pere/sami_parallel huggingface dataset:
Saamelaiskäräjiltä palaveriin osallistui lisäkseni elinkeino- ja oikeuslautakunnan puheenjohtaja ja lautakunnan asianesittelijä, saamelaiskäräjien lakimiessihteeri.
Sámedikkis ráđđádallamii oassálaste mu lassin ealáhus- ja vuoigatvuohtalávdegotti ságadoalli ja lávdegotti áššegieđahalli, sámedikki láhkaolmmoš.
Saamelaiskäräjät on pitkään yrittänyt saada saamelaiskäräjille elinkeinoasioista vastaavan virkamiehen.
Sámediggi lea guhká geahččalan oažžut sámediggái virgeolbmo, man ovddasvástádussan leat ealáhusáššit.
Nykyisin elinkeinopolitiikkaa on hoidettu saamelaiskäräjillä projektien kautta ja muiden virkatöiden ohessa.
Dálá ealáhuspolitihkka lea dikšojuvvon sámedikkis prošeavttaiguin ja eará virgebargguid olis.
Saamelaiselinkeinojen kehittämiseen on mahdollista saada EU, kansallisen ja saamelaiskäräjien omarahoituksen turvin ainakin vuodeksi ja mahdollisesti kahdeksi vuodeksi määräaikaiseen virkaan saamelaiselinkeinojen kehittämisestä vastaava koordinaattori, joka toimisi saamelaiskäräjillä.
Sámi ealáhusaid ovddideapmái lea vejolaš oažžut EU, našuvnnalaš ja sámedikki iežasruhtadanoasi bakte sámediggái bargui aŋkke jahkái ja vejolaččat guovtti jahkái mearreáigásaš koordináhtora, man ovddasvástádussan lea sámi ealáhusaid ovddideapmi.
Koordinaattorin toimenkuva määräytyy pääosin saamelaiskäräjien toiveiden perusteella.
Koordináhtora doaibmagovva mearrahuvvá eanas sámedikki sávaldagaid vuođul.
Koordinaattorin virka tullaan julistamaan avoimeen hakuun ja sen valitsevat saamelaiskäräjät ja TE-keskus yhdessä.
Koordináhtora virgi julggaštuvvo ohcanládje ja dan válljeba sámediggi ja BE-guovddáš ovttas.
Hakijalta edellytetään ainakin soveltavaa korkeakoulututkintoa, saamen kielen taitoa ja saamelaiskulttuurin ja - elinkeinojen tuntemusta.
Ohccis gáibiduvvo aŋkke heivvolaš allaskuvladutkkus, sámegiela máhttu ja sámi kultuvrra ja sámi ealáhusaid dovdamuš.
Tehtävän toimipaikka sijaitsee saamelaiskäräjien yhteydessä saamelaisten kotiseutualueella.
Barggu doaibmabáiki lea sámedikki olis sámiid ruovttuguovllus.
Koordinaattorin tehtävinä tulee olemaan mm. saamelaiselinkeinojen aseman, yritysten toimintaedellytysten edistäminen ja yritysten ja toimijoiden välistä verkostoitumisen kehittäminen.
Koordináhtora bargun lea ee. ovddidit sámi ealáhusaid sajádaga, fitnodagaid doaibmaneavttuid ja gárgehit fitnodagaid ja doaibmiid gaskavuođa fierpmádagaid.
Tarkempi toimenkuva määrittyy syksyn aikana saamelaiskäräjien ja TE-keskuksen välisissä neuvotteluissa.
Dárkilit bargogovva meroštallojuvvo čavčča áigge sámedikki ja BE-guovddáža oktasaš ráđđádallamiin.
Elinkeinokoordinaattorin toimi on tärkeä, mutta elinkeinojen kehittämistä ei voida hoitaa vain projektein, vaan tarvitsemme pysyviä virkoja saamelaiskäräjille ja aluehallintoon saamelaiselinkeinojen edistämis- ja kehittämistehtäviin.
Ealáhuskoordináhtora bargu lea dehálaš, muhto ealáhusaid gárgeheami ii sáhte dikšut dušše prošeavttaiguin. Dárbbahit bissovaš virggiid sámediggái ja guovlluhálddahussii sámi ealáhusaid ovddidan- ja gárgehandoaimmaide.
Lapin TE-keskus ja saamelaiskäräjät olivat yhtä mieltä saamelaiselinkeinojen edistämisen ja kehittämisen tarpeesta.
Sámi leana BE-guovddáš ja sámediggi leaba ovttaoaivilis sámi ealáhusaid ovddideami ja gárgeheami dárbbus.
Saamelaiselinkeino-koordinaattorin määräaikainen virka on tärkeä ja onneksi se saadaan todennäköisesti jo ensi vuoden alussa toimeen.
Sámi ealáhusaid koordináhtora mearreáigásaš virgi lea dehálaš ja lihkus dat olláhuvvá jáhku mielde juo boahtte jagi álggu rájes johtui.
Pysyvien virkojen perustaminen olisi tärkeää, mutta edellyttää lisäresursseja valtion aluehallinnossa ja saamelaiskäräjillä.
Bissovaš virggiid vuođđudeapmi lea dehálaš, muhto dat gáibida lassiresurssaid stáhta guovlluhálddahusas ja sámedikkis.
Saamelaiskäräjien budjetti on riittämätön ja olemmekin kesällä valmistelleet esityksen oikeusministeriölle lisäbudjettia ja seuraavan vuoden talousarviota varten saamelaiskäräjien rahoituksen nostamiseksi.
Sámedikki bušeahtta lea liiggás unni ja leatnai geasset válmmaštallan evttohusa vuoigatvuohtaministeriijai lassibušeahta ja boahtte jagi bušeahttaárvalusa várás vai sámedikki bušeahtta stuorulii.
Keskiviikkona olin maa- ja metsätalousministeriössä maatalouden tuki- ja valvontajärjestelmän yksinkertaistamista käsittelevän työryhmän kuultavana.
Gaskavahkko mu ledje bovden eanan- ja meahccedoalloministeriijai gullandilálašvuhtii. Dilálašvuođa lei ordnen bargojoavku, mii ráhkada árvalusas ovttageardánahttit eanandoalu doarjja- ja bearráigeahččovuogádaga.
Työryhmä keskittyy pääasiassa maatalouden tuki- ja valvontajärjestelmän uudistamiseen, poronhoidon osalta uudistuksia tuki- ja valvontajärjestelmään ei ole todennäköisesti tulossa.
Bargojoavku vuojulduvvá barggustis eanas eanandoalu doarjja- ja bearráigeahččoortnega ođasnuhttimii, boazodoalu bealde doarjja- ja bearráigeahččoortnegii eai jáhku mielde leat boahtime ođastusat.
Toin esille, että tuki- ja valvontajärjestelmän uudistamista poronhoidon osalta tulee koordinoida käynnissä olevan porotalouden ja luontaiselinkeinojen rahoituslain (POLURA) kokonaisuudistusta valmistelevan työryhmän työn kanssa.
Bukten ovdan, ahte boazodoalu doarjja- ja bearráigeahččovuogádaga ođasnuhttimis galgá koordinerejuvvot ovttas boazodoalu ja luondduealáhusaid ruhtadanlága (POLURA) ollislaš ođastusa válmmaštalli bargojoavkku bargguin.
Toin esille sen, että poronhoidon tuki- ja valvontajärjestelmä on nykyisin hajanainen ja velvoitteita ja määräyksiä määritetään lainsäädäntöön ripotellen.
Bukten ovdan dan, ahte eanandoalu doarjja- ja bearráigeahččoortnet lea dálá áigge bieđggus ja geatnegasvuođat ja mearrádusat eai meroštallojuvvo láhkaásaheapmái seamma sadjái ja dat bohtet unnánaš hávális.
Ongelmalliseksi tilanteen tekee se, että lakien kokonaisvaikutusta ei ole voitu tarkastella koska uudistukset ovat tulleet ilman laajaa työryhmäkeskustelua ja niiden kokonaisvaikutusta poronhoitoon ei ole tutkittu.
Váttisin dili dahká dat, ahte lágaid ollesváikkuhusa ii leat sáhttán geahčadit daningo ođastusat leat boahtán almmá viiddes bargojoavkoságastallama haga ja daid ollesváikkuhusat boazodollui eai leat dutkojuvvon.
Mitään sellaiset uudistukset ja järjestelmät, jotka tuovat karjatalouden tarkastusmallin poronhoitoon, eivät sovellu millään tavoin paimentolaiseen saamelaisporonhoitoon eikä karjatalouden valvontajärjestelmiä tule ulottaa koskemaan poronhoitoa.
Dakkár ođastusat ja ortnegat, mat buktet oapmedoalu bearráigeahččomálle boazodollui, eai heive boazosápmelaččaid ealloboazodoallomállii, mas bohccot guođohuvvojit measta miehtá jagi ja danin oapmedoalu bearráigeahččovuogádagat eai galgga olahuvvot guoskat boazodoalu.
Painotin myös saamelaisen poronhoidon kulttuurista roolia, esim. korvamerkkijärjestelmän osalta, mikä on toimiva ja tukee kulttuurin jatkuvuutta.
Deattuhin maid sámi boazodoalu kultuvrralaš rolla, omd. bealljemearkavuogádaga olis, mii lea doaibmi ja doarju kultuvrra jotkkolašvuođa.
Kaikki sellaiset kulttuurin jatkuvuutta tukevat piirteet on pyrittävä säilyttämään eikä poronhoitoa tule pyrkiä yhdenmukaistamaan karjatalouteen.
Buot dakkár sárgosat mat dorjot kultuvrra jotkkolašvuođa galget viggojuvvot seailluhuvvot iige boazodoalu galgga vigga ovttaiduhttit eanandoaluin.
Toin myös esille sen, että poronhoidon tukijärjestelmässä suuri ongelma on, että siihen on sovellettu osittain maatalouden tuki- ja valvontajärjestelmän piirteitä, mutta tukien taso ei vastaa karjatalouden vastaavaa tukea eikä tukijärjestelmä tue riittävässä laajuudessa saamelaisporonhoidon erityispiirteitä.
Bukten maid ovdan dan, ahte boazodoalu doarjjaortnegis stuora buncarákkis lea, ahte dasa heivehuvvojit muhtin oassái eanandoalu doarjja- ja bearrráigeahččoortnega sárgosat, muhto doarjjadássi ii leat lahkage seamma stuoris iige doarjjaortnet doarjjo nohkka viidát sámi boazodoalu sierrasárgosiid.
Työryhmä oli minua ennen kuullut myös Paliskuntain yhdistystä.
Bargojoavku lei mu ovdal gullan maid Bálgesiid ovttastusa ovddasteaddji.
Kuulemisessa oli mielestäni positiivinen henki ja työryhmä lupasi koordinoida työtään POLURA-työryhmän kanssa.
Gullandilálašvuođas lei mu mielas miehtemielalaš vuoigŋa ja bargojoavku lohpidii koordineret barggus POLURA-bargojoavkkuin.
Loppuviikolla ei ole muita virallisia kuulemisia tai kokouksia.
Loahppavahku eai leat eará virggálaš gullamat eaige čoakkámat.
Ensi viikolla pidän kesälomani, yhteensä kolme päivää.
Boahtte vahku doalan iežan geasseluomu, oktiibuot golbma beaivvi.
Ensi viikon lopun ohjelmassa on tapaaminen Paliskuntain yhdistyksen edustajien kanssa.
Boahtte vahku loahpa prográmmas lea deaivvadeapmi Bálgesiid ovttastusa ovddasteddjiiguin.
Vuontisjärvellä 07.08.2008
Vuottesjávrres 07.08.2008
Viikko 34 tapahtumia ja seuraavan viikon suunnitelmat
Vahku 34 dáhpáhusat ja boahtte vahku plánat
Syksy on pyörähtänyt täysillä käyntiin ja saamelaiskäräjälain mukaiset neuvottelut ovat alkaneet.
Čakča lea vuolgán dievas leahtuin johtui ja sámediggelága miel ráđđádallamat leat álgán.
Maanantaina alkoi Lappi-työryhmän syyskausi.
Mánnodaga álggii Lappi-bargojoavkku čakčabadji.
Työaikaa Lappi-työryhmällä on syyskuun loppuun, loppuraportti luovutetaan 3.10. ministeri Pekkariselle.
Bargoáigi Lappi-bargojoavkkus lea čakčamánu lohppii, loahpparaporta luobahuvvo 3.10. ministtar Pekkarisii.
Lappi-työryhmää on täydennetty kesällä uusilla jäsenillä, jotta tasa-arvolain edellytys täyttyy.
Lappi-bargojoavku lea dievasmahttojuvvon ođđa lahttuiguin vai dásseárvolága gáibádus olláhuvvá.
Lappi-työryhmän työ keskittyy vain loppuraportin laadintaan ja sen saamiseen hyväksyttävään muotoon.
Lappi-bargojoavku bargu vuodju dušše loahpparaportta ráhkadeapmái ja dan oažžuma dohkálaš hápmái.
Omana tavoitteenani loppuraportissa on laajentaa saamelaiskulttuuria ja elinkeinoja käsitteleviä osioita ja tuoda saamelaiskäräjien näkemys saamelaisia koskettaviin hankkeisiin.
Iežan ulbmilin loahpparaportas lea viiddidit sámi kultuvrra ja ealáhusaid osiid ja buktit sámedikki oainnu fidnuide, mat gusket sámiide.
Olen pyytänyt näkemyksiä saamelaiskäräjien hallitukselta, hallintopäälliköltä ja lautakuntien asianesittelijöiltä.
Lean bivdán oainnuid sámedikki stivrras, hálddahushoavddas ja lávdegottiid áššegieđahalliin.
Otan myös erittäin mielelläni blogini lukijoilta evästyksiä, kommentteja ja ideoita Lappi-työryhmän loppuraportin työstämiseen saamelaisosion ja Ylä-Lappia koskevien asioiden osalta.
Válddán maid áinnas blogi lohkkiin nisttiid, kommeanttaid ja jurdagiid Lappi-bargojoavkku loahpparaportta čállimii sámi kultuvrra ja Davvi-Sámi áššiid birra.
Huomiot voi laittaa blogiini ja myös sähköpostiini: klemetti.
Fuomášumiid sáhttá bidjat mu blogii ja maid rávdnjebostii: klemetti.
nakkalajarvi (at) samediggi.
nakkalajarvi (at) samediggi.
fi.
fi..
Tiistaina saamelaiskäräjät piti yhteistä kokousta Ylä-Lapin työvoimatoimistojen kanssa saamenkielisistä palveluista ja elinkeinopolitiikasta Hetassa.
Disdaga sámediggi doalai Heahtás oktasaš čoakkáma Davvi-Sámi bargofápmodoaimmahagaiguin sámegielalaš bálvalusain ja ealáhuspolitihkas.
Kävimme tapaamisessa läpi saamen kielilakiselvityksen tuloksia työvoimatoimistojen osalta ja etsimme keinoja parantaa saamenkielistä asiakaspalvelua työvoimatoimistoissa.
Manaimet deaivvadeamis čađa sámi giellaláhkačielggadeami bohtosiid dan olis mii guoskkai bargofápmodoaimmahagaid ja ozaimet vugiid buoridit sámegielalaš áššehasbálvalusa bargofápmodoaimmahagain.
Valtionhallinnossa valtionhallinnon tuottavuusohjelma estää uusien virkojen perustamisen, ja estää täten saamen kielilain toteutumista.
Stáhtahálddahusa buvttadanprográmma eastá ođđa virggiid vuođđudeami bargofápmodoaimmahagaide ja dáinna lágiin eastá sámi giellalága olláhuvvama.
Saamelaiskäräjät pyrkiikin edunvalvonnassaan kiinnittämään ministeriöiden huomiota siihen, että ne ohjaisivat resurssejaan saamenkielisten palvelujen tuottamiseen ja jotta valtionhallinnon tuottavuusohjelma huomioisi myös saamen kielilain velvoitteet.
Sámediggi viggánai beroštumiidis bearráigeahčus giddet ministeriijaid fuomášumi dasa, ahte dat stivrele resurssaideaset sámegielalaš bálvalusaid buvttadeapmái ja vai stáhtahálddahusa buvttadanprográmma válddálii vuhtii maid sámi giellalága geatnegasvuođaid.
Seuraava palaveri pidetään Inarin alueella marraskuussa ja keskitymme siinä kokouksessa saamelaiselinkeinoihin ja saamelaiskulttuurikeskukseen.
Čuovvovaš ráđđádallan dollojuvvo Anár guovllos skábmamánu ja dalle vuojulduvvat sámi ealáhusáššiide ja sámi kulturguovddážii.
Jatkamme v. 2005 alkaneita kokouksia säännöllisesti.
Joatkit jagi 2005 rájes álgán čoakkámiid jeavddalaččat.
Keskiviikkona olin saamelaiskäräjien ja Metsähallituksen luontopalvelujen edustajien kanssa saamelaiskäräjälain mukaisissa neuvotteluissa Inarissa.
Gaskavahkko ledjen sámedikki ja Meahcceráđđehusa luonddubálvalusaid ovddasteddjiiguin sámediggelága miel ráđđádallamiin Anáris.
Asialistalla oli Muotkatunturin erämaan hoito- ja käyttösuunnitelma, josta saamelaiskäräjät, Muotkatunturin paliskunta ja Metsähallitus ovat neuvotelleet kiitettävästi asian valmisteluvaiheessa aikaisemminkin.
Áššelisttus lei Muotkeduoddara meahcceguovllu dikšun- ja geavahanplána, mas sámediggi, Muotkeduoddara bálges ja Meahcceráđđehus leat ráđđádallan giitehahtti ládje ášši válmmaštallanmuttus ovdalnai.
Toimme joitain huomioita kokouksessa ja saamelaiskäräjät voi vielä lausunnossaan hoito- ja käyttösuunnitelmasta tarkentaa näkemyksiään.
Buvttiimet ráđđádallamiin ovdan muhtin fuomášumiid ja sámediggi sáhttá vel cealkámusastis dikšun- ja geavahanplánas dárkkilnuhttit oainnuidis.
Toinen kokouksessa käsitelty asia oli Metsähallituksen yhdenvertaisuussuunnitelma, joka on valmistunut vuonna 2006.
Nubbin čoakkáma áššin lei Meahcceráđđehusa ovttaveardásašvuohtaplána, mii lea válmmaštuvvan jagi 2006.
Saamelaiskäräjät toi esille keskeisiä uudistustarpeita yhdenvertaisuussuunnitelman osalta.
Sámediggi buvttii ovdan ovttaveardásašvuohtaplána guovddáš ođasnuhttindárbbuid.
Sovittiin, että koska nyt ollaan uudistamassa yhdenvertaisuuslakia ja laatimassa uusia kriteerejä, joihin suunnitelmien tekovelvollisuus perustuu, Metsähallituksen yhdenvertaisuussuunnitelman uudistamiseen palataan lain valmistuttua ensi vuoden puolella.
Sohppojuvvui, ahte go dál leat ođasnuhttime ovttaveardásašvuohtálága ja ráhkadeame ođđa kritearaid, maidda plánaid dahkangeatnegasvuođat vuođđuduvvet, de Meahcceráđđehusa ovttaveardásašvuohtaplána ođasnuhttimii máhccat lága gárváneami mielde boahtte jagi bealde.
Maanantaina olen Nellimissä perinteisillä ympäristöministeriön, Lapin ympäristökeskuksen, metsähallituksen ja saamelaiskäräjien luonnonsuojelukäräjillä, jonka erityisteemana tänä vuonna on kolttasaamelaiskulttuuri.
Boahtte mánnodaga lean Njellimis birasministeriija, Lappi birasguovddáža, meahcceráđđehusa ja sámedikki virolaš luonddusuodjalangearregiin, man sierrafáddán lea dán jagi nuortalaškultuvra.
Mukana on myös kolttaneuvoston edustus.
Fárus lea maid nuortalašráđi ovddastus.
Keskiviikkona osallistun biodiversitettisopimusta Suomessa käsittelevän työryhmän kokoukseen Helsingissä.
Gaskavahkko oassálastán biodiversiteahttasoahpamuša Suomas gieđahalli bargojoavkku čoakkámii Helssegis.
Perjantaina suunnistan takaisin kolttasaamelaisalueelle, jolloin vietetään Trifon juhlaa Keväjärvellä.
Bearjadaga dollen ruovttoluotta nuortalašguvlui, gos dollojuvvo Bassi Trifon-ávvudeapmi.
Vuontisjärvellä 21.08.2008
Vuottesjávrres 21.08.2008
Viikkojen 7 ja 8 tapahtumia
Vahkuid 7 ja 8 dáhpáhusat
Viime viikko kului kokonaan työmatkoilla.
Mannan vahkku manai ollásii bargomátkkiin.
Maanantaina saamelaiskäräjät oli saamelaiskäräjälain § 9 mukaisissa neuvotteluissa Tunturi-Lapin maakuntakaavasta Lapin liitossa Rovaniemellä.
Mánnodaga sámedikki ovddasteaddjit ledje sámediggelága 9 § ráđđádallamiin Duottar-Sámi eanangoddelávas Lappi lihtus, Roavenjárggas.
Saamelaiskäräjät tiedusteli miten saamelaiskäräjien lausunto on otettu huomioon maakuntakaavassa.
Sámediggi jearahii mot sámedikki cealkámuš lea váldojuvvon vuhtii eanangoddelávas.
Vaadimme Lisma-Nunnanen ja Kuttura-Repojoki-tiehankkeiden poistamista maakuntakaavasta, koska ne haittaavat saamelaiskulttuurin ja – elinkeinojen toimintaedellytyksiä.
Gáibideimmet Lismá-Njunnás ja Guhtur-Riebanjohka – luoddafidnuid eret váldima eanangoddelávas. Goabbánai luodda lea árrun sámi kultuvrra ja ealáhusaid doaibmaeavttuide.
Esitimme myös, että kaavassa merkitään saamelaiskulttuuri ja poronhoito omilla kaavamerkinnöillään.
Evttoheimmet maid, ahte lávas merkejuvvoba sámi kultuvra ja boazodoallu iežaska lávvamerkemiin.
Tiistaina vuorossa oli saamelaiskäräjien hallituksen ensimmäinen kokous tänä vuonna.
Disdaga lei sámedikki stivrra dán jagi vuosttaš čoakkán.
Asioita olikin kertynyt – 29 asiaa oli käsiteltävänä.
Oktiibuot 29 ášši ledje čoggon áššelistui.
Kaikkia asioita emme ehtineet käsitellä ja käsittelemättä jääneet asiat siirrettiin 16.2. pidettävään saamelaiskäräjien hallituksen puhelinkokoukseen.
Stivra ii háhppehan gieđahallan buot áššiid ja gieđahalakeahtes áššit sirdojuvvoje sámedikki telefunčoakkámii 16.2. rádjái.
Kokouksessa oli useita nimitysasioita.
Čoakkámis ledje eatnat nammadanáššit.
Hallitus nimitti edustajikseen Ympäristöministeriön asettamaan biodiversiteettisopimuksen 8 (j) toimeenpanoa Suomessa valmistelevaan työryhmään poroisäntä J. Antti Maggan, Heidi Eriksenin ja allekirjoittaneen.
Stivra nammadii ovddasteaddjin Birasministeriija ásahan biodiversiteahttasoahpamuša 8 (j) olláhuhttima Suomas válmmaštalli bargojovkui boazoisit J. Antti Magga, Heidi Eriksena ja mu.
Hallitus valitsi metsähallituksen Tsarmitunturin yhteistyöryhmään poromies Kalevi Paadarin ja Utsjoen kunnan poikkihallinnolliseen terveyden edistämisen työryhmään Maria Sofia Aikion.
Stivra válljii meahciráđđehusa Čárbmaduoddara ovttasbargojovkui boazoolmmoš Kalevi Paadara ja Ohcejoga gieldda doareshálddahuslaš dearvvašvuođa ovddideaddji bargojovkui Luobbal-Sámmol-Sofe, Maria Sofia Aikio.
Saamelaiskäräjien hallitus asetti nuorisolautakunnan esiprojektin työryhmän, jonka puheenjohtajaksi nimitettiin Tuomas Aslak Juuson ja varapuheenjohtajaksi Rauni Äärelän.
Sámedikki stivra ásahii nuoraidlávdegotti ovdaprošektii bargojoavkku, man ságadoallin válljejuvvui Gáijot-Ándde-Issáha-Duommá, Tuomas Aslak Juuso ja várreságadoallin Rauni Äärelä.
Työryhmään nimitettiin lisäksi neljä muuta nuorta eri puolilta Suomea ja kaksi varajäsentä.
Bargojovkui válljejuvvoje dasa lassin njeallje eará nuora Suoma sierra guovlluin ja guokte várrelahtu.
Lisäksi opetusministeriötä pyydetään nimeämään oma edustajansa työryhmään.
Dasa lassin oahpahusministeriija bivdojuvvo nammadit iežas ovddasteaddji bargojovkui.
Saamelaiskäräjien hallitus hyväksyi aloitteen oikeusministeriölle saamelaiskäräjien vaalijärjestelmän kehittämiseksi.
Sámedikki stivra dohkkehii álgaga vuoigatvuohtaministeriijai sámedikki válgavuogádaga gárgeheami várás.
Se perustuu saamelaiskäräjien yleiskokouksen hyväksymään vaalikauden toimintaohjelmaan 2008-2011.
Álgga vuođđuduvvá sámedikki dievasčoakkáma dohkkehan doaibmaprográmmii 2008-2011.
Aloitteen mukaan oikeusministeriön tulee perustaa saamelaiskäräjien ja oikeusministeriön yhteistyöryhmä laatimaan ehdotuksensa saamelaiskäräjien vaalijärjestelmän uudistamiseksi.
Álgaga mielde vuoigatvuohtaministeriija galgá vuođđudit sámedikki ja vuoigatvuohtaministeriija ovttasbargojoavku ráhkadit evttohusa samedikki válgavuogádaga ođasteami várás.
Hallitus hyväksyi myös saamelaiskäräjien, metsähallituksen ja kolttaneuvoston yhteisesityksen metsäsertifiointikriteeriksi 27.
Stivra dohkkehii maid sámedikki, meahciráđđehusa ja nuortalašráđi oktasaš evttohusa vuovdesertifiserenkritearan 27.
Hallitus päätti myös valittaa ympäristöministeriön vahvistamasta Kaldoaivin erämaa-alueen hoito- ja käyttösuunnitelmasta korkeimpaan hallinto-oikeuteen, ja sittemmin valitus on toimitettu KHO:lle.
Stivra mearridii maid guoddalit birasministeriija nannen Gálddoaivvi meahcceguovllu dikšun- ja geavahanplánas alimus hálddahusriektái, ja dál maŋŋelaš guoddaleapmi lea juo doaimmahuvvon AHR:ái.
Inarista lähdin kohti Helsinkiä vähemmistöasian neuvottelukunnan vuoden ensimmäiseen kokoukseen.
Anáris dollejin Helsset guvlui veahádatáššiid ráđđádallangotti jagi vuosttaš čoakkámii.
Vähemmistöasiain neuvottelukunta toimii vähemmistövaltuutetun apuna etnisen syrjinnän ehkäisyssä, seurannassa ja valvonnassa sekä viranomaisten yhteistyön edistämistä varten.
Veahádatáššiid ráđđádallangoddi doaibmá veahádatáittardeaddji veahkkin etnihkalaš vealaheami caggama, čuovvuma ja bearráigeahččama várás sihke eiseválddiid ovttasbarggu ovddideami várás.
Vähemmistöasian neuvottelukunta voi antaa lausuntoja ja ehdotuksia koskien syrjimättömyyttä ja kehittää eri viranomaisten ja järjestöjen yhteistyötä syrjimättömyyden ehkäisyssä.
Veahádatáššiid ráđđádallangoddi sáhttá addit cealkámušaid ja evttohusaid, mat gusket vealakeahtesvuođa ja gárgehit sierra eiseválddiid ja organisašuvnnaid ovttasbarggu vealakeahtesvuođa eastadeapmin.
Ensimmäisessä kokouksessa käsiteltiin neuvottelukunnan 2009 toimintaohjelmaa ja kuulimme oikeusministeriön ajankohtaiskatsauksen keskeisestä lainvalmistelutyöstä.
Vuosttaš čoakkámis gieđahallui ráđđádallangotti 2009 doaibmaprográmma ja gulaimet vuoigatvuohtaministeriija áigeguovdilis geahčastaga guovddáš láhkaválmmaštallanbargguin.
Perjantaina oli metsäsertifiointityöryhmän kokous, jonne vein saamelaiskäräjien hallituksen hyväksymän yhteisesityksen metsäsertifiointikriteeriksi nr 27.
Bearjadaga lei vuovdesertifiserenbargojoavkku čoakkán, gosa dolvon sámedikki stivrra dohkkehan oktasaševttohusa vuovdesertifiserenkritearan nr 27.
Esitys meni tämän jälkeen metsäsertifikaatiotyöryhmän työvaliokunnan käsittelyyn, joka on sen muutoksin hyväksynyt ja lähettänyt avoimelle lausuntakierrokselle.
Evttohus manai dán maŋŋel vuovdesertifiserenbargojoavkku bargolávdegotti gieđahallamii, mii lea dohkkehan dan nuppástusaiguin ja sádden rabas cealkima várás.
Kaikki kiinnostuneet voivat lähettää kriteereihin lausuntonsa.
Kritearaide sáhttet buot berošteaddjit addit cealkámuša.
Sittemmin se on toimitettu myös saamelaiskäräjille lausuttavaksi.
Maŋŋelaš dat lea doaimmahuvvon maid sámediggái cealkima várás.
Tällä viikolla ohjelmassa on ollut hallituksen puhelinkokouksen lisäksi neuvottelu Enontekiön kunnan kanssa Hetassa.
Dán vahku prográmmas lea leamaš stivrra telefunčoakkáma lassin ráđđádallan Eanodaga suohkaniin Heahtás.
Keskiviikkoaamuna oli tutustuminen Enontekiön kunnan sosiaali- ja terveyspalveluihin ja iltapäivällä olivat saamelaiskäräjälain § 9 mukaiset neuvottelut Enontekiön kaavoitushankkeista.
Gaskavahkkoiđit lei oahpásnuvvan Eanodaga suohkana sosiála- ja dearvvašvuohtabálvalusaide ja eahkesbeaivve ledje sámediggelága 9 § miel ráđđádallamat Eanodaga lávvafidnuin.
Loppuviikon olen talvilomalla.
Loahppavahku lean dálveluomus.
Oulussa 20.2.2009
Oulus 20.2.2009
Viime viikon lopun ja tämän viikon ohjelmaa
Mannan vahku loahpa ja dán vahku prográmma
Viime keskiviikkona oli Rovaniemellä saamelaiskäräjien ja saamelaisalueen kuntien kanssa käyty valmisteleva kokous saamenkielisten sosiaali- ja terveyspalvelujen turvaamisesta.
Mannan gaskavahkko lei Roavenjárggas sámedikki ja sámi guovllu suohkaniiguin ráhkkanančoakkán sámegielalaš sosiála- ja dearvvašvuohtabálvalusaid dorvvasteamis.
Myöhemmin ennen juhannusta saamelaiskäräjät ja kunnat yhteislähetystönä tapaavat peruspalveluministerin ja esittävät korotuksia valtionavustukseen koskien saamenkielisiä sosiaali- ja terveyspalveluja.
Maŋŋelaš ovdal mihcamáraid sámediggi ja suohkanat oktasašsáttagoddin deaivvadit vuođđobálvalanministara ja ovddidit bajádusa sámegielalaš sosiála- ja dearvvašvuohtabálvalusaid stáhtaveahkkái.
Keskiviikkona oli lisäksi epävirallinen tapaaminen saamelaiskäräjien, Lapin yliopiston, saamelaismuseon ja Saamelaisalueen koulutuskeskus SAAK:in välillä koskien saamelaiskulttuurin opetusta.
Gaskavahkko lei dasa lassin eahpevirggálaš deaivvadeapmi sámedikki, Lappi universiteahta, sámi musea ja sámi oahpahusguovddáža ovddastteddjiiguin. Ságastalaimet ee. sámi kultuvrra oahpahusas.
Yliopiston rehtori pahoitteli, ettei ole ollut minuun yhteydessä yliopiston saamelaiskulttuurin opetuksen suunnitelmien yhteydessä.
Universiteahta rektor šállošii go ii lean ovdal váldán munnje oktavuođa universiteahta sámi kultuvrra oahpahusa plánaid olis.
Tarvetta siihen olisi ollut, koska Lapin yliopisto oli ilmeisen tietämätön Saamelaisessa parlamentaarisessa neuvostossa esille tulleesta saamelainen yliopisto-hankkeesta.
Dárbui dasa livččii leamaš, daningo Lappi universiteahtta lei čielgasit diehtemeahttun Sámi parlamentáralaš ráđis ovdan boahtán sámi universiteahtta - fidnus.
Painotin sitä, ettei kansallisilla ratkaisuilla ei tule ohjata saamelaista yliopistohanketta mihinkään suuntaan, vaan sitä on koordinoitava jo alusta lähtien yhteiseltä pohjoismaiselta saamelaiselta perustalta.
Deattuhin dan, ahte našuvnnalaš čovdosiiguin ii galgga stivrejuvvot sámi universiteahtta-fidnu guđege guvlui, muhto dat galgá koordinerejuvvot juo álggu rájes oktasaš davviriikkalaš sámi vuođu nalde.
Viime torstaina ohjelmassa oli Saamelaiskäräjien hallituksen vierailu Lapin Ympäristökeskuksessa.
Mannan duorastaga prográmmas lei sámedikki stivrra guossástallan Lappi birasguovddážis.
Hallitus esitteli omia näkemyksiään ympäristöhallinnon alaan kuuluvista asioista, keskustelimme ajankohtaisista saamelaisia koskettavista tie- ja kaavoitushankkeista ja toivoimme että voisimme lisätä yhteistyötä ympäristökeskuksen kanssa ja että he tukisivat saamelaisen kulttuuri-itsehallinnon kehittymistä.
Stivra buvttii ovdan oainnuidis birashálddahusa suorggi áššiin, ságastalaimet áigeguovdilis luodda- ja lávvafidnuin, mat gusket sápmelaččaid ja sávaimet, ahte sáhtáleimmet lasihit ovttasbarggu birasguovddážiin ja ahte dat duvddálii sámi kulturiešstivrema gárganeami.
Tapaaminen oli hyödyllinen koska saatoimme tiedoksi alkuperäiskansa-asemamme, joka pohjautuu perustuslakiin ja on verrattavissa kunnalliseen viranomaisasemaan.
Deaivvadeapmi lei ávkkálaš daningo buvttiimet diehtun sápmelaččaid álgoálbmosajádaga, mii vuođđuduvvá vuođđoláhkii ja lea veardideamis gielddaid eiseváldisajádahkii.
Viikon ohjelmassa oli lisäksi lausunnon laatiminen maa- ja metsätalousministeriössä valmisteltuun hallituksen esitykseen uudeksi riistavahinkolaiksi ja laiksi metsästyslain 87 §:n muuttamisesta.
Vahku prográmmas lei dasa lassin cealkámuša ráhkadeapmi eanan- ja meahccedoalloministeriijas válmmaštallojun ráđđehusa evttohussii ođđa fuođđovahátláhkan ja láhkan meahcastanlága 87 §:a rievdadeapmin.
Saamelaiskäräjiä ei ole kuultu esityksen valmistelussa riittävästi ja Saamelaiskäräjien näkökulmasta esityksessä on suuria heikennyksiä nykyisestä laista.
Sámedikki eai leat gullan dárbahassii evttohusa válmmaštallamis ja sámedikki geahččanguovllus evttohusas leat stuora heajudeamit dáláš lága ektui.
Porovahinkojen korvaamisen perusteita esitetään muutettavaksi siten, että suurpedon tappamaa aikuista poroa tai siitosvasaa ei enää korvattaisi käyvältä arvoltaan kaksinkertaisena vaan puolitoistakertaisena.
Boazovahágiid buhttema ákkat evttohuvvojit rievdaduvvot nu, ahte stuorabeađu goddin rávis boazu dehe sagaheapmái guđđojun varrismiessi ii šat buhttejuvvole dohkálaš árvvu mielde guovttegeardásažžan muhto bealmmotgeardásažžan.
Porovahingosta maksettava korvaus ehdotetaan maksettavaksi enintään käypään arvoon asti poronomistajalle ja loppuosa korvauksesta maksettaisiin paliskunnalle.
Boazovahátbuhtadus evttohuvvo máksojuvvot dušše dohkálaš árvvu rádjái boazoeaiggádii ja loahppaoassi buhtadusas máksojuvvolii bálgesii.
Saamelaiskäräjät esitti lausunnossaan, että lakiesitykset on valmisteltava uudelleen, koska saamelaiskäräjiä ei ole kuultu riittävässä laajuudessa eikä vaikutuksia poronhoitoon ole tutkittu riittävästi.
Sámediggi gáibidii cealkámušastis, ahte láhkaevttohusat galget válmmaštallojuvvot ođđasit, daningo sámedikki eai gullan dárbbatlaš viidodagas eaige váikkuhusat boazodollui leat dutkojuvvon dárbahassii.
Saamelaiskäräjät vastustaa hallituksen esitystä, koska se heikentää poronhoitajien asemaa.
Sámediggi vusotálastá ráđđehusa evttohusa, daningo dat heajuda boazoeaiggádiid sajádaga.
Saatoimme lausuntomme myös oikeusministeriön ja eduskunnan perustuslakivaliokunnan tietoon, jonka päätökseen olemme viitanneet lausunnossamme.
Doalvvuimet cealkámuša maid vuoigatvuohtaministeriija ja riikkabeivviid vuođđoláhkaváljogotti dihtui, man mearrádussii leat čujuhan cealkámušasteamet.
Perustuslakivaltiokunta on todennut, että saamelaiskäräjien edustus on turvattava saamelaisia koskettavissa lainsäädäntöhankkeissa alusta pitäen.
Vuođđoláhkaváljogoddi lea cealkán, ahte sámedikki ovddastus galgá dorvvastuvvot álggu rájes láhkaásahanfidnuin, mat gusket sápmelaččaid.
Eilen maanantaina Hetassa oli tapaaminen, jossa käsiteltiin arkistoalan yhteistyötä ja saamelaisarkistohanketta.
Ikte mánnodaga Heahtás lei deaivvadeapmi, mas gieđahallojuvvui arkiivasuorggi ovttasbargu ja sámi arkiiva – fidnu.
Tapaamisessa oli mukana Suomen arkistolaitoksen ja Oulun maakunta-arkiston johtoa sekä opetusministeriön ja Saamelaismuseo Siidan edustus.
Deaivvadeamis ledje mielde Suoma arkiivalágádusa ja Oulu eanangoddearkiivva njunnošat sihke oahpahusministeriija ja Sámi musea Siidda ovddastus.
Kokouksessa sain kuulla, että saamelaisarkistoaineistoon keskittyvä arkistohanke on vireillä ja mahdollisesti syntymässä vielä tämän hallituskauden aikana.
Čoakkámis bessen gullat, ahte sámi arkiivamateriálii vuojulduvvi arkiivafidnu lea jođus ja dat soaitá šaddat duohtan vel dán ráđđehusáigodaga áigge.
Itse toin toiveena esille, että arkisto pystyisi palvelemaan saamelaisia myös laajemmin, ja sinne kerättäisiin myös saamelaisia koskettavaa äänite- ja kuva-arkistoa.
Ieš bukten sávaldaga, ahte arkiiva basttálii bálvalit sápmelaččaid maid viiddit surggiin ja ahte dohko čoggojuvvolii maid sámi jietna- ja govvaarkiiva.
Tänään tapaan Helsingissä oikeusministerin erityisavustajan ja oikeusministeriön virkamiehiä, joiden kanssa keskustelen saamelaisia koskettavaista ajankohtaisista asioista.
Odne deaivvadan Helssegis vuoigatvuohtaministeriija sierraveahki ja vuoigatvuohtaministeriija virgeolbmuid, geaiguin ságastalan áigeguovdilis áššiin, mat gusket sápmelaččaid.
Keskiviikkona on vuorossa työ- ja elinkeinoministeriön asettaman Lappi-työryhmän viimeinen kokous.
Gaskavahkko lea bargo- ja ealáhusministeriija ásahan Lappi-bargojoavkku maŋimus čoakkán.
Kokouksessa käsitellään työryhmän loppuraporttia ja toimenpide-ehdotuksia.
Čoakkámis gieđahallojuvvojit bargojoavkku loahpparaporta ja doaibmabidjoevttohusat.
Raportissa on oma saamelaista kulttuuria ja elinkeinoja käsittelevä osio, jonka olen valmistellut pohjautuen saamelaiskäräjien toiminta-ohjelmaan ja muihin suunnitelmiin.
Raporttas lea iežas oassi, mii gieđahallá sámi kultuvrra ja sámi ealáhusaid. Lean válmmaštallan dán oasi sámedikki doaibmaprográmma ja eará plánaid vuođul.
Työryhmän tehtävän luonteesta johtuen loppuraporttia ei ole voitu käsitellä saamelaiskäräjien elimissä, mutta olen pyytänyt saamelaisosiota varten huomioita hallituksen jäseniltä ja elinkeino- ja oikeuslautakunnan puheenjohtajilta ja esittelijältä, jotta saamelaisia käsittelevä osio olisi mahdollisimman monipuolinen.
Bargojoavkku barggu luonddu dihte loahpparaportta ii leat leamaš vejolaš gieđahallojuvvot sámedikki orgánain, muhto lean bivdán sámi oasi váste mearkkašumiid stivrra lahtuin ja ealáhus- ja vuoigatvuohtalávdegotti ságadoalliguovttos ja áššegieđahallis, vai sámi oassi livččii nu máŋggabeallásaš go vejolaš.
Lopullisesti raportti hyväksytään kesäkuun kuluessa.
Loahpalaččat raporta dohkkehuvvo geassemánu mielde.
Oulussa 10.6.2008
Oulus 10.6.2008
Viime viikon seminaareista ja tämän viikon YK:n alkuperäiskansojen pysyvästä foorumista
Mannan vahku seminárain ja dán vahko ON:a algoálbmogiid bissovaš forumas
Torstaina 17.4. oli saamelaiskäräjien avoin seminaari ILO 169-sopimuksen ratifiointiedellytyksistä ja erilaisista alueellisista hallintomalleista Suomessa.
Duorastaga 17.4. lei sámedikki rabas seminára ILO 169-soahpamuša ratifisereneavttuin ja sierralágán guovlluguovdasaš hálddašanmálliin Suomas.
Seminaarin yhteydessä julkistettiin OTT, dosentti Kaisa Korpijaakko-Labban tutkimus oikeusministeriön tilaamasta maaoikeustutkimushankkeesta (Oikeusministeriön maaoikeustutkimusprojektin tuottamien selvitysten oikeudellista arviointia, saamelaiskäräjät 2008, 142 s.).
Seminára olis olggosaddojuvvui VDD, doseanta Kaisa Korpijaakko-Labba dutkamuš vuoigatvuohtaministeriija diŋgon eananvuoigatvuohtadutkanfidnus (Oikeusministeriön maaoikeustutkimus projektin tuottamien selvitysten oikeudellista arviointia, saamelaiskäräjät 2008, 142 s.,sámás: Vuoigatvuohtaministeriija eananvuoigatvuohtadutkamušprošeavtta buvttadan čilgehusaid vuoigatvuođalaš árvvoštallan).
Tutkimusta voi tilata 20 € hintaan saamelaiskäräjiltä (
Dutkamuša sáhttá diŋgot 20 € haddái sámedikkis (
Suosittelen tutkimusta lämpimästi kaikille Ilo 169- sopimuksesta, historiantutkimuksesta, saamelaisten oikeuksista sekä tieteen etiikasta kiinnostuneille.
Ávžžuhan dutkamuša váimmolaččat buot olbmuide, geain lea beroštupmi diehtit ILO 169-soahpamušas, historjjádutkamušas, sápmelaččaid vuoigatvuođain ja diehtaga etihkas.
Saamelaiskäräjien järjestämä seminaari täytti sille asetetut tavoitteet.
Sámedikki lágidan seminára devddii dasa biddjon ulbmiliid.
Seminaarin tarkoituksena oli tuoda lisätietoa ILO-sopimuksesta, kuulla ministeriöiden näkemyksiä ja tutustua erilaisiin aluehallintomalleihin Suomessa.
Seminára ulbmilin lei buktit lassidieđu ILO-soahpamušas, gullat ministeriijaid oainnuid ja oahpásnuvvat sierralágán guovlluhálddašanmálliide Suomas.
Seminaarissa käytettiin monipuolisia puheenvuoroja, ja kaikki puhujat suhtautuivat myönteisesti saamelaisten oikeusaseman parantamiseen.
Semináras dollojuvvoje máŋggabeallásaš sáhkavuorut, ja buot hubmit jurddahalle positiivvalaččat sápmelaččaid riektesajádaga buorideami hárrái.
Omassa seminaarin päätöspuheessani halusin tuoda esille mitä uusia mahdollisuuksia on parantaa saamelaisten oikeusasemaa.
Seminára iežan loahpahansáhkavuorus hálidin buktit ovdan makkárat leat ođđa vejolašvuođat buoridit sápmelaččaid riektesajádaga.
Perustuslain ja aluehallinnon uudistamishanke tuovat uusia mahdollisuuksia pohtia saamelaiskäräjien ja saamelaisten asemaa.
Vuođđolága ja guovlluhálddašeami ođasnuhttinfidnut buktiba ođđa vejolašvuođaid suokkardallat sámedikki ja sápmelaččaid sajádaga.
Lisäksi halusin hälventää usein epätietoisuudesta johtuvaa epäluuloa maanomistuskysymystä kohtaan.
Dasa lassin hálidin viggat jávkadit ovdagáttuid eananoamastangažaldaga guovdu, mii dávjá boahtá diehtemiehttenvuođas.
Saamelaisten oikeudet eivät ole miltään ryhmältä pois, ja saamelaiskäräjien vaatimukset eivät koske yksityisomaisuutta ja yksityisten maa-alueiden omistusta.
Sápmelaččaid vuoigatvuođat eai leat mange joavkkus eret, ja sámedikki gáibádusat eai guoskka priváhtaopmodaga ja ovttaskas olbmuid eananoamastusa.
Seminaarin puheet ja tiedotteet löytyvät saamelaiskäräjien sivuilta oheisesta osoitteesta kootusti tämän viikon aikana (
Seminára ovdaságat ja dieđáhusat gávdnojit dán vahku mielde sámedikki siidduin: (
Perjantaina oli saamelaiskäräjien lautakuntien ja käräjäedustajien yhteinen seminaari, jossa käsittelimme saamelaiskäräjien kuluvan toimikauden toimintasuunnitelmaa.
Bearjadaga lei sámedikki lávdegottiid ja diggelahtuid oktasaš seminára, mas gieđahalaimet sámedikki dán doaibmaáigodaga doaibmaplána.
Lautakunnat olivat jo aiemmissa kokouksissaan käsitelleet toimintasuunnitelmaa, mutta yhteisessä seminaarissa haluttiin käsitellä toimintasuunnitelmaa yhteisesti.
Lávdegottit ledje juo ovddit čoakkámiin gieđahallan doaibmaplána, muhto oktasaš semináras háliduvvui gieđahallot doaibmaplána oktasaččat.
Se on tärkein saamelaiskäräjien toimintaa ohjaava peruskirja.
Dat lea deháleamos vuođđogirji, mii stivre sámedikki doaimma.
Itse toin myös omat terveiseni ja näkemykseni tulevaisuuden haasteista.
Ieš maid bukten iežan dearvvuođagaid ja oainnuid boahtteáiggi hástalusaide.
Seminaarissa nousi esille myös aivan uusia näkemyksiä ja ideoita toimintasuunnitelmaan, jotka kirjattiin ja ne tuodaan hallituksen jatkokäsittelyyn.
Semináras badjáne ovdan maid aivve ođđa oainnut ja jurdagat doaibmaplánii, mat čállojuvvoje bajás ja dat buktojuvvojit stivrra joatkkagieđahallamii.
Lopullisesti toimintasuunnitelma hyväksytään seuraavassa saamelaiskäräjien yleisessä kokouksessa kesäkuun alussa.
Loahpalaččat doaibmaplána dohkkehuvvo čuovvovaš sámedikki dievasčoakkámis geassemánu álggus.
Toimintasuunnitelmaseminaari on mielestäni jatkossakin hyvä työkalu, jolla saamelaiskäräjien vaalikauden kestävää toimintaa suunnitellaan.
Doaibmaplánaseminára lea mu mielas boahttevuođasge buorre baargoneavvu, mainna sámedikki válgaáigodaga bisti doaibma plánejuvvo.
Maanantaina lensin Suomen ulkoministeriön delegaatiossa Yhdistyneiden Kansakuntien alkuperäiskansojen pysyvän foorumin kokoukseen, jonka aiheena ovat erityisesti ilmastonmuutos ja alkuperäiskansat sekä alkuperäiskansakielet.
Mánnodaga girden Suoma olgoministeriija sáttagottis Ovttastuvvan Nášuvnnaid álgoálbmogiid bissovaš foruma čoakkámii, man fáddán lea earenoamážit dálkkádatrievdan ja álgoálbmogat ja álgoálbmotgielat.
Odotan mielenkiinnolla foorumia, koska sen erityisteemat ovat kiinnostukseni kohteita sekä erityisen tärkeitä myös saamelaisille ja saamelaiskäräjille.
Vuorddán stuora beroštumiin foruma, daningo dan earenoamáš fáttát leat maid mu beroštumi čuozáhahkan ja dieđusge hui dehálaččat maid sápmelaččaide ja sámediggái.
Mikäli aikataulut pitävät, niin pidän torstaina ulkoministeriön delegaation edustajana puheenvuoron ilmastonmuutoksesta alkuperäiskansojen ja erityisesti saamelaisten näkökulmasta, esim. eilen aikataulut pettivät ja puheenvuoroni siirtyi torstaille.
Jos áigedávvalat dollet, nu doalan duorastaga olgoministeriija sáttagotti ovddasteaddjin sáhkavuoru dálkkádatnuppástusas álgoálbmogiid ja earenoamážit sápmelaččaid geahččanguovllus, omd. disdaga áigádávval ii doallan ja mu sáhkavuorru sirdojuvvui duorastahkii.
Toisessa puheenvuorossani käsittelen alkuperäiskansakieliä ja erityisesti saamen kieliä.
Nuppi sáhkavuorustan gieđahalan álgoálbmotgielaid ja earenoamážit sámegielaid.
Pysyvä foorumi on erinomainen tilaisuus tutustua eri alkuperäiskansojen tilanteeseen ja edustajiin, foorumiin osallistuu noin 3000 henkilöä ympäri maailmaa.
Bissovaš forum lea earenoamáš liiba oahpásnuvvat sierra álgoálbmogiid diliide ja ovddasteddjiide, forumii oassálasten sulaid 3000 olbmo miehtá máilmmi.
Saamelaiset ovat hyvin edustettuna pysyvän foorumin kokouksessa.
Sápmelaččat leat bures ovddastuvvon bissovaš foruma čoakkámis.
Ulkoministeriön delegaatiossa on minun lisäksi saamelaisjärjestöjen edustaja, lisäksi saamelaiskäräjiltä on myös muutama edustaja.
Olgoministeriija sáttagottis lea mu lassin sámi servviid ovddasteaddji, dasa lassin sámedikkis lea maid muhtin ovddasteaddji.
Myös saamelaisten nuorisojärjestö ja muut kansalaisjärjestöt ovat lähettäneet foorumiin omat edustajansa.
Maiddái sámi nuoraidorganisašuvdna ja eará álbmotorganisašuvnnat leat sádden forumii iežas ovddasteddjiid.
Myös Norjan ja Ruotsin saamelaiskäräjiltä on omia edustajia maidensa hallituksen delegaatioissa.
Maiddái Norgga ja Ruoŧa sámedikkis leat iežaska ovddasteaddjit riikkaset ráđđehusaid sáttagottiin.
Pysyvästä foorumista, sen ohjelmasta ja päätöksistä löytyy englanniksi tietoa osoitteesta:
Bissovaš forumas, dan prográmmas ja mearrádusain gávdno diehtu eŋgelasgillii čujuhusas
Kertoilen kokouskuulumisia myös blogin välityksellä.
Muitalattan čoakkánságaid maiddái blogi bakte.
Saamelaiskäräjien sivustoa on uudistettu ja valitettavasti emme ole saaneet kotisivuja vielä saamen kielille.
Sámedikki ruovttusiiddut leat ođasnuhttojuvvon, muhto dađi bahábut eat leat ožžon siidduid vel sámegielaide.
Saamelaiskäräjien henkilöstöllä on ollut saamelaiskäräjien avajaiskiireiden lisäksi kiireellisiä työtehtäviä, jonka johdosta kotisivuja ei ole saatu saamen kelilain edellyttämälle tasolle.
Sámedikki bargiin lea leamaš sámedikki rahpanduđđamiid lassin hohpolaš barggut, man dihte ruovttusiiddut eai leat vel ožžojuvvon sámi giellalága gáibidan dássái.
Pahoittelen tätä.
Šállosan dán sakka.
Sivuston rakenteen uudistuksesta johtuen myös tiedotteiden ja julkaisujen paikat ovat muuttuneet.
Siidduid ráhkadusaid ođasnuhttima dihte maiddái dieđáhusaid ja olggosaddimiid báikkit leat rievdan.
Saamelaiskäräjien tilaisuuksissa pidetyt puheet löytyvät kootusti osoitteesta (
Sámedikki ordnen dilálašvuođaid dollojun ovdaságat gávdnojit čoahkis čujuhusas (
Linkistä löytyvät mm. minun aikaisemmin pitämäni puheet.
Liŋkkas gávdnojit ee. mu ovdal doallan ovdaságat.
Kotisivuilla on myös laatimani selvitys saamen kielilain toteutumisesta vuosina 2004 - 2006.
Ruovttusiidduin lea maid mu ráhkadan čielggadeapmi sámi giellalága olláhuvvamis jagiid 2004 – 2006.
Julkaisu on ladattavissa pdf-muodossa osoitteesta (
Dien publikašuvnna sáhttá láddet pdf-hámis čujuhusas (
Selvityksestä tulee paperimuotoinen julkaisu myöhemmin.
Čielggadeamis ráhkaduvvo maŋŋelaš báberhámat publikašuvdna.
New Yorkissa keskiviikkoaamuna 23.4.08
New Yorkas gaskavahkkoiđit 23.4.08
tiistaina 6. lokakuuta 2009
Mannan vahku bargomátkkit
Viime viikko on ollut yhtä kokousta ja pendelöintiä.
Mannan vahkku ledje eatnat čoakkámat ja reaissut.
Toissa viikolla olin hallintovaliokunnan kuultavana Alku-hankkeesta.
Ovddet vahku hálddahusválljagoddi gulai mu guovlluidgárgehanođastusas, ng. ALKU-fidnus.
Lakiesitys on nyt eduskuntakäsittelyssä eikä kovin suuria muutoksia lakiesitykseen enää tule.
Láhkaevttohus lea dál riikkabeivviid gieđahallamis eaige dasa boađe šat beare stuora rievdadusat.
Alku-lakisesityksessä mahdollistetaan saamenkielisten palveluyksikön perustaminen ja esitin että palveluyksikön suunnittelu tulisi aloittaa heti.
ALKU-láhkaevttohusas dahkkojuvvo vejolažžan sámegiel bálvalanovttadaga vuođđudeapmi ja evttohin ahte bálvalanovttadaga plánen álggahuvvo dakkaviđe.
Tilaisuudessa jättämä lausunto löytyy Saamelaiskäräjien kotisivuilta.
Dilálašvuođas mu guođđin cealkámuš gávdno Sámedikki ruovttusiidduin.
Saamelaiskäräjät antoi alustavan kannanottonsa Metsähallituksen hallintomallin tulevaisuudesta asiaa suunnitteleville työryhmille.
Sámediggi attii álgooainnus Meahcceráđđehusa hálddahusmálle boahtteáiggis bargojoavkkuide, mat plánejit ášši.
Kannanottoa tarkennetaan kun saamme asiassa lisätietoa ja kun asian parlamentaarinen käsittely etenee.
Sámedikki cealkámuš dárkkalnuhttojuvvo go oažžut áššis lassidieđuid ja go ášši parlamentáralaš gieđahallan ovdána.
Elinkeino- ja oikeuslautakunta valmistelee kannanottoa Saamelaiskäräjien hallitukselle seuraavassa kokouksessaan.
Ealáhus- ja vuoigatvuohtalávdegoddi válmmaštallá cealkámuša Sámedikki stivrii čuovvovaš čoakkámisttis.
Hallitus kokoontuu 15.10.
Stivra čoahkkana 15.10.
Viime viikko alkoi artikla 8 (j) - työryhmän kokouksella Rovaniemellä.
Mannan vahkku álggii artihkal 8 (j) - bargojoavkku čoakkámiin Roavenjárggas.
Valmistelimme kokouksessa Suomen kantoja biodiversiteettisopimuksen artikla 8 (j):stä ja sen toimeenpanoon liittyvistä esityksistä.
Válmmaštalaimet čoakkámis Suoma oainnuid biodiversiteahttasoahpamuša artihkkala 8 (j):s ja dan olláhuhttima evttohusain.
Montrealissa on marraskuun alussa monipäiväinen biodiversiteettisopimusosapuolten artikla 8 (j):n ad hoc- työryhmän kokous, jonne kansallinen 8 (j) - työryhmä valmistelee Suomen kantoja.
Montrealas lea skábmamánu álggus máŋggabeaivásaš biodiversiteahttasoahpamuš-oassebeliid artihkal 8 (j):a ad hoc-bargojoavkku čoakkán, masa našuvnnalaš 8 (j) - bargojoavku válmmaštallá Suoma oainnuid.
Asiakokonaisuudet ovat niin laajoja, että jatkamme Montrealin kokouksen valmistelua lokakuun loppupuolella.
Áššeollisvuođat leat nu stuorrát, ahte joatkit Montreala čoakkáma válmmaštallama golggotmánu loahpas.
Rovaniemeltä suuntasin Helsinkiin biodiversiteettityöryhmän kokousta varten.
Roavenjárggas dollejin Helssegii biodiversiteahttabargojoavkku čoakkámii.
Bd-työryhmän kokouksessa kuulimme Ruotsin järjestämän kansanvälisen biodiversiteettikokouksen ehdotuksista ja biodiversiteettisopimuksen kansallisen toimintaohjelman toimeenpanosta.
Bd-bargojoavkku čoakkámis gulaimet Ruoŧa lágidan riikkaidgaskasaš biodiversiteahttačoakkáma evttohusain ja biodiversiteahttasoahpamuša našuvnnalaš doaibmaprográmma olláhuhttimis.
Asiasta kiinnostuneille, ympäristöministeriön kotisivuilta löytyvät työryhmän pöytäkirjat (linkki: seurantaryhmän pöytäkirjat) ja tietoa Suomen biodiversiteettipolitiikasta (http://www.ymparisto.fi/default.asp?node=7349&lan=fi).
Áššis beroštuvvan olbmuide birasministeriija ruovttusiidduin gávdnojit bargojoavkku beavdegirjjit (liŋka: seurantaryhmän pöytäkirja) ja diehtu Suoma biodiversiteahttapolitihkas (http://www.ymparisto.fi/default.asp?node=7349&lan=fi).
Keskiviikkona minulla oli kokous taas Rovaniemellä, Lapin korkeakoulukonsernin neuvottelukunnan kokous.
Gaskavahkko mus lei čoakkán fas Roavenjárggas, dálges Lappi allaskuvlakonsearnna ráđđádallangotti čoakkán.
Korkeakoulukonsernilla tarkoitetaan Lapin yliopiston ja Lapin eri ammattikorkeakoulujen muodostamaa koulutusyhteistyötä.
Allaskuvlakonsearnnain dárkkuhuvvo Lappi universiteahta ja Sámi leana sierra ámmátallaskuvllaid ráhkadan skuvlenovttasbarggu.
Kuulimme kokouksessa korkeakoulukonsernin lähiajan suunnitelmista ja sen toiminnasta.
Gulaimet čoakkámis allaskuvlakonsearnna lagašáigge plánain ja dan doaimmas.
Otin kokouksessa esille saamen kielen ja saamelaiskulttuurin tutkimuksen ja opetuksen tarpeita.
Válden čoakkámis ovdan sámegiela ja sámi kultuvrra dutkan- ja oahpahusdárbbuid.
Torstaina vuorossa oli taas kokous Helsingissä.
Duorastaga vuorus lei fas čoakkán Helssegis.
Osallistuin aamupäivällä Ihmisoikeusliiton ja Eduskunnan ihmisoikeustyöryhmän järjestämään perus- ja ihmisoikeusfoorumiin, jonka avasi Tasavallan presidentti Tarja Halonen.
Oassálasten iđđesbeaivve olmmošvuoigatvuohtalihtu ja riikkabeivviid olmmošvuoigatvuohtabargojoavkku lágidan vuođđo- ja olmmošvuoigatvuohta-forumii, man rabai Dásseválddi presideanta Tarja Halonen.
Useat puhujat vetosivat että Suomen tulee ratifioida Ilo 169-sopimus.
Máŋggat hubmit doarjale ahte Suopma galgá ratifiseret Ilo 169-soahpamuša.
Käytin tilaisuudessa myös lyhyen puheenvuoron keskusteluosuudessa.
Geavahin dilálašvuođas maiddái oanehis sáhkavuoru ságastallanoasis.
Foorumin jälkeen osallistuin korkeimman oikeuden 200-vuotisjuhliin Helsingin yliopistolla.
Foruma maŋŋel oassálasten alimus rievtti 200-ávvudandoaluide Helssega universiteahtas.
Saamelaiskäräjät antoi viime viikolla lausunnon maa- ja metsätalousvaliokunnalle luonnonsuojelulain uudistamisesta.
Sámediggi attii mannan vahku cealkámuša eanan- ja meahccedoalloválljagoddái luonddusuodjalan-lága ođasteamis.
Lausunto pohjautui Saamelaiskäräjien hallituksen 6.5.2009 hyväksymään lausuntoon ympäristöministeriölle.
Cealkámuš vuođđuduvai Sámedikki stivrra 6.5.2009 dohkkehan cealkámuššii birasministeriijai.
Tässä uudessa lausunnossa Saamelaiskäräjät on huomioinut mahdollisten Metsähallituksen hallintomallin muutoksien vaikutukset luonnonsuojelulakiin.
Dán ođđa cealkámušas Sámediggi lea váldán vuhtii vejolaš Meahcceráđđehusa hálddahusmálle nuppástusaid váikkuhusaid luonddusuodjalanláhkii.
Viime viikolla kuulun erinomaisia uutisia Enontekiön kunnasta.
Mannan vahku gullen earenoamáš buriid ođđasiid Eanodaga suohkanis.
Kunta on aloittanut saamenkielisen tulkkauspalvelun, jota voi saada etukäteen sovittaessa sosiaali- ja terveyspalvelujen sektorilta.
Suohkan lea álggahan sámegiel dulkonbálvalusa, man sáhttá oažžut go soahpá ovddaldihtii sosiála- ja dearvvašvuohtabálvalusaid ossodagas.
Tämä on hyvä uutinen ja esimerkki myös muille saamelaisten kotiseutualueen kunnille.
Dát lea buorre ođas ja ovdamearka maid eará sámiid ruovttuguovllu suohkaniidda.
On hyvä, että Enontekiön kunta on alkanut esimerkillisesti toteuttaa saamen kielilakia sosiaali- ja terveyspalveluissa.
Lea buorre, ahte Eanodaga suohkan lea ovdamearkalaččat olláhuhttigoahtán sámi giellalága sosiála- ja dearvvašvuohtabálvalusain.
Perjantaina minulla oli kunnia osallistua Valtioneuvoston 200-vuotisjuhliin Turussa.
Bearjadaga mus lei gudni oassálastit Stáhtaráđi 200-ávvudandoaluide Turkus.
Ensi viikolla ohjelmassani on kokouksia taas Helsingissä, kestävän kehityksen toimikunnan kokous ja saamelaiskäräjälain § 9 mukaiset neuvottelut maa- ja metsätalousministeriössä poronhoitajien luopumistuesta.
Boahtte vahku mu prográmmas leat fas čoakkámat Helssegis, suvdilis gárganeami doaibmagotti čoakkán ja sámediggelága 9 §:a miel ráđđádallamat eanan- ja meahccedoalloministeriijas boazodolliid luohpandoarjagis.
Minulla on ilo osallistua myös oikeuskansleriviraston 200-vuotisjuhliin.
Mus lea maid illu oassálastit vuoigatvuohtakánslera virgedoaimmahaga 200-ávvudandoaluide.
Muuten työaika menee Saamelaiskäräjien lausuntojen läpikäymiseen ja seuraavan artikla 8 (j) - työryhmän valmisteluun.
Muđuid bargoáigi manna Sámedikki cealkámušaid čađamannamii ja čuovvovaš artihkal 8 (j) - bargojoavkku válmmaštallamii.
Vuontisjärvellä 6.10.09
Vuottesjávrres 6.10.2009
Virkavapaalta paluuterveiset
Virgefriddjavuođasboahtindearvvuođagat