pere/sami_parallel huggingface dataset:
Tällaiseen tulkintaan on päätynyt myös Euroopan ihmisoikeustuomioistuin, joka
Dakkár ipmárdus lea maid biddjojuvvon vuođđum Eurohpalaš olmmošvuoigat
lausuu 6. huhtikuuta 2000 asiassa Thlimmenos vastaan Kreikka antamassaan tuomiossa nro
vuođaduopmostuolus, mii cuoŋománu 6. b. 2000 cealká duomustis áššis Thlimmenos
Lisäksi Suomen yhdenvertaisuuslain 7 §:n 2 momentissa sanotaan, että kyseisellä
Ja 7 § 2 momeanttas celkojuvvo ahte láhka mii mearrida ahte olbmuiguin galgá
lailla ei estetä sellaisia erityistoimenpiteitä, joiden tavoitteena on tosiasiallisen
ovttadássásaččat meannuduvvot, ii hehtte sierra doaibmabijuid main lea ulbmil ollašuhttit dásseárvvu go olbmuiguin meannuduvvo, mii gohčoduvvo positiiva
yhdenvertaisuuden saavuttaminen (jota kutsutaan positiiviseksi erityiskohteluksi).
sierrameannudeapmin..
Sama asia
Nu lea maiddái norgalaš lága mielde mii gieldá vealaheami, §
sanotaan Norjan syrjintäkiellosta annetun lain 4 §:n neljännessä momentissa. Tässä
4 njealját lađas.
yhteydessä viitataan myös Euroopan neuvoston kansallisten vähemmistöjen suojelua
Maiddái Europaráđi rápmakonvenšuvdnii čujuhuvvo, mii suodjala
koskevan puiteyleissopimuksen 4 artiklaan (katso 7.11 kohta edellä) ja Euroopan unionin
riikkaid unnitloguid, artihkkal 4 (geahča dás ovddabealde čuoggás 7.11) ja
neuvoston direktiivin 2000/43/EY 5 artiklaan (katso 7.14 kohta edellä).
ráđđedirektiivii 2000/43 artihkkalii 5 (geahča dás ovddabealde čuoggás 7.14).
YK:n ihmisoikeuskomitea (UN.
ON olmmošvuoigatvuođalávdegoddi (UN.
Human Rights Committee) on KP:n 27 artiklaa
Human Rights Committee) lea
koskevissa lausunnoissaan ottanut lähtökohdaksi, ettei positiivinen erityiskohtelu ole
sierrameannudeapmi ii leat duššefal lobálaš, muhto muhtun dáhpáhusain maiddái
ainoastaan sallittua vaan joissakin tilanteissa myös välttämätöntä.
dárbbašlaš.
KP:n 26 artiklaan perustuva
Ovttadássásaš meannudeami gáibádus SP artihkkala 26 mielde, ii hehtte,
yhdenvertaisuusvaatimus ei ihmisoikeuskomitean käsityksen mukaan estä kohtelemasta
nu oaivvilda Olmmošvuoigatvuođalávdegoddi, meannudeames unnitloguin buorebut,
vähemmistöä eriarvoisesti silloin, kun eriarvoisen kohtelun tarkoituksena on hyvittää aiemmat
go dán sierralágan meannudeami ulbmil lea njulget ovddeš áiggiid boasttuvuođaid ja
epäoikeudenmukaisuudet ja näin ollen saada aikaan todellinen tasa-arvo kansanryhmien
dainna lágiin buktit áigái duohta ovttadássásašvuođa álbmotčearddaid gaskii (geahča
välille (katso General Comment No. 23, CCPR / C/21/Rev.1/Add.5 para 6.1 ja 6.2, jota on
General Comment No. 23, CCPR / C/21/Rev.1/Add.5 para 6.1 og 6.2, mii lea gearddu
siteerattu edellä 7.4.3 kohdassa).
huvvon dás ovddabealde čuoggás 7.4.3).
Ne eivät estä yksitäistä sopimusvaltiota laajentamasta saamelaisten oikeuksia tai ryhtymästä pidemmälle meneviin toimenpiteisiin, eikä niitä voida käyttää perusteena rajoittaa sellaisia saamelaisten oikeuksia, jotka seuraavat muista oikeussäännöistä.
Dat ii hehtte ovttage stáhta viiddideames sámiid vuoigatvuođaid dahje mearrideames viidát doaibmabijuid, iige dan leat vejolaš geavahit vuođđun sámiid vuoigatvuođaid ráddjemii mat vulget eará riektenjuolggadusain.
Saamelaissopimuksen säännökset ovat vähimmäisoikeuksia.
Sámekonvenšuvnna njuolggadusat leat unnimusvuoigatvuođat.
Yksittäiset sopimusvaltiot
Guhtege riika sáhttá
voivat kansallisella lainsäädännöllään ja muilla tavoin antaa saamelaisille laajemmat oikeudet
nationála láhkaásahusain ja earáge ládje addit sámiide vuoigatvuođaid mat leat stuorit
kuin tästä sopimuksesta seuraa.
go dat mat vulget dán konvenšuvnnas.
Oikeussääntöjen yhdenmukaistamista koskeva 10 artiklan
Artihkkala 10 mearrádus njuolggadusaid
määräys ei estä tätä.
harmoniseremis eai galgga hehttet dahkamis nu.
Pohjoismaisen saamelaissopimuksen tarkoituksena ei myöskään ole estää
Davviriikkaid sámekonvenšuvdna ii
sopimusvaltioita ratifioimasta yleissopimuksia, jotka antavat saamelaisille laajemmat oikeudet
maid galgga leat hehttehussan stáhtaide ratifiseremis konvenšuvnnaid mat addet
kuin tämä sopimus.
sámiide buoret vuoigatvuođaid go daid mat leat dán konvenšuvnnas.
Mikäli on olemassa kansallisia säännöksiä, jotka antavat saamelaisille laajemmat
Go leat nationála njuolggadusat mat addet sámiide buoret vuoigatvuođaid go dán
oikeudet kuin tämän sopimuksen säännöistä seuraa, näitä oikeuksia ei voida rajoittaa tämän
konvenšuvnna njuolggadusat, de ii leat vejolaš geavahit dán konvenšuvnna
sopimuksen perusteella.
njuolggadusaid ággan gáržžidit daid vuoigatvuođaid.
Sama pätee niissä tapauksissa, joissa kansainvälisissä säännöksissä
Nu lea maiddái jos
annetut oikeudet ovat laajempia kuin tästä sopimuksesta seuraa. Alkuperäiskansojen
riikkaidgaskasaš njuolggadusat addet buoret vuoigatvuođaid go dát konvenšuvdna.
oikeuksissa on tapahtumassa kehitystä kansainvälisellä tasolla, eikä tällä sopimuksella saa
Álgoálbmogiid vuoigatvuođaid dáfus lea ovdáneapmi riikkaidgaskasaš dásis, ja dát
perustella sitä, ettei kansainvälisellä tasolla osallistuta aiempaa laajempien oikeuksien
konvenšuvdna ii galgga geavahuvvot ággan manne ii servojuvvo vuoigatvuođaid
kehittämiseen.
buorideapmái riikkaidgaskasaš dásis.
Itsenäisten valtioiden alkuperäiskansoja ja heimokansoja koskevan ILO:n
konvenšuvnnas nr. 169 mii lea iešmearrideaddji stáhtaid álgoálbmogiid ja čearddaid
yleissopimuksen 35 artiklassa on tätä artiklan määräystä vastaava säännös.
birra, artihkkal 35.
Valtioiden tulee osoittaa asiaankuuluvaa kunnioitusta saamelaisten oikeuskäsityksille, oikeudellisille perinteille ja perinnäistavoille.
Sámiid árbevierut Stáhtat galget čájehit soahppevaš árvvusatnima sámi álbmoga riekteipmárdusaide, riekteárbevieruide ja dábiide.
Sen mukaisesti, mitä 1 kappaleessa määrätään, tulee sopimusvaltioiden, valmistellessaan lainsäädäntöä sellaisilla aloilla, joilla saattaa olla saamelaisia perinnäistapoja, erityisesti selvittää, onko perinnäistapoja olemassa ja tulisiko niille siinä tapauksessa antaa suojaa tai tulisiko ne muuten ottaa huomioon lainsäädännössä.
Vuosttamuš lađđasa mielde stáhtat galget go ráhkadit lágaid áššesurggiid várás main sáhttet leat sápmelaš árbevierut, čielggadit erenoamážit leatgo dakkár árbevierut ja berrego, jos ležžet, addojuvvot daidda suodjalus dahje berrejito dat váldojuvvot vuhtii láhkaásahusas earaláhkai.
Myös lainkäytössä tulee saamelaiset perinnäistavat ottaa asianmukaisesti huomioon.
Maiddái láhkageavahusasge galget sámiid árbevierut váldojuvvot doarvái bures vuhtii.
Tämä määräys koskee niin kutsuttua saamelaista käytäntöä yhteiskuntaelämän eri
Mearrádus gieđahallá daid áššiid mat servodateallima iešguđet surggiin sáhttet
aloilla.
gohčoduvvot sámi dáhpin.
Erityisesti sellaista käyttöä, joka antaa oikeudet maahan ja veteen, säännellään 34
Geavahemiid dáfus mat ásahit vuoigatvuođaid
artiklassa ja 38 artiklan ensimmäisessä kappaleessa.
eatnamiidda ja čáziide, de dat leat regulerejuvvon artihkkalis 34 ja artihkkalis 38
Esimerkkinä saamelaisten perinnäistavoista voidaan mainita poronhoidon alalla
vuosttaš lađđasis.
toimiva siidajärjestelmä.
Ovdamearkkat sámi árbevieruin leat boazodoalu siidaortnegat.
Yksittäinen siida voi noudattaa vuotuiskiertoa vuorovaikutuksessa
Guhtege siida
muiden siidojen kanssa, ja suvun jäsenet turvaavat usein siidojen olemassaolon jatkuvuuden.
čuovvu miehtá jagi johtinvuogádaga mii lea heivehuvvon nuppiid siiddaide, ja dat lea
Perinnäistavat leimaavat myös muilla tavoin poronhoitoa, johon liittyvät porojen
dávjá bisson buolvvas bulvii. Maiddái earáge ládje lea boazodoalu geavaheamit
paimentaminen, merkintä ja poroerotus laumojen sekoittuessa toisiinsa. Myös syrjäseutujen
nannosit árbevieruin gitta, guođoheamis, mearkumis, rátkkadeamis ja ealuid
muiden elinkeinojen, kuten metsästyksen, kalastuksen, puunkaadon, marjastuksen ym.,
mastadeamis. Nu lea maiddái earáge ealáhusdoaimmaid organiseren meahcis dološ
organisoinnissa noudatetaan vanhoja perinnäistapoja, katso esimerkiksi Norjan korkeimman
árbevieruid mielde, nugo meahčásteapmi, guolásteapmi, čuollamat, murjemat jna..
oikeuden antama maankäyttöä koskeva ratkaisu, johon viitataan Retstidende-lehdessä 2001
geahča omd. čilgejuvvon geavaheami mii lea alimusrievtti duomus mii lea
sivulla 1229 (Svartskogen-asia). Myös riidanratkaisussa noudatetaan usein perinnäistapoihin
váldojuvvon mielde Diggedieđuide 2001 (Rt. 2001), siidui 1229 (Čáhput-ášši).
perustuvia toimintamalleja, joissa keskustelu ja sovittelu ovat etusijalla oikeudellisiin
Maiddái nággočoavdimatge dávjá čuvvot árbevierrun čieggan njuolggadusaid, main
ratkaisuihin nähden.
gulahallan ja soabaheapmi vikkahuvvo eambbo go dikki duopmocealkin.
Muita esimerkkejä perinnäistavoista on löydettävissä perintöoikeudessa
Eará
ja joikuja koskevissa tekijänoikeuksissa.
ovdamearkkat árbevieruin leat árbenvierut ja olbmuid luđiid eaiggátvuohta.
Toisinaan perinnäistavoista puhuttaessa mainitaan samaan aikaan myös enemmän tai
Oktan árbevieruiguin namahuvvojit muhtumin unnit eanet leavvan
vähemmän laajalle levinneet oikeuskäsitykset.
riekteoainnut.
yleistyksestä, jolla ei ole empiiristä pohjaa.
Dat leat dávjá generaliseren almmá empiralaš vuođu haga.
Tällaiset eri sukupolvien aikojen kuluessa
Dattetge,
esittämissä kertomuksissa ilmenevät käsitykset voivat kuitenkin osaltaan auttaa ymmärtämään
dakkár oainnut mat bohtet ovdan muitalusain buolvvas bulvii, sáhttet leat árbevieruid
näitä perinnäistapoja.
ipmirdeami gáldut.
Saamelaiset perinnäistavat ja oikeuskäsitykset ovat tärkeä osa saamelaista kulttuuria.
Sámi árbevierut ja riekteoainnut leat sámi kultuvrras deaŧalaš oassi. Dán
Tätä säännöstä sovellettaessa tulee ottaa huomioon 3 artikla.
mearrádusa geavaheamis lea dárbu váldit vuhtii artihkkala 3.
Ensimmäisessä kappaleessa todetaan, että valtioiden tulee osoittaa asiaankuuluvaa
Vuosttaš lađas nanne ahte konvenšuvdnastáhtat galget čájehit dárbbašlaš gutni
kunnioitusta saamelaisten oikeuskäsityksille, oikeudellisille perinteille ja perinnäistavoille.
sámiid riekteoainnuide, riekteárbevieruide ja dábiide. Mii sáhttit čujuhit ILO-kon
Tässä yhteydessä voidaan viitata itsenäisten valtioiden alkuperäiskansoja ja heimokansoja
venšuvdnii nr. 169 mii lea iešmearrideaddji stáhtaid álgoálbmogiid ja čearddaid birra,
Tämän säännöksen ulottuvuutta on käsitelty Norjan korkeimmassa oikeudessa, katso
artihkkalii 8 mii cealká:
Toisen kappaleen ensimmäinen lause kuuluu: Sen mukaisesti, mitä 1 kappaleessa
Dán mearrádusa duhkodat lea leamaš ovdan Norgga alimusrievttis, geahča
saattaa olla saamelaisia perinnäistapoja, erityisesti selvittää, onko perinnäistapoja olemassa ja
Dieggedieđuid 2001 (Rt 2001), siiddu 1116.
lainsäädännössä. Tämän määräyksen mukaan lainsäätäjä on lakeja laatiessaan velvollinen
Nubbi lađas, vuosttaš cealkka: Dán mearrádusa mielde lágaid ráhkadettiinnis
tutkimaan, onko olemassa saamelaisia perinnäistapoja.
láhkaaddis lea geatnegasvuohta iskat leatgo sámi árbevierut.
Jos perinnäistapoja on olemassa,
Jos lea dakkár
lainsäätäjän tulee tehdä selvitys niistä ja arvioida, tuleeko perinnäistavat sisällyttää
árbevierru, de lahkaaddi dan čilget, ja árvvoštallat galgágo árbevierru váldojuvvot
lainsäädäntöön.
mielde lágaide.
Lainsäätäjän ei siis tule kunnioittaa jokaista perinnäistapaa.
Nu lea nappo dalle, ahte láhkaaddi ii ferte gudnejahttit juohke
tulee ottaa huomioon, kuten todetaan myös ILO:n yleissopimuksen n:o 169 8 artiklassa, ja
árbevieru. Iskojuvvot galgá nugo ILO-konvenšuvdna nr. 169 artihkkal 8 čujuha.
tällöin on otettava huomioon myös 3 artiklan määräys saamelaisten itsemääräämisoikeudesta.
Dakkár iskamis ferte váldit vuhtii artihkkala 3 mearrádusa, mii lea sámiid ieš
Perinnäistavan mahdollisen torjumisen syynä on tavan luonne eli esimerkiksi se, että
mearridanvuoigatvuođa birra. Árbevieru kvalitehta dat ferte leat mii lea sivva go
perinnäistapa rikkoo muita perusperiaatteita.
árbevierru hilgojuvvo, omd. dainnago dat rihkku eará vuođđoprinsihpaid.
Perinnäistapaa ei voi torjua sen takia, että viranomaisten on vaikea toteuttaa sitä
Árbevieru ii leat vejolaš hilgut dainnago dan orru eiseválddiide váttis čađahit.
käytännössä. On esimerkiksi ollut vaikeaa saada hyväksyntää sille, että siidajärjestelmä on
Váttis lea leamaš omd. oažžut dohkkehusa dasa ahte siidavuogádat lea deaŧalaš
tärkeä yksikkö Norjan poronhoidon sääntelyssä.
Norgga boazodoalu reguleremis.
Vaikeudet johtuvat ensisijaisesti siitä,
Váttisvuođat vulget vuos ja ovddimusat eiseválddiid
etteivät viranomaiset tunne eivätkä ymmärrä siidajärjestelmän merkitystä.
váilevaš máhtuin ja ipmárdusas das mii siidavuogádat lea. Muhto nugo deattuhuvvo
Kuten 28 artiklaa
artihkkala 28 mearkkašumiin, de eiseválddit mat galget bargat sámi áššiiguin, fertejit
koskevissa huomautuksissa kuitenkin korostetaan, saamelaisasioiden parissa työskentelevien
skáhppot alcceseaset doarvái máhtu.
viranomaisten tulee huolehtia tarvittavan tiedon hankkimisesta.
Nubbi lađas, nubbi cealkka: Mearrádus lea duopmostuoluid ja hálddahusa
Toisen kappaleen toinen lause: Myös lainkäytössä tulee saamelaiset perinnäistavat
riektegeavahusa birra ja mearrida ahte dan oktavuođas fertejit doarvái bures váldit
ottaa asianmukaisesti huomioon.
vuhtii sámi árbevieruid.
Tämä merkitsee, että tuomioistuinten ja hallintoelinten tulee
Dat mearkkaša ahte duopmostuolut ja hálddahus aktiivva
aktiivisesti selvittää, onko kulloisellakin alalla olemassa saamelaisia perinnäistapoja.
laččat fertejit čielggadit, leatgo sámi árbevierut dan suorggis.
Edelleen
Dasto fertejit árvvoštallat, leago sámi árbevieruin riektekvalitehta, namalassii buktetgo árbevierrorievtti,
niiden tulee arvioida, ovatko saamelaiset perinnäistavat oikeudellisesti kelvollisia eli onko niistä kehittynyt tapaoikeus, vai tuleeko perinnäistapaa tai oikeuskäsitystä soveltaa jollakin
vai leago nu ahte árbevierru dahje riekteoaidnu muđui boahtá mielde láhkadulkomis
muulla tavalla laintulkinnassa ja muissa konkreettisissa ratkaisuissa.
ja konkrehta čovdosiid eará nyanseremis.
5 artikla merkitsee, ettei 9 artiklan määräys koske ainoastaan ylinten valtiollisten
Artihkkal 5 mearkkaša ahte artihkkala 9 mearrádus gusto ii duššefal
toimielinten oikeudenkäyttöä vaan kaikkea julkista vallankäyttöä.
riektegeavahusas duoin nuppiin stáhtalaš orgánain, muhto buot almmolaš
10 artikla
váldegeavahusas.
Valtioiden tulee yhteistyössä saamelaiskäräjien kanssa edistää saamelaisten yli valtionrajojen suuntautuvan toiminnan kannalta merkityksellisen lainsäädännön ja muun sääntelyn jatkuvaa harmonisointia.
Riektenjuolggadusaid harmoniseren Stáhtat galget ovttasráđiid sámedikkiiguin joatkevaččat bargat vai láhkaásahus ja eará reguleremat mat leat deaŧalaččat sámiid riikkarájiid rasttideaddji doaimmaide, sohpet buorebut oktii.
Saamelaisten välisen yhteistoiminnan järjestäminen yli valtionrajojen edellyttää,
Eaktun sámiid rádjerasttideaddji ovttasbargguide lea ahte lágat ja eará
etteivät lait ja muut säännökset estä tällaista toimintaa.
njuolggadusat eai hehtte dakkár ovttasráđálaš doaibmama.
10 artikla velvoittaa sopimusvaltiot
Artihkkal 10 geatnegahttá
edistämään saamelaisten yli valtionrajojen suuntautuvan toiminnan kannalta merkityksellisten
stáhtaid bargat dan badjelii ahte lágat ja njuolggadusat harmoniserejuvvojit mat leat
lakien ja säännösten harmonisointia.
deaŧalaččat sámiid rádjerasttideaddji ovttasdoaibmamii.
Tällaisen sääntelyn tulee tapahtua yhteistyössä
Njuolggadusaid dakkár
saamelaiskäräjien kanssa.
harmoniseren galgá čađahuvvot ovttasráđiid sámedikkiiguin.
Myös 11 ja 12 artikla tähtäävät yhteistoiminnan helpottamiseen yli valtionrajojen, ja
Maiddái artihkkalat 11 ja 12 ulbmádit álkkásmahttit rádjerasttideaddji
kaikki kolme artiklaa ovat tärkeitä saamelaisten paikallisyhteisöjen 6 artiklan mukaisen
joatkevaš huksemii mearrádusa mielde mii lea artihkkala 6 nuppi lađđasis. Nubbi
määräys sisältyy 43 artiklaan, jossa säännellään valtionrajat ylittävää poronhoitoa.
mearrádus rádjerasttideaddji ovttasdoaibmama birra lea artihkkal 43, mii lea
Tämä ja muut valtionrajat ylittävää yhteistyötä käsittelevät artiklat ovat sopusoinnussa
Dát ja eará artihkkalat rádjerasttideaddji ovttasdoaibmama birra soahpá oktii
Euroopan neuvoston kansallisten vähemmistöjen suojelua koskevan puiteyleissopimuksen
artihkkaliin 17 mii lea Eurohparáđi rápmakonvenšuvnnas mii galgá suodjalit
sekä itsenäisten valtioiden alkuperäiskansoja ja heimokansoja koskevan ILO:n
nationála unnitveahkadagaid, ja artihkkaliin 32 mii lea ILO-konvenšuvnnas nr. 169
yleissopimuksen 32 artiklan kanssa, jossa sanotaan:
iešmearrideaddji stáhtaid álgoálbmogiid ja čearddaid birra, mas celkojuvvo ná:
Oikeussääntöjen harmonisointi eli yhdenmukaistaminen edellyttää tiettyjen
Harmoniserema várás ferte leat prosedyra. Stáhtat berrejit ovttasráđiid plánet
menettelytapojen luomista.
lágaid sámi dilálašvuođaide.
Sopimusvaltioiden tulee yhdessä suunnitella saamelaisten
Dát lea doaibma ovttasbarganorgánii mas čilgejuvvo
Tämä on 44 artiklassa mainitun yhteistyöelimen tehtävä.
artihkkalis 44. Ruoŧa sámediggi lea gulaskuddancealkámušastis davviriikkalaš sámekonvenšuvnna áššis čujuhan dasa ahte berre ásahuvvot sierra orgána mii goziha
Ruotsin saamelaiskäräjät on pohjoismaisesta saamelaissopimuksesta kuultuna antamassaan
lágaid ja njuolggadusaid harmoniserema guđege riikkas. Orgána berre gozihit ahte ii
lausunnossa korostanut tarvetta perustaa erityinen toimielin valvomaan lakien ja säännösten
ovttage riikka njuolggadusat dan golmma riikkas boađe nuppi rikka sullasaš
yhdenmukaistamista kussakin maassa.
njuolggadusaiguin vuostálagaid.
Tämän toimielimen tulee valvoa, etteivät yhdessä
Dakkár orgána deaŧaleamos doaibma Sámedikki
sopimusvaltiossa annettavat säännökset ole ristiriidassa toisen sopimusvaltion vastaavien säännösten kanssa.
oaivila mielde šaddá buoridit sámi áššiid ovttasbarggu riikkarájiid rastá.
Tällaisen toimielimen tärkeimpänä tehtävänä on saamelaiskäräjien
Áššedovdi
mukaan edistää saamelaisasioita koskevan yhteistyön kehittämistä yli valtionrajojen.
joavku oaivvilda ahte konvenšuvdnalávdegoddi mii galgá vuođđuduvvot artihkkala
Asiantuntijatyöryhmän käsityksen mukaan 45 artiklan nojalla perustettavan
45 mielde berre doaimmahit dakkár bargguid.
Pohjoismaisen saamelaissopimuksen laatimista koskevassa vuonna 1998 julkaistussa
Jagi 1998 mannosaš raporttas mii lea davviriikkalaš sámekonvenšuvnna
raportissa on korostettu nimenomaan rajat ylittävän yhteistoiminnan olevan yksi tärkeä
ráhkadeami birra, lea jure justa rádjerasttideaddji ovttasdoaibman deattuhuvvon
perustelu pohjoismaisen saamelaissopimuksen aikaansaamiselle.
deaŧalaš sivvan davviriikkalaš sámekonvenšuvnna áigái oažžumii.
Tällainen yhteistyö on
Dakkár
erittäin tärkeää valtionrajat ylittävän saamelaiskulttuurin ylläpitämiseksi:
ovttasbargu lea deaŧalaš vai seailu sámi kultuvra, mii rasttida riikkarájiid:
” Saamelainen yhteisyys perustuu muun muassa yhteiseen kulttuuriin, identiteettiin ja yhteiseen arvoperustaan.
” Sámiid oktiigullevašvuođa vuođđun lea ee. oktasaš kultuvra, identitehta ja oktasaš árvovuođđu.
Valtakunnanrajat eivät ole perinteisesti hävittäneet tätä yhteisyyden tunnetta.
Árbevirolaččat dát oktiigullevašvuohta ii leamaš juhkkojuvvon riikkarájiiguin.
Tätä yhteisyyttä tunnetaan valtakunnanrajojen yli, ja se seuraa monilla alueilla leveysasteita.
Dát oktiigullevašvuohta rasttida riikkarájiid, ja oktiigullevašvuohta máŋgga suorggis čuovvu eananláskkorieggáid (breddegrader, leveysasteet).
Tästä ovat esimerkkeinä saamelaiset murrealueet, pukeutumiseen liittyvät perinteet, sukusiteet, elinkeinoelämä ja perinteinen kaupankäynti.
Sámi suopmanguovllut, bivttasvierut, sohkavuođat, ealáhuseallin ja árbevirolaš gávppašeapmi leat ovdamearkkat.
Rajojen vetämisen jälkeen saamelaisen yhteisyyden ylläpitäminen ei aina ole ollut mahdollista tai se on tuottanut vaikeuksia.
Rádjebidjama maŋŋil dat ii álo leat leamaš vejolaš, dahje lea leamaš váttis bisuhit sámi oktiigullevašvuođa.
Esteistä huolimatta saamelaiset ovat säilyttäneet perinteisen yhteisyytensä useimmilla alueilla, mutta he ovat joutuneet sopeutumaan ja mukautumaan ajan mittaan asetettuihin erilaisiin rajoituksiin.
Beroškeahttá hehttehusain sámit leat seailluhan árbevirolaš oktiigullevašvuođa eanaš surggiin, muhto leat heivehan iežaset iešguđetlágan ráddjehusaide mat leat čađahuvvon.
Ei kuitenkaan ole epäilystäkään siitä, että saamelaisia ympäröivät kyseisten kolmen valtion yhteiskunnat ovat vaikuttaneet saamelaiseen kulttuuriin, joka on siten kehittynyt monilla alueilla erilaiseksi.
Dattetge ii leat das eahpádus, ahte dan golmma stáhta birastahtti servodagat leat váikkuhan sámi kultuvrii, ja nu dat lea rievddaldan máŋgga guvlui muhtun surggiin.
Tämän johdosta saamelaisen yhteiskunnan yhteinen kehittäminen on suurten haasteiden edessä.
Dat lea dagahan ahte sámi servodaga oktasaš ovdáneapmi deaivida stuorra hástalusaid.
Saamelaisten taholta on pantu varsin paljon painoa yhteistyöhön yli valtionrajojen. Yhteistyötä ovat harjoittaneet ennen kaikkea monet saamelaisjärjestöt.
Sámit leat bealisteaset ollu deattuhan rádjerasttideaddji ovttasbarggu, eanemusat arvat sámi organisašuvnnaid bokte.
Yhtenä keskeisenä toimijana tässä yhteydessä voidaan mainita Saamelaisneuvosto.
Sámeráđi lea vejolaš namahit guovdilis doaibmin dán oktavuođas.
Saamelaisten parlamentaarisen neuvoston kehittäminen saattaa tässä suhteessa näytellä tärkeää osaa. ”
Sámi parlamentáralaš ráđi ovddideapmi sáhttá dás šaddat deaŧalaš. ”
(s. 81.)
(s. 81)
Raportissa korostetaan Pohjoismaiden valtioiden vastuuta olosuhteiden järjestämisestä
Raporta deattuha davviriikkalaš stáhtaid ovddasvástádussa láhčit dilálašvuođaid nu,
sellaisiksi, että saamelaista kulttuuria voidaan vahvistaa:
ahte sámi kultuvra sáhttá ahtanuššat:
” Kysymys pohjoismaisesta saamelaissopimuksesta on nähtävä suhteessa siihen vastuuseen, joka Pohjoismailla on olosuhteiden järjestämisestä sellaisiksi, että saamelaista kulttuuria voidaan vahvistaa.
” Davviriikkalaš sámekonvenšuvnna lea áššin dárbu geahčadit oktan dainna ovddasvástádusain mii davviriikkalaš stáhtain lea das, ahte láhčit dilálašvuođaid nu ahte sámi kultuvra nanosmuvvá.
Saamelaiskulttuurin hyvä ja tehokas vahvistaminen edellyttää kuitenkin, että yhteiselle saamelaiselle kulttuuriperustalle annetaan mahdollisuudet kehittyä kansallisvaltioista riippumatta.
Jos sámi kultuvra galggaš nanosmuvvat bures ja beaktilit, de dat gale eaktuda ahte oktasaš sámi kulturvuođđu oažžu ovdánanvejolašvuođaid, sorjákeahttá nationála stáhtain.
Tärkeänä edellytyksenä on luoda mahdollisuudet saamelaisiin arvoihin ja normeihin perustuvalle yhteiskunnan kehitykselle.
Dat lea deaŧalaš eaktu, ahte servodatovdáneami vuođđun biddjojuvvojit sámi árvvut ja norpmat.
Tällainen kehitys riippuu kuitenkin kyseisissä kolmessa valtiossa tapahtuvasta harmonisoinnista. ”
Dakkár ovdáneapmi lea dattetge das gitta dan golmma stáhta harmoniseremis. ”
(s. 81−82.)
(s. 81-82)
Asiantuntijatyöryhmä tukee näitä raportissa ilmaistuja näkökantoja.
Áššedovdi joavku doarju daid oainnuid maid raporta buktá ovdan.
11 artikla
Artihkkal 11 Kultuvrralaš ja ealáhuslaš ortnegiid ovttasbargu
Valtioiden tulee ryhtyä toimenpiteisiin helpottaakseen saamelaisten elinkeinojen harjoittamista ja saamelaisten kulttuuristen tarpeiden tyydyttämistä yli valtionrajojen.
Stáhtat galget mearridit doaibmabijuid mat geahppudit sámiid riikkarájiid rasttideaddji ealáhusdoaimmaid ja vuhtii váldit sin riikkarájiid rasttideaddji kultuvrralaš dárbbuid.
Tässä tarkoituksessa valtioiden tulee pyrkiä poistamaan saamelaisten elinkeinotoiminnalla vielä olevia esteitä, jotka johtuvat saamelaisten kansalaisuudesta tai asuinpaikasta taikka muutoin siitä, että saamelaisten asuinalue ulottuu useiden valtioiden alueelle, sekä antamaan saamelaisille mahdollisuus kulttuuritarjontaan siinä maassa, jossa he milloinkin oleskelevat.
Dáinna ulbmiliin stáhtat galget bargat dan badjelii ahte jávkadit dan mii ain heađušta sámiid ealáhusdoaimmaid sin riikiigullevašvuođa dahje ássanbáikki geažil dahje dannego sii ásset máŋgga riikkas, ja addit sámiide vejolašvuođa ávkašuvvat dan riikka kultuvrralaš fálaldagaiguin mas sii goas ain orožit.
10 artikla on yleinen lainsäädäntöä ja muuta sääntelyä koskeva määräys, jonka
Artihkkal 10 lea dábálaš njuolggadus lágaid ja eará reguleremiid birra, mii
tarkoituksena on helpottaa saamelaisten välistä yhteistyötä yli valtionrajojen, kun taas 11
galggašii álkkásmahttit sámiid ovttasdoaibmana riikkarájiid rastá, muhto artihkkal 11
artikla koskee etenkin kulttuurista ja elinkeinoihin liittyvää yhteistyötä.
gusto erenoamážit kultuvrralaš ja ealáhusalaš ovttasdoaibmamii riikkarájiid rastá.
Se velvoittaa valtiot
Dat
ryhtymään toimenpiteisiin, jotka helpottavat saamelaisten elinkeinonharjoittamista ja
geatnegahttá riikkaid čađahit doaibmabijuid maiguin šaddá álkit sámiide jođihit
kulttuurista yhteistyötä yli valtionrajojen.
ealáhusdoaimmaid ja bargat ovttasráđiid kultuvrralaš áššiiguin riikkarájiid rastá.
Tällaiset toimenpiteet ovat myös olennaisen tärkeitä
Dakkár doaibmabijut leat maid viehka deaŧalaččat go áigumuš lea seailluhit sámi
6 artiklan toisen kappaleen mukaiselle saamelaisten paikallisyhteisöjen ylläpitämiselle.
báikegottiid artihkkala 6 nuppi lađđasa mielde. Rievttálaš reguleremat šaddet leat
11
daid dárbbašlaš doaibmabijuid joavkkus maid artihkkal 11 namaha.
Määräys
Muhto maiddái
käsittää myös muita toimenpiteitä, kuten taloudelliset vaikutuskeinot sekä yhteistyön
earáge doaibmabijut nugo ekonomalaš váikkuhangaskaoamit ja geavatlaš heivehusat
käytännön suunnittelun.
ovttasbarggu dihte gullet mearrádussii.
11 artiklassa mainittujen määräysten tarvetta on korostettu 10 artiklaa koskevissa
Artihkkala 10 mearkkašumiin deattuhuvvo dárbu dakkár mearrádusaide maid
huomautuksissa.
artihkkal 11 namaha.
Myös useissa lausunnoissa, jotka koskivat vuonna 1998 ilmestynyttä,
Maiddái máŋga gulaskuddancealkámuša jagi 1998 mannosaš
saamelaissopimuksen tarvetta selvittänyttä raporttia, korostetaan, että elinkeino- ja
raportii, mii lea sámekonvenšuvnna dárbbu birra, deattuhit dárbbašlažžan geahppudit
kulttuuriasioihin liittyvää yhteistyötä yli rajojen on välttämätöntä helpottaa.
ealáhus- ja kulturáššiin ovttasbarggu riikkarájiid rastá.
Norjan
Nugo Norgga kulturráđđi
kulttuurineuvosto korostaakin lausunnossaan, että yksittäisillä valtioilla on taipumus pitää
čujuha gulaskuddancealkámušastis, de lea tendeansa ahte guhtege riika geahččá
saamelaisiin panostamista kansallisena tehtävänä, minkä takia valtionrajojen yli toteutettaville
sámiid vástesaš doaimmaid riikkalaš bargun, ja danne lea váttis fidnet nationála
yhteissaamelaisille toimenpiteille on vaikeaa saada kansallista rahoitusta.
ruđaid oktasaš sámi rádjerasttideaddji doaibmabijuide.
Yhteistyötä
Ovttasbargu váttásmuvvá maid
hankaloittaa myös se, että yksittäisten valtioiden hallintojärjestelyt ovat rakenteeltaan
dainnago iešguđege riikka hálddahusortnet lea iešguhtet vuohkásis huksejuvvon.
erilaisia. 11 artikla velvoittaa valtiot käynnistämään prosessin valtionrajojen nykyään
Artihkkal 11 dahká stáhtaide dárbbašlažžan álggahit proseassa čoavdin dihte daid
aiheuttamien yhteistyön esteiden poistamiseksi.
áššiid maid geažil otnáš rájit heađuštit ovttasbarggu.
Ruotsin saamelaiskäräjät esittää seuraavia esimerkkejä ongelmista:
Ruoŧa sámediggi namaha čuovvovaš ovdamearkkaid váttisvuođain:
a) Poronhoidolle Ruotsissa maksetut avustukset estävät Norjan ja Suomen kilpailusäännösten takia porojen myymisen Suomeen ja Norjaan teurastettaviksi.
a) Doarjagat Ruoŧa boazodollui lea norgalaš ja suopmelaš gilvonjuolggadusaid geažil hehttehussan dasa ahte bohccot sáhttet vuvdojuvvot Supmii ja Norgii njuovvamassii.
b) Norjan ja Ruotsin välisen poronhoitosopimuksen mukaan Ruotsin saamelaisilla on oikeus poronhoitoon Norjassa tiettyinä aikoina vuodesta.
b.) Norgga ja Ruoŧa boazoguohtunkonvenšuvnna mielde ruoŧŧilaš sápmelaččain lea vuoigatvuohta guođohit bohccuid Norggas dihto osiid jagis.
Sivuelinkeinoja, kuten esimerkiksi puutöitä, metsästystä ja kalastusta, koskevat määräykset ovat Norjassa epäselviä ja eroavat huomattavassa määrin Ruotsin vastaavista määräyksistä.
Norggas lasseealáhusa njuolggadusat leat eahpečielgasat ja leat viehka earáláganat Ruoŧa njuolggadusain.
Toivomuksena on yhdenmukaistaa nämä määräykset pohjoismaisen saamelaissopimuksen avulla.
Das váillahuvvo oktiiheivehallan davviriikkalaš sámekonvenšuvnnain.
c) Valtionraja aiheuttaa ongelmia helikopterikuljetuksille, joita rajan molemmilla puolilla poronhoitoa harjoittavat saattavat tarvita.
c) Helikopterfievrrideapmi, mii sáhttá leat dárbbašlaš sidjiide guđet jođihit boazodoalu guovtte bealde ráji, deaivida váttisvuođaid ráji geažil.
Norjan valtion kirjastovirasto (Statens bibliotektilsyn) kiinnittää huomiota siihen, että
Stáhta girjeráju bearráigeahčču čujuha dasa ahte guđege riikka
eri valtioiden kirjastopalveluja tarjotaan kansallisella mutta ei pohjoismaisella tasolla. Norjan
bibliotehkabálvalusat leat riikkalaš dássái gullevaččat, eaige davviriikkalaš dássái.
kirjastolaki velvoittaa kirjastoa tarjoamaan palveluja ” kaikille maassa asuville ”. Valtion
Norgga girjerádjoláhka geatnegahttá girjeráju bálvalit ” buohkaid guđet ásset riikkas ”.
kirjastovirasto suhtautuu toiveikkaasti pohjoismaiseen saamelaissopimukseen, joka voi avata
Stáhta bibliotehkabearráigeahčču vuorddaša davviriikkalaš sámekonvenšuvnna mii
viralliset kanavat valtionrajojen yli harjoitettavalle yhteistyölle.
sáhttá rahpat formála kanálaid riikkarájiid rastá.
Yksi esimerkki valtionrajojen yli harjoitettavaan yhteistyöhön liittyvistä ongelmista on
Ovdamearka riikkarájiid rasttideaddji ovttasbarggu váttisvuođain lea girje
kirjastobussi, joka on kulkenut Norjan Hattfjelldalin Sitje Jarngesta Ruotsin Västerbotteniin.
busse mii lea johtán Sitje Jarnges, Árborddis, Norggas, ja rastá Västerbottenii Ruŧŧii.
Aiemmin kirjastobussi oli Norjan ja Ruotsin puolella sijaitsevien kuntien välinen
Ovdal girjebusse lei norgalaš ja ruoŧŧilaš suohkaniid ovttasbargoprošeakta. Prošeakta
Projekti loppui vuonna 1998, koska Ruotsista ei enää haluttu tukea sitä.
nogai jagi 1998 go ii šat lean hállu Ruoŧa bealde doarjut prošeavtta. Dan maŋŋil lea
Tämän jälkeen projektia varten on yritetty saada EU-varoja.
geahččaluvvon oažžut EO-ruđaid prošektii.
Saamelaisten taiteilijaneuvosto, joka on saamelaisten taiteilijajärjestöjen kattojärjestö,
Sámiid Dáiddárráđđi, mii lea sámi dáiddárorganisašuvnnaid
toivoo pohjoismaisen saamelaissopimuksen luovan perustan entistä laajemmalle yhteistyölle
suodjeorganisašuvdna, háliida ahte davviriikkalaš sámekonvenšuvdna galggašii
ja mainitsee tässä yhteydessä:
ráhkadit vuođu buoret ovttasbargui ja namaha čuovvovaš áššiid:
1) Yhteispohjoismaisen saamelaisen kulttuurirahaston 2) Saamelaistaiteilijoille myönnettyjen valtion stipendien koordinoinnin 3) Yhteispohjoismaisen saamelaisen elokuvarahaston 4) Yhteispohjoismaisen saamelaisen konserttitarjonnan 5) Saamelaistaiteen ja - kulttuurin koulutusyhteistyön.
1) Oktasaš sámi kulturfoandda 2) Sámi dáiddáriid vástesaš stáhtalaš stipeanddaid oktiiheivehallama 3) Oktasaš davviriikkalaš sámi filbmafoandda 4) Oktasaš davviriikkalaš konseartafálaldaga 5) Ovttasbarggu sámi dáidaga ja kultuvrra oahpahusas
Kuten edellä on mainittu, Norjan kulttuurineuvosto (Norsk kulturråd) on kiinnittänyt
Nugo namahuvvui, de Norgga kulturráđđi lea čujuhan váttisvuođaide mat leat
huomiota valtionrajojen yli harjoitettavan yhteistyön ongelmiin ja sanoo lausunnossaan:
riikkarájiid rasttideaddji ovttasbarggus, ja dat dadjá cealkámušastis:
” Kyseisten kolmen Pohjoismaan valtiolliset hallintokoneistot eroavat rakenteeltaan toisistaan, mikä saattaa aiheuttaa käytännön ongelmia saamelaisten kulttuuriympäristöjen väliselle yhteistyölle valtionrajojen yli.
” Stáhtalaš hálddašanapparáhta lea guđege dan golmma davviriikkas mas dás lea sáhka, sierra ládje huksejuvvon, ja dat lea juoga mii sáhttá dagahit geavatlaš váttisvuođaid sámiid birrasiid riikkaráji rásttideaddji ovttasbargui.
Neljännes valtioista pitää saamelaisiin panostamista lähtökohtaisesti kansallisena tehtävänä, ja kansallisten varojen käyttäminen pohjoismaiseen toimintaan voi olla vaikeasti hyväksyttävissä.
Álgoálggos guhtege riika atná iežas rahčamušaid sámiid várás riikkasiskkáldas áššin, ja váttis sáhttá oažžut dohkkehusa dasa, ahte riikkalaš ruđat galget geavahuvvot davviriikkalaš doaibmabijuide.
Valtioilla on kuitenkin yhteinen vastuu saamelaisista, ja pohjoismainen sopimus voi Norjan kulttuurineuvoston käsityksen mukaan osaltaan vähentää niin käytännön kuin oikeudellisiakin esteitä yhdenvertaisen kohtelun tieltä. ”
Muhtun riikkain lea oktasaš ovddasvástádus sámi álbmogis, ja Norgga kulturráđđi oaivvilda ahte Davviriikkalaš konvenšuvdna sáhttá váikkuhit nu, ahte unnida sihke geavatlaš ja rievttálaš hehttehusaid mat heađuštit sin meannudeames sámiiguin ovtta ládje. ”
Esimerkkinä edellä mainituista vaikeuksista voidaan viitata pyrkimyksiin saada aikaan
Ovdamearkan dakkár váttisvuođain mat namahuvvojit dás, mii sáhttit čujuhit
kulttuurista ja kielellistä yhteistyötä eteläsaamen alueen pohjoisosassa. Yhteistyötä kohtaan
viggamušaide oažžut áigái kultuvrralaš ja giellalaš ovttasbarggu lullisámi guovllu davimus oasis.
tunnetaan suurta mielenkiintoa, mutta toimenpidettä on vaikea sisällyttää nykyisiin
Ovttasbargu beroštahttá ollu, muhto váttis lea oažžut doaibmabiju
rahoitusjärjestelmiin.
otnáš ruhtadanortnegii vuollái.
Toimenpiteen toteuttamiseksi on anottu Interreg-varoja, mutta Interreg
Interreg-ruđaid leat ohccojuvvon, men dat ii leat
ohjelmaan ei ole helppoa päästä mukaan.
boahtán mielde Interreg-prográmmii.
Nämä ohjelmat on nykyään muotoiltu sellaisiksi,
Dát prográmmat leat odne hábmejuvvon nu
Interreg-ohjelma tarkoittaa alueiden välisiä ohjelmia.
ahte plánejuvvon ovttasbargu vánit heive dáláš prográmmii.
Se on EU:n rakennerahaston tarjoama
Dál bargu lea jođus mas
ohjelmat pyritään muuttamaan sellaisiksi, että ne soveltuvat entistä paremmin
ođđasis čállet prográmmaid, vai dat buorebut heivejit sámi guovlluid árbevirolaš
saamelaisalueilla harjoitettavaan perinteiseen rajat ylittävään yhteistyöhön.
rádjerasttideaddji ovttasbargui.
(Grenseløst i Nord) - työryhmäraportissa vuodelta 2004 korostetaan elinkeinotoimen
Jagi 2004 bargoraporttas, man namma lea Rájehis davvi, mii gieđahallá
yhteistyötä, katso s. 27.
dárbu ovttasbargui, geahča s. 26 ja ovddas.
Rajat ylittävän elinkeinotoimen kehittäminen on helpointa Ruotsin ja
Rádjerasttideaddji ealáhusdoaimmaid lea
Suomen välillä, koska molemmat ovat EU:n jäseniä.
álkimus ovddidit Ruoŧa ja Suoma gaskka, mat goappašagat leat EU-lahtut.
Yhteistyö Norjan rajan yli tuottaa
Váddá
enemmän ongelmia.
seabbo lea ovttasbargu riikkaráji rastá Norgii.
Norjasta tuotavista tuotteista joudutaan tullin lisäksi maksamaan myös
Gálvvuid ovddas mat fievrriduvvojit
arvonlisäveroa.
Norggas eret, lea bággu máksit ii duššefal tuollu, muhto maiddái momssa. Dát leat
Näitä asioita säädellään EU:n tasolla, katso Rajoitta pohjoisessa, s. 29.
dakkár áššit maid stivrejit EU-dásis, geahča Rájehis davi s. 28. Stáhtat fertejit dattetge
Valtioiden tulee kuitenkin EU:n ja yleissopimusten asettamissa puitteissa pyrkiä poistamaan
daid rámaid siskkobealde maid EU ja konvenšuvnnat bidjet, geahččalit unnidit dakkár
tällaisia rajat ylittävän yhteistoiminnan esteitä.
áššiid mat heađuštit rádjerasttideaddji ovttasdoaibmama.
12 artikla
Artihkkal 12 Oahpahusas ja fálaldagain ovttasbargu
Valtioiden tulee ryhtyä toimenpiteisiin antaakseen sopimusvaltiossa asuville saamelaisille mahdollisuuden saada opetusta, terveydenhoitoa ja sosiaalihuoltoa toisessa sopimusvaltiossa, jos se on tarkoituksenmukaisempi ratkaisu.
Stáhtat galget láhčit dilálašvuođaid nu, ahte sámiin guđet ásset juosat dán golmma riikkas, leat vejolašvuođat oažžut oahpahusa, dearvvašvuođabálvalusaid ja sosiálafálaldagaid man nu dán golmma riikkas, mas buoremusat orru soahpamin.
10 artikla on lainsäädäntöä ja muuta sääntelyä koskeva yleinen säännös, jonka
Dan botta go artihkkalis 10 lea dábálaš njuolggadus lágaid ja eará regu
tarkoituksena on helpottaa saamelaisten yhteistyötä yli valtionrajojen, kun taas 12 artikla
doaibmama, de artihkkal 12 lea earenoamážit riikkarádjerasttideaddji oahpahus
koskee etenkin opetustarjontaa ja hyvinvointijärjestelyjä yli valtionrajojen.
fálaldagaid ja čálgoortnegiid.
Valtioiden
Dat geatnegahttá riikkaid čađahit doaibmabijuid
velvollisuutena on toteuttaa toimenpiteitä saamelaisille tarkoitettujen hyvinvointijärjestelyjen
maiguin oktiiheivehit oahpahusfálaldagaid ja čálgoortnegiid sámiid várás guovtte
ja opetustarjonnan koordinoimiseksi valtionrajojen kummallakin puolella niin, että
bealde rájiid, nu ahte daid sáhttet buoremus lági mielde geavahit goappašiid bealde.
saamelaiset voivat hyödyntää niitä parhaalla mahdollisella tavalla rajojen molemmin puolin.
Dakkár oktiiheiveheamit leat maid viehka deaŧalaččat sámi báikegottiid seaillu
Tällaisella koordinoinnilla on myös olennaista merkitystä 6 artiklan toisen kappaleen
heapmái artihkkala 6 nuppi lađđasa mielde.
Oikeudelliset sääntelyt, jotka helpottavat mahdollisuutta päästä osalliseksi opetuksesta
Rievttálaš reguleremat mat geahppudit beassama oahpaheapmái ja čálgo
ja hyvinvointijärjestelyistä yli rajojen, ovat tähän määräykseen perustuvia välttämättömiä
ortnegiidda beroškeahttá riikkarájiin, leat dárbbašlaš doaibmabijut dán mearrádusa
toimenpiteitä.
mielde.
Tämän artiklan määräyksen täyttämiseksi vaaditaan kuitenkin myös muita
Muhto maiddái earáge doaibmabijut nugo ekonomalaš váikkuhangaskaoamit
toimenpiteitä, kuten taloudellisia vaikutuskeinoja ja rajat ylittävän yhteistyön käytännön
ja geavatlaš heivehallamat rádjerasttideaddji ovttasbargui, leat dárbbašlaččat
suunnittelua.
ollašuhttin dihte dán artihkkala.
10 artiklaan liittyvissä huomautuksissa tähdennetään 12 artiklan mukaisten määräysten
Dárbu dakkár mearrádusaide go daidda maid artihkkal 12 meannuda, lea
tarvetta.
deattuhuvvon artihkkala 10 mearkkašumiin.
Myös monissa saamelaissopimuksen tarvetta koskevasta, vuonna 1998 julkaistusta raportista annetuissa lausunnoissa painotetaan, että opetukseen ja hyvinvointijärjestelyihin
mat leat jagi 1998 mannosaš raportii, mii lea sámekonvenšuvnna dárbbu birra,
liittyvää yhteistyötä on välttämätöntä helpottaa.
deattuha dárbbu álkkásmahttit oahpahusa ja čálgoortnegiid riikkarájiid rastá.
Ruotsin saamelaiskäräjät on pohjoismaisesta
Ruoŧa
saamelaissopimuksesta antamassaan lausunnossa kiinnittänyt huomiota siihen, että
sámediggi lea gulaskuddancealkámušastis davviriikkalaš sámekonvenšuvnna áššis
työmarkkinakoulutusta (ammattikoulutusta), kurssitoimintaa ja korkeakoulukoulutusta tulee
čujuhan dasa, ahte bargomárkanoahpahus (fidnooahpahus), kursadoaimmat ja
voida tarjota kaikkien kolmen sopimusvaltion saamelaisille mutta että tällaisen
allaskuvlaoahpahus berrejit leat fállamassii buot golmma riikka sámiide, muhto ahte
yhteensovittamisen vaikeuttamisesta on olemassa useita esimerkkejä.
leat máŋga ovdamearkka das, mo dakkár ovttasdoaibman váttásmahttojuvvo.
Nord-Trøndelagin (Pohjois-Tröndelagin) maakäräjäkunta korostaa rajat ylittävän
Davvi-Trøndelága fylkkasuohkan deattuha dárbbu bargat ovttasráđiid
yhteistyön tarvetta, koska eteläsaamelaisten väestö on pieni ja asuu hajallaan:
riikkarájiid rastá, go lullisámi álbmot lea unni ja ássá bieđgguid:
” Hajallaan olevan asutuksen takia on tärkeää saada aikaan valtionrajat ylittävää järjestelmällistä yhteistyötä muun muassa koulutuksen tms. alalla.
” Dainnago ássamat leat bieđgguid, de lea deaŧalaš oažžut áigái formaliserejuvvon ovttasbarggu riikkarájiid rastá, ee. oahpahusas ja sullasaš surggiin.
Valtionrajan molemmilla puolilla asuvaa eteläsaamelaisväestöä on maantieteellisesti ja kulttuurisesti pidettävä yhtenä kokonaisuutena, ja viereisten Ruotsin puolella sijaitsevien alueiden kanssa harjoitettavan yhteistyön kehittämistä on pidettävä erityisen tärkeänä. ”
Geográfalaččat ja kultuvrralaččat lea dárbu atnit lullisámi veahkadaga goappašiid bealde riikkaráji ovttadahkan, ja erenoamáš deaddu ferte leat ovttasráđálaš doaibmama ovddideamis ruoŧŧilaš rádjeguovlluin. ”
Myös Nordlandin maakäräjäkunta painottaa yli valtionrajojen tapahtuvan
Maiddái Nordlándda fylkkasuohkan deattuha dárbbu formaliseret ovttasbarggu
järjestelmällisen yhteistyön tarvetta.
riikkarájiid rastá.
Nämä kaksi maakäräjäkuntaa ovat yhdessä Sør
Dát guokte fylkkasuohkana leat ovttasráđiid Lulli-Trøndelága
solmineet helmikuussa 2005 yhteistyösopimuksen Norjan saamelaiskäräjien kanssa.
fylkkasuohkaniin ja Hedmárkku fylkkasuohkaniin jagi 2005 guovvamánus dahkan
Sopimuksessa korostetaan Ruotsin puolella sijaitsevien läänien kanssa harjoitettavan
ovttasbargosoahpamuša Norgga sámedikkiin. Soahpamušas deattuhuvvo deaŧalažžan
yhteistyön merkitystä eteläsaamelaisten yhteiskunnan kehittämiseksi ja osaamisresurssien
bargat ovttas leanaiguin mat leat Ruoŧa bealde, vai nannejuvvošii lullisámi
jakamiseksi.
servodatovdáneapmi ja vai lea máhttolonohallan.
Vuonna 2004 julkaistussa Suomen ja Pohjois-Norjan välistä yhteistyötä koskevassa
Jagi 2004 bargoraporttas mii lea Suoma ja Norgga ovttasbarggu birra davvin,
Rajoitta pohjoisessa (Grenseløst i Nord) - työryhmäraportissa on voimakkaasti korostettu
Rájehis Davvi, lea garrasit deattuhuvvon dárbu bargat ovttas oahpahusa ja dearvvaš
yhteistyön tarvetta opetuksen ja terveystoimen alalla.
vuođa surggiin.
Siinä mainitaan esimerkiksi opettaja- ja
Das namahuvvo oahpaheddjiid ja ohppiid lonohallan ja oahpahus
oppilasvaihto ja yhteistyö saamen kielessä sekä saamenkielinen opetus.
sámegielas ja sámegillii.
Raportissa esitetään
Sávaldat lea ahte oahpaheaddjit ja oahppit galget bargat
myös toivomus opettajien ja oppilaiden välisestä yhteistyöstä, mutta siinä sanotaan:
ovttas, muhto dasto celkojuvvo:
” Yhteistyötä ovat kuitenkin koko ajan leimanneet ongelmat, jotka johtuvat valtioiden erilaisista opetuslaeista, saamen kielen opetusta sääntelevässä normijärjestelmässä ilmenevistä eroista, rahoitusjärjestelmän suurista eroista, opetussuunnitelmien ja opetuslautakuntien eroista sekä eroista opetustuntien lukumäärissä, kielellisistä eroista sekä yhteistyön rahoituksen puutteista. ”
" Ovttasbarggu dovdomearka leat dattetge leamaš álo dakkár váttisvuođat mat čuožžilit dainnago riikkaid iešguđetlágan oahpahuslágat, iešguđetlágan norbmavuogádagat mat regulerejit oahpahusa sámegielas, stuorra erohusat ruhtadanvuogádagas, iešguđetlágan oahppoplánat ja oahppolávdegottit, ja dasto vel erohusat oahpahusa diibmologuin, giellalaš erohusat ja ovttasdoaibmama váilevaš ruhtadeapmi. "
(s. 12.)
(s. 12)
Yhtenä esimerkkinä näistä vaikeuksista huolimatta käynnistetystä hyvin onnistuneesta
Ovdamearka lihkostuvvan ovttasbarggus mii lea álggahuvvon vaikko leatge
yhteistyöstä on Sirman (Sirbmá) ja Utsjoen (Ochejohka) koulujen välinen yhteistyö.
dákkár váttisvuođat, lea Sirpmá skuvlla ja Ohcejoga skuvlla ovttasbargu.
On
Muhto
kuitenkin selvää, että tällaisen yhteistyöprojektin helpottamiseksi olisi tehtävissä paljonkin.
čielggas lea ollu livččii vejolaš earáhuhttit vai dákkár ovttasbargoprošeakta šattašii
Norjassa ja Suomessa toteutettiin 1980-luvulla toimenpiteitä, jotka tähtäsivät sosiaali-
1980-logus čađahedje Norggas ja Suomas doaibmabijuid álkkásmahttin dihte
ja terveystoimeen liittyvän yhteistyön helpottamiseen pohjoisen raja-alueilla.
rádjeguovlluin davvin sosiála ja dearvvašvuođa ásahusaid ovttasbarggu.
Tämän jälkeen
Dan rájis leat
molempien maiden erikoisterveydenhoidon organisaatioita on muutettu, eikä entisiä
organiseremis, ja ovddeš ovttasbarganvugiid ii leat šat vejolaš čuovvut juohke čuoggá
yhteistyömuotoja voida enää soveltaa kaikilta osin, katso Rajoitta pohjoisessa - raportti, s. 17.
dáfus, geahča raportta Rájehis Davvi, s. 16. Suomas suohkanat leat ožžon eambbo
Suomessa kuntien itsemääräämisoikeus on lisääntynyt, kun taas Norjassa hallintoa on siirretty
iešstivrema, ja Norggas fas leat sirdán hálddašeami fylkkasuohkanis dearvvašvuođa
maakäräjäkunnilta valtiollisille terveydenhuollon laitoksille.
doaimmahagaide.
Yhteistyösopimuksia 1980
Dain geat sohpe ovttasbargosoahpamuša 1980-logus, ii leat šat
luvulla solmineet tahot eivät enää kanna päävastuuta terveystoimesta, joten
váldoovddasvástádus dearvvašvuođaásahusas. Ovttasbarganortnegiid lea danne dárbu
yhteistyöjärjestelmät joudutaan käymään uudelleen läpi.
árvvoštallat ođđasis.
Raportissa mainitaan, että aiemmin yhteistyötä harjoitettiin Rovaniemellä sijaitsevan
Raporta namaha ahte ovdal lei ovttasbargu Roavvenjárgga Lappi váldo
Lapin keskussairaalan lastenpsykiatrisen osaston ja Karasjoen (Kárášjohka) lasten- ja
buohcceviesu mánáidpsykiatriija ossodaga ja Kárášjoga Mánáid- ja nuoraid
nuorisopsykiatrisen osaston välillä.
psykitriija ossdaga gaskka.
Suomen terveys- ja sosiaalihuollossa tapahtuneiden
Nuppástusaid maŋŋil, mat šadde Suoma dearvvašvuođa-
muutosten jälkeen palvelut ostaa nyt Utsjoen (Ochejohka) kunta.
ja sosiálaásahussii, Ohcejoga suohkan oastá dáid bálvalusaid.
Tanassa (Deatnu) toimivat
Deanus lea
lastenpsykiatrinen hoitokoti ja koulu.
mánáidpsykiatriija dikšoruoktu ja skuvla mánáide.
Siellä on kapasiteettia hoitaa myös Suomen puolelta
Das leat bargonávccat divššodit
tulevia saamelaislapsia.
maiddái mánáid guđet bohtet Suoma bealde.
Utsjoen kunta toivoo tällaista yhteistyötä, koska kyseiset
Ochejoga suohkan sihtá dakkár
hoitopalvelut sijaitsevat lähempänä Utsjokea kuin vastaavat suomalaiset eli Rovaniemellä
ovttasbarggu, go dát dikšoruoktu lea lagat Ohcejoga go suopmelaš fálaldat, mii lea
sijaitsevat palvelut.
Roavvenjárggas.
(Katso Rajoitta pohjolassa, s. 19). Finnmarkin terveystoimi on kuitenkin
(Geahča Rájehis davvi s. 18) Dikšoruovttu ja skuvlla árvala
ehdottanut hoitokodin ja koulun lakkauttamista.
Finnmárkku dearvvašvuođadoaibma dattetge heaittihit.
Jos koulu saisi mahdollisuuden ottaa vastaan
Jos skuvla oččošii
myös Suomen puolelta tulevia lapsia, sillä voitaisiin turvata varojen saaminen Tanan
vejolašvuođa vuostáiváldit mánáid Suoma bealde, de dat sáhtášii sihkkarastit ruđaid
hoitokodin ylläpitämiseen jatkossakin.
joatkit divššodanfálaldaga mii lea Deanus.
12 artikla pakottaa valtiot käynnistämään prosessin, jolla poistetaan rajojen
Artihkkal 12 dahká dárbbašlažžan stáhtaide álggahit proseassa mas jávkadit
aiheuttamat nykyiset yhteistyön esteet.
daid áššiid mat odne hehttejit rádjerasttideaddji ovttasbarggu.
Valtioiden tulee kunnioittaa saamelaisten oikeutta määrätä saamelaislipun ja muiden saamelaisten kansallisten symbolien käytöstä.
Sámi álbmoga symbolat Stáhtat galget gudnejahttit sámiid vuoigatvuođa mearridit sámeleavgga ja eará sámi álbmotlaš symbolaid geavaheami.
Valtioiden tulee lisäksi yhteistyössä saamelaiskäräjien kanssa edistää saamelaissymbolien näkyväksi tekemistä sellaisella tavalla, joka viittaa saamelaisten asemaan omana kansanaan kolmessa sopimusvaltiossa.
Stáhtat galget dasto, ovttasráđiid sámedikkiiguin, bargat dan badjelii ahte sámi symbolat bohtet oidnosii dakkár vuogi mielde mas čuollu bures sámiid sajádat okta álbmogin golmma riikkas.
Artikla sääntelee kolmen sopimusvaltion saamelaisille yhteisten symbolien käyttöä.
Artihkkal regulere sámiid oktasaš symbolaid geavaheami dan golmma riikkas.
Saamelaisten tulee itse saada määrätä saamelaislipun ja muiden saamelaisten kansallisten
Sámit galget ieža mearridit sámi leavgga (flávdda) geavaheami ja eará sámi nationála
symbolien käytöstä.
symbolaid geavaheami.
On luonnollista, että tällaisten symbolien käytöstä päätetään yhteisissä
Lunddolaš lea ahte dakkár symbolaid geavaheami mearridit
saamelaistoimielimissä.
oktasaš sámi orgánat.
Norjan saamelaislakiin (12. kesäkuuta 1987 annettu laki n:o 56) sisällytettiin 11.
Norgga sámeláhkii (mii bođii geassemánu 12. b. 1987 nr. 56) lasihuvvui čuoŋománu 11. b. 2003 láhkanuppástusas ođđa § 1-6, mii čuodjá ná: " Sámi leavgga lea 13. davviriikkalaš sámekonfereansa dohkkehan borgemánu 15. b. 1986.
Saamelaiskäräjät voivat määräyksellään antaa tarkempia ohjeita saamelaislipun käyttämisestä. ”
Sámediggi sáhttá láhkaásahusain mearridit dárkileabbo mearrádusaid sámi leavgga geavaheamis. "
Tällaisia ohjeita on annettu 27. toukokuuta 2004.
Dakkár láhkaásahus mearriduvvui miessemánu 27. b. 2004.
Muita saamelaiskansallisia symboleja ovat saamelaisten kansallislaulu ja 6. helmikuuta
Eará sámi nationála symbolat leat sámiid álbmotlávlla ja sámiid álbmotbeaivi guovvamánu 6. beaivi.
vietettävä saamelaisten kansallispäivä.
Artihkkal geatnegahttá maiddái stáhtaid buktit oidnosii sámi symbolaid iežaset oinnolaš dohkkehussan das ahte dat golbma stáhta leat huksejuvvon maiddái sámi álbmogage territoriijii.
joulukuussa 2003 tekemä päätös tehdä helmikuun 6. päivästä virallinen liputuspäivä Norjassa.
Okta ovdamearka dás lea dat go Norgga ráđđehus mearridii juovlamánus 2003 ahte guovvamánu 6. beaivi lea almmolaš leavgabeaivi Norggas.
Määräys merkitsee myös oikeutta käyttää saamelaiskansallisia symboleja virallisissa
Mearrádus mearkkaša maid dan ahte lea vuoigatvuohta geavahit sámi álbmotsymbolaid almmolaš oktavuođain.
yhteyksissä.
Sámiid stivren
14 artikla
Artihkkal 14 Sámedikkit
Kaikissa sopimusvaltiossa on saamelaiskäräjät, joka on maan korkein saamelaistoimielin.
Guđesge dan golmma riikkas galgá leat sámediggi, mii lea riikka bajimuš sámi orgána.