pere/sami_parallel huggingface dataset:
Kaupungin opetusvirasto poisti työpaikkailmoituksen kuvatussa muodossa verkkopalvelusivultaan sen jälkeen kun saamen kielen asemaan maahan muuttajakielenä kiinnitettiin erityistä huomiota.
Gávpoga oahpahusdoaimmahat válddii eret bargobáikealmmuhusa máinna šuvvon hámis iežas fierbmebálvalussiidduin dan maŋŋá go sámegiela dillái sisafárrejeaddjiid giellan giddejuvvui earenoamáš fuomášupmi.
Edellisen kaltaisia esimerkkejä löytyy myös muista kaupungeista, mm.. Tampereelta, jossa saamen kieli esiintyy säännönmukaisesti samalla listalla maahanmuuttajakielten kanssa16.
Ovdditlágan ovdamearkkat gávdnojit maid eará gávpogiin, ee. Tamperes, gos sámegiella boahtá ovdan jámma seamma listtus sisafárrejeaddjigielaiguin.
Liitteenä 4 (lopussa) opetushallituksen vuonna 2004 hyväksymän opetussuunnitelman perusteiden ohjetta seuraava, saamen kielen oppilaan keväällä 2007 saama ” Todistus osallistumisesta maahanmuuttajien äidinkielen (saamen kielen) opetukseen ”.
Mielddusin 4 (loahpas) oahpahusráđđehusa jagi 2004 dohkkehan oahppaplána vuođustusaid rávvaga čuovvu, sámegiela oahppi giđđat 2007 oažžun ŠDuođaštus oasi váldimis sisafárrejeaddjiid eatnigiela (sámegiela) oahpahussiiŠ (jorgaluvvon suomagielas dása).
Saamen kielen opetus saamelaisten koti - seutu alueen ulkopuolella 1987–2008
Sámegiela oahpahus sámiid ruovttuguovllu olggobealde 1987–2008
Vapaaehtoisen saamen kielen opetus alkoi kahdella paikkakunnalla, Helsingissä ja Sodankylän kirkonkylässä, 1980 luvun lopussa.
Eaktodáhtolaš sámegiela oahpahus álggii guovtti báikegottis, Helssegis ja Soađegili girkosiiddas, 1980 logu loahpas.
Rovaniemen kaupungissa opetus aloitettiin syksyllä 1991.
Roavvenjárgga gávpogis oahpahus álggahuvvui čakčat 1991.
Helsingin opetus katkesi kahdeksan lukuvuoden jälkeen.
Helssega oahpahus gaskkalduvai gávcci lohkanbaji maŋŋá.
Rovaniemellä ja Sodankylässä opetusta on annettu katkeamatta opetuksen alusta saakka.
Roavvenjárggas ja Soađegilis oahpahus lea addojuvvon gaskkalduvakeahttá álggu rájes.
Oulussa ja sen lähialueil la opetus aloitettiin 2000 luvun alussa.
Oulus ja dan lagašguovlluin oahpahus álggahuvvui 2000 logu álggus.
Saamen opetusta antavien koulujen / paikkakuntien määrä on vähitellen kasvanut 2000 luvulla, mutta opetukseen osallistuvien oppilaiden määrä on edelleenkin hyvin pieni ja opetuksen jatkuvuus epävarmaa.
Sámegiela oahpahusa addi skuvllaid / báikegottiid lohku lea gulul lassánan 2000 logus, muhto oahpahussii oassá lasti oahppiid lohku lea ainge hui unni ja oahpahusa joatkašuvvan eahpesihkkar.
Opetusta ei ole onnistuttu aikaansaamaan kaikilla paikkakunnilla, joilla siihen olisi ollut tarvetta eikä kaikille sitä pyytäneille oppilaille.
Oahpahus ii leat lihkostuvvan álggahuvvot buot báikegottiin, gos dasa livččii lean dárbu iige buohkaide dan bivdán oahppiide.
(Ks. liite 3)
(Gč. mildosa 3)
Yhteisenä piirteenä kotiseutualueen ulkopuolella annetussa opetuksessa ovat olleet seuraavat: • opetuksen aloittaminen kerhomuotoisena, • epävarmuus opetuksen jatkuvuudesta, • vaikeudet sovittaa saamen kielen tunteja lukujärjestyksiin, • saamen tunnit ovat lisänneet oppilaan kokonaistuntimäärää ja sijoitettu yleensä muun koulupäivän jälkeen, • oppiaineen epäselvä status, koska se ei ole voinut olla selvästi äidinkielen eikä vieraan kielen oppiaine, • opetussuunnitelmallisten ohjeiden puuttuminen ja pienestä tuntimäärästä seurannut mahdottomuus saamen kielen oppimäärien seuraamiseen, • opetukseen osallistuvien oppilaiden kuljetukseen ja siitä aiheutuviin kustannuksiin liittyvät ongelmat, • varojen puuttuminen kunnollisen tiedottamisen järjestämiseltä ja siitä seuranneet opetuksen saavutettavuusongelmat, • pienet ja heterogeeniset oppilasryhmät, joihin on osallistunut oppilaita useilta vuosiluokilta ja eri kouluista, • oppilaiden heterogeeninen kielitausta (äidinkieli, passiivinen kieli, kieltä osaamattomuus), • opettaja ja oppimateriaalipula, • tiedonpuute, joka on koskenut sekä opetusta järjestäneitä kouluja, opetushallinnon viranomaisia että saamelaisia vanhempia,
Oktasaš sárggusin ruovttuguovllu olggobealde addon oahpahusas leat leamaš čuovvovaččat: • oahpahusa álggaheapmi riekkisdoaibman, • eahpesihkkarvuohta oahpahusa joatkašuvvamis, • váttisvuođat heivehit sámegiela diimmuid lohkanortnegii, • sámegiela diimmut leat lasihan oahppi olles diibmomeari ja diimmut leat dábálaččat biddjon eará skuvlabeaivvi maŋŋá, • oahppoávdnasa eahpečielga sajádat, daningo dat ii leat sáhttán leat čielgasit eatnigiela iige vieris giela oahppoávnnas, • oahppaplánavuloš rávvagiid váilun ja unna diibmomearis šaddan veadjemeahttunvuohta sámegiela oahppomeriid čuovvumii, • váttisvuođat, mat laktásit oahppiid fievrredeapmái ja das šaddi goluide, • váriid váilun albma dieđiheami ordnemis ja das čuvvon oahpahusa juksanváttisvuođat, • smávva ja heterogenalaš oahppiid joavkkut, maidda leat oassálastán oahppit máŋgga jahkeluohkás ja máŋggain skuvllain, • oahppiid heterogenalaš gielladuogáš (eatnigiella, passiiva giella, giellamáhtu váilun), • oahpaheai ja oahppamateriálavátni, • dieđu váilun, mii lea guoskan sihke oahpahusa lágidan skuvllaid, oahpahushálddahusa eiseválddiid ja sápmelaš vánhemiid, • oahpahusa addin dušše davvisámegielas; nuortalaš ja anárašgiela oahpahus lea addojuvvon dušše oktonas dáhpáhusain virtuálalaččat,
• opetuksen antaminen ainoastaan pohjoissaamen kielessä; koltan ja inarinsaamen opetusta on annettu vain yksittäistapauksissa virtuaalisesti, • opetuksen rinnastuminen maahanmuuttajakielissä annettuun opetukseen vuodesta 1995 alkaen, • kirjava käytäntö oppilaiden saamen kielen opetuksesta saamissa todistuksissa.
• oahpahusa buohtastahttin sisafárrejeaddjiid gielain addojuvvon oahpahussii jagi 1995 rájes, • iešguđetlágan vuogit duođaštusain, maid oahppit leat ožžon sámegiela oahpahusas.
Yhteenveto saamelaisten kotiseutualueen ulkopuolella saamen kielen opetusta saaneiden oppilaiden määristä vuosina 1987–2008 on koottu kuvaan 5.
Čoahkkáigeassu sámiid ruovttuguovllu olggobealde sámegiela oahpahusa ožžon oahppiid loguin jagiin 1987–2008 lea čohkkejuvvon govvii 5.
Kuvassa ovat mukana myös Sodankylän kirkonkylän oppilaat, koska kirkonkylä sijaitsee saamelaisten kotiseutualueen ulkopuolella.
Govas leat mielde maiddái Soađegili girkosiidda oahppit, daningo girkosiida lea sámiid ruovttuguovllu olggobealde.
Sodan kylän kunta kuuluu kuitenkin saamelaisten kotiseutualueen kuntien joukkoon ja on kokonaisuudessaan saamelaisopetusta koskevan erityisrahoituksen piirissä.
Soađegili gielda gullá goittotge sámiid ruovttuguovllu gielddaid jovkui ja gullá dasto ollásit sámeoahpahusa guoski sierraruhtadeami ollái.
Kuvaan 6 on koottu saamelaisten kotiseutualueen kuntien (= saamelaisopetuksen erityisen rahoituksen) ulkopuolella saamen kielen opetusta saaneiden oppilaiden määrät vuosina 1987–2008.
Govvii 6 leat čohkkejuvvon sámiid ruovttu guovllu gielddaid (= sámeoahpahusa sierra ruhtadeami) olggobealde sáme giela oahpahusa ožžon oahppiid mearit jagiid 1987–2008 áigge.
Kuva 5.
Govva 5.
Saamen kielen opetusta perusopetuksessa ja lukiossa saamelaisten kotiseutualueen ulkopuolella saaneet oppilaat 1987–2008.
Oahppit, geat leat ožžon sámegiela oahpahusa vuođđooahpahusas ja logahagas olggobealde sámeguovllu.
Kuva 6.
Govva 6.
Saamen kielen opetusta perusopetuksessa ja lukiossa saamelaisten kotiseutualueen kuntien ulkopuolella saaneet oppilaat 1987–2008.
Oahppit, geat leat ožžon sámegiela oahpahusa vuođđooahpahusas ja logahagas olggobealde sámiid ruovttuguovllu gielddaid 1987–2008.
Sodankylä saamelaisalueen rajalla
Soađegilli sámeguovllu rájá alde
Saamelaisten kotiseutualueen raja kulkee Sodankylän kunnan halki.
Sámiid ruovttuguovllu rádji johtá Soađegili gieldda čađa.
Kunnan pohjoisin osa, Lapin paliskunnan alue eli Vuotson kylän seutu, kuuluu viralliseen saamelaisten kotiseutualueeseen.
Gieldda davimus oassi, Sámi bálgosa guovlu dahjege Vuohču gili guovlu, gullá sámiid virggálaš ruovttuguvlui.
Saamen kielen opetus alkoi Vuotson koulussa samaan aikaan muiden kotiseutualueen koulujen kanssa peruskoulun tulon myötä 1970 luvulla.
Sámegiela oahpahus álggii Vuohču skuvllas seamma áigge eará ruovttuguovllu skuvllaiguin vuođđoskuvlla boahtima mielde 1970 logus.
Kotiseutualueen ulkopuolella sijaitsevassa kirkonkylässä opetus aloitettiin syksyllä 1987 kerhomuotoisena.
Ruovttuguovllu olggobealde girkosiiddas oahpahus álggahuvvui čakčat 1987 riekkisdoaibman.
Seuranneina vuosina opetusta annettiin työpajaopetuksena.
Čuovvovaš jagiid oahpahus addojuvvui bargobádjeoahpahussan.
Opetuksen asema saatiin pysyvämmälle perustalle vuonna 1996, jolloin kunta palkkasi kokoaikaisen saamen kielen tuntiopettajan hoitamaan kielen opetusta koko kunnan alueella.
Oahpahusdilli šattai eambbo bissovaš vuođu ala jagi 1996, go gielda bálkáhii ollesáigásaš sámegiela diibmooahpaheaddji dikšut giela oahpahusa oppa gildii.
Vuodesta 1997 alkaen saamea on voinut opiskella pitkänä vieraana kielenä (A2).
Jagi 1997 rájes sámegiela lea sáhttán lohkat guhkes vieris giellan (A2).
Sodankylän lukiossa saamen kielen opetus aloitettiin syksyllä 1996.
Soađegili logahagas sámegiela oahpahus álggahuvvui čakčat 1996.
Ensimmäinen ylioppilaskokelas suoritti saamen kielen kokeen keväällä 1998.
Vuosttas abiturienta čađahii sámegiela iskosa giđđat 1998.
Vuoden 1999 alussa voimaanastuneeseen saamelaisopetuksen erityiseen rahoitukseen perustuen kunta perusti 2000 luvun alussa kiertävän saamen kielen lehtorin viran.
Gielda vuođđudii 2000 logu álggus skuvllaid oktasaš, johtti sámegiela lektora virggi, man vuođđun lei sámeoahpahusa sierra ruhtadeapmi, mii lei boahtán fápmui jagi 1999 álggus.
Sen seurauksena saamen kielen opetuksen asema on vähitellen vakiintumassa, vaikka oppilasmäärä onkin vielä pieni verrattaessa sitä alueella asuvaan saamelaisväestön määrään (ks. liitteet 1 ja 3).
Dan dihtii lea sámegiela oahpahusa sadji uhccánaččaid stáđásmuvvamin, váikko oahppiid lohku leage velá unni juos veardida dan guovllus ássi sámeálbmoga lohkui (gč. mildosiid 1 ja 3).
Saamen kieltä on opetettu kirkonkylän kouluissa (joinakin vuosina myös joissakin kyläkouluissa) vapaaehtoisena ja valinnaisena vieraan kielen oppiaineena (A2, B2).
Sámegiella lea oahpahuvvon girkosiidda skuvllain (muhtun jagiid maid muhtun giliskuvllain) eaktodáhtolažžan ja válljenávnnasin (vieris giela ávnnasin A2 ja B2).
Kirkonkylän alueella ei ole annettu äidinkielen eikä saamenkielistä opetusta.
Vuohču gili olggobealde ii leat addojuvvon eatni giela iige sámegielat oahpahus.
Helsinki ja pääkaupunkiseutu
Helsset ja oaivegávpotguovlu
Pääkaupunkiseudulla toimi 1980 luvun loppupuolella ja 1990 luvun alussa saamen kielen opetusryhmä, jossa oli oppilaita peruskoulun alimmilta luokilta lukiolaisiin.
Oaivegávpotguovllus doaimmai 1980 logu loahpageahčen ja 1990 logu álggus sámegiela oahpahusjoavku, mas ledje oahppit vuođđoskuvlla vuolimus luohkáin gitta logahahkii.
Opetuksen käynnistymiseen vaikuttivat ennen muuta City Sámit yhdistyksessä toimineet aktiiviset vanhemmat.
Oahpahusa álggaheapmái váikkuhedje earenoamážit City Sámit searvvis doaib man aktiivvalaš vánhemat.
Yhdistys osallistui alkuvuosina opetuksesta aiheutuneisiin kustannuksiin.
Searvi oassálasttii álgojagiid áigge maiddái oahpahusa goluide.
Opetusryhmä kokoontui Malminkartanon koululla, jonne vanhemmat ja opettaja kuljettivat muilta kouluilta tulevat oppilaat.
Oahpahusjoavku čoahkkanii Malminkartano skuvl las, gosa vánhemat ja oahpaheaddji fievrridedje eará skuvllain boahtti oahppiid.
Opetus järjestettiin muun koulupäivän jälkeen kerran viikossa vapaaehtoisena oppiaineena.
Oahpahus ordnejuvvui dábálaš skuvlabeaivvi maŋŋá oktii vah kus eaktodáhtolaš oahppoávnnasin.
Saamen opetus jäi aluksi erityisten valtionavustusten ulkopuolelle ja juuri tämän opetusryhmän aloittaminen vaikutti siihen, että saamen kieli liitettiin maahanmuuttajien kielten opetusta koskevaan valtionavustusmääräykseen.
Sámegiela oahpahus bázii álggus earen oamáš stáhtadoarjagiid olggo beallái ja justa dán oahpahusjoavkku álggaheapmi váikkuhii dasa, ahte sámegiella laktojuvvui sisafárrejead djiid gielaid oahpahussii guoski stáhtadoarjjamearrádussii.
Valtionavustuksen saaminen tätä kautta oli siten aikanaan edistysaskel, joka tuli turvaamaan saamen kielen opetusta.
Stáhtadoarjaga oaž žun dán bokte leai dalle lávki ovddos, mii bođii dorvvastit sámegiela oahpahusa.
Opetus katkesi kahdeksan vuoden jälkeen.
Oahpahus boatkanii gávcci jagi maŋŋá.
Opetusryhmän perustamisen viime vuosien aikana on estänyt em. opetusministeriön asetuksen edellyttämä neljän oppilaan minimivaatimus.
Oahpahusjoavkku vuođđudeami mannan jagiid áigge lea eastán om. oahpahusministeriija ásahussii čállojuvvon njealji oahppi minimagáibádus.
Kielen opetusta pyytäneitä oppilaita olisi ollut, mutta heidän kokoamisensa yhteen ryhmään eri puolilta kaupunkia ja pääkaupunkiseutua on osoittautunut vaikeaksi.
Giela oahpahusa bivdán oahppit livčče lean, muhto sin čohkken ovtta jovkui miehtá gávpoga ja oaivegávpotguovllu lea šaddan váttisin.
Yksi Helsingin seudun perusopetuksen oppilas ja yksi lukiolainen on saanut virtuaalisesti kielen opetusta Inarin kunnasta.
Okta Helssega guovllu vuođđoahpahusa oahppi ja okta logahatoahppi leaba ožžon virtuálalaččat giela oahpahusa Anára gielddas.
Helsingin saamelaiset ovat toistuvasti pyytäneet saamelaiskäräjien apua opetuksen ja sitä koskevan tiedotuksen järjestämiseksi.
Helssega sámit leat ain ođđasit bivdán sámedikkis veahki oahpahusa ja dan guoski dieđiheami ordnema várás.
Pääkaupunkiseudun tilanne tullee muuttumaan lähivuosina.
Oaivegávpotguovllu dilli bođeš nuppástuvvat lagamus jagiid áigge.
Yhä useammat Helsingissä ja pääkaupunkiseudulla asuvat pienten lasten vanhemmat puhuvat lapsilleen omaa alkuperäiskieltään.
Ain eanet Helssegis ja oaivegávpotguovllus ássi smávva mánáid vánhemat hállet mánáidasaset iežaset álgogiela.
Lisäksi monet vanhemmat, jotka eivät ole kyenneet siirtämään alkuperäistä kieltään lapsilleen, toivovat saavansa lapsilleen saamen kielen kouluopetusta.
Lassin máŋggat vánhemat, geat eai leat nagodan sirdit álgogielaset ođđa bulvii, sávvet ahte ožžot mánáidasaset sámegiela oahpahusa skuvllas.
City Sámit ry. ja alle kouluikäisten lasten vanhemmat ovat toimineet aktiivisesti alle kouluikäisille tarkoitetun saamenkielisen kerho tai kielipesätoiminnan / päivähoidon aikaansaamiseksi.
City Sámit r. o. ja vuollel skuvlaahkásaš mánáid vánhemat leat doaibman aktiivvalaččat oažžun dihtii vuollái skuvlaahkásaččaide oaivvilduvvon sámegielat riekkisdoaimmaid dahje giellabeasi / beaivedivššu.
Toiminta on käynnistetty useana vuonna, mutta se on kohdannut monenlaisia vaikeuksia.
Doaibma lea álggahuvvon máŋgii, muhto dat lea deaividan máŋggalágan váttisvuođaid.
Lasten kokoaminen yhteen paikkaan pitkien välimatkojen päästä on ollut hankalaa.
Mánáid čohkken ovtta sadjái guhkes gaskkaid duohken lea leamaš váigat.
Saamen kielen taitoisia opettajia on ollut vaikea löytää.
Sámegielmáhtolaš oahpahead djiid lea leamaš váttis gávdnat.
Opettajan löydyttyäkin, ongelmiksi ovat nousseet palkkaus, matkakustannukset ja puutteellisiksi koetut työolot.
Váikko oahpaheaddji leage muhtimin gávdnon, váttisvuohtan leat gártan bálkádássi, mátkegolut ja váilevažžan vásihuvvon bargodilit.
Oulun seutu
Oulu guovlu
Oulun seudulla (kaupunki ja lähialueet) saamen kielen opetus aloitettiin vuonna 2000.
Oulu guovllus (gávpot ja lagašguovllut) sámegiela oahpahus álgga huvvui jagi 2000.
Opetukseen on sen alusta alkaen osallistunut äidinkielenään saamea puhuvia ja saamea vieraana kielenä oppivia saamelaisoppilaita.
Oahpahussii leat dan álggu rájes oassálastán eatnigiellan sámegiela hálli ja sámegiela vierisgiellan oahppi sámeoahppit.
Opetusryhmiä ja tuntiopettajia on jo useana vuonna ollut kaksi.
Oahpahusjoavkkut ja diibmooahpaheaddjit leat leamaš juo máŋga jagi guokte.
Lisäksi muutama oppilas on saanut virtuaaliopetusta Inarin kunnasta.
Lassin muhtin oahppit leat ožžon virtuálaoahpahusa Anára gielddas.
Kuluvana lukuvuonna (2008–2009) yksi lukion opiskelija saa äidinkielen opetuksen virtuaalisesti Inarista.
Lohkan jagi 2008–2009 okta logahaga oahppi oaččui eatnigiela oahpahusa virtuálalaččat Anáris.
Oppilaiden määrä on noussut alkamisvuotensa (2000) neljästä oppilaasta vähän toiselle kymmenelle.
Oahppiid lohku lea lassánan álggahan jagi (2000) njealji oahppis álgo nuppelohkái.
Opetuksen alkamiseen vaikuttivat Oulu Sámit Giellagasyhdistys ja aktiiviset saamelaisvanhemmat.
Oahpahusa álgimii váikkuhedje Oulu Sámit Giellagassearvi ja aktiiva sámevánhemat.
Oulun yliopiston instituutti on saamen kielen korkean opetuksen ja tutkimuksen valtakunnallista erityistehtävää toteuttava laitos, jonka seurauksena kaupungilla ei ole ollut vaikeuksia löytää saamen kielen taitoisia opettajia tuntiopetustehtäviin.
Oulu universitehta instituhtta ollašuhttá sámegiela alla oahpahusa ja dutkamuša váldegottálaš sierradoaimma, man dihte gávpogis eai leat leamaš váttis vuođat gávdnat sámegielat oahpaheaddjiid diibmooahpahusbargguide.
Lisäksi useiden saamelaisten vanhempien työskentely tai opiskelu yliopistolla ja sitä seuraava muiden kaupunkien saamelaisia tiiviimpi yhteysverkko on edesauttanut opetuksen jatkuvuutta ja opettajien löytymistä.
Lassin dat, ahte máŋggat sámi vánhemat barget dahje stuđerejit universitehtas váikkuha dasa, ahte Oulu sámiin lea čavga oktavuohtafierbmi, mii veahkeha oahpahusa joatkašuvvama ja oahpaheaddjiid gávdnama.
Oulu Sámit ry. ja saamelaiset vanhemmat ovat tehneet tiivistä yhteistyötä kaupungin kouluviraston ja lähikuntien kanssa.
Oulu Sámit r. o. ja sápmelaš vánhemat leat ovttasbargan gávpoga skuvladoaimmahagain ja lagašgielddaiguin.
Yhteistyön tuloksena vuonna 2005 valmistettiin saamen kielen ja kulttuurin opetusta koskeva osio kaupungin perusopetusta koskevaan opetussuunnitelmaan.
Oktasašbarggu boađusin jagi 2005 válmmaštuvvui sámegiela ja kultuvrra oahpahusa guoski oassi gávpoga vuođđooahpahusa oahppaplánai.
Opetuksen asema on kuitenkin edelleen epävarmalla pohjalla.
Oahpahusa sadji lea goit ain eahpesihkkaris vuođu alde.
Kaupungissa asuvien saamelaisten määrään verrattuna saamen kielen opetusta saavien oppilaiden määrä on pieni ja opetuksen jatkuvuus edellyttää lasten ja nuorten vanhemmilta jokavuotista työtä.
Gávpogis ássi sámiid logu ektui sámegiela oahpahusa oahppiid lohku lea unni ja oahpahusa jotkkolašvuohta gáibida mánáid ja nuoraid vánhemiin barggu juohke jagi.
Oulu Sámit ry. on kirjelmöinyt useaan otteeseen saamelaiskäräjille ja pyytänyt sitä vaikuttamaan koulutuspoliittisiin päättäjiin kotiseutualueen ulkopuolella asuvien saamelaislasten ja nuorten oman kielen opetuksen turvaamiseksi.
Oulu Sámit r. o. lea čállán máŋgii sámediggái ja bivdán dan váikkuhit skuvlenpolitihkalaš mearrádusdahkkiide ruovttuguovllu olggobealde ássi sámemánáid ja nuoraid iežaset giela oahpahusa dorvvasteami dihte.
Rovaniemi
Roavvenjárga
Saamen kielen opetus alkoi Rovaniemellä kerhomuotoisena 1990 luvun alussa vanhempien aloitteesta.
Sámegiela oahpahus álggii Roavvenjárggas riekkisdoaib man 1990 logu álggus vánhemiid álgagis.
Aluksi opetusta oli yksi viikkotunti.
Álggos oahpahus leai okta vahk kodiibmu.
Tuntien pitopaikkana on alusta saakka toiminut Lapin yliopiston harjoittelukoulu, joka on sijaintinsa ja koulun johdon myönteisen asenteen takia ollut suotuisin paikka.
Diimmuid doallansadjin lea álggu rájes doaibman Lappi universitehta hárjehallanskuvla, mii lea leamaš sajis ja skuvla njunnoša miehtemielalaš vuoiŋŋa dihte heivvolamos báiki.
Harjoittelukoulu on toiminut opetusta koordinoivana ja palkkaa maksavana kouluna ja kustantanut myös tarvitut oppimateriaalit.
Hárjehallanskuvla lea doaibman oahpahusa koordinerejeaddjin ja bálkká máksi skuvlan ja máksán maid dárbbašuvvon oahppamateriálaid.
Vuoden 1996 alusta saakka saamen kielen opetusta on annettu kaksi viikkotuntia.
Jagi 1996 álggu rájes sámegiela oahpahus lea addon guokte vahkkodiimmu.
Opetuksessa on ollut oppilaita perusopetuksen kaikilta vuosiluokilta.
Oahpahusas leat leamaš oahppit vuođđooahpahusa buot jahkeluohkáin.
Saamea lukiossa opiskelleet ovat suorittaneet kielen kursseja saamelaisalueen opettajille virtuaalisesti tai itsenäisinä etäopiskelijoina ja saaneet tarvittaessa lisäohjausta Rovaniemellä toimivalta opettajalta.
Sámegiela logahatoahppit leat čađahan giela gurssaid sámeguovllu oahpaheaddjiide virtuálalaččat dahje iehčanas gáiddusoahppin ja ožžon dárbbu mielde lassibagadallama Roavvenjárgga oahpaheaddjis.
Ensimmäinen saamen kieltä Rovaniemellä alusta saakka opiskellut suoritti saamen kielen ylioppilaskokeen keväällä 2003.
Vuosttas sámegiela Roavvenjárggas álggu rájes lohkan oahppi čađahii sámegiela stuđeantaiskosa giđđat 2003.
Rovaniemen kaupunki on saanut valtionavustusta saamen kielen opetukseen opetusministeriön asetuksen (aiemmin päätöksen) perusteella.
Roavvenjárgga gávpot lea ožžon stáhtadoarjaga sámegiela oahpahussii oahpahusministeriija ásahusa vuođul.
Vuodesta 1999 lähtien saamen kielen opetus on liitetty kaupungin A2kielten opetukseen, joka on mahdollistanut kunnallisen koulukuljetuksen järjestämisen ja lukujärjestykseen sidotut oppitunnit.
Jagi 1999 rájes sámegiela oahpahus lea ovttastahttojuvvon gávpoga A2gielaid oahpahussii, mii lea dahkan vejolažžan skuvlasáhtuid ordnema ja lohkanortnegii čadnon oahppadiimmuid.
Rovaniemen kaupungin ja maalaiskunnan kuntaliitoksen seurauksena kaikki saamen kieltä opiskelevat ovat toistaiseksi kunnallisen koulukuljetuksen piirissä.
Roavvenjárgga gávpoga ja dálongieldda gielddalaktaga dihte buot sámegiela oahppit ožžot doisttážii skuvlasáhtu diimmuide.
Saamen kielen opetukseen on osallistunut 5–27 oppilasta vuosittain ja oppilasmäärän ylittäessä 12 ryhmä on puolitettu.
Sámegiela oahpahussii leat oassálastán jahkásaččat 5–27 oahppi ja juos oahppiid lohku leamaš stuorát go 12, joavku lea juhkkojuvvon.
Kuluvana lukuvuonna (2008–2009) oppilasmäärä on alimmillaan (yhteensä kuusi oppilasta) ja saamen kielen opetus on vaarassa loppua kokonaan nyt opetusta saavien oppilaiden päästessä perusopetuksesta.
Lohkanjagi 2008–2009 oahppiid lohku lei buot vuolimusas (oktiibuot guhtta oahppi) ja sámegiela oahpahus lea váras nohkat oppalohkái go oahpahusa dál oažžu oahppit gerget vuođđooahpahusas.
A2kielten opetusta koskevien kaupungin päätösten ja opetusministeriön asetukseen sisältyvän säännöksen ” Oman äidinkielen opetuksen valtionavustus ” samanaikainen noudattaminen on johtanut tilanteeseen, jossa saamen kielen opetuksen jatkuminen näyttää mahdottomalta.
A2gielaid oahpahusa guoski gávpoga mearrádusaid ja oahpahusministeriija ásahussii gulli njuolggadusa ŠIežas eatnigiela oahpahusa stáhtadoarjjaŠ seammaáigásaš čuovvun lea dolvon dillái, mas sámegiela oahpa husa joatkašuvvan orru veadjemeahttun.
Koulutuslautakunnan keväällä 2008 tekemän päätöksen mukaan A2kielten opetukseen osallistuville oppilaille ei enää järjestetä kuljetuksia koulujen välillä ja A2kielen ryhmän perustamisen minimioppilasmäärä on 15 oppilasta.
Skuvlenlávdegotti giđđat 2008 dahkan mearrádusa mielde A2gielaid oahpahussii oassálasti oahppiide eai šat ordnejuvvo sáhtut skuvllaid gaskkas ja A2giela joavkku vuođđudeami unnimus vejolaš oahppiid lohku lea 15 oahppi.
Lautakunnan päätöksen mukaan minimioppilasmäärässä voidaan kuitenkin saamen kielen kohdalla joustaa.
Lávdegotti mearrádusa mielde unnimus vejolaš oahppiid logus sáhttá goit sámegiela bokte boahtit vuostá.
Päätös on jo ensimmäisenä toteuttamisvuotenaan (2008) johtanut A2kielten opetusta saavien oppilaiden kokonaismäärän tuntuvaan vähenemiseen (49 % Saamen kielen opetukseen ei otettu uusia oppilaita.
Mearrádus lea juo vuosttas ollašuhttinjagi (2008) dagahan dan, ahte A2gielaid oahpahusa oažžu oahppiid olles mearri lea mearkkašahtti láhkái geahppánan (49 % Sámegiela oahpahussii eai leat váldojuvvon ođđa oahppit.
Lisäksi opetusministeriön valtionavustuksen saamista koskevan asetuksen 3 §:n (ks. edellä) noudattaminen on johtanut saamen kielen opetusta haluavien oppilaiden etnisen taustan selvittämiseen.
Lassin oahpahusministeriija stáhtadoarjaga oažžuma guoski ásahusa 3 § (gč. ovddabealde) čuovvun lea dagahan dan, ahte sámegiela oahpahusa bivdán oahppiid etnihkalaš duogážat leat čielgga duvvon.
Saamelaisten kotiseutualueella tällaista etnistä valintaa ei ole.
Sámiid ruovttuguovllus ii leat dákkáraš etnihkalaš válljen.
Saamen kielen lähiopetus (2 tuntia viikossa) alkoi Tampereen perusopetuksessa syksyllä 2006.
Sámegiela lagašoahpahus (oahpaheaddji báikki alde) álggii Tampere vuođđoskuvllas čakčat 2006.
Opetus on “ perusopetusta täydentävää ” pohjoissaamen kielen opetusta ja se on järjestetty Tampereen keskustan Aleksanterin koulussa, jossa koulun tietokoneluokka / kirjasto on toiminut opetustilana.
Oahpahus lea Švuođđooahpahusa dievasmahttiŠ davvisámegiela oahpahus ja dat lea ordnejuvvon Tampere guovddáža Aleksanteri skuvllas, gos skuvlla dihtorluohkká / girjerádju lea doaibman oahpahuslatnjan.
Opetus on oppilaille vapaaehtoista ja se on järjestetty koulupäivän päätteeksi iltapäivällä kerran viikossa.
Oahpahus lea oahppiide eaktodáhtolaš ja dat lea ordnejuvvon skuvlabeaivvi lohppii oktii vahkus.
Ensimmäisenä vuonna opettajana toimi saamenkielinen lukion opiskelija, syksystä 2007 lähtien tuntiopettajana on toiminut koulutuksen saanut saamen kielen opettaja.
Vuosttas jagi oahpaheaddjin doaimmai sámegielat logahatstuđeanta, čavčča 2007 rájes diibmooahpaheaddjin lea doaibman skuvlejumi ožžon sámegiela oahpaheaddji.
Opetussuunnitelma saamen kielen opetusta varten on valmistumassa opetusviraston ja vanhempien yhteistyönä.
Oahppaplána sámegiela oahpahusa várás lea gárvvásmuvvamin oahpahusdoaimmahaga ja vánhemiid oktasašbargun.
Lukuvuonna 2006–2007 Tampereella oli yhteensä seitsemän saamen kielen oppilasta, joista viisi Aleksanterin koululla järjestetyssä vapaaehtoisen kielen opetuksessa.
Lohkanjagi 2006–2007 Tamperes ledje oktiibuot čieža sámegiela oahppi, geain viđas ledje Aleksanteri skuvllas ordnejuvvon eaktodáhtolaš giela oahpahusas.
Kaksi lukion opiskelijaa sai vieraan kielen opetuksen Inarin kunnan opettajalta virtuaalisesti.
Guokte logahaga oahppi oaččuiga vieris giela oahpahusa Anára gieldda oahpaheaddjis virtuálalaččat.
Lukuvuonna 2007–2008 oppilasmäärä oli edelleen seitsemän, kuuden oppilaan ollessa perusopetuksessa ja yhden lukiolaisen saadessa verkkoopetusta Inarin kunnasta.
Lohkanjagi 2007–2008 oahppiid lohku lei ainge čieža, guhtta oahppi ledje vuođđooahpahusas ja okta logahaga oahppi oaččui fierbmeoahpahusa Anára gielddas.
Kuluvana lukuvuonna perusopetuksen saamen oppilaita on yhteensä viisi, lisäksi Tampereen naapurikunnassa Orivedellä yksi lukiolainen saa saamen opetusta virtuaalisesti Inarin kunnasta.
Vuođđooahpahusa sámegiela oahppit ledje oktiibuot vihtta, lassin Tampere kránnjágielddas Orivesis okta logahatoahppi oaččui sámegiela oahpahusa virtuálalaččat Anára gielddas.
Saamelaisten vanhempien ja kaupungin opetusviraston yhteistyö on ollut luontevaa ja kaupunki on pyrkinyt parhaansa mukaan järjestämään edellytykset opetukselle.
Sápmelaš vánhemiid ja gávpoga oahpahusdoaimmahaga oktasašbargu lea leamaš buorre ja gávpot lea figgan buoremus lágis mielde ordnet vejo laš vuođaid oahpahussii.
Saamelaiset vanhemmat ovat kuitenkin vierastaneet saamen kielen rinnastumista kaupungissa opetettaviin suuriin maahanmuuttajakieliin kuten esimerkiksi arabiaan, espanjaan, englantiin ja punjabiin.
Sápmelaš vánhemat leat goit atnán amasin, ahte sá me giella buohtastahttojuvvo gávpogis oahpahuvvon stuorra sisafárrejeaddji gielaide dego ovdamearkan arábiai, espánjai, eŋgelasgillii ja punjabii.
Saamelaisopetuksen kokonaisuus
Sámeoahpahusa ollisvuohta
Kotiseutualueella annettu perusopetus 2004–2007
Ruovttuguovllus addojuvvon vuođđooahpahus 2004–2007
Opetustilanteessa on nähtävissä sekä edistystä, että huolestuttavia piirteitä.
Oahpahusdilis leat oaidnimis sihke ovddos mannan ja fuolastuhtti áššit.
Edistysaskeleina voidaan pitää 1) saamenkielisen opetuksen laajenemista kattamaan entistä useampia oppiaineita, 2) opetusta on 2000 luvun alusta alkaen annettu kaikilla kolmella saamen kielellä ja 3) syksystä 2007 alkaen saamenkielistä opetusta annetaan kaikissa kotiseutualueen kunnissa.
Ovdánanlávkin sáhttá doallat 1) sámegielat oahpahusa viidáneami sisttisdoallat ain eanet oahppoávdnasiid, 2) oahpahus lea 2000 logu álggu rájes addon buot golmma sámegillii ja 3) čávčča 2007 rájes sámegielat oahpahus addojuvvo buot ruovttuguovllu gielddain.
Inarinsaamenkielinen opetus on lisääntynyt hieman.
Anárašgielat oahpahus lea lassánan veháš.
Koltansaamenkieli-nen opetus on katkeamassa ja kielen opetustilanne hälyttävä.
Nuortalašgielat oahpahus lea boatkaneamin ja giela oahpahusdilli fuolastuhtti.
KoltansaaPohjoissaamenkielistä opetusta saavien oppilaiden määrä on kasmenkielistä opetusta annetaan vain muutamalle oppilaalle (lukuvuonna 2007–2008 kahdelle), eikä kouluun ole enää tulossa koltansaamenkielisiä lapsia.
Nuortalašgielat oahpaDavvisámegielat oahpahusa oažžu oahppiid lohku lea lassánan vehá.
vanut hieman. Saamenkielinen opetus vähenee (kaikilla saamen kielillä) tuntuvasti ylemmille vuosiluokille tultaessa.
Sámegielat oahpahus addojuvvo dušše muhtun oahppái (lohkanjagi 2007–2008 guoktásii), eaige skuvlii leat šat boahtimin nuortalašgielat mánát.
Opettajatilanne on heikentynyt 2000 luvulla.
Oahpaheai dilli lea šaddan heittogin 2000 logus.
Opettajapula koskee kipeimmin inarin ja koltansaamen kieliä ja kaikilla kolmella saamen kielellä annettavaa aineopetusta.
Oahpaheaddjivátni guoská eanemusat anárašgiela ja nuortalašgiela oahpahusa ja buot golmma sámegillii addon ávnnasoahpahusa.
Sodankylän Vuotsossa saamenkieliSaamen kielen aineopetusta saavien oppilaiden määrä on laskenut Enonnen opetus aloitettiin ensimmäistä kertaa syksyllä 2007 kahdelle oppilaalle. tekiöllä 28 (87–59) ja Utsjoella 7 (28–21).
Eanodaga gielddas sámegielat oahpahusa oažžu oahppiid lohku lea lasSámegiela ávnnasoahpahusa oažžu oahppiid lohku lea luoitán Eanodagas 28 (87–59) ja Ohcejogas 7 (28–21).
Inarissa kielen oppilasmäärä on kasvanut 14 (111&gt;125) ja Sodankylässä 5 (54&gt;59).
Anáris giela oahppiid lohku lea lassánan 14 (111&gt;125) ja Soađegilis 5 (54&gt;59).
Kokonaisuudessaan koti seutualueen peruskouluissa saamen kieltä ja saamen kielellä oppivien oppilaiden määrä on vuosien 2004–2007 välillä vähentynyt 36 (439&gt;403).
Soađegili Vuohčus sámegielat oahpahus álggahuvvui vuosttas geardde čakčat 2007 guovtti oahppái. skuvllain sámegiela ja sámegillii oahppi oahppiid lohku lea jagiid 2004–2007 gaskkas geahppánan 36 (439&gt;403).
Kotiseutualueen lukiot 2004–2007
Ruovttuguovllu logahagat 2004–2007
Saamenkielistä opetusta annetaan vain Utsjoen saamelaislukiossa, yhteensä seitsemälle opiskelijalle (muutos +0).
Sámegielat oahpahus addojuv vui dušše Ohcejoga sámelogahagas, oktiibuot čieža oahppái (nuppástus +0).
Opetus on epävarmalla pohjalla opettajapulan ja suomenkielisen ylioppilastutkinnon takia.
Oahpahus lea eahpesihkkaris vuođu alde oahpaheaiváni ja suoma gielat stuđeantadutkosa dihte.
Monet perusopetusta saamen kielellä saaneet oppilaat vaihtavat opetuskielensä jo ennen lukioopintoja varmistaakseen selviytymisensä ylioppilastutkinnossa.
Máŋggat vuođđo oahpahusa sámegillii ožžon oahppit molsot iežaset oahpahusgiela juo ovdal logahatoahpuid sihkkarastima dihte stuđeantadutkosa čađaheami.
Saamen kielen koe on mahdollista suorittaa ylioppilastutkinnossa.
Sáme giela iskosa lea vejolaš čađahit stuđeantadutkosis.
Inarin ja pohjoissaamen kielissä on ollut mahdollista suorittaa äidinkielen tai vieraan kielen koe, koltansaamen kielessä ainoastaan vieraan kielen koe.
Anáraš ja davvi sáme gielain lea leamaš vejolaš čađahit eatnigiela dahje vieris giela iskosa, nuortalašgielas duššefal vieris giela iskosa.
Ensimmäiset kolme koltansaamen ylioppilaskoetta suoritettiin keväällä 2005.
Vuosttas golbma nuortalašgiela stuđeantaiskosa čađa huvvojedje giđđat 2005.
Saamen kielen ja saamenkielistä opetusta kotiseutualueen kuntien lukioissa saavien opiskelijoiden määrä on pienentynyt vuosina 2004–2007 11 (61&gt;50).
Ruovttuguovllu gielddaid logahagain sámegiela ja sámegielat oahpahusa oažžu oahppiid lohku lea geahppánan jagiid 2004–2007 11 (61&gt;50).
Kotiseutualueen ulkopuolella
Ruovttuguovllu olggobealde
Kotiseutualueen kuntien ulkopuolella saamen kielen opetusta saaneiden oppilaiden määrä nousi syksyn 2004 20:stä oppilaasta 37 oppilaaseen syksyyn 2007 mennessä, joista 30 perusopetusikäistä ja seitsemän lukiolaista.
Ruovttuguovllu gielddaid olggobealde sámegiela oahpahusa ožžon oahppiid lohku lassánii čávčča 2004 20 oahppis 37 oahppái čávčča 2007 rádjai, geain 30 vuođđooahpahusahkásačča ja čieža logahatoahppi.
Yhtä inarinsaamen oppilasta lukuunottamatta opetettava kieli on ollut pohjoissaame.
Earret ovtta anárašgielat oahppi oahpahuvvon giella lea leamaš davvisámegiella.
Kotiseutualueen ulkopuolella ei ole saamenkielistä opetusta.
Ruovttu guovllu olggobealde ii leat sámegielat oahpahus.
Kuluvana lukuvuonna (2008–2009) kotiseutualueen kuntien ulkopuolella saamea opetetaan yhteensä 27 oppilaalle, joista 21 on perusopetuksessa lähiopetusta saavia oppilaita ja kuusi verkkoopetusta Inarista saavia lukion opiskelijoita.
Lohkanjagi 2008–2009 ruovttuguovllu gielddaid olg go bealde sámegiella oahpahuvvui oktiibuot 27 oahppái, geain 21 ledje vuođđo oah pa husa oahppit ja guhtta logahaga oahppi, geat ožžo fierbmeoahpahusa Anáris.
Lukion opiskelijoista yksi suorittaa saamen äidinkielen kursseja.
Logahaga oahppiin okta čađahii sámegiela eatnigiela gurssaid.
Ks. liite 3.
Geahča mildosa 3.
Työryhmän käytännön toimet ja Saame virtuaalikoulu - hanke
Bargojoavkku geavatlaš doaimmat ja Sámi virtuálaskuvla - prošeakta
Työryhmän työ alkoi vuoden 2006 kesän alussa.
Bargojoavkku bargu álggii jagi 2006 geasi álggus.
Seuraavan kouluvuoden alkuun oli aikaa vain kaksi kuukautta, mistä huolimatta työryhmä päätti pyrkiä käynnistämään saamen kielen verkkoopetusta kotiseutualueen ulkopuolelle.
Čuovvovaš skuvlajagi álgui leai áigi dušše guokte mánotbaji, mas fuolakeahttá bargojoavku mear ridii geahččalit álggahit sámegiela fierbmeoahpahusa ruovttuguovllu olggobealde.
Vanhempien verkostoa, sähköpostiyhteyksiä ja tiedotusvälineitä avuksi käyttäen se pyrki tavoittamaan saamen opetusta lapsilleen haluavia perheitä eri puolilta Suomea.
Vánhemiid fierpmádaga, šleađgaboastaoktavuođaid ja dieđi han gaskaomiid geavahemiin dat geahččalii iešguđet guovllus Suomas juksat bearrašiid, geat háliidit sámegiela oahpahusa mánáidasa set.
Vanhemmille toimitettiin tiedote Saamelaiskäräjien ja Saamelaisalueen koulutuskeskuksen Saame virtuaa-likoulu hankkeen tavoitteesta saada aikaan kielen opetusta perusopetuksen ja lukion oppilaille.
Vánhemiidda doaimmahuvvui dieđáhus Sámedikki ja Sámi oahpahusguovddáža Sámi virtuálaskuvla – prošeavtta ulbmilis oažžut áigái giela oahpahusa vuođđo skuvlla ja logahaga oahppiide.
Perimmäisenä tavoitteena oli saattaa virtuaaliopetus pysyvälle pohjalle ja jatkuvaksi toiminnaksi ja siten turvata oman kielen opetus myös kotiseutualueen ulkopuolella asuville.
Loahpalaš ulbmilin leai ožžut virtuá laoahpahusa bissovaš vuođu ala ja bissovaš doaibman ja ná dorvvastit iežaset giela oahpahusa maid ruovttuguovllu olggobealde ássi sámiide.
Heti työn alussa kävi selväksi, että yhteistyöhön tarvittiin mukaan myös joku saamelaisalueen kunnista, koska koulutuskeskukselle annettu opetuksen järjestämislupa ei koskenut perusopetusta.
Dalán barggu álggus čielggai, ahte oktasašbargui dárbbašuvvui mielde maid miinu sámeguovllu gielddain, daningo oahpahusguovddážii addon oahpahusa ordnenlohpi ii guoskan vuođđooahpahusa.
Opetusta organisoimassa oli siten kaksi toimijaa, saamelaiskäräjät ja saamelaisalueen koulutuskeskus, joilla molemmilla oli pyrkimys opetustilanteen edistämiseen, mutta kummallakaan ei ollut toimivaltaa eikä taloudellisia tai henkilöresursseja asiassa.
Oahpa husa organiseremin ledje dakko guokte doaibmi, sámediggi ja sámi oah pahusguovddáš, main guktuin leai figgamuš oahpahusdili ovddi deapmái, muhto goappásge ii lean doaibmaváldi iige ekonomalaš dahje olmmoš resursa ášši hárrái.
Inarin kunta suhtautui myönteisti verkkoopetuksen järjestämiseen ja opetus saatiin kuitenkin käyntiin, vaikka kunnalla olisi ollut tarve käyttää omat opettajaresurssinsa kokonaan oman kunnan oppilaiden opetukseen.
Anára gielda lei miehtemielalaš fierbmeoahpahusa ordnemii ja oahpahus álggahuvvui, váikko gielddas livččii lean dárbu geavahit iežas oahpaheairesurssaid oppalohkái iežas gieldda oahppiid oahpa hussii.
Kesän aikana ja vielä kouluvuoden alkaessakin työryhmä sai yhteydenottoja vanhemmilta ja opetusta saatiin järjestettyä Inarin kunnan opettajien kautta yhteensä 13 oppilaalle, joka oli noin puolet siitä oppilasmäärästä, jolle vanhemmat olivat pyytäneet opetusta.
Geasi áigge ja velá skuvlajagi álggedettiinge bargojovkui bohte bivdagat vánhemiin. Oahpahus ordnašuvai Anára gieldda oahpahead djiid bokte oktiibuot 13 oahppái, mii leai sullii bealli dan oahppiid logus, masa vánhemat ledje bivdán oahpahusa.
Lisäksi on selvää, että työryhmän tiedotteet tavoittivat vain murtoosan kotiseutualueen ulkopuolella asuvista perheistä, joilla on perusopetus ja lukioikäisiä lapsia.
Lassin lea čielggas, ahte bargojoavkku dieđáhusat jukse dušše unna oasi ruovttuguovllu olggobealde ássi bearrašiin, main leat vuođđooahpahus ja logahatahkásaš mánát.
Saamelaisalueen koulutuskeskuksen Saame virtuaalikoulu hankkeessa löydetty tekninen ratkaisu edesauttoi opetuksen järjestämistä, mutta edessä oli lukemattomia ongelmia:
Sámi oahpahusguovddáža Sámi virtuálaskuvla prošeavttas gávdnon teknihkalaš čoavddus veahkehii oahpahusa ordnema, muhto ovddabealde ledje ollu váttisvuođat: • bargojoavku lei menddo maŋŋit jođus oahpahusa ordnemis ja bivdagat áiggi ja oahpahanlanja ordnemii skuvlla sámegiela oahppái (muhtumin dušše ovtta oahppái / skuvla) vásihuvvui skuvllain váttisin;
• opetuksen järjestämisessä oltiin liikkeellä liian myöhään ja pyynnöt ajan ja opetustilan järjestämiselle koulun saamen oppilaalle (joskus vain yhdelle / koulu) koettiin kouluissa hankalaksi;
26
• koulut eivät olleet halukkaita osallistumaan opetuksesta aiheutuneisiin kustannuksiin, joita olivat oppimateriaalit ja pienten teknisten apuvälineiden (headset) hankkiminen.
• skuvllat eai lean dáhtolaččat váldit oasi oahpahusa goluide, mat šadde oahppamateriálain ja unna teknihkalaš veahkkeneavvuid (headset) skáhppomis.
Kouluissa katsottiin kustannusten kuuluvan opetusta järjestävälle koululle, eli Inarin kirkonkylän peruskoululle.
Skuvllain gehččojuvvui, ahte golut gulle oahpahusa ordnejeaddjái, dán dilis Anára girkosiidda vuođđoskuvlii.
Suuremmista kustannuksista, kuten lisenssimaksuista, selvittiin Lapin verkkokouluhankkeen avulla, jonka lisenssejä voitiin käyttää tarkoitukseen.
Stuorát golut šadde liseansamávssuin. Daidda veahkkin bođii Lappi fierbmeskuvlaprošeakta, man liseanssaid lei vejolaš geavahit ulbmilii
Saamelaisalueen koulutuskeskus, neuvotteli rahoituksesta viranomaisten kanssa useaan otteeseen.
nuvttá. Sámi oahpahusguovddáš ráđđádalai ruhtadeamis eiseválddiiguin máŋgii.
Inarin kunta käytti kustannuksiin virtuaaliopetuksen kehittämiseen saamaansa valtionavustusta; • myös virtuaaliopetuksen valvonnan järjestäminen ja lukujärjestysten yhteensovittaminen tuotti ongelmia sekä opetusta saavassa että sitä antavassa koulussa, erityisesti jos samassa verkkoopetuksen ryhmässä oli oppilaita useammasta koulusta; • saamenkielistä verkkoopetuksen materiaalia ei juurikaan ollut ja opettaja valmisti sitä opetuksen edetessä tarpeiden mukaan.
• maiddái virtuálaoahpahusa bearráigeahču ordnen ja lohkanortnega oktii heiveheapmi dagahii váttisvuođaid sihke oahpahusa oažžu ja dan addi skuvllas, erenoamážit juos seammá fierbmeoahpahusjoavkkus ledje oahppit máŋgga skuvllas;
Vanhemmat ja oppilaat olivat tyytyväisiä alkaneeseen opetukseen, vaikka se tuotti ylimääräistä päänvaivaa myös heille eikä opetuksen jatkuvuudesta ollut tietoa.
Vánhemat ja oahppit ledje duđavaččat álgán oahpahussii, váikko dat daga hii badjelmearálaš váttisvuođaid sidjiide iige oahpahusa joatkašuvva mis lean diehtu.
Työryhmä uusi tiedotuskierroksensa yhdessä valmiin ilmoittautumislomakkeen kanssa keväällä 2007.
Bargojoavku sáddii ođđa dieđáhusa ovttas gárvves almmu han skoviin giđđat 2007.
Kokeilun tulokset olivat samat ja opetusta järjestettiin samankokoiselle oppilasryhmälle kuin edellisenäkin vuonna.
Geahččaleami bohtosat ledje seammát ja oahpa hus ordnejuvvui seammasturrosaš oahppiid jovkui go ovddit jagi.
Saame virtuaalikoulu hankkeen koordinaattori neuvotteli ja sopi opetuksen käytännön järjestelyistä eri puolilla Suomea sijaitsevien koulujen rehtoreiden kanssa ja piti yhteyksiä myös vanhempiin ja Inarin kuntaan.
Sámi virtu álaskuvla prošeavtta koordináhtor ráđđádalai ja soabai oahpahu sa geavatlaš ordnemiin iešguđet guovllu skuvllaid rektoriiguin ja doa lai oktavuođaid maid vánhemiidda ja Anára gildii.
Verkkoopetusta antaneet opettajat saivat tarvittavan teknisen koulutuksen saamelaisalueen koulutuskeskuksesta.
Fierbmeoahpahusa oahpaheaddjit ožžo dárbbašlaš teknihkalaš skuvlejumi sámi oahpa husguovddážis.
Opetusta annettiin Learnlinc Learnlinc on osoittautunut tarjolla olevista vaihtoehetäopetusjärjestelmässä siten, että opetus oli lähiopetuksen ja verkkoopetuksen välimuoto opettajan ollessa koko ajan mukana verkossa.
Oahpahus addojuvvui Learnlinc Learnlinc lea vásigáiddusoahpahusvuogádagas nu, ahte oahpahus leai lagasoahpahusa ja fierbmeoahpahusa gaskasaš vuohki daningo oahpaheaddji leai olles áiggi mielde fierpmis.
doista parhaaksi toimivuutensa ja kohtuullisten laitevaatimustensa vuoksi.
Dábálaš fierbmeoktavuođa lassin dárbbašuvvojit bealjusmikrofovnnat (headset) ja pcdihtor.
Tavallisen verkkoyhteyden lisäksi tarvitaan headsetit (kuulokemikrofoni) ja pctietokone, myös webbikameran käyttö on ollut mahdollista.
Maiddái webkamera atnin lea leamaš vejolaš.
Yhden virtuaaliopetustunnin hinnaksi arvioitiin vajaat 40 euroa.
Ovtta virtuálaoahpahusdiimmu haddin árvvoštallojuvvui vádjit 40 euro.
Virtuaaliopetuksessa tärkeänä osana olisi myös oppilaiden ja opettajan fyysinen tapaaminen, johon lukuvuosina 2006–2008 toteutetussa kokeilussa ei ollut varoja.
Virtuálaoahpahusa oassin galggašii leahkit maid oahppiid ja oahpaheaddji fysalaš deaivvadeapmi, masa lohkanjagiid 2006–2008 ollašuhttojuvvon geahččaleamis eai lean resurssat.
Seuraavassa kokeilun aikana verkkoopetusta Inarin kunnasta saaneiden oppilaiden määrät ja paikkakunnat:
Geahččaleami áigge fierbmeoahpahusa Anára gielddas ožžon oahppiid logut ja báikegottit:
Peruskoulut Kempele 2, Vääksy 1, Jyväskylä 3, Lohikoski 3, Iitti 1, Liperi 1 Lukiot
Vuođđoskuvllat: Kempele 2, Vääksy 1, Jyväskylä 3, Lohikoski 3, Iitti 1, Liperi 1 Logahagat: Tampere 2, Vääksy 1, Pello 1, Liperi 1
Tampere 2, Vääksy 1, Pello 1, Liperi 1
2007–2008
PeruskoulutKempele 1,Vaasa 2, Liperi 1, Tuusula 1, Iitti 1 LukiotJyväskylä 1, Tampere 1, Rovaniemi 4 Lisäksi Hollanti / Rotterdam, 1 inarinsaamen perusopetuksen oppilas
Vuođđoskuvllat: Kempele 1,Vaasa 2, Liperi 1, Tuusula 1, Iitti 1 Logahagat: Jyväskylä 1, Tampere 1, Roavvenjárga 4 Lassin Hollánda / Rotterdam, 1 anárašgiela vuođđooahpahusa oahppi
Saame virtuaalikoulu - hankkeesta
Sámi virtuálaskuvla - prošeavttas
Saame virtuaalikoulu hanke oli käynnistetty erityisesti saamelaisnuorten, mutta myös aikuisopiskelijoiden tarpeita varten ja sen ensisijaisena toimintaalueena olivat saamelaisalueen koulut.
Sámi virtuálaskuvla prošeakta leai álggahuvvon erenoamážit sámenuoraid, muhto maid rávesoahppiid dárbbuid várás ja dan vuosttas doaibma guovlun ledje sámeguovllu skuvl lat..
Hankkeen pääasiallisena tavoitteena oli selvittää verkossa tapahtuvalle etäopetukselle sopivia teknisiä ratkaisuja ja välineitä ja luoda uudenlaisia, tasaarvoisia ja yksilöllisiä etä ja monimuotoopetukseen perustuvia joustavia koulutusjärjestelyjä saamen kielen ja saamenkieliseen opetukseen sekä kehittää opettajien ja koulujen käyttöön resurssipankki saamelaisista ja saamelaiskulttuurista.
Prošeavtta váldoulbmilat ledje 1) čielggadit fierbmeoahpahussii / gáiddusoahpahussii heivvolaš teknihkalaš čovdosiid ja gaskaomiid, 2) hábmet ođđalágan, dásseárvosaš ja njuovžilis vugiid ordnet sámegiela ja sámegielat oahpahusa, ja 3) ovddidit oahpaheaddjiid ja skuvllaid atnui resursabáŋkku sámiin ja sámekultuvrras.
Lisäksi tavoitteena on ollut kehittää opettajien verkkopedagogisia taitoja ja etäopetuksen opetussuunnitelmia.
Lassin ulbmilin lea leamaš ovddidit oahpaheaddjiid fierbmepedagogalaš dáidduid ja gáiddusoahpahusa oahppoplánaid.
Hankkeella haluttiin edistää erityisesti saamelaisalueen opettajien verkostoitumista, yhteistyöskentelyä ja saamen kielen ja kulttuurin opettajaresurssien jakamista eri puolilla olevien oppilaiden ja opiskelijoiden tarpeisiin.
Prošeavtta ulbmilin lei ovddidit erenoamážit sámeguovllu oahpaheaddjiid fierpmádaga, oktasašbarggu ja sámegiela ja kultuvrra oahpaheairesurssaid juohkima oahppiid ja stuđeanttaid dárbbuid várás, geat leat máŋgga sajis.
Hankkeessa saadun kokemuksen ja teknisten valmiuksien ollessa olemassa hankkeen koordinaattori oli kuitenkin valmis avustamaan verkko opetuksen liikkeelle saamista myös kotiseutualueen ulkopuolisessa perusopetuksessa ja lukiokoulutuksessa.
Go prošeavttas ožžon hárjánupmi ja teknihkalaš válmmašvuođat ledje juo anus, prošeavtta koordináhtor leai goit gárvvis veahkehit fierbmeoahpahusa johtui fidnema maid ruovttuguovllu olggobeale vuođđooahpahusas ja logahatskuvlejumis.
Virtuaaliopetuksen kehittäminen jatkuu saamelaisalueen koulutuskeskuksessa uuden ESRhankkeen kautta, mutta koulutuskeskuksella ei ole mahdollisuutta kehittää saamen kielen opetus mahdollisuuksia perusopetuksen oppilaille.
Virtuálaoahpahusa ovddideapmi joatkašuvvá ain (2009) Sámi oahpahusguovddážis ođđa ESRprošeavtta bokte, muhto oahpahusguovddážis ii leat vejolašvuohta ovddidit sámegiela oahpahusa vuođđooahpahusa oahppiide.
Koulutuskeskus on myös perustanut uuden virtuaaliopetuksen suunnittelijan viran.
Oahpahusguovddáš lea maid vuođđudan ođđa virtuálaoahpahusa plánejeaddji virggi.
Verkkoopetuksen antaminen muutamalle lukion opiskelijalle kotiseutualueen ulkopuolelle jatkuu edelleen Inarin kunnan omana toimintana.
Fierbmeoahpahusa addin muhtun logahaga oahppái ruovttuguovllu olggobeallai joatkašuvvá ain Anára gieldda iežas doaibman.
Saamelaisalueen koulutuskeskus on hakenut varoja valtakunnalliseen saamen kieleen ja kulttuuriin keskittyvään hankkeeseen, jonka kieliosiossa on mukana perusopetukseen liittyvän saamen kielen opetuksen järjestäminen.
Sámi oahpahusguovddáš lea ohcan váriid riikkaviidosaš sámegiela ja kul tuvrra oahpahusprošektii, mas lea mielde maiddái sámegiela oahpahus vuođđoskuvllaide. Prošeaktaohcamušas válmmaštuvvon árvvoš talla ma mielde oahpahusguovddáš sáhtašii vástidit sámegiela oahpahusa
Hankkeessa valmistetun laskelman mukaan koulutuskeskus voisi vastata saamen kielen opetuksen järjestämisestä koko maan peruskouluissa noin 280.000 euron vuotuisella rahoituksella.
28 ordnemis oppa riikka vuođđoskuvllain sullii 280.000 euro jahkásaš ruhtademiin.
Rahoituksen puuttumisen lisäksi yhtenä esteenä on se, että tällä hetkellä koulutuskeskuksesta annettu laki ei mahdollista perusopetuksen antamista.
Ruhtadeami váiluma lassin oktan hehttehussan lea dat, ahte oahpahusguovddáža birra addon láhka ii vuos daga vejolažžan vuođđooahpahusa addima.
Lakia ollaan parhaillaan uudistamassa, mutta tämän asian mukanaolosta uudistuksessa ei ole varmuutta.
Lága leat bárrásiin ođasmahttimin, muhto ahte dát ášši lea ođastusas fárus ii leat sihkkar.
Saamelaiskäräjien kannanottoja
Sámedikki bealiváldimat
Saamelaiskäräjien antamissa lausunnoissa ja sen tekemissä esityksissä opetusministeriölle ja eduskunnan valiokunnille on käsitelty saamelaisopetusta kokonaisuutena, jossa ovat mukana sekä kotiseutualue että sen ulkopuolella sijaitsevat paikkakunnat.
Sámedikki cealkámušain ja evttohusain oahpahusministeriijai ja riikkabeivviid lávdegottiide sámeoahpahus lea gieđahallojuvvon ollisvuohtan, mas leat mielde sihke ruovttuguovllu gielddat ja báikegottit, mat leat daid olggobealde.
Vuodesta 2004 lähtien lausunnoissa on kiinnitetty vakavaa huomiota siihen, että perusopetuikäisistä saamelaisoppilaista jää nykysäännösten seurauksena saamelaisopetuksen ulkopuolelle vähintään 50%.
Jagi 2004 rájes cealkámušain lea giddejuvvon duođalaš fuomášupmi dasa, ahte dálá njuolggadusaid čuovvumuššan sáme oahpahusa olggobeallai báhcá unnimustá 50 % vuođđooahpahusahkásaš sámeoahppiin.
Toisella asteella osuuden on arvioitu olevan vielä suuremman.
Nuppi dásis (logahat ja ámmátskuvlejumis) dát oassi lea árvvoštallojuvvon velá stuorábun.
Saamelaiskäräjät on pitänyt tilannetta perustuslain ja Suomen antamien kansainvälisten sitoumusten ja alkuperäiskansan oikeuksien vastaisena ja nähnyt sen johtavan nopeasti saamelaisväestön yksikielistymiseen ja yhteyksien katkeamiseen saamelaisyhteisöön.
Sámedikki mielas dilli lea Suoma vuođđolága ja Suoma addin riikkaidgaskasaš čatnasumiid ja eamiálbmogiid vuoigatvuođaid vuostá. Sámediggi lea váruhan, ahte dákkár dilli boahtá jođánit doalvut sámeálbmoga ovttagielalašvuhtii ja oktavuođaid boatkaneapmái sámeservodahkii.