pere/sami_parallel huggingface dataset:
Matkalla Helsinkiin osallistuin Rovaniemellä pidettyyn Lapin korkeakoulukonsernin tämän kauden ensimmäiseen kokoukseen, käsittelimme korkeakoulukonsernin ja Lapin yliopiston strategioita.
Helsset mátkki olis oassálasten Roavenjárggas dollojun Lappi allaskuvlakonsearnna dán baji vuosttaš čoakkámii, gieđahalaimet allaskuvlakonsearnna ja Lappi universiteahta strategiijaid.
Otin kokouksessa esille ilmastonmuutos- ja arktisia erityiskysymyksiä.
Válden čoakkámis ovdan dálkkádatrievdan- ja árktalaš sierragažaldagaid.
Saamelaiskäräjät ja Lapin liitto neuvottelivat Lappi-sopimuksesta (aiempi Lapin maakuntaohjelma) myös Rovaniemellä.
Sámediggi ja Lappi lihttu ráđđádalaiga Lappi-soahpamušas (ovddit Lappi eanangoddesoahpamuš) maiddái Roavenjárggas.
Saamelaiskäräjien lausunto Lappi-sopimuksesta ja saamelaiskulttuuriosio Lappi-sopimukseen löytyy saamelaiskäräjien kotisivuilta.
Sámedikki cealkámuš Lappi-soahpamušas ja sámi kultuvrra – oassi Lappi-soahpamušas gávdno sámedikki ruovttusiidduin.
Maakuntaohjelman rakennetta on uudistettu aiemmasta.
Eanangoddeprográmma ráhkadus lea ođastuvvon ovddežis.
Se koostuu nyt kolmesta strategisesta valinnasta.
Dat čohkiida dál golmma strategalaš válljemis.
Uutta on myös se, että saamelaisasiat yritetään saada mukaan sopimukseen horisontaalisesti, mutta entiseen tapaan saamelaiskulttuuriosio on myös erillisenä liitteenä.
Ođas lea maid dat, ahte sámi áššit geahččaluvvojit oažžut mielde soahpamuššii horisantálalaččat, muhto ovddeš vuogi mielde sámi kultuvrra oassi lea maid sierra čuovusin.
Kaikissa strategisissa valinnoissa saamelaisasioiden huomioon ottaminen ei mielestäni ollut kovin korkealla tasolla, mutta esimerkiksi toisen strategisen valinnan (Lappi on valmis vastaanottamaan rakennemuutoksen – Lapissa on yhdessä tekemisen meininkiä, osaamista ja hyvinvointia) pyrkimykset palvelevat joiltain osin myös saamelaiskulttuuria ja sen tarpeita.
Buot strategalaš válljemiin sámi áššiid vuhtii váldin ii mu mielas lean beare fávdnai, muhto omd. nuppi strategalaš válljema (Lappi lea válmmaš dustet ráhkadusnuppástusa – Lappis lea ovttasráđiid bargama dovdu, máhttu ja buresbirgejupmi) viggamušat bálvalit muhtin muddui maiddái sámi kultuvrra ja dan dárbbuid.
Toin esille sen, että Lappi-sopimuksessa ei ole varauduttu ilmastonmuutoksen tuomiin negatiivisiin haasteisiin asiaankuuluvasti, vaan ilmastonmuutos nähdään enemmän positiivisena mahdollisuutena ja arktisen alueen hyödyntämisenä.
Bukten ovdan dan, ahte Lappi-soahpamušas ii leat ráhkkanuvvon dálkkádatrievdama buktin biehtadahkes hástalusaide áššáigullevaččat, muhto dálkkádatrievdan gehččojuvvo eanet miehtemielalaš vejolašvuohtan ja árktalaš guovllu ávkin átnima várás.
Tiistaina osallistuin romaanien kansallispäivän viettoon Vantaalla.
Disdaga oassálasten románaid álbmotbeaivve doaluide Vantaas.
Torstaina saamelaiskäräjien puheenjohtajisto kävi saamelaisasioiden ministerityöryhmän kuultavana Ilo 169-sopimuksesta eduskunnassa.
Duorastaga mii sámedikki ságadoallit leimmet riikkabeaivedálus, go sámi áššiid ministtarjoavku gulai min Ilo 169-soahpamuša ratifiseremis.
Keskustelimme ministerityöryhmän kanssa sopimuksen ratifiointiesteiden poistamisesta sekä tarpeesta kehittää kansallista lainsäädäntöä.
Ságastalaimet ministtarjoavkkuin soahpamuša ratifiserenáruid jávkadeamis sihke dárbbus ovddidit riikkasis, álbmotlaš lágaid.
Saamelaiskäräjien puheenvuoro pohjautui saamelaiskäräjien kokouksen hyväksymiin lausuntoihin.
Sámedikki sáhkavuorru vuođđuduvai sámedikki čoakkáma dohkkehan cealkámušaide.
Keskustelu oli hyvä ja tärkeä ja toivon, että vuorovaikutus saamelaisasioiden ministerityöryhmän kanssa jatkuisi.
Ságastallan lei buorre ja dehálaš ja sávan, ahte vuorrováikkuhus sámi áššiid ministtarjoavkkuin joatkahuvalii.
YK:n ihmisoikeuskomitea on antanut ratkaisunsa neljän Nellimin poronhoitajan valituksesta kansalais- ja poliittisia oikeuksia koskevan yleissopimuksen (KP-sopimus) rikkomisesta.
ON:a olmmošriektekomitea lea addán mearrádusas njealji Njellima boazoolbmo váidalusas siviila- ja politihkalaš rivttiid oktasašsoahpamuša (SP-soahpamuš) rihkkumis.
Saamelainen parlamentaarinen neuvosto on myös vedonnut asiassa YK:n ihmisoikeuskomiteaan.
Sámi parlamentáralaš ráđđi lea maiddái doarjalan áššis ON:a olmmošriektekomiteai.
Valittajat ovat valittaneet Ivalon paliskunnan pakkoteurastuspäätöksestä, joka edellyttää valittajien teurastavan käytännössä kaikki poronsa.
Guoddaleaddjit leat váidalan Avvila bálgesa bággonjuovvanmearrádusas, mii gáibida guoddaleddjiid njuovvat geavadis buot bohccuideaset.
Komitean päätöksen mukaan Suomi ei rikkonut KP-sopimuksen artiklaa 27 ja päätös voidaan panna voimaan.
Komitea mearrádusa mielde Suopma ii rihkkon SP-soahpamuša artikla 27 ja mearrádus sáhttá olláhuhttojuvvot.
Neljä komitean jäsentä olisi tuominnut Suomen KP-sopimuksen 27 artiklan rikkomisesta.
Njeallje komitea lahtu livčče dubmen Suoma SP-soahpamuša 27 artikla rihkkumis.
Päätöstä on odotettu pitkään ja sitä voidaan tulkita monella tapaa.
Mearrádus lea vurdojuvvon guhká ja dat sáhttá dulkojuvvot máŋgga ládje.
Ihmisoikeuskomitea ei ole yksilövalituksista lähtenyt ratkaisemaan sitä, rikkooko jonkin maan lainsäädäntö Kp-sopimuksen artiklaa 27 ja päätöksestä välittyykin tasapainoilu kansainvälisen oikeuden ja kansallisen lainsäädännön välillä.
Olmmošriektekomitea ii leat ovttaskasolbmuid váidalusain vuolgán rátkit dan, rihkkotgo muhtin riikka lágat SP-soahpamuša artikla 27 ja mearrádusas vuhttonai balanseren riikkaidgaskasaš rievtti ja álbmotlaš lágaid gaskkas.
Mikäli päätös olisi ollut sellainen, että Suomi olisi rikkonut KP-sopimuksen 27 artiklaa, se olisi käytännössä tarkoittanut, että poronhoitolaki on KP-sopimuksen vastainen.
Jos mearrádus livččii leamaš dakkár, ahte Suopma livččii rihkkon SP-soahpamuša 27 artikla, de dat livččii geavadis dárkkuhan dan, ahte boazodoalloláhka lea SP-soahpamuša vuostá.
Päätös oli luonnollisesti pettymys ja johtanee neljän poronhoitajan osalta poronhoidon loppumiseen ja kenties pakkomuuttoon pois Nellimistä, koska heille ei ole enää töitä.
Mearrádus lei diehttelas beahttašupmi ja dolvvoš njealji baozoolbmo buohta boazobarggu nohkamii ja soaitá juobe bággomuotkumii Njellimis eret, daningo sidjiide ii gávdno šat bargu.
Toivon, että asiaa pohdittaisiin uudelleen Ivalon paliskunnassa.
Sávan, ahte ášši suokkarduvvo ođđasit Avvila bálgesis.
Suomi toi vastauksessaan valitukseen esille vahvasti, että asiakokonaisuus olisi saamelaisyhteisön sisäinen ongelma, koska Ivalon paliskunnan enemmistö koostuu saamelaisista.
Suopma buvttii vástádusastis váidalussii ovdan hui vuoimmálaččat, ahte áššeollisvuohta livččii sámi servoša siskkáldas buncarákkis, daningo Avvila bálgesa eanetlohku čohkiida sápmelaččain.
Suomi toteaa myös vastauksessaan, että valittajat eivät ole kertoneet mikä on heidän harjoittamansa saamelainen poronhoito.
Suopma cealká maid vástádusastis, ahte váidaleaddjit eai leat muitalan mii lean sin bargan sámi boazodoaluid.
Vastauksessa viitataan edelleen siihen, että poronhoitajat siirtävät poroja moottoriajoneuvoilla ja asuvat paimennuskämpissä.
Vástádusas čujuhuvvo maid dasa, ahte badjeolbmot sirdet bohccuideaset mohtorfievrruiguin ja orro guođohanstobuin.
Tällä ilmeisesti halutaan osoittaa sitä, että saamelaista poronhoitomallia ei enää olisi ja että poronhoitolaki koskee kaikkia samalla tavoin.
Dáinna háliduvvo čielgasit čujuhit dasa, ahte sámi boazobargomálle ii šat oba livččege ja ahte boazodoalloláhka guoská buohkaid seamma ládje.
Tällä on haluttu korostaa sitä, että tarvetta poronhoitolain muuttamiselle ei olisi.
Dáinna lea háliduvvon deattuhuvvot, ahte dárbu boazodoallolága rievdadeapmái ii livčče.
Komitean päätös ei ole tullut vielä ihmisoikeuskomitean sivuille, mutta se on toimitettu Suomelle ja valittajille.
Komitea mearrádus ii leat vel boahtán olmmošriektekomitea siidduide, muhto dat lea doaimmahuvvon Supmii ja guoddaleddjiide.
Komitean ratkaisu oli lyhyt.
Komitea mearrádus lei oanehaš.
Ratkaisussaan komitea toteaa, että on kiistatonta, että valittajat ovat artikla 27 suojeleman vähemmistöryhmän jäseniä ja heillä on oikeus nauttia omasta kulttuuristaan.
Mearrádusastis komitea cealká, ahte lea šiitemeahttun, ahte guoddaleaddjit leat artikla 27 suodjalan vehádatjoavkku osolaččat ja sis lea riekti návddašit iežaset kultuvrras.
Komitean mukaan on myös kiistatonta, että poronhoito on oleellinen osa heidän kulttuuriaan. Mielestäni komitean ratkaisu on puutteellinen siten, ettei se ratkaisussaan huomioinut, että poronhoitokulttuuri tulee loppumaan valittajilta pakkoteurastuspäätöksen myötä.
Mu mielas komitea čoavddus lea váilevaš dađi lági mielde go dat ii mearrádusastis váldán vuhtii, ahte guoddaleaddjit šaddet heaitit boazobarggu ja dasa nohká maid sin boazokultuvra bággonjuovvanmearrádusa mielde.
Komitea perustaa ratkaisunsa vain porolukuihin.
Komitea vuođđuda čovdosis dušše boazologuide.
Komitean mukaan valittajien väitteet siitä, että he joutuvat vähentämään porojaan enemmän kuin Ivalon paliskunnan muut osakkaat, eivät saa tukea komitealle toimitetuista luvuista.
Komitea mielde guoddaleddjiid čuoččuhusat das, ahte sii šaddet unnidit bohccuideaset eanet go Avvila bálgesa eará osolaččat, eai oaččo doarjaga komiteai doaimmahuvvon loguin.
Päätöksen mukaan oli epäselvää, mitkä syyt ovat johtaneet pakkoteurastuspäätökseen, ja mikä on ollut porojen määrän vähennyksen suhde paliskunnan muihin osakkaisiin nähden.
Mearrádusa mielde lei eahpečielggas, mat ákkaid leat dolvon bággonjuovvanmearrádussii, ja mii lea leamaš bohccuid meari unnideami gorri bálgesa eará osolaččaid ektui.
Koska riittävät todisteet ja tiedot puuttuvat, komitea ei voi tulla siihen johtopäätökseen onko Ivalon paliskunnan päätös vastoin KP-sopimuksen artikloja 26 ja 27.
Daningo dárbbašlaš duođaštusat ja dieđut váilot, komitea ii sáhte váldit loahppaoaivila leago Avvila bálgesa mearrádus SP-soahpamuša artiklaid 26 ja 27 vuostá.
Huolimatta tästä päätöksestä, komitea huomioi, että vaikka eri toimenpiteet itsessään eivät välttämättä johda artiklan rikkomiseen, yhdessä nämä toiminnot voivat heikentää saamelaisten mahdollisuutta nauttia omasta kulttuuristaan.
Fuolakeahttá dán mearrádusas, komitea mearkkaša, ahte vaikko sierra doaibmabijut iešalddes eai vealtakeahttá doalvvo artikla rihkkumii, de ovttas dát doaimmat sáhttet heajudit sápmelaččaid vejolašvuođa návddašit iežaset kultuvrras.
Neljä komitean jäsentä jätti päätökseen eriävän mielipiteen.
Njeallje komitea lahtuin guđđe mearrádussii sierraoaivila.
Heidän mukaansa Suomi on rikkonut KP-sopimuksen 27 artiklaa.
Sin mielde Suopma lea rihkkon SP-soahpamuša 27 artikla.
Komitea ei heidän mukaansa ottanut riittävästi huomioon ratkaisussaan asiakokonaisuuden faktoja.
Komitea ii sin mielde váldán mearrádusastis dárbahassii olu vuhtii áššeollisvuođa duohtaáššiid.
Teurastuspäätös on seurausta paliskuntajärjestelmästä, jonka valtio on perustanut poronhoitolailla.
Njuovvanmearrádus lea čuovvumuš bálgesvuogádagas, man stáhta lea vuođđudan boazodoallolágain.
MMM asettaa suurimmat sallitut poromäärät asetuksen nojalla.
Eanan- ja meahccedoalloministeriija ásaha stuorimus lobálaš boazomeriid ásahusa vuođul.
Eriävän mielipiteen kirjoittaneiden mukaan kaikkien porojen pakkoteurastaminen rikkoo valittajien KP-sopimuksen takaamia oikeuksia, koska he eivät voi harjoittaa päätöksen jälkeen elinkeinoaan mikä on välttämätöntä, jotta he voivat jatkaa perinteisen kulttuurinsa harjoittamista.
Sierraoaivila čálliid mielde visot bohccuid bággonjuovvan rihkku SP-soahpamuša dáhkidan rivttiid, daningo sii eai sáhte mearrádusa maŋŋel bargat iežaset ealáhusain, mii fas lea vealtameahttun, vai sii sáhttet joatkit bargat árbevirolaš kultuvrraset mielde.
Valtio ei ole pystynyt osoittamaan, että kaikkien porojen teurastus olisi tarpeellista, jotta teurastustavoite voitaisiin saavuttaa, ja että olisiko tavoite voitu saavuttaa jollain muulla keinoin.
Stáhta ii leat bastán čujuhit, ahte visot bohccuid njuovvan livččii dárbbašlaš, vai njuovvanulbmil sáhtálii joksojuvvot, ja ahte livččiigo ulbmil joksojuvvon eará vuogi mielde.
Ratkaisu ei siis antanut Suomelle tietoa siitä, mikä on KP-sopimuksen ja poronhoitolain suhde, koska komitea ei ratkaissut käytännössä asiaa suuntaan eikä toiseen.
Mearrádus ii nappo addán Supmii dieđu das, mii lea SP-soahpamuša ja boazodoallolága gorri, daningo komitea ii geavadis čoavdán ášši mainnage lágiin.
Valitus siis hylättiin puutteellisten tietojen johdosta.
Váidalus nappo hilgojuvvui váilevaš dieđuid vuođul.
Hyvää pääsiäistä kaikille !
Buriid beassážiid buohkaide !
Pääsiäisviikko on minulle siitä harvinainen viikko, että voin viettää sen kokonaan kotipuolessa.
Beassášvahkku lea munnje dan dáfus hárvenaš vahkku, ahte sáhtán lean dan ollásit ruovttuguovllustan.
Vuontisjärvellä 13.4.2014
Vuottesjávrres 13.4.2014
Kuulumisia työmatkoilta Toukokuun loppu ja kesäkuun alku on kulunut työmatkoilla ja paljon on ehtinyt tapahtua.
Ságat bargomátkkiin Miessemánu loahppa ja geassemánu álgu lea mannan bargomátkkiin ja olu lea háhppehan dáhpáhuvvat.
Kokoukset ovat olleet kuitenkin matkan arvoisia ja kuulunhan jutaavien porosaamelaisten jälkeläisiin.
Čoakkámat leat goitge leamaš johtinveara ja leanhan mun johtti sápmelaččaid maŋisboahtti.
Olemme päivittäneet hieman kotisivujamme, kotisivuilta löytyy mm. uusi osio bd-sopimuksen artikla 8(j):n toimeenpanosta suomeksi ja saameksi ja myös puheenjohtajan esittelysivua on päivitetty.
Mii leat divodan veaháš ruovttusiidduideamet ja doppe gávdno ee. ođđa ossodat bd-soahpamuša artihkal 8(j):a olláhuhttimis suoma- ja sámegillii dego maid ságadoalli siiddut leat ođastuvvon.
Kotisivuilla löytyy vieläkin vanhettunutta tietoa, mutta valitettavasti sivuston päivitys on hidasta nykyisillä saamelaiskäräjien resursseilla. Saamelaiskäräjillä ei ole valitettavasti resursseja ammattimaiseen tiedotuksen.
Ruovttusiidduin gávdno velnai boarásnuvvan diehtu, muhto dađi bahábut siidduid beaivádeapmi lea njoazes bargu dálá resurssaiguin Lea dieđusge šállošahtti go sámedikkis eai leat resurssat ámmátdieđiheapmái.
Yritän kuitenkin blogini kautta tiedottaa saamelaiskäräjien toiminnasta.
Geahččalan goitge iežan blogga bakte dieđihit sámedikki barggus.
Kaikki saamelaiskäräjien julkiset lausunnot ja kirjeet löytyvät www-sivuiltamme lausunnot, kirjeet ja muistiot osiosta, ainakin se on tavoitteena.
Buot sámedikki almmolaš cealkámušat ja reivvet gávdnojit www-siidduin cealkámušat cealkámušat, reivvet ja muittuhančállosat ossodagas, aŋkke dat lea ulbmilin.
Saamelaiskäräjien hallitus antoi viime kokouksessaan hyvin kielteisen lausunnon maastoliikennelain osittaisuudistuksesta.
Sámedikki stivra attii mannan čoakkámis hui biehtadahkes cealkámuša meahccejohtaluslága oasseođastusas.
Hallitus antoi myös taustamuistion, joka koskee Inarijärven osayleiskaavan valmistelua.
Stivra attii maid duogášmuittuhančállosa, mii guoská Anárjávrre oasseoppalašláva válmmaštallama.
Se löytyy kirjeet ja muistiot - osiosta.
Dat gávdno reivvet ja muittuhančállosat – gaskabláđi olis.
Saamelaiskäräjien hallitus päätti kokouksessa antaa varsinaisen lausunnon kun se on kuullut alueen saamelaisia ja saamelaiskäräjälain §9 mukaisten neuvottelujen jälkeen.
Sámedikki stivra mearridii čoakkámis addit aitosaš cealkámuša go dat lea gullan guovllu sápmelaččaid ja maŋŋel sámediggelága 9 §:a ráđđádallamiid.
Saamelaiskäräjät kutsuu lähiaikoina Inarijärven osayleiskaavan paliskuntien edustajia, inarinsaamelaisia ja muita alueen saamelaisasukkaita yhteiskokoukseen, jossa kuulemme heitä osayleiskaavasta ja mitä asioita saamelaiskäräjien tulee huomioida osayleiskaavan valmistelussa.
Sámediggi bovde lagašáiggiid Anárjávrre oassáoppalašláva bálgesiid ovddasteddjiid, anáraččaid ja guovllu eará sápmelaččaid oktasaščoakkámii, mas gullat sin oainnuid oasseoppalašlávas ja makkár áššiid sámediggi galgá váldit fuomášupmái oasseoppalašláva válmmaštallamis.
Saamelaiskäräjien, ympäristöministeriön ja artikla 8(j)-työryhmän maankäyttöseminaari saamelaisten kotiseutualueen maankäytöstä vastaaville viranomaisille oli onnistunut.
Sámedikki, birasministeriija ja artihkal 8(j)-bargojoavkku eanangeavahanseminára eiseválddiide, geaid ovddasvástádussan lea sámi ruovttuguovllu eanangeavaheami áššit, lihkostuvai bures.
Seminaarissa pitämäni lyhyt puhe löytyy puheet-osiosta.
Semináras mu doallan oanehis sáhka gávdno ságat-gaskabláđi olis.
Seminaarissa oli kaikki keskeiset viranomaiset edustettuina.
Semináras ledje buot guovddášeiseválddit ovddastuvvon.
Seminaarissa käsiteltiin biodiversiteettisopimuksen Akwe Kón ohjeita.
Semináras gieđahallojuvvoje biodiversiteahtasoahpamuša Akwé: Ko rávvagat.
Ohjeet on tarkoitettu alkuperäiskansojen alueilla tapahtuvien maankäyttöhankkeiden vaikutusten arviointiin.
Rávvagat leat dárkkuhuvvon eanangeavahanfidnuid váikkuhusaid árvvoštallamii, mat dáhpáhuvvet álgoálbmogiid orrun guovlluin.
Seminaarissa julkistettiin ensimmäinen käännösversio Akwe Kón ohjeista suomeksi, jotka kylläkin vaativat vielä työstämistä.
Semináras almmustuhttojuvvui vuosttaš suomagiel jorgalusveršuvdna Akwé: Ko rávvagiin. Dát jorgalusveršuvdna gal gáibida vel buorideami.
8(j)-työryhmä aloittaa ohjeiden soveltamisen saamelaisten kotiseutualueen oloihin syksyllä ja järjestämme jatkoseminaarin aiheesta myöskin syksyllä.
8(j)-bargojoavku álggaha rávvagiid guoskadeami sámi ruovttuguovllu diliide čakčat ja lágidit joatkkaseminára fáttás maiddái čakčat.
Kesäkuun ensimmäisellä viikolla suuntasin Kautokeinon ja Inarin kautta Helsinkiin.
Geassemánu vuosttaš vahku dollejin Guovdageainnu ja Anára bakte Helssegii.
Pohjoinen kulttuuri-instituutti, jonka ohjausryhmään kuulun, vieraili saamelaisessa korkeakoulussa (Sámi allaskuvla).
Davvi kulturinstitušuvdna, man stivrenjovkui gulan, guossástalai Sámi allaskuvllas.
Artikla 8(j)-työryhmä on päättänyt kerätä, tallentaa ja saattaa yhteisöjen käyttöön saamenkielisiä paikannimiä.
Artihkal 8(j)-bargojoavku lea mearridan čoaggit, furkkodit ja doalvut servošiid atnui sámegiel báikenamaid.
Inarissa saamelaiskäräjät ja metsähallitus kokoontuivat asian tiimoilta ja palaverissa sovittiin rahoitushakemuksen laatimisesta yhteishankkeeseen, jossa koottaisiin olemassa oleva saamenkielinen paikannimistö, saatettaisiin ne paikkatietokantaan ja kerätäisiin puuttuvia paikannimiä.
Anáris sámediggi ja meahcceráđđehus čoahkkaneigga ášši olis ja doppe sohppojuvvui ruhtadanohcamuša ráhkadeamis oktasašfidnui, mas čohkkejuvvole sámegiel báikenamat, mat juo leat, daid bidjan báikediehtovuđđui ja čoggojuvvole báikenamat, mat váilot.
Kokoonnumme asiasta seuraavan kerran syksyllä.
Čoahkkanit čakčat dán ášši olis čuovvovaš geardde.
Samalla viikolla olin eduskunnan sivistysvaliokunnan kuultavana kulttuuripoliittisesta selonteosta.
Seamma vahku ledjen riikkabeivviid čuvgehusváljagotti gullandilálašvuođas kulturpolitihkalaš čielggadeamis.
Selonteossa valtioneuvosto on sitoutunut turvaamaan saamen kielen opetuksen myös saamelaisten kotiseutualueen ulkopuolella alueilla, jossa on suuria saamelaisasutuskeskittymiä.
Čielggadeamis stáhtaráđđi lea čatnasan dorvvastit sámegiela oahpahusa maiddái sámiid ruovttuguovllu olggobealde guovlluin, gos leat stuora sápmelaš čoahkkebáikkit.
Kulttuuri tunnustetaan selonteossa perusoikeudeksi, joka on tärkeää meille saamelaisille.
Kultuvra dovddastuvvo čielggadeamis vuođđoriektin, mii lea dehálaš midjiide sápmelaččaide.
Saamelaiskäräjien antama lausunto löytyy lähipäivinä saamelaiskäräjien lausunnot 2010-osiosta.
Sámedikki addin cealkámuš gávdno lagašáiggiid sámedikki cealkámušat 2010-gaskabláđi olis.
Torstaina tapasin uuden vähemmistövaltuutettu Eva Biaudetin ja keskustelimme pitkään ajankohtaisista saamelaisasioista ja yhteistyöstä saamelaiskäräjien ja vähemmistövaltuutetun toimiston kanssa.
Duorastaga deiven ođđa veahádatáittardeaddji Eva Biaudetiin ja ságastalaime guhká áigeguovdilis sámi áššiin ja sámedikki ja veahádatáittardeaddji doaimmahaga gaskavuođa ovttasbarggus.
Keskustelimme erityisesti alkuperäiskansajulistuksen toimeenpanosta Suomessa.
Ságastalaime earenoamážit álgoálbmotjulggaštusa olláhuhttimis Suomas.
Sovimme, että vähemmistövaltuutettu vierailisi saamenmaalla syksymmällä.
Soabaime, ahte veahádatáittardeaddji guossástalalii Sámis maŋŋelis čakčat.
Loppuviikosta olin työkokouksessa metsähallituksessa valmistelemassa metsähallituksen ja saamelaiskäräjien yhteistyötä metsähallituslain § 4 soveltamisessa.
Loahppavahku ledjen bargočoakkámis meahcceráđđehusas válmmaštallame meahcceráđđehusa ja sámedikki ovttasbarggu meahcceráđđehuslága 4 §:a guoskadeamis.
Kokous valmisteli syksyllä pidettävää Metsähallituksen varsinaisen yhteistyöryhmän kokousta.
Čoakkán válmmaštalai čavčča meahcceráđđehusa aitosaš ovttasbargojoavkku čoakkáma.
Iltapäivällä olin kansainvälisen ihmisoikeusasian neuvottelukunnan kuultavana erityisesti koskien ILO 169-sopimuksen ratifiointia.
Eahkesbeaivve ledjen riikkaidgaskasaš olmmošáššiid ráđđádallangotti čoakkámis, mas mu gulle earenoamážit ILO 169-soahpamuša ratifiseremis.
Tilaisuudessa pitämäni puhe löytyy kotisivuiltamme.
Dilálašvuođas mu doallan sáhka gávdno sámedikki www-siidduin.
Neuvottelukunta antoi kokouksessaan kriittisen kannanoton koskien Vanhasen II hallituksen saamelaispolitiikkaa ja kiirehti ILO 169-sopimuksen ratifiointia.
Ráđđádallangoddi attii čoakkámisttis kritihkalaš oainnu, mii guoskkai Vanhasa II ráđđehusa sámi politihka ja hoahpuhii ILO 169-soahpamuša ratifiserema.
Viime sunnuntaina lähdin arktisten parlamentaarikkojen kokoukseen, jonka tunnelmista kerron laajemmin seuraavassa blogissani.
Mannan sotnabeaivve vulgen árktalaš parlamentárihkkariid čoakkámii, man reaissu dovdamušain muitalan čuovvovaš bloggastan.
Vuontisjärvellä 13.6.2010 Klemetti Näkkäläjärvi
Vuottesjávrres 13.6.2010 Juvvá Lemet
Arktisten parlamentaarikkojen kokouksesta Oslossa oli tämän kevään viimeinen arktisten parlamentaarikkojen kokous 7.6.2010.
Árktalaš parlamentárihkkariid čoakkámis Oslos lei dán giđa maŋimus árktalaš parlamentárihkkariid bissovaš komitea čoakkán 7.6.2010.
Kokous oli kaiken kaikkiaan hyvin mielenkiintoinen ja hyödyllinen.
Čoakkán lei ollislaččat geahčadettiin hui beroštahtti ja ávkkálaš.
Tanskan ulkoministeri Lene Espersen kertoi kokouksen aluksi Tanskan arktisen neuvoston puheenjohtajuuden tavoitteista.
Dánmárkku olgoáššiidministtar Lene Espersen muitalii čoakkáma álggus Dánmárkku árktalaš ráđi ságadoalli áigodaga ulbmiliin.
Arktisen neuvoston puheenjohtajuus on tällä kertaa siitä harvinainen, että puheenjohtajuus on kuusi vuotta peräkkäin pohjoismaiden halussa.
Árktalaš ráđi jođiheapmi lea dán vuoru dan dáfus hárvenaš, ahte ságadoalliriikka báiki lea guhtta jagi maŋŋálaga davviriikkaid hálddus.
Puheenjohtajuus siirtyi Norjalta Tanskalle, jolta se siirtyy Ruotsille vuoden päästä.
Ságadoallivuohta sirdása Norggas Dánmárkui, mas dat sirdása Ruŧŧii jagi geahčen.
Tanska toivoo löytävänsä puheenjohtajuutensa aikana ratkaisun uusien pysyvien tarkkailijoiden ottamiseen arktiseen neuvostoon.
Dánmárku sávvá gávdnat iežas jođihanáigodaga áigge čovdosa ođđa bissovaš dárkojeddjiid váldimii árktalaš ráđđái.
Maat kuten Kiina, Etelä-Korea ja Japani ja organisaatiot kuten Euroopan unioni ovat pyrkimässä arktisen neuvoston pysyviksi tarkkailijoiksi.
Eatnamat dego Kiinná, Lulli-Korea ja Japána ja organisašuvnnat dego Eurohpá uniovdna leat viggame árktalaš ráđi bissovaš dárkojeaddjin.
Esitin kokouksessa hyvin suuren huolenaiheen erityisesti Kiinan hakemuksen osalta.
Bukten čoakkámis ovdan hui stuora fuola earenoamážit Kiinná ohcamuša buohta.
Tiedustelin, että miten arktiseen neuvostoon voidaan ottaa tarkkailijoita, jotka eivät kunnioita ihmisoikeuksia ja alkuperäiskansojen oikeuksia ja miten arktisen neuvoston valtasuhteiden, politiikan ja ihmisoikeuslinjan kävisi tällaisten uusien tarkkailijoiden myötä.
Válden ovdan dan, ahte mot árktalaš ráđđái sáhttá váldit dárkojeddjiid, mat eai gudnejahte olmmošvuoigatvuođaid ja álgoálbmogiid vuoigatvuođaid ja mot árktalaš ráđi váldegaskavuođaid, politihka ja olmmošvuoigatvuohtalinnjái geavalii dákkár ođđa dárkojeddjiid mielde.
Esitinkin, että uusia tarkkailijoita ei tulisi ottaa muuten kuin sellaisten organisaatioiden osalta, joilla on suhde arktiseen alueeseen kuten EU ja Unesco.
Evttohin, ahte ođđa dárkojeaddjit eai galggale váldojuvvot mielde muđuid go dakkár organisašuvnnat, main lea gaskavuohta árktalaš guvlui dego EU ja Unesco.
Tanskan ulkoministeri totesi tähän, että he pitävät ihmisoikeuskysymystä yllä jatkuvasti, viitaten myös Norjan ulkoministeri Støreen.
Dánmárkku olgoáššiidministtar dajai dása, ahte sii dollet geažos áigge ovdan olmmošriektegažaldagaid ja čujuhii maid Norgga olgoáššiidministtar Størei.
Uusia jäseniä tulisi ottaa siksi, että keskustelu arktisista alueista ei siirtyisi muille foorumeille vaan pysyisi arktisen neuvoston kontekstissa.
Ođđa lahtut galggale váldojuvvot danin, vai ságastallan árktalaš guovlluin ii sirdásivčče eará forumaidda muhto bisolii árktalaš ráđi kontevsttas.
Tanskan ulkoministeri korosti myös vastauksessaan arktisen alueen mahdollisuutta Aasian markkinoille.
Dánmárkku olgoáššiidministtar deattuhii vástádusastis maid árktalaš guovllu vejolašvuhtii beassat Ásia márkaniidda.
Tanskan ulkoministerin vastaus ei häivyttänyt huoltani arktisen neuvoston tulevaisuudesta mahdollisten uusien tarkkailijoiden vaikutuksen myötä.
Dánmárkku olgoáššiidministara vástádus ii jávkadan mu fuola árktalaš ráđi boahttevuođas vejolaš ođđa dárkojeddjiid váikkuhusa mielde.
Meillähän on jo YK, jossa keskustellaan myös arktisista kysymyksistä ja erilaisia G-kokouksia.
Mishan lea juo ON, ja doppe ságastallojuvvo maid árktalaš gažaldagain ja de leat vel iešguđetlágán G-čoakkámat.
On surullista, jos kauppaedut Aasian markkinoille ylittävät ympäristö- ja ihmisoikeuksien tarpeet.
Lea morašlaš, jos gávpeberoštumit Ásia márkaniidda mannet badjel biras- ja olmmosvuoigatvuođaid dárbbuid.
Kokouksessa tuli myös esille huoli mannerjalustamaiden yhteiskokouksista ja kokousten vaikutuksista arktisen neuvoston toimintaan.
Čoakkámis bođii maid ovdan fuolla nannanjuolgeriikkaid oktasaščoakkámiin ja čoakkámiid váikkuhusain árktalaš ráđi bargui.
Ymmärsin hyvin huolenaiheen, mutta toisaalta mannerjalustakiistat eivät kosketa Suomea.
Ipmirdin bures fuola, muhto nuppe dáfus nannanjuolgenákkut eai guoskka Suoma.
Kokouksessa käsiteltiin myös arktisen alueen pelastustoiminnan organisoimista.
Čoakkámis gieđahallui maid árktalaš guovllu gádjundoaimma organiseren.
Tämä on mielestäni yksi tärkeimmistä lähivuoden arktisen neuvoston toiminnan tavoitteista, koska lisääntyvä meriliikenne, öljynkujetus ja offshore-poraus tuovat hyvin suuria ympäristöriskejä, joihin on varauduttava.
Dát lea mu mielas okta mávssolaččamus árktalaš ráđi doaimma ulbmiliin, daningo lassáneaddji mearrajohtalus, oljofievrredeapmi ja offshore-bohkan buktet hui stuora birasriskkaid, maidda ferte ráhkkanit.
Olisi tärkeää saada arktiselle alueelle meriliikennettä ohjaava sopimus, jotta onnettomuuksia ei tapahtuisi puutteellisesta teknologiasta johtuen.
Livččii dehálaš oažžut árktalaš guvlui soahpamuša, mii stivre mearrajohtalusa, vai lihkohisvuođat eai dáhpáhuvale váilevaš teknologiija geažil.
Tanskan ulkoministerin puheen jälkeen Norjan ulkoministeri Støre kertoi Norjan arktisesta politiikasta ja Norjan rajavesisopimuksesta Venäjän kanssa.
Dánmárkku olgoáššiidministara sága maŋŋel Norgga olgoáššiidministtar Støre muitalii Norgga árktalaš politihkas ja Norgga rádječáhcesoahpamušas Ruoššain.
Tiedustelin ulkoministeriltä, että kuuluuko pohjoismaisen saamelaissopimuksen ratifiointi Norjan arktiseen politiikkaan ja miten saamelaisten vaikutusmahdollisuudet on turvattu.
Jerren olgoáššiidministaris, ahte gullágo davviriikkalaš sámi soahpamuša ratifiseren Norgga árktalaš politihkkii ja mot sápmelaččaid váikkuhanvejolašvuođat leat sihkkarastojuvvon.
Ulkoministeri totesi, että hän ei vastaa pohjoismaisesta saamelaissopimuksesta.
Olgoáššiidministtar vástidii, ahte su ovddasvástádussan ii leat sámi soahpamuš.
Ymmärtääkseni myös Norjassa valtiosopimukset kuuluvat ulkoasianministeriön toimialaan.
Mu ipmárdusa mielde maiddái Norggas stáhtasoahpamušat gullet olgoáššiidministeriija doaibmasuorgái.
Ulkoministeri myös totesi, että hän kuulee saamelaiskäräjiä ennen osallistumista Barentsin ja arktisen neuvoston kokouksiin ja näin hän edustaa myös saamelaisten näkökulmia kokouksissa.
Olgoáššiidministtar maid dajai, ahte son gullá sámedikki ovdal go oassálastá Barents- ja árktalaš ráđi čoakkámiidda ja ná son ovddasta maid sápmelaččaid oainnuid čoakkámis.
En tiedä jakaako Norjan saamelaiskäräjät yhtä positiivisen kuvan Norjan ulkopolitiikasta.
In dieđe juohkágo Norgga sámediggi liikká positiivvalaš gova Norgga olgoriikkapolitihkas.
Norjan saamelaiskäräjälaki on tässä suhteessa heikompi kuin Suomen saamelaiskäräjälaki, koska Suomessa vain saamelaiskäräjät edustaa virallisesti saamelaisia sekä kansallisissa että kansainvälisissä yhteyksissä.
Norgga sámediggeláhka lea dán goris geahnoheabbo go Suoma sámediggeláhka, daningo Suomas dušše sámediggi ovddasta virggálaččat sápmelaččaid sihke nášuvnnalaš ja riikkaidgaskasaš oktavuođain.
Kuulimme kokouksessa myös kansainvälisen projektin väliraportista, joka käsittelee arktisen alueen hallintoa.
Gulaimet čoakkámis maid riikkaidgaskasaš prošeavtta gaskaraporttas, mii gieđahallá árktalaš guovllu hálddašeami.
Projektista löytyy lisää tietoa oheisesta osoitteesta: http://www.arcticgovernance.org /. Projektin johtaja, tohtori Robert Corell kertoi projektin taustasta ja merkityksestä.
Prošeavttas gávdno lassidiehtu mielčuovvu čujuhusas: http://www.arcticgovernance.org / Prošeaktajođiheaddji, dr Robert Corell muitalii prošeavtta duogážis ja mearkkašumis.
Hän näytti kokousosanottajille uusia, hälyyttäviä arvioita merenpinnan noususta ja sen vaikutuksista globaalilla tasolla.
Son čájehii čoakkánoasseváldiide ođđa, suorggahahtti árvvoštallamiid mearradási loktaneamis ja dan váikkuhusain globála dásis.
Projektin tarkoituksena on löytää keinoja miten arktisen alueen hallintoa voidaan kehittää vastaamaan juuri ilmastonmuutoksen tuomiin haasteisiin.
Prošeavtta ulbmilin lea ohcat vugiid mot árktalaš guovllu hálddašeapmi sáhttá gárgehuvvot dávistit jur dálkkádatrievdama buktin hástalusaide.
Sovimme tohtori Corellin kanssa että hän tulee saamelaisen parlamentaarisen neuvoston hallituksen vieraaksi syksyllä ja kuulee saamelaiskäräjien näkemyksiä arktisen alueen hallinnosta.
Soabaime dr Corelliin, ahte son boahtá Sámi parlamentáralaš ráđi stivrra guossin čakčat ja gullá sámedikkiid oainnuid árktalaš guovllu hálddašeamis.
Esittelin kokouksen lopuksi lyhyesti pysyvälle komitealle saamelaisen parlamentaarisen neuvoston ilmastopoliittista strategiaa, joka liitettiin myös kokouspöytäkirjan liitteeksi.
Muitalin bissovaš komitea čoakkáma loahpas oanehaččat Sámi parlamentáralaš ráđi dálkkádatpolitihkalaš strategiijas, mii laktojuvvui maid čoakkánbeavdegirjji čuovusin.
Siitä on muuten valmistunut nyt käännökset kaikille Suomessa puhuttaville saamen kielille, venäjäksi, englanniksi, ruotsiksi ja espanjaksi.
Das leat dál gárvánan dál jorgalusat buot Suomas hubmon sámegielaide, ruošša-, eŋgelas-, ruoŧa- ja spánskagillii.
Ne löytyvät kotisivuiltamme.
Dat gávdnojit sámedikki ruovttusiidduin.
Arktisten parlamentaarikkojen pysyvällä komitealla on tänä vuonna vielä kaksi kokousta.
Árktalaš parlamentárihkkariid bissovaš komiteas lea dán jagi vel guokte čoakkáma.
Suomen valtioneuvosto oli antanut arktisen strategian eduskunnalle juuri saman päivänä pysyvän komitean kokouksen kanssa.
Suoma stáhtaráđđi lei addán árktalaš strategiija riikkabeivviide jur seamma beaivve min bissovaš komitea čoakkámiin.
En ole ehtinyt strategiaan vielä tutustua, mutta se löytyy osoitteesta: http://www.vn.fi/tiedostot/julkinen/pdf/2010/arktinen_strategia-0706/arktinen_strategia_070610.pdf
In leat vel háhppehan vel oahpásnuvvat strategiijai, muhto dat gávdno čujuhusas: http://www.vn.fi/tiedostot/julkinen/pdf/2010/arktinen_strategia-0706/arktinen_strategia_070610.pdf
Olen osallistunut nyt muutamaan arktisten parlamentaarikkojen pysyvän komitean kokoukseen ja nähnyt ne hyvin tärkeäksi tiedonvaihdolle ja ylipäätään arktiselle yhteistyölle.
Lean oassálastán dál muhtin árktalaš parlamentárihkkariid bissovaš komitea čoakkámii ja oaidnán dan hui dehálaš diehtolonohallamii ja obanassiige árktalaš ovttasbargui.
Arktisen neuvoston työ on nousemassa yhä tärkeämpään asemaan ja saamelaisille on elintärkeää, että voimme vaikuttaa kansanväliseen saamelaisia koskevaan päätöksentekoon.
Árktalaš ráđi bargu lea loktaneame ain dehálit sajádahkii ja sápmelaččaide lea eallindehálaš, ahte sáhttit váikkuhit riikkaidgaskasaš mearrádusdahkamii, mii guoská sápmelaččaid.
Olen kuitenkin hieman huolissani Suomen saamelaiskäräjien mahdollisuudesta osallistua työhön täyspainoisesti resurssipulamme johdosta.
Lean goitge unnánaš fuolas Suoma sámedikki vejolašvuođas oassálastit bargui dievasmearálaččat min resursaváilli geažil.
Pysyvä komitea kokoontuu neljä kertaa vuodessa ympäri arktista aluetta, ja matkustuskulut ovat suuret, ja ne jäävät Suomen saamelaiskäräjien maksettavaksi.
Bissovaš komitea čoahkkana njealje have jagis miehtá árktalaš viidodaga ja mátkkoštangolut leat stuorrát, ja dat báhcet Suoma sámedikki máksima várás.
Blogini laahaa nyt hieman jäljessä työmatkojen johdosta, mutta palaan myöhemmin muihin viime viikon kokouksiin.
Mu blogga ii leat áibbas áiggálaš dásis bargomátkkiid geažil, muhto máhcan maŋŋel eará mannan vahku čoakkámiidda.
Lähdin Oslosta suoraan Utsjoelle saamelaiskäräjien, ympäristöministeriön, kolttaneuvoston, metsähallituksen ja Lapin Ely:n luonnonsuojelukäräjille ja artikla 8(j)-työryhmän kokoukseen, joista kerron seuraavassa blogissani.
Vulgen Oslos njuolga Ohcejohkii sámedikki, birasministeriija, nuortalašráđi, meahcceráđđehusa ja Lappi Ely (ealáhus-, biras- ja johtalusguovddáža) luonddusuodjalangearregiidda ja artihkal 8(j)-bargojoavkku čoakkámii, main muitalan čuovvovaš bloggastan.
Vuontisjärvellä 14.6.2010 Klemetti Näkkäläjärvi
Vuottesjávrres 14.6.2010 Juvvá Lemet
Perinteisestä tiedosta ja Islannin kokouksesta Viime viikolla melkein kahden vuoden urakka saatiin päätökseen ainakin vähäksi aikaa - artikla 8(j)-työryhmän työ, jossa minulla oli kunnia olla puheenjohtajana, saatiin päätökseen.
Árbevirolaš dieđus ja Islándda čoakkámis Mannan vahku measta guovtti jagi áŋgiruššan bođii mearrái, áŋkke muhtin áigái, go artihkal 8(j)-bargojoavkku bargu, mas mus lei gudni doaibmat jođiheaddjin, loahpahuvvui.
Työ ei kuitenkaan tähän lopu.
Bargu ii goitge dása noga.
Esitimme raportissa 28 toimenpide-esitystä ja 11 suositusta.
Evttoheimmet raporttas 28 doaibmabidjoevttohusa ja 11 ávžžuhusa.
Saamelaiskäräjillä on vahva rooli toimenpide-esitysten toteuttamisessa.
Sámedikkis lea nanu rolla doaibmabidjoevttohusaid olláhuhttimis.
Raportti luovutettiin ympäristöministeriölle 7.6.2011 Helsingissä pidetyssä seminaarissa.
Raporta luobahuvvui birasministeriijai 7.6.2011 Helssegis dollojun semináras.
Seminaarissa kuulimme Sámi Duodji ry:n puheenjohtaja Rauna Triumfin esityksen saamen käsityön perinteisestä tiedosta, tutkija Elina Helander-Renvallin puheen perinteisen tiedon tutkimustarpeista, puistonjohtaja Pirjo Seurujärven esityksen siitä miten Metsähallitus ottaa huomioon saamelaisen perinteisen tiedon ja ympäristöministeriön tervehdyksen sekä allekirjoittaneen loppuraportin esittelyn.
Semináras gulaimet Sámi Duodji rs ságadoalli Heijjá Ánne Rávnná, Rauna Triumfa, ovdanbuktojumi sámi duoji árbevirolaš dieđus, dutki Elina Helander-Renvalla logaldallama árbevirolaš dieđu dutkandárbbuin, álbmotmeahci jođiheaddji Pirjo Seurujärvi sáhkavuoru das mot Meahcceráđđehus váldá vuhtii sámi árbevirolaš dieđu ja birasministeriija dearvvahusa sihke mu sáhkavuoru, mas ovdanbukten loahpparaportta sisdoalu.
Raportti sai kiitosta ympäristöministeriön ylijohtaja Tanniselta perusteellisuudellaan ja realistisuudellaan, myös toimenpide-esitykset todettiin toteuttamiskelpoisiksi.
Raporta oaččui giittosa biramininteriija allahoavda Tannisis dan vuđolašvuođas ja realismmas, maiddái doaibmabidjoevttohusat gávnnahuvvoje vejolažžan olláhuhttojuvvot.
Raportti menee nyt biodiversiteettityöryhmän käsittelyyn.
Raporta manna dál biodiversiteahttabargojoavkku gieđahallamii.
Bd-työryhmä vastaa Suomen kansallisen biodiversiteettistrategian seurannasta.
Bd-bargojoavkku ovddasvástádussan lea Suoma álbmotlaš biodiversiteahttastrategiija čuovvun.
8(j)-työryhmän loppuraporttiin on sitoutuneet keskeiset viranomaiset ja ministeriöt ja uskon, että toimenpide-esityksillä on mahdollisuus toteutua.
8(j)-bargojoavkku loahpparaportii leat čatnasan guovddášeiseválddit ja - ministeriijat ja jáhkán, ahte doaibmabidjoevttohusat sáhttet buresge olláhuvvat.
Raportti liitteineen, joita on useampi sata sivua, löytyy sekä ympäristöministeriön että saamelaiskäräjien sivuilta (www.ymparisto.fi/lumonet/8j www.samediggi.fi/art8j).
Raporta čuvvosiiddisguin, mat leat oktiibuot máŋga čuođi siiddu, gávdno sihke birasministeriija ja sámedikki siidduin čujuhusain: (www.ymparisto.fi/lumonet/8j www.samediggi.fi/art8j).
Tiedotteet saameksi ja suomeksi löytyvät saamelaiskäräjien etusivulta ja ympäristöministeriön sivuilta.
Dieđáhusat sáme- ja suomagillii gávdnojit sámedikki ovdasiiddus ja birasministeriija siidduin.
Työryhmän työ on saanut jonkin verran julkisuutta.
Bargojoavkku bargu lea beaggán muhtin veardde.
Olin hyvin iloinen, että Helsingin Sanomat oli ottanut asian käsiteltäväkseen maanantain pääkirjoituksessaan.
Ledjen hui ilus, ahte Helsingin Sanomat-aviisa lei váldán ášši gieđahallamii mánnodaga oaivečállosisttis.
Asiakokonaisuus on ehkä hankalasti hahmottuva – saamelaisten luonnon monimuotoisuuteen liittyvä perinteinen tieto ja kansainväliset sopimukset.
Áššeollisvuođa soaitá leat váttis ipmirdit – sápmelaččaid árbevirolaš diehtu ja riikkaidgaskasaš soahpamušat, mat gullet luonddu máŋggalágánvuhtii.
Työryhmällä menikin paljon aikaa asiakokonaisuuden hahmottamiseen, mitä saamelainen luonnon monimuotoisuuteen liittyvä perinteinen tieto on ja mihin se liittyy.
Bargojoavkkus manainai olu áigi hábmet áššeollisvuođa, mii lea sápmelaččaid árbevirolaš diehtu, mii gullá luonddu máŋggalágánvuhtii ja masa dat obanassiige laktása.
Työryhmän raportti on sekä kansallisesti että kansainvälisesti hyvin merkittävä saavutus.
Bargojoavkku raporta lea sihke álbmotlaččat ja riikkaidgaskasaččat hui mearkkašahtti diŋga.
Tulemme käsittelemään raporttia saamelaisten kotiseutualueen paliskuntien poroisäntien ja saamelaiskäräjien yhteiskokouksessa, ja toki omassa edunvalvonnassamme ja toiminnassamme.
Boahtit gieđahallat raportta sámi ruovttuguovllu bálgesiid boazoisiđiid ja sámedikki oktasaščoakkámis, ja áinnas iežamet beroštumiid goziheamis ja doaimmasteamet.
Raportti tuo esityksiä koskin mm. saamen käsityön opetusta, maankäytön ohjausta, saamelaisporonhoitoa ohjaavaa lainsäädäntöä, saamelaisen perinteisen tiedon tutkimus- ja elvytyshankkeiden rahoitusta ja saamen kielen elvyttämisohjelmaa.
Raporta buktá evttohusaid, mat gusket ee. sámi duoji oahpahusa, eanangeavaheami stivrema, lágaid mat stivrejit sámi boazodoalu, sámi árbevirolaš dieđu dutkan- ja ealáskahttinfidnuid ruhtadeami ja sámegiela ealáskahttinprográmma.
Esitykset löytyvät kootusti loppuraportin liitteestä 1.
Evttohusat gávdnojit čohkkejun hámis loahpparaportta čuvvosis 1.
Helsingistä lähdin kohti Islantia arktisten parlamentaarikkojen pysyvän komitean kokoukseen.
Helssegis dollejin Islándii árktalaš parlamentarihkkáriid bissovaš komitea čoakkámii.
Komitea piti kaksipäiväisen kokouksen, jossa käsiteltiin mm. arktisen alueen hallinnon tulevaisuutta ja linjattiin omaa näkemystä miten arktista neuvostoa tulisi kehittää.
Komitea doalai guovttebeaivásaš čoakkáma, mas gieđahallojuvvoi ee. árktalaš guovllu hálddahusa boahttevuohta ja linnjejuvvui iežas oaidnu mot Árktalaš ráđđi galggalii gárgehuvvot.
Arktisessa neuvostossa on aloitettu toisen arktisen alueen inhimillisen raportin tekeminen.
Árktalaš ráđis lea álggahuvvon nuppi árktalaš guovllu olmmošlaš raportta ráhkadeapmi.
Edellisestä on aikaa jo kahdeksan vuotta, joten raportin uudistamiselle olikin jo tarvetta.
Ovddit raporttas lea juo áigi gávcci jagi áigi, nu ahte raportta ođasnuhttimii gal leige juo dárbu.
Kiinnitin huomiota siihen, että raportin tulee tarjota tietoa poliittisille päättäjille ja raportin teossa tulee olla mukana alkuperäiskansatutkijoita ja perinteisen tiedon haltijoita.
Giddejin fuomášumi dasa, ahte raporta galgá fállat dieđu politihkalaš mearrideddjiide ja raportta duddjomis galget leat mielde álgoálbmotdutkit ja árbevirolaš dieđu hálddašeaddjit.
Jotta raportin toteutumista olisi helppo seurata, esitin raportissa käyttöön otettavaksi indikaattoreita.
Vai raportta olláhuhttima livččii álki čuovvut, de evttohin ahte raporttas galget váldojuvvot atnui indikáhtorat.
Koska inhimillinen kehitys on sidoksissa luonnon monimuotoisuuteen, esitin indikaattoreiksi ainakin biodiversiteettisopimuksen osapuolikokouksien hyväksymät indikaattorit alkuperäiskansakielten asemasta ja kehityksestä sekä alkuperäiskansojen perinteisten elinkeinojen ja asuma- ja nautinta-alueiden asemasta ja kehityksestä.
Daningo olmmošlaš diehtu lea čadnojuvvon luonddu máŋggalágánvuhtii, de evttohin indikáhtorin aŋkke biodiversiteahttasoahpamuša oassebeallečoakkámiid dohkkehan indikáhtoriid álgoálbmotgielaid sajádagas ja gárganeamis sihke álgoálbmogiid árbevirolaš ealáhusaid ja orrun- ja návddašanguovlluid sajádagas ja gárganeamis.
Kokouksessa käsiteltiin myös alustavasti arktisten parlamentaarikkojen 10. konferenssin teemoja.
Čoakkámis gieđahallojuvvoje álgovuolggálaččat árktalaš parlamentarihkkáriid 10. konfereanssa fáttát.
Konferenssi pidetään syksyllä 2012 Reykjavikissa.
Konfereansa dollojuvvo čakčat 2012 Reykjavikas.
Yhtenä teemana konferenssissa on arktisen alueen hallinto.
Konfereanssa oktan fáddán lea árktalaš guovllu háldahus.
Toin esille näkemyksiä arktisen alueen hallinnoksi komitealle alkuperäiskansa-näkökulmasta.
Bukten ovdan oainnuid árktalaš guovllu hálddahussan álgoálbmogiid geahččanguovllus.
Esitin huolenaiheeni siitä, että jos suuret valtiot, kuten Japani ja Kiina, tulevat arktisen neuvoston pysyviksi tarkkailijoiksi, niin ne voivat tuoda omat vaatimuksensa arktiseen politiikkaan.
Bukten ovdan iežan fuola das, ahte jos stuora riikkat, dego Japána ja Kiinná, bohtet árktalaš ráđi bissovaš dárkojeaddjin, dat sáhttet buktit iežaset gáibádusaid árktalaš politihkkii.
Keskustelin muutaman tutkijan kanssa kokouksen yhteydessä ja he totesivat, että aikaisemmin tarkkailijamaat ovat voineet vaikuttaa arktisen neuvoston päätöksiin, jos ne ovat olleet kielteisiä kyseisille maille.
Ságastallen muhtin dutkiin čoakkáma olis ja sii maid ledje fuobmán, ahte ovdal dárkojeaddjeriikkat leat sáhttán váikkuhit árktalaš ráđi mearrádusaide, jos dat leat leamaš biehtadahkkásat daidda riikkaide.
Tällainen toiminta tulisi varmasti lisääntymään, erityisesti koska tällaisilla mailla mukaan lukien Kiinalla ja Japanilla on merkittäviä resursseja.
Dákkár doaibma lassánivččii sihkkarit, earenoamážit go dakkár riikkain, mielde lohkkon Kiinnás ja Japánas, leat mearkkašahtti resurssat.
Kiinnitin huomiota myös siihen, että arktisten parlamentaarikkojen pysyvän komitean asema tulisi selkiyttää arktisen neuvoston hallinnossa ja että arktisen neuvoston hallintoa tulisi ohjata laillisesti sidotulla sopimuksella jäsenvaltioiden välillä.
Giddejin fuomášumi maid dasa, ahte árktalaš parlamentarihkkáriid bissovaš komitea sajádaga galggalii čielggasmahttit árktalaš ráđi hálddahusas ja ahte árktalaš ráđi hálddahusa galggalii stivret lagálaččat čadnon lahttoriikkaid gaskavuođa soahpamušain.
Pysyvien tarkkailijoiden roolia tulee myös vahvistaa arktisen alueen hallinnossa.
Bissovaš dárkojeddjiid rolla galgá maid váfistuvvot árktalaš guovllu hálddahusas.
Kokouksessa pitämäni alustus löytyy englanniksi saamelaiskäräjien kotisivuilta suluissa olevasta osoitteesta (www.samediggi.fi/puheet).
Mu čoakkámis doallan sáhkavuorru gávdno eŋgelasgillii sámedikki ruovttusiidduin čujuhusas, mii lea ruođuid siste: (www.sámediggi.fi/puheet).
Komitea jatkaa arktisen alueen hallintomallin käsittelyä vielä syksyllä ja asia viedään seuraavan arktisten parlamentaarikkojen konferenssin käsittelyyn.
Komitea joatká árktalaš guovllu hálddahusmálle gieđahallama vel čakčat ja ášši dolvojuvvo čuovvovaš árktalaš parlamentarihkkáriid konfereanssa gieđahallamii.
Käsittelemme asiaa myös saamelaisessa parlamentaarisessa neuvostossa.
Gieđahallat ášši maid sámi parlamentáralaš ráđis.
Tällä viikolla on saamelaiskäräjien hallituksen kokous, joka valmistelee saamelaiskäräjien yleiskokousta.
Dán vahku lea sámedikki stivrra čoakkán, mii válmmaštallá sámedikki dievasčoakkáma.
Saamelaiskäräjien yleiskokous pidetään kesäkuun lopussa.
Sámedikki dievasčoakkán dollojuvvo geassemánu loahpas.
Vuontisjärvi 14.06.2011
Vuottesjávrres 14.06.2011
Suomalais-ugrilaisten kansojen maailmankongressista
Suoma-ugralaš álbmogiid máilmmikongreassas
Suomalais-ugrilaisten kansojen maailmankongressi pidettiin 4.-8.9.2012 Siófokissa, Unkarissa.
Suoma-ugralaš álbmogiid máilmmikongreassa dollojuvvui 4.-8.9.2012 Siófokis, Uŋgaris.
Kongressi järjestettiin nyt kuudetta kertaa.
Kongreassa lágiduvvui dál guđat geardde.
Suomen ja Venäjän saamelaiset edustivat kongressissa saamen kansaa.
Suoma ja Ruošša beale sápmelaččat ovddaste kongreassas sámi álbmoga.
Kongressin teemana olivat kieli ja ihmiset.
Kongreassa fáddán ledje giella ja olbmot.
Kongressille toivat tervehdyksensä Unkarin, Suomen ja Viron presidentit.
Kongressii bukte dearvvuođagaideaset Uŋgara, Suoma ja Estte presideanttat.
Venäjän presidentti ei kongressiin osallistunut.
Ruošša presideanta ii oassálastán kongressii.
Suomen Tasavallan presidentti toi puheessaan esille myös saamelaisten lainsäädännöllisen aseman Suomessa sekä saamen kielten elvyttämisohjelman laatimisen.
Suoma dásseválddi presideanta buvttii ságastis ovdan maid sápmelaččaid láhkasajádaga Suomas sihke sámegiela ealáskahttinprográmma ráhkadeami.
Toin kongressiin saamen kansan tervehdyksen.
Bukten kongressii sámi álbmoga dearvvahusa.
Puhe löytyy kotisivuiltamme puheet 2012-osiosta.
Sáhka gávdno min ruovttusiidduin ságat 2012-ossodagas.
Käsittelin puheessani saamelaisten asemaa erityisesti Venäjällä, ilmastonmuutosta sekä asenneilmapiiriä saamelaisia kohtaan.
Gieđahallen sáhkavuorustan sápmelaččaid sajádaga earenoamážit Ruoššas, dálkkádatrievdama sihke doaladuvvanvuoiŋŋa sápmelaččaid guovdu.
Nostin esille erityisesti Suomessa nousseet kaksi saamelaiskulttuuria uhkaavaa liikettä: Ilo 169-sopimuksen ratifiointia vastustavan liikkeen sekä saamelaisiksi itsensä lukevan suomalaisväestö-liikkeen.
Bukten albmosii earenoamážit Suomas guokte guokte lihkadusa, mat uhkidit sámi kultuvrra: Ilo 169-soahpamuša ratifiserema vuostálasti lihkadus sihke láddelašálbmot-lihkadus, gean ovddasteaddjit gohčodit iežaset sápmelažžan.
Lisäksi Norjassa kveenit ovat vaatineet itselleen alkuperäiskansa-asemaa, vaikka ne eivät täytä alkuperäiskansan tunnusmerkistöä.
Dasa lassin kveanat leat gáibidan alcceseaset álgoálbmotsajádaga, vaikko dat eai deavdde álgoálbmoga dovdomearkkaid.
Tämän vaatimuksen toi esille myös kveenien edustaja omassa puheessaan kongressissa.
Dán gáibádusa kveanaid ovddasteaddji maid buvttii ovdan iežas ságastis kongreassas.
Osallistuin nyt kolmatta kertaa suomalais-ugrilaisten kansojen maailmankongressiin, joka viettää nyt 20-vuotisjuhlaansa.
Oassálasten dál goalmmát háve suoma-ugralaš álbmogiid máilmmikongressii, mii doallá dál 20-jagi ávvudanjagi.
Kongressi herätti paljon ajatuksia ja kehittämistarpeita.
Kongreassa boktalii olu jurdagiid ja gárgehandárbbuid.
Kongressissa kävi selkeästi ilmi, että kaikki kansat eivät ole tasa-arvoisessa asemassa edelleenkään suomalais-ugrilaisten kansojen yhteistyössä vaan kansallisvaltiot ohjaavat yhteistyötä hyvin tehokkaasti.
Kongreassas bođii čielgasit ovdan, ahte buot álbmogat eai leat velge dásseárvosaš sajádagas suoma-ugralaš álbmogiid ovttasbarggus, muhto álbmotstáhtat stivrejit ovttasbarggu hui áhpasit.
Kongressin virallisina kielinä ovat kaksi ei-suomalais-ugrilaista kieltä: englanti ja venäjä.
Kongreassa virggálaš giellan leaba guokte ii-suoma-ugralaš giela: eŋgelas- ja ruoššagiella.
Valtakielten dominointi näkyi kongressissa selvästi.
Váldogielaid mearrideaddji hálddašeapmi vuhttui kongreassas hui čielgasit.
En voinut esimerkiksi pitää puhettani saameksi, koska tulkkia eivät kongressin järjestäjät järjestäneet ja saamelaisilla olisi pitänyt olla oma tulkki mukana – siihen meillä ei ollut varaa.
In sáhtán omd. doallat iežan sáhkavuoru sámegillii, daningo lágidaddjit eai ordnen dulkoma ja sámiin livččii galgan leat iežas dulka fárus – dasa mis fas ii lean ráđđi.
Kongressissa kuultiin paljon korupuheita, kauniita sanoja kielen ja kulttuurin merkityksestä niin presidenteiltä kuin kansoiltakin.
Kongreassas gulloje olu čikŋaságat, fiinna sánit giela ja kultuvrra mearkkašumis nu stáhtanjunnošiin go bás álbmogaččaid ovddasteddjiinnai.
Korupuheiden tasolle kongressi jäikin.
Čikŋaságaid dássái kongreassa báziinai.
Kongressin julistus oli siitä mielenkiintoinen, että siinä osoitettiin toimenpiteitä vain kansoille ja kansalaisjärjestöille.
Kongreassa julggaštus lei dan dáfus mielaidgeassi, ahte das čujuhuvvoje doaibmabijut dušše álbmogiidda ja álbmotservviide.