pere/sami_parallel huggingface dataset:
Ministeri piti ihmisoikeusvaltuutetun kannanottoa hyvin selkeänä.
Ministtar anii olmmošriekteáittardeaddji cealkámuša hui čielggasin.
Tuomioja oli perehtynyt hyvin huolellisesti ihmisoikeusvaltuutetun raporttiin ja korosti puheessaan poronhoidon tärkeyttä saamelaiskulttuurille.
Tuomioja lei hui fuolalaččat vuojulduvvan olmmošriekteáittardeaddji raportii ja son deattuhii ságastis boazodoalu dehálašvuođa sámi kultuvrii.
Ministeri sanoi selvästi, että Suomessa tulee turvata saamelaisten perinteiset oikeudet poronhoitoon vähintäänkin valtion mailla saamelaisten kotiseudulla.
Ministtar dajai čielgasit, ahte Suopma galgá dorvvastit sápmelaččaid árbevirolaš vuoigatvuođaid boazodollui unnimusat stáhta eatnamiin sámiid ruovttuguovllus.
Tuomioja painotti, että nyt on aika antaa erityisoikeudet saamelaisille liittymällä ILO 169-sopimukseen.
Tuomioja deattuhii, ahte dál lea áigi áddit sierravuoigatvuođaid sápmelaččaide ILO 169-soahpamuššii laktasemiin.
Ministerin puheenvuoro oli humaani, tärkeä ja hyvin painoarvoinen.
Ministara sáhkavuorru lei humána, dehálaš ja das lei hui alla árvu.
Kansainväliset sopimukset kuuluvat ulkoministeriön toimivaltaan.
Riikkaidgaskasaš soahpamušathan gullet olgoáššiidministeriija doaibmaváldái.
Oma puheeni käsitteli saamelaiskäräjien linjauksia sopimuksen ratifioimiseksi, saamelaismääritelmää ja toki valtuutetun raportin suosituksia.
Mu iežan sáhkavuorru gieđahalai sámedikki linnjemiid soahpamuša ratifiserema várás, sápmelaš meroštallama ja diehtelas áittardeaddji raportta ávžžuhusaid.
Puheeni löytyy kotisivuiltamme.
Mu sáhka gávdno sámedikki ruovttusiidduin.
Saamelaiskäräjien edustajat seminaarissa käyttivät arvokkaita ja painavia puheenvuoroja.
Seminára sámedikki ovddasteaddjit dolle mávssolaš ja dehálaš sáhkavuoruid.
Heikki Paltto täydensi ministeri Tuomiojan puhetta kertomalla saamelaisporonhoidosta ja sen merkityksestä saamelaiskulttuurista ja miten se eroaa täysin suomalaisesta poronhoidosta.
Hánno Heaika, Heikki Paltto, dievasmáhtii ministtar Tuomioja sága nu ahte muitalii sámi boazodoalus ja dan mávssolašvuođas sámi kultuvrras ja mot dat spiehkasta ollásit suopmelaš boazodoalus.
Ulla Magga käytti tärkeän puheenvuoron kertomalla miten saamelaiset määrittävät itsensä ja kuulumisensa saamelaisyhteisöön.
Heaikka Juhána Ásllat Heandaraga Ullá, Ulla Magga geavahii dehálaš sáhkavuoru ja muitalii mot sápmelaččat ieža dihtet geat sii leat ja diđolašvuođaset sámi servošii.
Magga kertoi, että pelkästään saamen kielen osaaminen ei tee kenestäkään saamelaista, vaan kulttuuriin tulee kasvaa saamelaiskulttuurinmukaisessa ja saamenkielisessä ympäristössä.
Magga muitalii, ahte duššebeare sámegiela máhttin ii daga geasge sápmelačča, muhto kultuvrii galgá šaddat birrasis, masa gullá lunddolaš oassin sámi kultuvrra ja sámegiella.
Loppuviikko kuluu taas Helsingissä kokouksissa.
Loahppavahkku gollá fas Helssegis čoakkámiin.
Keskiviikkona on saamelaiskäräjälakityöryhmän kokous.
Gaskavahkko lea sámediggeláhkabargojoavkku čoakkán.
Aiheena on saamelaiskäräjien vaalijärjestelmän kehittäminen.
Fáddán lea sámedikki válgavuogádaga gárgeheapmi.
Torstaina minulla on kunnia osallistua Tasavallan Presidentin itsenäisyyspäivän vastaanotolle.
Duorastaga mus lea gudni oassálastit Dásseválddi Presideantta iehčanasvuohtabeaivvi vuostáiváldimii.
Sunnuntaina on SPN:n hallituksen kokous pohjoismaisen saamelaissopimuksen jatkoneuvotteluista.
Sotnabeaivve lea SPR:a stivrra čoakkán davviriikkalaš sámi soahpamuša joatkkaráđđádallamiin.
Kevään kynnyksellä Aikaa on taas vierähtänyt.
Giđđaluvvame Áigi lea fas hurgán dan rájes go lean maŋimus beaivádan blogga.
Tuntuukin, että päivien pidentyessä myös työpäivät venyvät.
Beivviid guhkuma mielde orru maid dego bargobeaivvitnai guhkkot.
Jäin perjantaina virkavapaalle pariksi viikoksi.
Báhcen bearjadaga guovtti vahku virgelohpái.
Olen taas työn ääressä 18.4. lähtien.
Bargui máhcan 18.4. rájes.
Tänä aikana puheenjohtajan tehtäviä hoitaa I varapuheenjohtaja Irja Seurujärvi-Kari.
I várreságadoalli Irja Seurujärvi-Kari dikšu ságadoalli bargguid mu virgelobi áigge.
Blogia en päivitä tänä aikana, mutta kommentteihin toki vastaan mielelläni.
Blogga mun in čále go lean eret bargoáššiin, muhto kommeanttaide vástidan dieđusge mielalis dađi mielde mot asttan.
Toissa viikolla osallistuin Norjan saamelaiskäräjien järjestämään saamelaisten perinteistä tietoa käsittelevään kansainväliseen seminaariin.
Ovddet vahku oassálasten Norgga sámedikki lágidan riikkaidgaskasaš seminárii, mii gieđahalai sápmelaččaid árbevirolaš dieđu.
Toin seminaariin Suomen saamelaiskäräjien tervehdyksen.
Bukten seminárii Suoma sámedikki dearvvuođagaid.
Puheeni löytyy pohjoissaameksi saamelaiskäräjien kotisivuilta.
Mu doallan sáhka gávdno davvisámegillii sámedikki ruovttusiidduin.
Käsittelin puheessani saamelaisten perinteisen tiedon tilaa Suomessa ja erityistapauksena koltan- ja inarinsaamen käsityöperinteen tilannetta Suomessa.
Gieđahallen ságastan sápmelaččaid árbevirolaš dieđu sajádaga Suomas ja earenoamáš dáhpáhussan vel nuortalaččaid ja anáraččaid giehtaduoji dili Suomas.
Asia herätti myös saamelaisneuvoston ja median kiinnostuksen.
Ášši bohciidahtii maid sámiráđi ja media beroštumi.
Totesin, että kolmen maan saamelaiskäräjien tulee tehdä yhä enemmän yhteistyötä saamelaisen perinteisen tiedon parissa, koska se on kulttuurimme ydintä.
Oaivvildin, ahte golmma riikka sámedikkit galget bargat ovttasráđiid ain eanet sámi árbevirolaš dieđu olis, daningo árbevirolaš diehtomet lea min kultuvrramet váimmus.
Pidemmän ajan tavoitteena voisikin olla saamelaisen parlamentaarisen neuvoston (SPN) yhteisen perinteisen tiedon suojeluyksikön perustaminen, joka koordinoisi ja edistäisi SPN:n osallistumista kansainväliseen perinteisen tiedon päätöksentekoon sekä koordinoisi eri saamelaiskäräjien ja Venäjän saamelaisjärjestöjen yhteistyötä perinteisen tiedon suojelemiseksi.
Guhkit áigge ulbmilin sáhtálii leat sámi parlamentralaš ráđi (SPR) oktasaš árbevirolaš dieđu suodjalanovttadaga vuođđudeapmi, mii bearráigeahčalii ja ovddidivččii SPR:a oassálastima riikkaidgaskasaš árbevirolaš dieđu mearrádusdahkamii sihke bearráigeahčalii sierra sámedikkiid ja Ruošša sámi organisašuvnnaid ovttasbarggu árbevirolaš dieđu suodjaleami várás.
Saman viikon torstaina lähdin Helsinkiin opetus- ja kulttuuriministeriön järjestämään palaveriin, joka sekin koski perinteistä tietoa.
Seamma vahku duorastaga dollejin Helssegii oahpahus- ja kulturministeriija lágidan čoakkámii, mii datnai gieđahalai árbevirolaš dieđu.
Tarkemmin neuvonpito käsitteli maailman henkisen omaisuuden järjestön (WIPO) työtä laillisten instrumenttien laatimiseksi perinteisen tiedon, kansanperinteen ja geenivarojen suojelemiseksi.
Dárkileappot ráđđádallan gieđahalai máilmmi vuoiŋŋaduoji opmodaga organisašuvnna (WIPO) barggu lágalaš instrumeantta ráhkadeami árbevirolaš dieđu, folklore ja genariggodagaid suodjaleami várás.
Tavoitteena on ollut, että lailliset instrumentit valmistuisivat vielä kuluvan vuoden aikana.
Ulbmilin lea leamaš, ahte lágalaš instrumeanttat gárvánivčče vel dán jagi áigge.
Wipon toiminnasta kiinnostuneet voivat löytää asiasta lisää tietoa internetistä: (http://www.wipo.int/tk/en /).
Wipo barggus beroštuvvan olbmot sáhttet gávdnat áššis lasi dieđu interneahtas: (http://www.wipo.int/tk/en /).
Sovimme, että jatkamme asian käsittelyä vielä syksyllä jolloin pidetään myös saamelaiskäräjälain § 9 mukaiset neuvottelut.
Soabaimet, ahte joatkit ášši gieđahallama vel čakčat, goas dollojuvvojit maid sámediggelága 9. §:a ráđđádallamat.
Saamelaiskäräjät valmistelee keväällä SPN:lle käsiteltäväksi pohjapaperin, joka koskee SPR:n näkemyksiä Wipo:n instrumenteista.
Sámediggi válmmaštallá giđđat SPR:a gieđahallama várás vuođđobáhpira, mii guoská SPR:a oainnuid Wipo instrumeanttain.
Maanantaina oli saamelaiskäräjien hallituksen kokous poikkeuksellisesti Rovaniemellä.
Vahkku dás ovdal mánnodaga lei sámedikki stivrra čoakkán dábálaččas spiehkkaseaddji vugiin Roavenjárggas.
Hallitus antoi kannanoton biodiversiteettistrategian uudistamisesta.
Stivra válddii beali biodiversiteahttastrategiija ođasteapmái.
Strategian uudistamistyö on lähtenyt käyntiin ja tarkoitus on saattaa se valmiiksi kuluvana vuonna.
Strategiija ođasnuhttinbargu lea vuolgán johtui ja ulbmilin lea, ahte dat gárvána dán jagi mielde.
Annoimme asiasta alustavat kannanotot ja valmistelun edetessä hallitus viimeistelee lausuntoaan lopulliseksi.
Stivra attii áššis álgocealkámuša ja válmmaštallama ovdáneami mielde stivra gárve cealkámušas loahpalažžan.
Kaikilla on mahdollisuus päästä vaikuttamaan uuden biodiversiteettistrategian valmisteluun.
Buohkain lea vejolašvuohta beassat váikkuhit ođđa biodiversiteahttastrategiija válmmaštallamii.
Osoitteessa: (http://www.otakantaa.fi/aihe/miten-pysäytetään-suomen-luonnon-köyhtyminen) voi antaa näkemyksiä anonyymisti mitä uudessa biodiversiteettistrategiassa tulisi olla.
Čujuhusas (http://www.otakantaa.fi/aihe/miten-pysäytetään-suomen-luonnon-köyhtyminen) sáhttá buktit oainnuid namaheamit mii sisdoaluid ođđa biodiversiteahttastrategiijas galggalii leat.
Otan itsekin mielelläni näkemyksiä ja kommentteja blogini lukijoilta vastaan, koska osallistun biodiversiteettistrategian valmisteluun bd-työryhmässä ja tietenkin osallistun saamelaiskäräjien kantojen valmisteluun.
Válddán maid ieš mielalis oainnuid ja kommeanttaid mu blogga lohkkiin, daningo oassálasttán biodiversiteahttastrategiija válmmaštallamii bd-bargojoavkkus ja dieđusge oassálasttán sámedikki oainnuid válmmaštallamii.
Saamelaiskäräjien alustava kannanotto löytyy osoitteesta: (www.samediggi.fi/lausunnot).
Sámedikki álgocealkámuš gávdno čujuhusas (www.samediggi.fi/lausunnot).
Hallitus nimesi edustajia Lapin metsäohjelman laadintaa varten ja toukokuussa pidettävään New Yorkin alkuperäiskansojen pysyvän foorumin kokoukseen.
Stivra nammadii ovddasteddjiid Lappi vuovdeprográmma ráhkadeami várás ja álgoálbmogiid bissovaš foruma čoakkámii New Yorkii, mii dollojuvvo miessemánu.
Lopullinen kokoonpano riippuu taloustilanteesta.
Sáttagotti loahpalaš čoakkádusa mearrida ruhtadilli.
Hallitus antoi myös Tenojokisopimusta koskevan lausunnon.
Stivra attii maid cealkámuša Deanu soahpamušas.
Hallitus kävi myös lähetekeskustelun saamelaisen parlamentaarisen neuvoston kieliyhteistyön uudelleenorganisoinnista.
Stivra olláhuhtii maid sáttaságastallama sámi parlamentáralaš ráđi giellaovttasbarggu ođđasit organiseremis.
Projekti lähtee nyt vihdoinkin käyntiin ja esiselvityshankkeelle on myös valittu projektipäällikkö.
Prošeakta vuolgá viimmat johtui ja ovdačielggadanbargui lea maid válljejuvvon prošeaktahoavda.
Viime torstaina oli näillä näkymin artikla 8(j)-työryhmän toiseksi viimeinen kokous.
Mannan duorastaga lei dálá dieđuid mielde artihkal 8(j)-bargojoavkku nubbin maŋimus čoakkán.
8(j)-työ on ollut pitkä prosessi.
8(j)-bargu lea leamaš guhkes proseassa.
Se on kestänyt miltei puolet tästä vaalikaudesta.
Dat lea bistán measta beali dán válgabajis.
Työryhmä on aloittanut loppuraportin hyväksymisprosessin toimenpide-esityksineen.
Bargojoavku lea álggahan loahpparaportta dohkkehanproseassa doaibmabidjoevttohusaidisguin.
Loppuraportin kirjoittaminen on saatu hyvin alkuun ja jo tässä vaiheessa on hyväksytty hyviä toimenpide-esityksiä.
Loahpparaportta čállin lea vuolgán bures johtui ja juo dán muttos leat dohkkehuvvon buorit doaibmabidjoevttohusat.
Vuontisjärvellä 4.4.2011
Vuottesjávrres 4.4.2011
Brysselistä Inariin Saamelaiskäräjien edustajat vierailivat alkuviikosta Brysselissä europarlamentaarikko Satu Hassin kutsumana.
Brysselis Anárii Sámedikki ovddasteaddjit guossástalle álgovahku Brysselis europarlamentarihkar Satu Hassi bovdejumis.
Minulla oli ilo avata ” Vulnerable Arctic ” - näyttely, joka kertoo ilmastonmuutoksen vaikutuksista arktisen alueen luontoon, alkuperäiskansoihin ja ilmastoon.
Mus lei illu rahpat ” Vulnerable Arctic ” - čájáhusa, mii muitala dálkkádatnuppástusa váikkuhusain árktalaš guovllu lundui, álgoálbmogiidda ja dálkkádahkii.
Tilaisuudessa pitämäni puhe löytyy sulkeissa olevasta osoitteesta: (www.samediggi.fi/puheet) ja tiedote näyttelystä löytyy osoitteesta (www.satuhassi.net).
Rahpandilálašvuođas mu doallan sáhka gávdno ruođuid sisa čállon čujuhusas: (www.samediggi.fi/puheet) ja dieđáhus čájáhusas gávdno čujuhusas (www.satuhassi.net).
Näyttelyssä oli valokuvien lisäksi esillä tutkimustietoa ilmastonmuutoksesta.
Čájáhusas lei čuovgagovaid lassin ovdan dutkandiehtu dálkkádatnuppástusas.
Näyttelyn tietojen mukaan merijää katoaa arktiselta alueelta yhdessä sukupolvessa.
Čájáhusa dieđuid mielde mearrajiekŋa jávká árktalaš guovllus ovtta buolvva áigge.
Edelleen näyttelytekstien mukaan arktisen alueen vuosittainen keskilämpötila nousisi 2090-luvulle mennessä kuudella CĐ:lla.
Vel viidáseappot čájáhusdeavsttaid mielde árktalaš guovllu jahkásaš gaskaliekkasvuohtadilli loktanivččii 2090-logu rádjái guđain CĐ:iin.
Arktisen alueen ilmasto lämpenee kaksi kertaa niin nopeasti kun muun maailman.
Árktalaš guovllu dálkkádat lieggana guovtte geardde nu jođánit go eará báikkes máilmmis.
Ilmastonmuutos muuttaa uusimman tutkimustiedon perusteella arktisten alkuperäiskansojen elämää radikaalisti.
Ođđaseamos dutkandieđu vuođul dálkkádatnuppástus earáhuhttá árktalaš álgoálbmogiid eallima radikálalaččat.
Toin puheessani esille saamelaisen parlamentaarisen neuvoston täysistunnon vuonna 2008 hyväksymän saamelaisen ilmastopoliittisen strategian.
Bukten sáhkavuorustan maid ovdan sámi parlamentáralaš ráđi dievasčoakkáma jagi 2008 dohkkehan sámi dálkkádatpolitihkalaš strategiija.
Se löytyy saameksi, suomeksi ja myös muilla kielillä osoitteesta (www.samediggi.fi/spn).
Dat gávdno sáme- ja suomagiela lassin maid eará gielaide čujuhusas (www.samediggi.fi/spn).
Brysselistä matkasin Helsinkiin.
Brysselis dollejin Helssegii.
Osallistuin kansainvälisen biodiversiteettityöryhmän kokoukseen.
Oassálasten riikkaidgaskasaš biodiversiteahttabargojoavkku čoakkámii.
Kokouksen asialistalla oli mm.. Suomen kehityspoliittisen ohjelman laatiminen ja kansainvälisiin biodiversiteettisopimuksen toimeenpanoon liittyvien kokouksien Suomen kantojen läpikäyminen.
Čoakkáma áššelisttus ledje ee. Suoma ovddidanpolitihkalaš prográmma ráhkadeapmi ja riikkaidgaskasaš biodiversiteahttasoahpamuša olláhuhttimii gullevaš čoakkámiid Suoma oainnuid čađamannan.
Esitin, että Suomen kehityspoliittisessa ohjelmassa tulisi huomioida mm. alkuperäiskansojen osallisuuden ja vaikutusmahdollisuuksien tukeminen sekä alkuperäiskansojen perinteisten kulttuuristen tapojen ja alkuperäiskansakielten säilymisen tukeminen.
Evttohin, ahte Suoma ovddidanpolitihkalaš prográmmas galgá váldit vuhtii ee. álgoálbmogiid fárrui beassan oassálastimii ja váikkuhanvejolašvuođaid doarjun sihke álgoálbmogiid árbevirolaš kultuvrralaš vieruid ja álgoálbmotgielaid doarjun.
Toin myös esille, että kehityspolitiikassa tulee huomioida Nagoyan protokollan (koskien geenivarojen hyötyjen tasapuolista jakoa) ja biodiversiteettisopimuksen artikla 8(j):n velvoitteet hyötyjen tasapuolisesta jaosta ja alkuperäiskansojen ennakkotietoon perustuvasta suostumuksesta.
Bukten maid ovdan, ahte ovddidanpolitihkas galgá váldit vuhtii Nagoya protokolla (mii guoská genariggodagaid ávkkiid dássebeallásaš juohkima) ja biodiversiteahttasoahpamuša artihkal 8(j):a geatnegasvuođaid ávkkiid dássebeallásaš juohkimis ja álgoálbmogiid miehtamis sidjiide ovddalgihtii addojun dieđuid vihkkedallamiid vuođul.
Helsingistä suuntasin kohti Inaria.
Helssegis dollejin Anára guvlui.
Osallistuin eilen saamelaiset kirkossa – seminaariin Sajoksessa.
Oassálasten sápmelaččat girkus – seminárii ikte Sajosis.
Seminaariin tuoma tervehdykseni löytyy suomeksi ja pohjoissaameksi saamelaiskäräjien kotisivuilta osoitteesta (www.samediggi.fi/puheet).
Semináras mu buktin dearvvahus gávdno suoma- ja davvisámegillii sámedikki ruovttusiidduin čujuhusas (www.samediggi.fi/puheet).
Seminaarin yhteydessä piispa Samuel Salmi oli henkilökohtaisesti pyytänyt anteeksi evankelis-luterilaisen kirkon osuutta 1930-luvun fyysisen antropologian rotututkimuksiin.
Seminára olis bismá Samuel Salmi lei persovnnalaččat átnon ándagassii evangelalaš-luteralaš girku oasi 1930-logu fysihkalaš antropologiija nálledutkamušaide.
Tuolloin saamelaisten luita nostettiin haudoista kallonmittauksia varten ja luita säilytetään edelleen eri yliopistoissa ja myös saamelaismuseo Siidassa.
Duon áigge sápmelaččaid dávttit goivojuvvoje hávddiin oaiveskálžomihtidemiid várás ja dávttit seailluhuvvojit ain sierra universiteahtain ja maid sámi musea Siiddas.
1900-luvun kallonmittauksista ja rotujaottelusta on tehty tutkimuksia, mainittakoon esimerkiksi Pekka Isakssonin mainio aate- ja oppihistorian väitöskirja ” Kumma kuvajainen.
1900-logu oaiveskálžomihtidemiin ja nállejuogadeamis leat dahkkon dutkamušat, namuheami ánssáša omd. Pekka Isakssona earenoamáš jurdda- ja oahppahistorjjá nákkosgirji ” Kumma kuvajainen.
Rasismi rotututkimuksessa, rotuteorioiden saamelaiset ja suomalainen fyysinen antropologia ”.
Rasismi rotututkimuksessa, rotuteorioiden saamelaiset ja suomalainen fyysinen antropologia ” (Ártegis orut.
Evankelis-luterilainen kirkko on viimeisen vuoden aikana pohtinut mahdollista anteeksipyyntöä saamelaisilta kirkon toiminnasta omasta aloitteestaan.
Evangelalaš-luteralaš girku lea maŋimus jagi áigge suokkardan vejolaš ándagassii átnuma sápmelaččain girku doaimmas iežas álgaga vuođul.
Samuel Salmen anteeksipyyntö on toki hyvä alku, mutta ei kirkon virallinen kanta.
Samuel Salmi ándagassii átnun lea gal buorre álgu, muhto dat ii leat girku virggálaš oaidnu.
Olen usein tuonut puheissani esille, että kirkon tulisi selvittää huolellisesti mistä asioista se pyytää saamelaisilta anteeksi ja miksi, sekä mitä kirkko on valmis tekemään tilanteen korjaamiseksi.
Lean dávjá buktán sáhkavuoruinan ovdan, ahte girku galggalii čilget fuolalaččat main áššiin dat átnu sápmelaččain ándagassii ja manin, sihke dan maid girku lea gárvvis bargat dili buorideami várás.
Mielestäni mahdollinen anteeksipyyntö tulisi käsitellä myös virallisesti kirkolliskokouksessa.
Mu mielas vejolaš ándagassii átnun galggalii gieđahallojuvvot maid virggálaččat girkolaš čoakkámis.
Saamelaisten luiden nostaminen haudoista on toki todella ikävä ja tuomittava asia.
Sápmelaččaid dávttiid lokten hávddiin lea gal duođaid ahkidis ja dubmehahtti ášši.
Hautarauha on toisaalta hyvin kristillinen käsitys.
Hávderáfi lea nuppe dáfus hui risttálaš ipmárdus.
Hautarauhan loukkaaminen ja luiden nostaminen haudoistaan kertoo paremminkin silloin vallitsevista yhteiskunnan arvoista ja saamelaiskulttuurin asemasta silloisessa yhteiskunnassa.
Hávderáfi rihkkun ja dávttiid lokten hávddiin muitala buorebutge dalle ráđđen servodatlaš árvvuin ja sámi kultuvrra sajádagas daláš servodagas.
Tuolloin oli jo olemassa hautarauhan käsite.
Juo dalle ráđđii hávderáfi doaba.
Saamelaisten hautojen avaaminen ei kuitenkaan ollut tuolloin tuomittavaa vaan jopa tutkimuksellisesti suotavaa, jotta voitiin todistaa suomalaisten rodullinen ylivertaisuus.
Sápmelaččaid hávddiid rahpan ii goitge dalle dubmejuvvon, muhto dat lei dutkama dáfus juobe ávžžuhahtti, vai sáhtii duođaštuvvot suopmelaččaid nálálaš birgetmeahttunvuohta.
Saamelaiset olivat tuolloin alempiarvoisia, ja heidän hautajäämistöjensä avaaminen ei ollut tuolloin tuomittavaa.
Sápmelaččat ledje duon áigge vuollelii árvvus adnon, ja sin hávdebázáhusaid rahpan ii lean dalle dubmehahtti.
Saamelaiskulttuurissa hautarauhaa ei ole ollut perinteisesti niin tiukassa käsityksessä.
Sámi kultuvrra olis hávderáfi ii leat leamaš árbevirolaččat nu čavgadit ipmirduvvon.
Saamelaisilla on ollut nk. väliaikaisia hautoja.
Sápmelaččain leat leamaš ng. gaskaboddasaš hávddit.
Jos ruumista ei ole voitu kuljettaa hautapaikalle, menehtyneen ruumis on sijoitettu korkealle paikalle tai kallionkoloihin ja suojattu petoeläimiltä.
Jos rupmaša eai leat sáhttán fievrredit hávdebáikái, de duššan olbmo rumaš lea biddjon allagassii dehe bákteholluide ja suddjejuvvon meahci elliin.
Saamelaiskulttuurissa vainajia on aina kunnioitettu ja muistettu omd.
Buoret dálkkiid ja siivvuid áigge rumaš lea fievrreduvvon loahpalaš hávdebáikásis.
joikujen, kertomaperinteen, korvamerkkien ja paikannimien avulla.
Sámi kultuvrras rohkit leat gudnejahtton ja muitojuvvon omd. luđiid, muitalanárbevieru, bohcco bealljemearkkaid ja báikenamaid mielde.
Edesmenneet sukupolvet ja heidän perintönsä on ollut ja on edelleen osa saamelaisyhteisön arkipäivää.
Ovddit buolvadagat ja sin árbevierru lea leamaš ja lea ain sámi servoša árgabeaivvi oassi.
Edesmenneitä sukupolvia ei ole perinteisesti muistettu haudoilla vierailemisen kautta toisin kuin kristillisessä kulttuurissa.
Ovddes buolvadagat eai leat árbevirolaččat muitojuvvon hávdde nalde galledemiiguin nuppe ládje go risttálaš kultuvrras.
Väliaikaiset haudat on toki merkitty maastoon ja hautoja on kunnioitettu.
Gaskaboddasaš hávddit leat gal merkejuvvon meahcis gos dat leat ja diehttelas hávddit leat gudnejahtton.
Eri rotutukijat ja tieteiden edustajat ovat kallonmittauksia varten ottaneet saamelaisten luita talteen, kirkolla ei sinänsä ole ollut virallista roolia luiden nostamisessa olemassa olevan tutkimustietojen ja perimätiedon valossa.
Sierra nálledutkit ja sierra diehtagiid ovddasteaddjit leat oaiveskálžomihtidemiid várás rádján sápmelaččaid dávttiid, ja girkus ii iešalddes leat leamaš virggálaš rolla dávttiid loktemis dálá dutkandieđuid ja árbedieđuid čuovggas.
Jos evankelis-luterilainen kirkko haluaa pyytää anteeksi saamelaisilta, niin sen tulisi pohtia rooliaan saamelaisen muinaisuskon katoamisessa, saamen kielten ja joikuperinteen uhanalaistumisessa mutta myös poliittisessa vaikuttamisessa.
Jos evangelalaš-luteralaš girku hálida átnut ándagassii sápmelaččain, de dat galggalii vihkkedallat iežas rolla sámi dološoskku jávkamis, sámegielaid ja juoiganárbevieru uhkivuložin šaddamis muhto maid politihkalaš váikkuheamis.
Esimerkiksi Enontekiöllä Enontekiön seurakunta 1970-luvun lopulla alueen seutukaavan valmistelussa lausui virallisesti, että saamelaisilla ei saa olla erityisiä saamelaisoikeuksia ja niin suomalaisia kuin saamelaisiakin tulee kohdella aivan samoin periaattein.
Omd. Eanodagas Eanodaga searvegoddi 1970-logu loahpageahčen guovllu viidodatláva válmmaštallamis celkkii virggálaččat, ahte sápmelaččain eai oaččo leat sierra sámi vuoigatvuođat ja suopmelaččat go sápmelaččatnai galget gieđahallojuvvot aivve seamma prinsihpaid mielde.
Monet alueen saamelaiset erosivat tuolloin kirkosta sen poliittisen asennoitumisen vuoksi.
Máŋggas guovllu sápmelaččat earráne dalle girkus dan politihkalaš doaladumi dihte.
Lopuksi toivotan kaikille hyvää saamelaisten kansallispäivää !
Loahpas sávan buohkaide buori sámi álbmotbeaivve !
Valitettavasti itse en pääse tänä vuonna juhlimaan kansallispäivää yhdessä saamelaisten kanssa täällä Saamenmaassa.
Dađi bahábut ieš in beasa dán jagi ávvudit álbmotbeaivve ovttas sápmelaččaiguin dáppe Sámis.
Lähden huomenna, maanantaina, Helsinkiin valtiopäivien avajaisiin.
Vuolggán ihttin, mánnodaga, Helssegii riikkabeivviid rahpamii.
Osallistun myös biodiversiteettityöryhmän kokoukseen.
Oassálasttán maid biodiversiteahttabargojoavkku čoakkámii.
Vuontisjärvellä saamelaisten kansallispäivän aattona
Vuottesjávrres sámiid álbmotbeaivve ruohta
Syysterveisin Saamelaiskäräjät järjestää kuulemistilaisuuden Inarijärven osayleiskaavasta ensi keskiviikkona 8.9. kello 16.30 saamelaismuseo Siidan auditoriassa.
Čakčadearvvuođagat Sámediggi lágida álbmotčoakkáma Anárjávrre oasseoppalašlávas boahtte gaskavahkko 8.9. d. 16.30 sámi musea Siidda auditorias.
Saamelaiskäräjät haluaa kuulla alueen saamelaisilta mitä kaavoituksessa tulisi ottaa huomioon, jotta saamelaisten oikeudet ja mahdollisuudet harjoittaa perinteisiä elinkeinojaan sekä nauttia omasta kulttuuristaan voidaan turvata.
Sámediggi hálida gullat guovllu sápmelaččain maid lávvaráhkadeamis galggalii váldit vuhtii, vai sápmelaččaid vuoigatvuođat ja vejolašvuođat bargat iežaset ealáhusaiguin ja návddašit iežaset kultuvrras sáhttet dáhkiduvvot.
Toivonkin, että mahdollisimman moni pääsisi paikalle kertomaan näkemyksistään.
Sávannai, ahte nu máŋggas go fal vejolaš, besset dilálašvuhtii muitalit iežaset oainnuin.
Keskustelun pohjalta saamelaiskäräjien hallinto valmistelee lausuntoesityksen Inarijärven osayleiskaavasta saamelaiskäräjien elinten käsittelyyn ja lausunto toimitetaan sen valmistuttua Inarin kunnalle.
Ságastallama vuođul sámedikki hálddahus válmmaštallá cealkámuševttohusa Anárjávrre oasseoppalašlávas sámedikki orgánaid gieđahallamii ja loahpalaš cealkámuš doaimmahuvvo Anára gildii.
Suuremmissa hankkeissa poliittisten päättäjien tulisi aina pyrkiä kansalaiskeskusteluun ja osallistavaan päätöksentekoon.
Stuorit fidnuin politihkalaš mearrideaddjit galggale álohii viggat álbmotságastallamii ja oažžut álbmoga oassálastit mearrádusaid dahkamii.
Tämä ei koske pelkästään saamelaiskäräjiä vaan myös muita kansan vaaleilla valittuja elimiä.
Dát ii guoskka dušše sámedikki, muhto maid eará álbmot válljen orgánaid.
Meidän saamelaiskäräjien tehtävänä on tietenkin kuulla saamelaisia heidän tarpeistaan.
Sámedikki bargun lea diehttelas gullat sápmelaččaid sin dárbbuin.
Saamelaiskäräjät antoi viime viikolla lausunnon luontotyyppien uhanalaisarvioinnin (Lutu) toiminpideohjelman luonnoksesta.
Sámediggi attii mannan vahku cealkámuša luonddutiippaid uhkivulošvuohtaárvvoštallama doaibmabidjoprográmma, ng. Lutu-hápmosis.
Lausunto löytyy saamelaiskäräjien kotisivuilta.
Cealkámuš gávdno sámedikki ruovttusiidduin.
Toimenpideohjelmaa käsitellään lisäksi myöhemmin syksyllä saamelaiskäräjien, saamelaisten kotiseutualueen paliskuntien ja Lutu-työryhmän edustajien yhteiskokouksessa, jotta myös saamelaisten kotiseutualueen paliskunnat pääsevät ilmaisemaan näkemyksensä ohjelmasta.
Dasa lassin doaibmabidjoprográmma gieđahallojuvvo maŋŋel čakčat sámedikki, sámi ruovttuguovllu bálgesiid ja Lutu-bargojoavkku ovddasteddjiid oktasaščoakkámis, vai maiddái sámi ruovttuguovllu bálgesat besset buktit oainnuideaset prográmmas.
Saamelaiskäräjät on antanut myös lausunnon ihmisoikeuskeskuksen perustamisesta eduskunnan oikeusasiamiehen toimiston yhteyteen.
Sámediggi lea maid addán cealkámuša olmmošvuoigatvuohtaguovddáža vuođđudeamis riikkabeivviid vuoigatvuohtaáššeolbmo doaimmahaga oktavuhtii.
Keskuksen tehtävänä olisi edistää ja seurata ihmisoikeuksien toteutumista Suomessa, sen sijaan valvontatehtävät eivät kuulu sen tehtäviin.
Guovddáža bargun livččii ovddidit ja čuovvut olmmošvuoigatvuođaid olláhuvvama Suomas, dasa eai goitge gula bearráigeahččobarggut.
Saamelaiskäräjät kannatti lausunnossa ilmisoikeuskeskuksen perustamista, mutta esitti lukuisia huomioita ja tarkennuksia keskuksen tehtäviin.
Sámediggi guottihii cealkámušastis olmmošriekteguovddáža vuođđudeami, muhto evttohii máŋggaid mearkkašumiid ja dárkilastimiid guovddáža bargguide.
Erityisesti korostimme tarvetta läheiseen yhteistyöhön saamelaiskäräjien kanssa.
Earenoamážit deattuheimmet dárbbu lagaš ovttasbargui sámedikkiin.
Tällä viikolla saamelaiskäräjät antoi myös lausunnon oikeusministeriön työryhmäraportista törkeä metsästysrikos.
Dán vahku sámediggi attii maid cealkámuša vuoigatvuohtaministeriija bargojoavkoraporttas roava meahccebivdorihkus.
Asiakysymys koskettaa saamelaisia, koska metsästys on perinteinen saamelaiselinkeino ja saamelaisporonhoitajat joutuvat osaltaan petojen kanssa tekemisiin.
Áššeollisvuohta guoská sápmelaččaid, daningo bivdu lea árbevirolaš sámi ealáhus ja boazosápmelaččat šaddet maid dahkamuššii boraspiriiguin.
Keskustelu on hyvin polarisoitunutta ja vastakkain tähän asiaan liittyvässä eri keskusteluissa ovat olleet poronhoitajat ja luonnonsuojelijat.
Ságastallan áššis lea hui čalbmosit juohkásan guovtti vuostálas oidnui ja sierra ságastallamiin vuostálagaid dán áššis leat leamaš boazodoallit ja luonddusuoddjaleaddjit.
Aihe on puhuttanut paljon ja ollut esillä erityisesti Lapin eri medioissa.
Fáddá lea ságastahttán olu ja dat lea leamaš ovdan eandalit Davvi-Suoma mediain.
Saamelaiskäräjät totesi lausunnossaan metsästysrikosten olevan tuomittavia, mutta oikeusministeriön ehdotuksessa on lukuisia ongelmia lain käytännön soveltamistyön kannalta.
Sámediggi oaidná cealkámušastis, ahte meahccebivdorihkkosiin galgá diehttelas oažžut duomu, muhto vuoigatvuohtaministeriija evttohusas leat olu buncaraggát lága geavada guoskadanbarggu dáfus.
Erityisen suuri puute jo nykyisessäkin laissa on lain toteutumisen valvonnan vähäisyys.
Hui stuora váilivuohta juo dálá lagasnai lea dan olláhuvvama bearráigeahču váilevašvuohta.
Metsähallituksen erävalvonnan resursseja pienennetään kaiken aikaa.
Meahcceráđđehusa meahccebearráigeahču resurssat unniduvvojit geažos áigge.
Ongelmana on myös se, että asenneilmapiiri niin petoja kuin poronhoitoakin kohtaan ei ole aina asianmukainen.
Buncarakkisin lea maid dat, ahte jurddašanvuogi vuoigŋa sihke meahccespejariid / boraspiriid ja boazodoalu guovdu ii leat álohii áššálaš.
Saamelaiskäräjät esitti lausunnossaan, että Suomen petopolitiikkaa tulisi tarkastella kokonaisuutena metsästysrikostenkin osalta ja selvittää miten valvonnalla, tiedotukselle, koulutuksella ja porovahinkojen korvausjärjestelmää kehittämällä voitaisiin parantaa sekä Suomen biodiversiteetin tilaa että turvata myös poronhoitajien mahdollisuuksia harjoittaa elinkeinoaan.
Sámediggi evttohii cealkámušastis, ahte Suoma spirepolitihkka galggalii geahčadit ollisvuohtan meahccebivdorihkkosiidnai buohta ja čielggadit mot bearráigeahčuin, dieđihemiin, skuvlemiin ja boraspirevahágiid buhttenvuogádaga gárgehemiin sáhtálii buoridit sihke Suoma biodiversiteahta dili ja dorvvastit maid boazodolliid vejolašvuođaid bargat ealáhusain.
Saamelaiskäräjät esitti tilanteen parantamiseksi petokomission perustamista.
Sámediggi evttohii dili buorideami várás spirekomitea dehege – doaibmagotti vuođđudeami.
Komiteassa olisi ministeriöiden, tutkijoiden, saamelaiskäräjien ja saamelaiselinkeinojen edustus valmistelemassa Suomen petoeläin- ja metsästyskysymysten ratkaisuja.
Dán orgánas livččii ministeriijaid, dutkiid, sámedikki ja sámi ealáhusaid ovddastus gárvvisteame Suoma boraspire- ja meahccebivdogažaldagaid čovdosiid.
Yhteistyötä petokantojen selvittämiseksi tulisi tehdä myös Venäjän viranomaisten kanssa.
Ovttasbarggu spirenáliid čielggadeami várás galggalii dahkat maid Ruošša eiseválddiiguin.
Lausunto löytyy kokonaisuudessaan lähipäivinä kotisivuiltamme.
Cealkámuš gávdno lagašbeivviid ollislažžan sámedikki ruovttusiidduin.
Ensi viikko kuluu työmatkoilla.
Boahtte vahkku goliha bargomátkkiin.
Inarijärven kaavakuulemisen lisäksi Inarissa kokoontuu saamelaisen parlamentaarisen neuvoston (SPN) hallitus syksyn ensimmäiseen kokoukseensa.
Anárjávrre láva álbmotčoakkáma lassin Anáris čoahkkana sámi parlamentálaš ráđi (SPR) stivra čavčča vuosttaš čoakkámii.
Kokous on myös ensimmäinen, jonka Suomen saamelaiskäräjät tällä vaalikaudella hoitaa SPN:n puheenjohtajana.
Čoakkán lea maid vuosttaš, man Suoma sámediggi dikšu SPR:a ságadoallin.
Esityslistalla on mm. parlamentaarisen neuvoston toiminnan kehittäminen, SPN:n kansainväliset edustustehtävät, pohjoismainen saamelaissopimus ja saamen kieliyhteistyön uudelleen organisointi.
Áššelisttus leat ee. parlamentálaš ráđi doaimma gárgeheapmi, SPR:a riikkaidgaskasaš ovddastusdoaimmat, davviriikkalaš sámi soahpamuš ja sámi giellaovttasbarggu ođđasit organiseren.
Perjantaina olen Rovaniemellä arktisen neuvottelukunnan tämän syksyn ensimmäisessä kokouksessa, jonka jälkeen osallistun Suomen Eurooppa-tiedotuksen järjestämään Leipää luonnosta-seminaariin.
Bearjadaga lean Roavenjárggas árktalaš ráđđádallangotti dán čavčča vuosttaš čoakkámis, man maŋŋel oassálasttán Suoma Eurohpá-dieđáhusa lágidan Láibi luonddus-seminárii.
Vuontisjärvellä 5.9.2010
Vuottesjávrres 5.9.2010
Maa- ja metsätalousministeriö turbulenssissa
Eanan- ja meahccedoalloministeriija turbuleanssas
Kuluvien viikkojen aikana maa- ja metsätalousministeriö (MMM) on ollut vahvasti esillä suomalaisessa mediassa eikä mitenkään positiivisessa valossa.
Nohkavaš vahkuid áigge eanan- ja meahccedoalloministeriija (EMM) lea leamaš hui olu ovdan suopmelaš medias iige mainnage lágiin positiivvalaš čuovggas.
MMM:ää on kritisoitu tutkimustiedon tietoisesta sivuuttamisesta, vapaa-ajan kalastajien painostuksesta, petopolitiikasta ja luonnon monimuotoisuuden heikentämisestä.
EMM:a lea árvvoštallojuvvon, ahte dat diđolaččat hilgu dutkandieđu, deaddá luomosáigge guolásteddjiid, heajos beahto- dehege spirepolitihkas ja luonddu máŋggahápmásašvuođa geahnohuhttimis.
Koska minullakin on kokemuksia kyseisestä ministeriöstä, niin laitan lusikkani soppaan.
Go musnai leat muosáhusat namuhuvvon ministeriijas, de seaguhan iežan guvssiin dán mállása.
MMM on yksi suurimmista ministeriöistä, jolla on hyvin laaja toimintakenttä.
EMM lea okta stuorimus ministeriijain, mas lea stuora doaibmagieddi.
Koska Suomi on ollut aina 1900-luvun lopulle maatalousvaltainen maa, MMM:llä on ollut suurta poliittista painoarvoa Suomen valtiollisen politiikan muotoilijana.
Daningo Suopma lea leamaš gitta 1900-logu loahpa rádjái eanandoalloválddálaš riika, de EMM:s lea leamaš stuora politihkalaš deaddoárvu Suoma stáhtalaš politihka hábmejeaddjin.
Vaikka maatalouden merkitys on vähentynyt, MMM on säilyttänyt asemansa ja ehkä jopa vahvistanutkin sitä hyvinkin merkittävästi.
Vaikko eanandoalu mearkkašupmi lea unnon, de EMM lea seailluhan sajádagas ja juobe gievrudan dan mearkkašahtti olu.
Ministeriössä tulkitaan omaa toimintakenttää hyvin laajaksi, jonka johdosta se on usein astunut eri ministeriöiden tonteille niin saamelais- kuin ympäristöasioissakin.
Ministeriijas dulkojuvvo iežas doaibmagieddi hui viiddisin, man geažil dat lea dávjá lávken eará ministeriijaid doaibmagittiid nala nu sámi go birasáššiinnai.
MMM:stä on muodostunut ikään kuin valtio valtiossa.
EMM:s lea šaddan dego stáhta stáhta siste.
MMM:ssä korostuu virkamiesvalta ja myös hallitusohjelman sivuuttaminen.
EMM:s virgeolmmošváldi oažžu stuora deattu ja maiddái dat vuhtto, ahte ráđđehusprográmma ii váldojuvvo vuhtii.
Tämä jos mikä on ongelmallista demokraattisen päätöksenteon kannalta.
Dát jos mihkkege lea problemáhtalaš demokráhtalaš mearrádusdahkama dáfus.
Viime aikoina hallinnossa on tapahtunut paljon muutoksia: ministeriöitä on yhdistetty, läänejä lakkautettu ja aluehallintoa uudistettu.
Maŋimus áiggiid hálddahusas leat dáhpáhuvvan eatnat rievdadusat: ministeriijat leat ovttastahtton, leanat leat heaittihuvvon ja guovlohálddahus lea ođastuvvon.
MMM on säilynyt näissä uudistuksissa koskemattomana.
EMM lea seailluhan dáin ođastusain guoskameahttumin.
MMM on myös vahva poliittinen toimija.
EMM lea maid hui gievrras politihkalaš doaibmi.
Ministeriö on mm. ottanut kantaa saamelaismääritelmään lausunnossaan ILO 169-sopimuksesta, mikä ei kuulu ministeriön tehtäviin hyvällä tahdollakaan tulkittuna.
Ministeriija lea ee. váldán beali sápmelaš-meroštallamii cealkámušastis ILO 169-soahpamušas, mii ii gula ministeriija bargguide dulkodettiin dan buriinge dáhtuin.
Ministeriö on myös ottanut vetovastuun ILO 169-sopimuksen ratifioinnissa, vaikka saamelaisasiat kuuluvat oikeusministeriön vastuulle ja saamelaisten kotiseutualueella valtion hallinnassa olevasta alueesta n. 80 % on ympäristöministeriön ohjauksessa ja taseessa.
Ministeriija lea maid váldán jođihanovddasvástádusa ILO 169-soahpamuša ratifiseremis, vaikko sámi áššit gullet vuoigatvuohtaministeriija ovddasvástádussuorgái ja sámiid ruovttuguovllus stáhta hálddašan viidodagas s. 80 % lea birasministeriija stivrema vuollásažžan ja balánssas.
Luonnonsuojelualueet ovat ympäristöministeriön hallinnonalalla.
Luonddusuodjalanguovllut leat birasministeriija hálddahussuorggis.
Metsätalousalueet puolestaan maa- ja metsätalousministeriön.
Vuovdeekonomiijaguovllut leat bealistis eanan- ja meahccedoalloministeriija suorggis.
Ministeriön näkemyksen mukaan myös poronhoitolaki on vahvempi kuin perustuslaki - saamelaista poronhoitoa ei ole eikä sitä tarvitse suojella, koska siitä ei ole määräyksiä poronhoitolaissa.
Ministeriija oainnu mielde maiddái boazodoalloláhka lea nannosit go vuođđoláhka – sápmelaš boazodoallu ii obat gávdnoge iige dat dárbbahuvvo suddjejuvvot, daningo das eai leat mearrádusat boazodoallolágas.
Poronhoitolakia ei myöskään tarvitse muuttaa, koska laki toimii ministeriön mukaan hyvin.
Boazodoalloláhka ii maid dárbbahuvvo rievdaduvvot, daningo láhka doaibmá ministeriija oainnu mielde bures.
Ministeriön edustajat ovat mm. eduskunnan valiokuntakuulemissa kiistäneet saamelaisen poronhoidon olemassaolon.
Ministeriija ovddasteaddjit leat ee. riikkabeivviid válljagoddegullamiin dadjan, ahte Suomas ii oba gávdnoge sámi boazodoallu.
Ministeriön toimintatavat poikkeavat kokemukseni mukaan muiden ministeriöiden toimintatavoista.
Ministeriijaid doaibmanvuogit spiehkkasit iežan muosáhusaid mielde eará ministeriijaid doaibmanvugiin.
Tästä on kertonut myös virkistyskalastaja ja näyttelijä Jasper Pääkkönen omassa blogissaan.
Dás lea muitalan maid lustaguolásteaddji ja neavttár Jasper Pääkkönen bloggastis.
Valmistellessamme biodiversiteettitoimintaohjelmaa sovimme yhdessä kuuden maa- ja metsätalousministeriön ja yhden ympäristöministeriön virkamiehen kanssa ohjelman saamelaiskirjauksista.
Válmmaštaladettiineamet biodiversiteahttaprográmma šiehtaimet ovttas guđa eanan- ja meahccedoalloministeriija ja ovtta birasministeriija virgeolbmuin prográmma sámi áššiid girjemis.
Puoli vuotta näiden neuvottelujen jälkeen kirjaukset haluttiin avata MMM:n vaatimuksesta ja toimintaohjelmaan haluttiin ottaa MMM:n laatimat toimenpide-esitykset.
Jahkebeali maŋŋel dáid ráđđádallamiid girjemat háliduvvoje rahppojuvvot EMM:a gáibádusas ja doaibmaprográmma háliduvvoje váldojuvvot EMM:a ráhkadan doaibmabidjoevttohusat.
Muiden ministeriöiden kanssa kun jostakin asiasta on neuvotteluissa sovittu, siitä on myös pidetty kiinni.
Eará ministeriijaid buohta lea leamaš nu, ahte go juoga áššis lea ráđđádallamiin šihttojuvvon, de dat leat maid doallan.
Se on hyvää hallintoa ja myös virkamiesten ja ministeriöiden velvollisuus - kansalaisten ja sidosryhmien on voitava luottaa ministeriöiden johdonmukaisuuteen ja virkamiesvastuulla toimimiseen.
Dathan leage buori hálddahusa mielde ja maiddái virgeolbmuid ja ministeriijaid geatnegasvuohta – riikkavuložat ja čanusjoavkkut galget sáhttit luohttit ministeriijaid jearggalašvuhtii ja virgeovddasvástádusain doaibmamii.
Kuluvalla viikolla saamelaiskäräjät antoi lausunnon esityksestä metsälaiksi.
Vássán vahku sámediggi attii cealkámušas vuovdeláhkaevttohusas.
Lakia valmistelleen työryhmän esitys oli erimielinen, ympäristöministeriö oli jättänyt mietintöön eriävän mielipiteen.
Lága válmmaštallan bargojoavkku evttohus lei sierramielat, birasministeriija lei guođđán sierraoaivilis.
Ministeriön tilaama vaikutustenarviointi laista tutkimuslaitoksilta osoittaa, että lakiesitys heikentäisi luonnon monimuotoisuutta.
Ministeriija diŋgon váikkuhusaid árvvoštallan lágas sierra dutkanlágádusain čájeha, ahte láhkaevttohus geahnohuhtálii luonddu máŋggahápmásašvuođa.
Valtioneuvosto on edellyttänyt periaatepäätöksessään biodiversiteettistrategiassa, että luonnon monimuotoisuuden köyhtyminen pysäytetään, ja että päätökset tehdään parhaaseen tieteelliseen tietoon pohjautuen.
Stáhtaráđđi lea gáibidan prinsihppamearrádusas biodiversiteahttastrategiijas, ahte luonddu máŋggahápmásašvuođa geaffun bissehuvvo, ja ahte mearrádusat dahkkojit buoremus dieđálaš dieđu vuođul.
MMM ei kuitenkaan ollut näitä huomioinut lainkaan metsälakiesityksessään.
EMM ii goitge lean dáid váldán vuhtii obanassiige vuovdeláhkaevttohusastis.
Tuntuukin, että valtioneuvoston päätöksiä ja hallitusohjelmaa tulkitaan MMM:ssä eri tavoin kuin muualla.
Orrunai leame nu ahte stáhtaráđi mearrádusat ja ráđđehusprográmma dulkojuvvo EMM:s sierra vuogi mielde go eará sajes.
Täällä koto-Suomessa MMM on todennut Suomen petopolitiikan toimimattomuuden johtuvan EU:sta.
Dáppe Suomas EMM lea oaivvildan, ahte Suoma spire- dehege beahtopolitihkka ii doaimma EU:a dihte.
Brysselissä ja Inarissa tapaamani EU-parlamentaarikot ovat minulle kertoneet, että se on ministeriön taktiikkaa - todellisuudessa Suomella on hyvin itsenäinen päätäntävalta siitä, miten petokantaa hoidetaan ja suojellaan.
Brüsselis ja Anáris iežan deaivan EU-parlamentarihkkarat leat muitalan munnje, ahte dat lea ministeriija taktihkka – duohtavuođa mielde Suomas lea hui iehčanas mearridanváldi das, mot beahtonálli dikšojuvvo ja suddjejuvvo.
Lukiessani Kalevaa kuluttajaekonomian professorin Visa Heinosen kommentti (joka koski kylläkin aivan eri asiaa) sopii myös pohdittavaksi MMM:n toimintaa.
Logadettiinan Kaleva-aviissas geavaheaddjeekonomiija professor Visa Heinosa kommeantta (mii guoskkai gal aivve eará ášši), de dat heive maid vihkkehaladettiin EMM:a doaimma.
Professorin mukaan yhteiskunnan eliitin pitäisi pyrkiä noudattamaan korkeaa moraalia ja näyttämään esimerkkiä, jos halutaan, että tavalliset kansalaiset toimivat moraalisesti oikein.
Professora mielde servodaga elihtta galggalii viggat doahttalit alla morála ja čájehit ovdamearkka, jos háliduvvo, ahte dábálaš riikkavuložat doibmet morálalaččat riekta.
Virkamieskunta ja ministeriöt ovat suomalaisen yhteiskunnan eliittiä.
Virgeolbmot ja ministeriija leat suopmelaš servodaga elihtta.
Ympäristöministeri Ville Niinistö esittää, että seuraavalla hallituskaudella kalastusasiat siirrettäisiin pois MMM:n tehtäväkentästä.
Birasministeriija Ville Niinistö evttoha, ahte čuovvovaš ráđđehusáigodagas guolástusáššit sirdojuvvole eret EMM:a doaibmagiettis.
Pidän esitystä hyvänä lähtökohtana, mutta samalla pitäisi pohtia laajemminkin maa- ja metsätalousministeriön tehtäväkenttää, asemaa ja roolia poliittisena toimijana Suomessa.
Anán evttohusa buorrin vuolggasadjin, muhto seammas galggalii árvvoštallat viidáseappotge eanan- ja meahccedoalloministeriija bargogietti, sajádaga ja rolla politihkalaš doaibmin Suomas.
Poronhoito- ja kolttalaki-asiat soveltuisivat mielestäni paremmin kyllä aivan muiden ministeriöiden alaisuuteen.
Boazodoallo- ja nuortalašláhkaáššit heivele mu mielas mihá buorebut aivve eará ministeriijaid vuollásažžan.
Toivoisinkin, että viime viikkojen uutiset herättäisivät laajemminkin keskustelua ja pohdintaa MMM:n toiminnasta ja sen kehittämisestä.
Mun sávan, ahte mannan vahkuid ođđasat bohciidahtále viidáseappotge ságastallama ja suokkardallama EMM:a doaimmas ja dan gárgeheamis.
Ennen kaikkea vastuu on valtioneuvostolla, jonka on huolehdittava siitä, että ministeriö toimii tehokkaasti valtioneuvoston ja eduskunnan päätösten mukaisesti.
Earenoamáš ovddasvástádus lea stáhtaráđis, mii galgá atnit ávvira das, ahte ministeriija doaibmá áhpasit stáhtaráđi ja riikkabeivviid mearrádusaid mielde.
Kuluva vuosi on Nils Aslak Valkeapään juhlavuosi.
Nohkavaš jahki lea Áillohačča (Áillu), Nils Aslak Valkeapää, ávvudanjahki.
On kulunut 70 vuotta suuren taitelijamme ja persoonallisuuden syntymästä.
70 jagi lea gollan stuora dáiddáreamet ja persovnnalašvuođa riegádeamis.
On todella ikävää, että juhlavuosi on mennyt saamelaiskäräjiltä ohi, emmekä ole järjestäneet Ailun kunniaksi tapahtumia.
Lea duođaid váivi, ahte ávvudanjahki lea mannan sámedikkis meaddel, eatge leat lágidan Áillohačča gudnin dáhpáhusaid.
Tämä on saamelaiskäräjiltä selkeä virhe ja meidän pitäisikin pohtia ehtisimmekö vielä tänä vuonna järjestää Ailun kunniaksi hänen perintöään kunnioittavaa toimintaa.
Dát lea sámedikkis hui čielga meattáhus ja mii galggaleimmet smiehttat háhppehivččiimetgo vel dán jagi lágidit Áillu gudnin su árbbi gudnejahtti doaimma.
Olin iloinen, että juhlavuosi on kuitenkin näkynyt TV:ssä ja Yle Sápmissa.
Lean ilolaš, ahte avvudanjahki lea oidnon TV:s ja Yle Sámis.
Lehdissä ja mediassa on kuitenkin noussut esille Ailun persoona laajemminkin ja hänen elämän tulkitseminen uudella tapaa ja erityisesti keskusteluun on noussut kysymys Ailun seksuaalisuudesta.
Aviissain ja medias lea badjánan ovdan Áillohačča persovdna viidáseappotge ja su eallima dulkon ođđa vuogi mielde ja earenoamážit ságastallamii lea loktanan gažaldat Áillohačča seksuálavuođas.
Hänen on tulkittu olleen biseksuaali.
Son leat dulkojuvvon leat biseksuála.
Joidenkin mielestä tällaiset uudet näkökulmat ovat varmasti hyviä, mutta itse en pidä tällaista keskustelua järkevänä enkä Ailun tuntien myöskään sellaisena, mitä hän olisi halunnut.
Muhtimiid mielas dakkár ođđa geahččanguovllut leat sihkkarit buorit, muhto ieš in ane ságastallama jierpmálažžan inge Áillohačča dovddadettiinan maid jáhke dakkárin, maid son ieš livččii hálidan.
Tunsin Ailun itse henkilökohtaisesti.
Dovden Áillohačča persovnnalaččat.
Hän oli värikäs taitelijapersoona, joka rakasti saamen kulttuuria, saamen kansaa ja luontoa.
Son lei girjás dáiddapersovdna, gii ráhkistii sámi kultuvrra, sámi albmoga ja luonddu.
Luonto ja Ailu olivat erottamattomia.
Luondu ja Áilu leigga eretčuoldemeahttumat.
Ailu oli myöskin yksityinen henkilö, eikä hän halunnut keskustella henkilökohtaisesta yksityiselämästään julkisesti eikä yleisesti.
Áilu lei maid priváhta olmmoš, iige son hálidan ságastallat priváhtaeallimisttis almmolaččat iige obanassiige.
Ailu on kansallistaitelijamme, mutta hänellä on oikeus yksityisyyteen.
Áillohaš lea lea min álbmotdáiddareamet, muhto sus lea vuoigatvuohta priváhtavuhtii.
Hän ei eläessään puhunut omasta seksuaalisuudestaan ja on epäkorrektia Ailun perintöä ajatellen ryhtyä arvuuttelemaan hänen seksuaalisuuttaan.
Son ii eallimis áigge hupman iežas seksuálavuođas ja lea eahpekorreakta Áillohačča árbbi jurddahettiin riepmat árvidit su seksuálavuođa.
Myös edesmenneillä on oikeus yksityiselämän suojaan ja yksityisyyteen.
Maiddái eretvádjolan olbmuin lea riekti priváhtaeallima suodjái ja aktonasvuhtii.
Asia olisi toki erilainen, mikäli hän olisi avoimesti tuonut eläessään omaa seksuaalisuuttaan tai yksityiselämäänsä julkisuuteen.
Almmatge livččii eará ášši, jos son livččii ealedettiinis rahpasit buktán ovdan seksuálavuođas dehe priváhtaeallimis almmolažžan.
NRK Sápmin haastattelussa Ailun taiteen ja kirjallisen tuotannon tuntija, kirjallisuuden tutkija Harald Gaski sanoo, että nykyajan trendinä on, että elämänkerroissa käsitellään henkilöiden seksuaalisuutta.
NRK Sápmi jearahallamis Áillohačča dáidaga ja girjjálaš vuoiŋŋadujiid dovdi, girjjálašvuođa dutki Harald Gaski dadjá, ahte dálá áigge treandan lea, ahte biografiijain gieđahallojuvvo olbmuid olbmuid seksuálavuohta.
Gaski ei itse ole Ailun seksuaalisuuden suuntautuneisuuden katsontakannasta tutkinut hänen taidettaan lainkaan.
Gaski ii ieš leat dutkan Áillohačča dáidaga obanassiige su seksuála orientašuvnna geahččanguovllus.
Minusta Gaskilla on hyvä lähtökohta.
Mu mielas Gaskis lea dákko bakte buorre vuolggasadji.
Toki tällaisella pohdinnalla saadaan myytyä kirjoja, uutisia ja medianäkyvyyttä.
Almmatge dákkáraš suokkardallamiin jođiha girjjiid vuvdosupmái, oažžu ođđasiid ja mediafuomášumi.
Mutta onko se oikein Ailun muistoa ajatellen ?
Muhto leago dat riekta Áillohačča muittu jurddašettiin ?
Miten pitkälle saamelaisyhteisö ja tutkijapiirit ovat päässeet, jos ryhdymme arvuuttelemaan henkilön persoonan perusteella edesmenneiden seksuaalisuutta ?
Man guhkás sámi searvvuš ja dutkit leat beassan, jos árvidišgoahtit olbmo persovnna vuođul eretmannan olbmuid seksuálavuođa.
Minusta olisi tärkeämpää pohtia sitä, mitä voimme oppia Ailusta, hänen perinnöstään ja miten siirtää sitä nuoremmille sukupolville ?
Mu mielas livččii mihá deháleabbo suokkardallat dan, maid sáhttit oahppat Áillohaččas, su árbbis ja mot sirdit dan nuorat buolvvaide ?
Haluammeko, että lapsemme oppivat tuntemaan Ailun hänen oletetun seksuaalisuutensa kautta vai hänen taiteensa ja yhteiskunnallisen merkityksensä perusteella ?
Háliditgo, ahte min mánát ohppet dovdat Áillohačča su navdon seksuálavuođa vuođul vai su dáidagis ja servodatlaš mearkkašumis vuođul ?
Itse kun muistelen Ailua, näen hänet tunturin laella joikaamassa Pohjoistuulta rakastamansa luonnon keskellä.
Ieš go muittášan Áillohačča, oainnán su várrečohka nalde juoigame Davvebiekka su ráhkistan luonddu siste.
Meidän tulisi saamelaisyhteisössä tuoda paremmin Suomessa esille Ailun taidetta, ajattelutapaa, luontosuhdetta ja kykyä kuvata saamelaiskulttuuria niin joiussa, kirjallisuudessa kuin kuvataiteessakin, oppia siitä perinnöstä ja muistaa Ailua siten kun hän halusi itsensä muistettavan: saamelaisena taiteilijana.
Mii galggaleimmet sámi servošis buktit buorebut ovdan Áillohačča dáidaga, jurddahanvuogi, luondogaskavuođa ja návcca govvet sámi kultuvrra nu luđiin, girjjálašvuođas go govvadáidagisnai, oahppat dan árbbis ja muitit Áillohačča dakkárin go son hálidii iežas muitojuvvot: sápmelaš dáiddarin.
Kotisivuiltamme löytyy pitämäni puhe Inarissa vierailleille Eu-parlamentaarikoille.
Ruovttusiidduin gávdno mu doallan sáhka Anáris guossástallan EU-parlamentarihkkariidda.
Ensi viikolla lähden Helsinkiin saamelaiskäräjälakityöryhmän kokoukseen.
Boahtte vahku vuolggán Helssegii sámediggeláhkabargojoavkku čoakkámii.
Suomestako suurvalta ?
Suomasgo stuoraváldi ?