkkalaččat sámi giellalága ollašuhttima várás, ja sámediggi sávva, ahte bálkkašumi mielde Meahciráđđehus figgá buoridit ain ovddežis erenomážit anáraš- ja nuortalašgielat bálvalusaid bargamiin dain Meahciráđđehusa lunddolaš doaimma oasi.
Saamen kieliteko - palkinnon myötä Metsähallituksen vastuu saamenkielisten palvelujen edistämisestä kasvaa, ja soisimme sen tulevassa toiminnassaan jatkavan esimerkillistä toimintaansa saamenkielisten palvelujen edelleen kehittämiseksi.
Sámi gielladahku - bálkkašumi mielde Meahciráđđehusa vástu sámegielat bálvalusaid ovddideamis lassána, ja sávašeimmet ahte dat boahttevaš doaimmain joatká ovdamearkkalaččat doaimma sámegielat bálvalusaid viidásabbot ovddideapmin.
Saamelaiskäräjät toivoo palkinnon kannustavan Metsähallitusta jatkamaan saamen kielen aseman edistämistä yhteiskunnassa ja kannustamaan osaltaan myös muita viranomaisia parantamaan omia saamenkielisiä palveluitaan.
Sámediggi sávvá, ahte bálkkašupmi movttiidahttá Meahciráđđehusa joatkit sámegiela sajádaga ovddideami servodagas ja movttiidahttá bealistis maiddái eará virgeoapmahaččaid buoridit iežaset sámegielat bálvalusaid.
Pekka Aikio puheenjohtaja
Buorit nissonat ja dievddut !
Arvoisat ministerit ja saamelaiskäräjien puheenjohtajat Asiantuntijat Virkamiehet Naiset ja Herrat
Munnje lea stuorra illu ja gudni leat otne dáppe dán beaivve, mii šaddá leat hui mearkkašahttin Davviriikkaid sápmelaččaid vuoigatvuoñaid hárrái.
Minulle on suuri ilo ja kunnia olla täällä tänään päivänä, joka on hyvin merkittävä Pohjoismaiden saamelaisten oikeuksien kannalta.
Áššedovdiidjoavku, mii golbma jagi dassái ásahuvvui hábmet evttohusa Davviriikkaid sámesoahpamuššan,.
Asiantuntijaryhmä, joka kolme vuotta sitten nimettiin luonnostelemaan ehdotus pohjoismaiseksi saamelaissopimukseksi, on tänään jättänyt tuloksen Pohjoismaiden saamelaisministereille ja Saamelaiskäräjien puheenjohtajille.
lea otne guoññán evttohusas Davviriikkaid sámeministeriidda ja sámedikkiid ságajoñiheaddjiide.
Pohjoismainen saamelaissopimus on hyvä alku saamelaisten oikeuksien toteuttamiselle.
Davviriikalaš sámesoahpamuš lea buorre álgun sápmelaččaid vuoigatvuoñaid ollášuvvamii.
Samalla odotetaan, että pohjoismainen saamelaissopimus edustaisi historiallista alkuperäiskansojen oikeuksien tunnustamisen kehittymistä, ja että sopimus pitäisi yllä, varmistaisi ja vahvistaisi jo olemassa olevia alkuperäiskansojen kansainvälisen oikeuden normeja.
Seammás vurdojuvvo, ahte davviriikalaš sámesoahpamuš šattášii historjjálaš ofelažžan, mii dohkkeha álgoálbmogiid vuoigatvuoñaid ovdáneami. Vurdojuvvo maid, ahte soahpamuš doalahivččii, sihkkarasttášii ja nannešii daid álgoálbmogiid riikkaidgaskasaš vuoigatvuoñalaš norpmaid, mat leat juo leamin.
Sopimusta on valmistellut asiantuntijatyöryhmä, joka on laatinut sopimusehdotuksen puhtaasti oikeudellisin perustein.
Áššedovdiidjoavku lea válmmaštallan soahpamuša buhttásit vuoigatvuoñalaš vuoñuštusaiguin.
Ehdotuksen joka kohta, laintuntijat tuntien voisin jopa sanoa, että jokainen sana ehdotetussa tekstissä on tarkoin punnittu, perustuen uusimpaan kehitykseen sekä kansainvälisessä ja kansallisissa laissa ja monien kompromissien tuloksena laadittu.
Sáhtášin dadjat, dan mielde maid mun dáid láhkadovdiid dovddán, ahte evttohusa buot oasit, juos juo eai buot sánitge, leat dán evttohusteavsttas dárkket vihkkehallon. Evttohus vuoññuduvvá oññaseamos ovdánemiide lágain riikkaidgaskasaččat ja riikkaidsiste, ja dat lea šaddan máŋggaid kompromissaid čaña.
Kuten jo sanoin, niin sopimus on kompromissin tulos.
Nugo juo dadjen, de soahpamuš lea kompromissaid boañus.
Tämä täytyy ottaa huomioon koko prosessin aikana.
Dán ferte váldit vuhtii miehtá dán proseassa.
Saamelaisten kannalta tuntuu siltä, että juuri me olemme se osapuoli, joka on joutunut tekemään muita enemmän kompromisseja.
Sápmelaččaid mielas orru leamin nu, ahte aiddo sii leat dat oassebealli, guhte lea šaddan dahkat eanet kompromissaid go earát.
Tästä huolimatta lähdemme luottavaisin mielin sopimusehdotusta käsittelemään.
Dás fuolakeahttá mii leat gergosat luohttevaš mielain gieñahallat soahpamušášši.
” Me saamelaiset olemme yksi kansa, eikä valtionrajat saa hajoittaa kansamme yhtenäisyyttä. ”
” Mii sámit, leat oktasaš čearda, eaige riikkaid rájit galgga rihkkut min čeardda oktavuoña. ”
Näin julistettiin 1986 Saamelaiskonferenssissa Åressa, Ruotsissa.
Ná julggáštuvvui jagis 1986 Sámiid konfereanssas Åres, Ruoŧa bealde.
Aikojen saatossa on ollut selvää, että valtionrajat häiritsevät saamelaisten ylirajaista yhteistyötä.
Áiggiid čaña leamaš čielggas dat, ahte riikkaid ráját hehttejit sápmelaččaid ovttasbarggu rájáid rastá.
Yhteistyön tekevät vaikeaksi varsinkin se, että kaikki valtiot käsittelevät saamelaisia koskevia asioita erillä lailla, valtioilla on erilaiset lainsäädännöt ja erilaiset oikeusjärjestelmät.
Ovttasbarggu dahká váddáseabbon eandalit dat, go buot stáhtat gieñahallet sápmelaččaide guoskevaš áššiid sierra láhkái, stáhtain leat earálágan láhkaásaheamit ja earáláganis riekteortnegat.
Tässä samaisessa Åren konferenssissa, eli lähes 20 vuotta sitten aloitettiin työ pohjoismaiden saamelaissopimuksen aikaansaamiseksi.
Dan seammát Åre konfereanssas, sullii 20 jagi dassái álggahuvvui bargu oažžut áigái sámesoahpamuša.
Sopimustyö on tärkeä prosessi saamelaisten oikeuksien tunnustamisen, turvaamisen ja yhtenäistämisen kannalta sekä saamelaisen yhteiskunnan kehittämisen kannalta yli rajojen.
Soahpamušbargu lea deahálaš proseassa, mainna dohkkehit, dorvvastit ja dahkat oktilažžan sápmelaččaid vuoigatvuoñaid, sihke ovddidit sápmelaš servodaga rájáid badjel.
Venäjä ei ole toistaiseksi mukana Pohjoismaisessa yhteistyössä.
Ruoššariika ii leat vel mielde Davviriikkaid ovttasbarggus.
On selvää, että Pohjoismaiden yhteistyö saamelaisasioissa on helpompaa, koska Pohjoismailla on jo muutenkin paljon yhteistyötä.
Lea čielggas, ahte Davviriikkaid ovttasbargu sápmelaš áššiin lea álkkibu, go Davviriikkathan dahket juo muñuidge olu ovttasbarggu.
Toivon mukaan tilanne tulee muuttumaan tulevaisuudessa ja Venäjä olisi mukana samanarvoisena Pohjoismaiden kanssa edistämässä saamelaisten asemaa alkuperäiskansana, jonka maa on jaettu neljän valtion kesken.
Sávvamis dilli šaddá boahtteáigái nuppástuvvat ja Ruoššariika livččii mielde Davviriikkaiguin seammá árvosažžan ovddideamin sápmelaččaid sajádaga álgoálbmogin, geaid eana lea juogaduvvon njealji riikka gaskka.
Suomea, Norjaa ja Ruotsia pyydetään pohjoismaisen saamelaissopimuksen hyväksymisen jälkeen pyrkimään myös Venäjän sisällyttämiseen saamelaisten oloja ja oikeuksia koskevaan sopimusyhteistyöhön.
Davviriikalaš soahpamuša dohkkeheami maŋŋá bivdit Suoma, Norgga ja Ruoŧa geahččalit oažžut maid Ruošša fárrui sápmelaččaid diliide ja vuoigatvuoñaide guoskevaš soahpamušbargui.
Vaikka Suomen perustuslaki tunnustaa saamelaiset alkuperäiskansana ei tätä aina ole otettu todesta esimerkiksi viranomaistoiminnassa.
Vaikke Suoma vuoññoláhka dovddastage sápmelaččaid álgoálbmogin, de dat ii leat álo váldon duoñalaččat, ovdamearkka dihte virgeoapmahaččaid doaimmain.
Pohjoismaisen saamelaissopimuksen prosessi on ilahduttava poikkeus tässä suhteessa.
Dán ektui lea Davviriikkaid sámesoahpamušproseassa movttiidahtti spiehkastat.
Asiantuntijaryhmän asettaminen, kokoonpano ja työskentelytapa ovat johdonmukaisesti vastanneet ajatusta, että kyse on yhteisymmärryksen hakemisesta kolmen pohjoismaan hallitusten ja näiden maiden saamelaisen alkuperäiskansan välillä.
Áššedovdijoavkku ásaheapmi, dan čoaggádus ja bargovuohki leat jearggalaččat čuvvon dan jurdaga, mainna ohcalit áddehallama gaskal golmma Davviriikka ráññehusa ja dáid riikkaid sápmelaš álgoálbmoga.
Myös ehdotettu sopimusteksti vastaa ajatusta yhteiskuntasopimuksesta kolmen valtion ja saamen kansan välillä, kun sopimus voi tulla voimaan vain jos kansallisten parlamenttien ohella myös saamelaiskäräjät hyväksyvät sen.
Maiddái evttohuvvon soahpamušteaksta vástida jurdaga servodatlaš soahpamušas golmma stáhta ja sámi álbmoga gaskka, daningo soahpamuš sáhttá boahtit fápmui duššefal dalle, jos nášuvnnalaš parlameanttat ja sámedikkit dohkkehit dan.
Ehdotettu sopimusteksti on kunnianhimoinen ja osin yllättävänkin suuri askel eteenpäin.
Evttohuvvon soahpamušteaksta lea gudneáŋgiris ja oasis hirpmástuhtti guhkes lávki ovddosguvlui.
Ajatus saamelaisista kolmen pohjoismaan ainoana alkuperäiskansana, eikä alkuperäisväestönä on otettu vakavasti.
Dás lea váldon duohtan dat jurdda, ahte sápmelaš lea golmma Davviriikka áidna álgoálbmot, iige duššefal álgoássi.
Tämä on johtanut edistyksellisiin mutta samalla oikeudellisesti kestäviin muotoiluihin muun muassa saamen kansan itsemääräämisoikeudesta.
Dás leat čuvvon progressiivvalaš ja seammás vuoiggalaččat nana hábmemat, earret earáid sámi álbmoga iešmearrideamis.
Toisaalta ehdotus sisältää myös kompromisseja, joita saamelaisten tulee olla vaikea niellä.
Nuppe dáfus evttohusas leat maid kompromissat, maid sápmelaččat eai buriin dohkket.
Maaoikeuksia koskevat määräykset eivät sisällä ratkaisua aivan liian pitkään jatkuneeseen epävarmuuteen, vaan pitkälti toistavat ne periaatteet jotka muutoinkin ovat voimassa - " vain " niiden toteuttaminen on antanut odottaa itseään.
Eanavuoigatvuoñaide guoskevaš mearrádusat eai buvtte čovdosiid dan eahpesihkkarvuhtii, mii lea álfárot menddo guhká joatkašuvvan, ja mearrádusat oalle guhkás geardduhit daid prinsihpaid, mat muduige leat fámus - " dušše " daid ollášuvvan lea vuorddihan.
Tässä kohdassa haluaisin onnitella Norjaa Finnmarkin laista, joka on hyvä esimerkki siitä, että maaoikeusasioissa voidaan edetä oikeaan suuntaan.
Dákko háliidivččen sávvat lihku Norgii Finnmárkolága ovddas, mii lea buorre ovdamearka das, ahte eanavuoigatvuoñalaš áššiin sáhttá ovdánit rievttes guvlui.
Saamelaissopimus tulee varmasti edesauttamaan samanlaisen kehityksen tapahtuvan nyt myös Suomessa ja Ruotsissa.
Sámesoahpamuš šaddá sihkkarit veahkehit das, vai seammasullásaš ovdáneapmi boañášii maiddái Supmii ja Ruŧŧii.
Monin paikoin olisimme halunneet nähdä tekstissä voimakkaampia ilmaisuja.
Dán soahpamušteavsttas livččiimet háliidan oaidnit máŋgga sajis garrasut sániid.
Esimerkiksi ehdotettu määräys poronhoidosta nimenomaan saamelaisena elinkeinona ja saamelaisen kulttuurimuodon perustana on vaatimaton kompromissi siihen nähden, että Ruotsissa ja Norjassa poronhoito jo perinteisesti on saamelaisten yksinoikeus ja Suomen EU-liittymissopimuksen pöytäkirja nro 3 antaisi myös Suomelle tähän mahdollisuuden.
Ovdamearkan evttohuvvon mearrádus boazodoalu birra aiddofal sápmelaš ealáhussan ja sápmelaš kultuvrra hámi vuoññun lea smáittes kompromissa dan ektui, go Ruoŧas ja Norggas boazodoallu lea juo árbevirolaččat sápmelaččaid oktoriekti ja Suoma EU-miellahttošiehtadusa beavdegirji nr. 3 attášii maiddái Supmii dákkár vejolašvuoña.
Toisaalta artikla voidaan ymmärtää vain niin, että ajan mukaan poronhoito tulee olemaan saamelaisten yksinoikeus myös Suomessa siirtymäsäännöksineen, jotka turvaavat saman oikeuden myös muille poronhoitajille.
Nuppe dáfus artikla sáhttá dulkojuvvot duššefal nu, ahte áiggi mielde boazodoallu šaddá leat sápmelaččaid oktoriekti maiddái Suomas oktan daid sirdinnjuolggadusaiguin, mat dorvvastit seammá rievtti maiddái eará boazoolbmuide.
Yhtä kaikki, sopimusehdotuksen myönteiset puolet painavat vaa ' assa enemmän kuin sen puutteet ja kompromissit.
Ammat dattege soahpamuševttohusa buorit bealit buktet eanet go soahpamuša váilevuoñat ja kompromissat.
Tästä syystä suhtaudumme luottavaisesti sopimuksen nopeaan hyväksymiseen, sellaisenaan tai yhteisesti sovituin muutoksin, saamelaisasioista vastaavien ministereiden ja saamelaiskäräjien presidenttien kokoonpanossa.
Dán dihte mii leat luohtevaččat dasa, ahte soahpamuš dohkkehuvvo joñánit, juogo daninassii dahje oktasaččat soabaduvvon rievdadusaiguin, ovttasráñiin sápmelaš áššiin vástideaddji ministeraid ja sámedikkiid gaskka.
Sen jälkeen on aika lähettää ehdotus lausuntokierrokselle saamelaisille ja ei-saamelaisille tahoille, jotta luodaan edellytykset sekä sopimuksen allekirjoittamiselle että sopimuksen edellyttämille toimenpiteille kussakin maassa.
Dan maŋŋá soahpamuš sáddejuvvo cealkámušaid várás sápmelaš ja ii-sápmelaš oassebeliide, ná láhčit vejolašvuoñaid soahpamuša vuolláičállimii ja daidda doaimmaide, maid soahpamuš eaktuda ieš guhtege riikkas.
Kolmen maan saamelaisparlamentaarikkojen ensimmäinen konferenssi järjestettiin Jokkmokkissa, Ruotsin Sápmissä, 24. helmikuuta 2005.
Golmma riikka sámeparlamentarihkkáriid vuosttas konfereansa dollui Johkamohkis, Ruoŧa beali Sámis, 24:át beaivve guovvamánus 2005.
Konferenssi hyväksyi Jokkmokkin julistuksen, jossa sanotaan, että:
Konfereansa dohkkehii Johkamohki julggáštusa, mas daddjo, ahte:
” Odotetaan, että saamelaiskäräjille annetaan mahdollisuus osallistua täysiarvoisena jäsenenä maidenvälisiin neuvotteluihin lopullisesta sopimustekstistä.
” Mii vuordit, ahte sámedikkiide addojuvvo vejolašvuohta oassálastit dievas lahttun riikkaidgaskasaš ráññádallamiidda loahpalaš soahpamušteavstta birra.
Saamelaisten ehdottomana vaatimuksena on, että lopullisesta sopimustekstistä ei voida päättää eikä sitä voida ratifioida ilman saamelaiskäräjien hyväksymistä. ”
Sápmelaččaid gáibidan eaktu lea, ahte loahpalaš soahpamušteavsttas ii sáhte mearridit iige dan sáhte ratifieret almma sámedikkiid dohkkeheami. ”
Saamelaissopimus valmisteltiin erinomaisesti työskennelleessä asiantuntijatyöryhmässä, jonka Suomen, Norjan ja Ruotsin hallitukset asettivat yhdessä näiden maiden saamelaiskäräjien kanssa.
Earenoamáš bures doaibman áššedovdiidjoavku, man Suoma, Norgga ja Ruoŧa ráññehusat ásahedje ovttas sámedikkiiguin, lea válbmen Sámesoahpamuša.
Nyt saavutetusta saamelais- ja valtio-osapuolten yhdenvertaisuuden periaatteesta ei ole paluuta siihen, että hallitukset tai niiden virkamiehet keskenään päättäisivät sopimuksen jatkovalmistelusta tai sisällöstä.
Dál, go leat olahan sápmelaš- ja stáhta-oassebeliid ovttaveardásašvuoña prinsihpaide, de ii leat šat máhccat dakkár dillái, mas ráññehusat ja sin virgealbmát mearridivčče gaskaneaset soahpamuša joatkkaválmmaštallamis dahje dan sisdoalus.
Prosessin tulee jatkossakin olla saamelaisten ja hallitusten yhteinen ja yhdessä päättämä.
Proseassa galgá dás duohkoge leat sápmelaččaid ja ráññehusaid oktasaš ja ovttas mearriduvvon.
Pohjoismaiden saamelaiset odottavat, että Suomen, Norjan ja Ruotsin hallituksen yhdessä saamelaiskäräjien kanssa edistävät sopimuksen jatkovalmistelua ilman aiheetonta viivytystä tavoitteenaan saamen kansaa koskeva lainsäädännön harmonisointi yli olemassa olevien valtakunnanrajojen.
Davviriikkaid sápmelaččat vurdet, ahte Suoma, Norgga ja Ruoŧa ráññehusat ovttas sámedikkiiguin ovddidit soahpamuša joatkkaválmmaštallama almma ájihusa.
Sopimuksen voimaantulon myötä nämä rajat tulevat entistä vähemmän estämään saamelaisten yhteydenpitoa ja elinkeinon harjoittamista maasta toiseen.
Go soahpamuš boahtá fápmui, dát ráját šaddet unnit aht unnit eastadit sápmelaččaid oktavuoñaid ja ealáhusaid sáhttá doaimmahit riikkas riikii.
Saamelaisten perinteinen maankäyttö puolestaan vahvistetaan sen tosiasian varaan, että Suomen, Norjan ja Ruotsin valtioiden pohjoisosat on pääosin perustettu saamen kansan alueelle.
Sápmelaččaid árbevirolaš eanageavaheapmi nannejuvvo ja dat dohkkehuvvo duohtan, ahte Suoma, Norgga ja Ruoŧa riikkaid davveoasit leat ásahuvvon sápmelaš álbmoga Sámi eatnama ala.
Haluan vielä kerran kiittää kaikkia tässä työssä mukana olleita; Suomen, Norjan ja Ruotsin hallituksia ja Saamelaiskäräjiä, mutta ennen muuta professori Carsten Smithin johdolla työskennellyttä asiantuntijatyöryhmää.
Háliidan vel oktii giitit buohkaid, geat leamaš dán barggus mielde, Suoma, Norgga ja Ruoŧa ráññehusaid ja sámedikkiid, muhto buot eanemusat giittán áššedovdiidjoavkku, mii lea bargan professor Carsten Smith joñihemiin.
Saamelaiskulttuurikeskus etenee aikataulussa
Sámekulturguovddáš ovdána áigetávvala mielde
Inariin rakennettava Saamelainen kulttuurikeskushanke etenee aikataulussaan.
Anárii plánejuvvon Sámekulturguovddášfidnu ovdána áigetávvalis mielde.
Saamelaiskäräjien hallitus hyväksyi Senaatti-kiinteistojen kanssa valmistellun kulttuurikeskusta koskevan päävuokrasopimuksen.
Sámedikki stivra dohkkehii Senaatti-giddodagain válmmaštallojuvvon kulturguovddážii guoski láigosoahpámuša.
Saamelaiskäräjät on päävuokralaisena tehnyt esivuokrasopimukset tulevien alivuokralaisten kanssa, joita ovat Saamelaisalueen koulutuskeskus, saamelaisten käsityöntekijöiden yhdistys Sámi Duodji r. y., saamelainen sosiaali- ja terveysalan toimija SámiSoster r. y., Lapin lääninhallitus ja Inarin kunnan kirjastotoimi.
Sámediggi lea ođđa guovddáža váldoláigolaš ja dat lea dahkan ovdaláigosoahpámušaid boahttevaš vuolleláigolaččaiguin, mat leat Sámi oahpahusguovddáš, Sámi duodji r. o., Sámi-Soster r. o., Lappi leanaráđđehus ja Anára gieldda girjerájusdoaibma.
Saamelaiskäräjät on aloittanut hankkeen toteuttamiseen liittyvät toimet yhteistyössä Senaattikiinteistöjen ja Inarin kunnan kanssa.
Sámediggi lea álggahan fitnu ollašuhttimii gullevaš doaimmaid ovttasbarggus Senaatti-giddodagain ja Anára gielddain.
Senaatti valmistelee parhaillaan arkkitehtikilpailua, joka on määrä julistaa keväällä 2008.
Senaatti lea válmmaštallamin arkiteaktagilvvu, man lea mearri álggahit giđđat 2008.
Varsinaiseen suunnitteluun päästään vuonna 2009 ja rakentaminen aloitetaan tämänhetkisen aikataulun mukaan keväällä 2010.
Ieš plánemii lea dárkkuhus beassat jagi 2009 ja huksen álggahuvvo dálá áigetávvala mielde giđđat 2010.
Kulttuurikeskuksen pitäisi valmistua viimeistään alkukeväästä 2012.
Kulturguovddáš galggašii válmmaštuvvat maŋimustá álgogiđa 2012.
Saamelaiskäräjät tukee Kolttakeskuksen aikaansaamista Sevettijärvelle
Sámediggi doarju Nuortalašguovddáža áigáioažžuma Čeavetjávrái
Saamelaiskäräjät selvittää mahdollisuuksia osallistua suunnitteilla olevan Kolttakulttuurisäätiön toimintaan ja Sevettijärvelle suunnitellun Kolttakeskuksen aikaansaamiseen.
Sámediggi čielggada vejolašvuođaid oassálastit plánema vuolde leahkki Nuortalaškultuvravuođđudusa doaibmamii ja Čeavetjávrái plánejuvvon Nuortalaš guovddáža áigáioažžumii.
Lisäksi Saamelaiskäräjät selvittää mahdollisuuksia vuokrata suunnitellusta Kolttakeskuksesta toimitilat mahdolliselle koltansaamen kielenkääntäjälleen.
Dasa lassin Sámediggi čielggada vejolašvuođaid láigohit plánejuvvon Nuortalašguovddážis doaibmalanjaid boahttevuođas vejolaččat bálkáhuvvon nuortalaš giela jorgaleaddji várás.
Koltansaamen kieli ja kulttuuri ovat vakavasti uhanalaisia ja tarvitsevat laajemman saamelaisyhteisön tukea.
Nuortalašgiella ja – kultuvra leat duođalaččat áitatvuolde ja dárbbašit viidásit sámeservodaga doarjaga.
Saamelaiskäräjien osallistumismahdollisuudet suunnitteilla oleviin kolttasaamelaisten kulttuuria, kieltä ja elinkeinoja tukeviin toimintoihin riippuvat kuitenkin sen oman valtionrahoituksen tilanteesta tulevina vuosina.
Sámedikki oassálastinvejolašvuođat plánejuvvon nuortalaččaid kultuvrra, giela ja ealáhusaid doarju doaimmaide leat goittotge gitta Sámedikki iežas stáhtaruhtadeami dilis boahttevaš jagiin.
Saamelaiskäräjät tukee kolttasaamelaisten kulttuurin ylläpitämistä ja kehittämistä koskevia toimenpiteitä ja edistää Kolttakeskuksen aikaansaamista mahdollisuuksiensa rajoissa.
Sámediggi doarju nuortalaččaid kultuvrra bajásdoallamii ja ovddideapmái guoskevaš doaimmaid ja Nuortalašguovddáža áigáioažžuma iežas vejolašvuođaid rámain.