pere/sami_parallel huggingface dataset:
ILO-169:n 25 artiklan 1 momentissa myönnetään, että terveydenhuoltoalalla on ryhdyttävä
ILO-169 artihkkal 25 nr. 1 dohkkeha dárbbašlažžan álgoálbmogiidda sierra doaibma
erityistoimenpiteisiin alkuperäiskansojen mahdollisimman hyvän fyysisen ja henkisen
bijuid dearvvašvuođasuorggis vai sidjiide sihkkarastojuvvo nu alla rumašlaš ja miellalaš dearvvašvuođastandárda go vejolaš.
Tämä on sopusoinnussa YK:n taloudellisia, sosiaalisia ja
Dát heive oktii ON-konvenšuvnna
sivistyksellisiä oikeuksia koskevan yleissopimuksen 12 artiklan 1 momentin määräyksen
artihkkala 12 nr. 1 mearrádusain, mii lea ekonomalaš, sosiála ja kultuvrralaš vuoigat
kanssa. Siinä todetaan, että kaikilla on oikeus nauttia korkeimmasta saavutettavissa olevasta
vuođaid birra, mas nannejuvvo ahte buohkain lea vuoigatvuohta nu buori rumašlaš ja
ruumiin- ja mielenterveydestä.
miellalaš dearvvašvuođastandárdii go vejolaš.
ILO-169:n 25 artiklan 2 momentissa todetaan, että
ILO-169 artihkkal 25 nr. 2 nanne ahte
alkuperäiskansojen terveyspalvelujen tulee mahdollisuuksien mukaan olla saatavilla
álgoálbmogiid vástesaš dearvvašvuođabálvalusat galget leat báikegottiin nu ollu go
paikallisympäristössä ja että palveluissa on otettava huomioon alkuperäiskansojen
lea vejolaš, ja ahte dakkár bálvalusat galget váldit vuhtii sin ekonomalaš, sosiála ja
taloudelliset, sosiaaliset ja kulttuuriolot.
kultuvrralaš dilálašvuođaid.
Vaikka kielioloja ei mainitakaan yleissopimuksessa
Vaikko ii lea čielgasit daddjojuvvon, ahte giellalaš
erikseen, niiden on luonnollista tulkita sisältyvän käsitteeseen ” kulttuuriolot ”. Tämän on
dilálašvuođat galget váldojuvvot vuhtii, de lea lunddolaš daid dulkot doahpagii
katsottava merkitsevän sen tunnustamista, että alkuperäiskansojen mahdollisimman hyvää
” kultuvrralaš dilálašvuođat ”. Dán fertet atnit dohkkeheapmin das ahte lea váttis
terveydellistä tasoa on vaikea varmistaa, ellei terveyspalveluja ole mukautettu niiden
sihkkarastit álgoálbmogiidda buoremus dearvvašvuođastandárdda jos dearvvašvuođa
erityisoloihin ja elämäntilanteeseen.
bálvalusat eai leat heivehuvvon sin erenoamáš dillái ja eallinláhkái.
Tässä määräyksessä sanotaan edelleen, että
Dán mearrádusas
alkuperäiskansojen terveyspalvelut on suunniteltava ja niitä on hallinnoitava yhteistyössä
celkojuvvo dasto ahte dearvvašvuođabálvalusat álgoálbmogiid várás galget pláne
kysymyksessä olevien alkuperäiskansojen kanssa ottamalla huomioon niiden perinteiset
juvvot ja hálddašuvvot ovttasráđiid dainna álgoálbmogiin mas lea sáhka, ja ahte sin
terveydenhoito-, parannus- ja lääkintämenetelmät.
árbevirolaš áiddasteaddji vugiid, dálkkodanvugiid ja dálkasiid galget váldit vuhtii.
7.3.7 Yhteydenpito ja yhteistyö rajojen yli
7.3.7 Oktavuođat ja ovttasbargu riikkarájiid rastá
ILO-169:n 32 artikla, joka käsittelee alkuperäiskansojen välistä yhteydenpitoa ja yhteistyötä
ILO-169 artihkkal 32 mii gieđahallá álgoálbmogiid oktavuođaid ja ovttasbarggu
rajojen yli, on keskeinen määräys saamelaisten kannalta.
riikkarájiid rastá, lea guovdilis mearrádus sámiid dáfus.
Määräys velvoittaa hallitukset
Mearrádus geatnegahttá
ryhtymään tarkoituksenmukaisiin toimiin helpottaakseen alkuperäiskansojen yhteydenpitoa ja
ráđđehusaid mearridit heivvolaš doaibmabijuid mat geahppudit álgoálbmogiid
yhteistyötä rajojen yli.
oktavuođaid ja ovttasbarggu riikkarájiid rastá.
Tämä koskee yhteydenpitoa ja yhteistyötä toisten alkuperäiskansojen
Dát guoská oktavuođaide ja ovttas
kanssa sekä myös yhteydenpitoa ja yhteistyötä toisessa maassa asuvien oman kansan jäsenten
bárgui earáge álgoálbmogiiguin seammá ollu go oktavuođaide ja ovttasbargui iežas
kanssa.
álbmoga olbmuiguin mat ásset eará riikkas.
Määräyksessä korostetaan erityisesti yhteydenpitoa ja yhteistyötä taloudellisilla,
Mearrádus deattuha erenoamážit
sosiaalisilla, kulttuurisilla ja ympäristöaloilla.
oktavuođaid ja ovttasbarggu ekonomalaš, sosiála, kultuvrralaš ja biraslaš surggiin.
Valtio on velvollinen ryhtymään toimiin
Stáhta lea geatnegas mearridit doaibmabijuid maiguin ovddida dakkár oktavuođaid ja
edistääkseen tällaista yhteydenpitoa ja yhteistyötä.
ovttasbarggu. Riikkaidgaskasaš soahpamušaid mat ulbmádit ovddidit dakkár okta
32 artiklassa mainitaan nimenomaan
vuođaid álgoálbmogiid gaskka, artihkkal 32 namaha čielgasit vuohkin man mielde dat
kansainväliset sopimukset alkuperäiskansojen tällaisten yhteyksien edistämiseksi.
sáhtášii dáhpáhuvvat. Davviriikkalaš sámekonvenšuvnna dohkkeheapmi ja ratifik
Pohjoismaisen saamelaissopimuksen hyväksyminen ja ratifiointi merkitsevät ILO-169:n 32
ašuvdna šaddá ILO-169 artihkkala 32 oskkáldas čađaheapmin.
7.4 Kansalaisoikeuksia ja poliittisia oikeuksia koskeva YK:n yleissopimus
7.4 ON konvenšuvdna siviila ja politihkalaš vuoigatvuođaid birra
7.4.1 Johdanto
7.4.1 Ovdasátni
Kansalaisoikeuksia ja poliittisia oikeuksia koskeva 16. joulukuuta 1966 tehty YK:n
ON-konvenšuvdna siviila ja politihkalaš vuoigatvuođaid birra, mii bođii juovlamánu
yleissopimus (KP) sisältää useita saamelaisoikeuden kannalta tärkeitä ja keskeisiä normeja.
16. b. 1966 (SP), siskkilda ollu norpmaid mat sámerievttálaš oktavuođain leat deaŧalaččat ja guovdilat, erenomážit artihkkalat 1, 2, 3, 26 ja 27. Artihkkal 1 – mii gieđa
Tässä yhteydessä on erityisesti mainittava 1, 2, 3, 26 ja 27 artikla. Itsemääräämisoikeutta
hallá iešmearridanvuoigatvuođa – lea sierra kapihttala fáddán, ja mielde maiddái
koskevaa yleissopimuksen 1 artiklaa käsitellään omassa luvussaan sekä liitteessä n:o 3, joka
lasáhusas nr. 3 mii lea sámi álbmoga iešmearridanvuoigatvuođas. Artihkkalat 2, 3 ja
koskee saamelaisten itsemääräämisoikeutta.
26 gieđahallet vealatkeahttáivuođa.
2, 3 ja 26 artiklat koskevat syrjimättömyyttä. 27
Artihkkal 27 nanne ahte olbmuin guđet gullet
artiklassa todetaan, ettei etnisiin, uskonnollisiin tai kielellisiin vähemmistöihin kuuluvilta
čearddalaš, oskkolaš dahje giellalaš unnitloguide ii galgga gildojuvvot vuoigatvuohta
henkilöiltä saa kieltää oikeutta nauttia omasta kulttuuristaan, tunnustaa ja harjoittaa omaa
eahccit iežaset kultuvrra, duođaštit ja čuovvut iežaset oskku, dahje geavahit iežaset
uskontoaan tai käyttää omaa kieltään.
giela.
27 artiklan määräyksen tärkeänä tavoitteena on
Duohta ovttadássásašvuohta stáhtain unnitloguid ja váldoálbmoga gaskkas lea
vähemmistöjen ja valtion valtaväestön todellinen tasa-arvo.
artihkkala 27 deaŧalaš ulbmil.
Määräys käsittää
Álgoálbmogiid ektui mearrádus fátmmasta maid
alkuperäiskansojen osalta myös oikeuden kulttuurin aineelliseen harjoittamiseen sekä maan ja
vuoigatvuođa ávnnaslaš kulturdoaibmamii ja árbevirolaš ealáhusdoaimmaide mat
luonnonvarojen käyttöön liittyvään perinteiseen elinkeinotoimintaan.
čatnasit eatnamiid ja luondduriggodagaid geavaheapmái.
27 artikla suojaa myös
Artihkkal 27 ásaha maid
luontoon kajoamiselta alueilla, joita alkuperäiskansat käyttävät perinteiseen
suodjalusa luonddumeassamiid vuostái dain guovlluin maid álgoálbmogat geavahit
elinkeinonharjoittamiseen.
árbevirolaš ealáhusdoaimmaide.
7.4.2 KP:n 2, 3 ja 26 artikla – syrjintäsuoja
7.4.2 SP artihkkalat 2, 3 ja 26 – vealahusa vuostái suodjalus
KP:n 2 artiklan 1 kohdassa säädetään syrjintäsuojasta.
SP artihkkal 2 nr. 1 ásaha vealahussuodjalusa.
Siinä todetaan, että sopimusvaltio
Das nannejuvvo ahte stáhta lea
sitoutuu kunnioittamaan ja takaamaan jokaiselle alueellaan olevalle ja oikeuspiiriinsä
geatnegas gudnejahttit ja sihkkarastit SP addin vuoigatvuođaid ja almmá dagakeahttái
sukupuoleen, kieleen, uskontoon, poliittiseen tai muuhun mielipiteeseen, kansalliseen tai
erohusaid ” náli, liikeivnni, sohkabeali, giela, oskku ja politihkalaš dahje eará oaiviliid
yhteiskunnalliseen alkuperään, omaisuuteen, syntyperään tai muuhun asemaan perustuvaa
geažil, nationála dahje sosiála vuolggasaji, opmodaga, riegádusa dahje eará beliid
syrjintää ”.
geažil muđui. ”
Kaikki valtion alueella oleskelevat henkilöt kansalaisuudesta riippumatta nauttivat
Buohkain guđet leat stáhta territoras, beroškeahttá su stáhtiigullevaš
2 artiklan 1 kohdan mukaista syrjintäsuojaa.
vuođas, lea artihkkala 2 nr. 1 mielde suodjalus vealahusa vuostái.
Sen lisäksi, että valtion tulee syrjintäsuojan
stáhta galgá vealatkeahttá gudnejattit vuoigatvuođaid mat leat konvenšuvnna eará
ohella kunnioittaa muualla yleissopimuksessa säädettyjä oikeuksia, valtio on myös velvollinen turvaamaan nämä oikeudet.
sajiin, de dat lea geatnegas sihkkarastit maid dáid vuoigatvuođaid.
Valtio on toisin sanoen velvollinen ryhtymään
Sáhta lea nuppiin
aktiivisiin toimiin taatakseen kaikki yleissopimuksen mukaiset täydet oikeudet
sániin cealkki geatnegas aktiiva doibmii sihkkarastin dihte dievas vuoigatvuođaid
lainsäädännöllisten tai muiden tarvittavien toimenpiteiden avulla.
konvenšuvnna mielde, lágaid dahje eará dárbbašlaš doaibmabijuiguin. SP artihkkal
Myös KP:n 3 artikla
3 maid siskkilda vealatkeahttáivuođa norpma mii geatnegahttá stáhta aktiivvalaččat
kummallekin sukupuolelle yhtäläiset kansalaisoikeudet ja poliittiset oikeudet.
sihkkarastit siviila ja politihkalaš vuoigatvuođaid goappašiid sohkabeliide.
KP:n 26 artiklassa säädetään yleisestä syrjimättömyysnormista, ja sen vaikutusalue on
SP artihkkal 26 ásaha oppalaš vealatkeahttáivuođa norpma, ja das lea dainna
siten laajempi kuin 2 artiklan 1 kohdan ja 3 artiklan mukainen syrjintäsuoja.
lágiin viidát váikkuhanviidodat go vealahussuodjalusas mii lea artihkkaliin 2 nr. 1 ja
3 artikla käsittää
3. Artihkkal 3 fátmmasta duššefal sohkabeallevealatkeahttáivuođa, muhto artihkkal 2
ainoastaan sukupuoleen liittyvän syrjimättömyyden, kun taas 2 artiklan 1 kohta rajoittuu
nr. 1 lea ráddjejuvvon vealahussii mii lea SP eará addin vuoigatvuođaid ektui.
syrjintään suhteessa muihin KP:ssa säädettyihin oikeuksiin. Sen sijaan 26 artiklassa säädetään
Artihkkal 26, dan sadjái, ásaha oppalaš ja sierra vealahusgildosa: ” Buohkat leat ovtta dásis lága ovddas ja buohkain lea mange erohusa haga earáid ektui vuoigatvuohta oažžut seammá láhkasuodjalusa.
uskontoon, poliittiseen tai muuhun mielipiteeseen, kansalliseen tai yhteiskunnalliseen
Dan geažil láhkaásaheapmi galgá gieldit buot sierralágan meannudemiid ja sihkkarastit buohkaide ovttalágan ja beaktilis suodjalusa sierrameannudemiid vuostá man sivat leat dakkárat go nálli, liikeivdni, sohkabealli, giella, osku, politihkalaš dahje eará jurddašeapmi, nationála dahje sosiála vuolggasadji, opmodat, riegádeapmi dahje dilli muđui. ”
KP:n 26 artiklan sanamuodon mukaan kaikenlainen syrjintä on kielletty. Tätä
Sániid mielde mat leat SP artihkkalis 26 lea buotlágan vealaheaddji meannu
ehdotonta sanamuotoa ei voida kuitenkaan tulkita kirjaimellisesti. KP-sopimuksen
deapmi gildosis. Dán čabočielga sátnádaga ii leat dattetge vejolas dulkot bustáva
valvontaelin, YK:n ihmisoikeuskomitea, tekee määräystä koskevassa tulkinnassaan eron
laččat. SP-konvenšuvnna bearráigeahččanorgána, ON olmmošvuoigatvuođa lávde
kielletyn ja sallitun syrjinnän välillä.
goddi, earuha iežas mearrádusdulkomis lobihis ja lobálaš sierrameannudeami.
Asiallinen syrjintä on sallittu, kun taas asiaton syrjintä
Govttolaš sierrameannudeapmi lea lobálaš, muhto vuođuhis sierrameannudeapmi
kuuluu tämän määräyksen piiriin.
deaivvahallá mearrádussii.
Kuten sanamuodosta käy ilmi, määräyksen ydinalueena on
Nugo sátnádagas boahtá ovdan, de eiseválddiid doaibman
viranomaisten oma toiminta, sillä määräys kohdistuu ensisijaisesti lainsäätäjään,
viidodat dat lea mii lea mearrádusa deaŧaleamos čuozáhat, dasgo dát mearrádus
hallintoelimiin ja tuomioistuimiin.
dávista vuos ja ovddimusat láhkaaddái, hálddahussii ja duopmostuoluide.
YK:n ihmisoikeuskomitea on tulkinnut 26 artiklan antavan valtiolle velvollisuuden
ON olmmošvuoigatvuođa lávdegoddi lea artihkkalii 26 dulkot stáhtii
ryhtyä positiivisiin erityistoimiin (” affirmative action ”) todellisen yhdenvertaisen kohtelun
geatnegasvuođa čađahit positiiva sierradoaibmabijuid (” affirmative action ”) vai šaddá
(” equality ”) saavuttamiseksi.
duohta ovttadássásašvuohta (” equality ”).
Komitea toteaa todellisen yhdenvertaisen kohtelun periaatteen
Lávdegoddi nanne ahte duohta
kohtaan sellaisten olosuhteiden poistamiseksi, jotka luovat perustan oikeudenvastaisen
ovttadássásašvuohta muhtun dáhpáhusain gáibida ahte stáhta čađaha postiiva
Esim. ICCPR: General Comment no 18, jossa todetaan, että erityiskohtelu on joissakin tapauksissa
sierradoaibmabijuid muhtun álbmotosiid várás unnidan dahje geahppudan dihte
syrjinnän ylläpitämiselle tai osittain johtavat siihen. Komitea valaisee asiaa esimerkein
dilálašvuođaid mat leat vuođđun láhkarihkku vealaheapmái dahje bisuha dan.
viittaamalla valtion velvollisuuteen soveltaa syrjinnän kohteeksi joutuneeseen väestönosaan
Lávdegoddi čujuha dás ovdamearkan dasa ahte stáhta lea geatnegas addit
positiivista erityiskohtelua suhteessa muuhun väestöön korjatakseen tosiasiallisen syrjinnän
vealahuvvon álbmotoassái positiiva sierrabálvalusa mii ii leat álbmogis muđui, vai
aiheuttamia haittoja.
njulgejuvvo duohtadilálaš vealaheapmi.
Asiallinen positiivinen erityiskohtelu, joka tähtää tällaisen syrjinnän
Áššáigullevaš positiiva sierrameannudeapmi
haittojen poistamiseen, on KP:n kannalta laillinen toimenpide.
mii ulbmáda njulget dakkár vealaheami, lea legitiibma doaibmabidju SP mielde.
Tästä seuraa luonnollisesti,
Dákkár vealaheami lunddolaš váikkuhus lea ahte sierrameannudeapmi mii dagaha
Yhtenä ehtona on myös, ettei
vuođuhis earušteami, lea gildosis.
erityistoimia jatketa pidempään kuin tilanteen korjaaminen edellyttää.
Sierradoaibmabijuid eaktun lea maid dat, ahte eai galgga bistit guhkibut go maid dilálašvuođat gáibidit njulgemii.
Kun positiivisen
Go sierradoaibmabiju
erityiskohtelun tavoite on saavutettu, tätä kohtelua ei enää jatketa.
ulbmil lea ollašuvvan, de dat galgá loahpahuvvot.
7.4.3 KP:n 27 artikla
7.4.3 SP artihkkal 27
KP:n 27 artiklassa todetaan, että:
SP artihkkalis 27 nannejuvvo ahte:
” Niissä valtioissa, joissa on kansallisia, uskonnollisia tai kielellisiä vähemmistöjä, tällaisiin vähemmistöihin kuuluvilta henkilöiltä ei saa kieltää oikeutta yhdessä muiden ryhmänsä jäsenten kanssa nauttia omasta kulttuuristaan, tunnustaa ja harjoittaa omaa uskontoaan tai käyttää omaa kieltään. ”
” Dain stáhtain main leat čearddalaš, oskkolaš dahje giellalaš unnitlogut, eai galgga dat olbmot guđet gullet dakkár unnitloguide, gildojuvvot vuoigatvuohta, ovttas nuppiiguin iežaset joavkkus, doahttalit iežaset kultuvrra, duođaštit ja čuovvut iežaset oskku, dahje geavahit iežaset giela. ”
On selvää, että määräys antaa myös oikeudellisen suojan alkuperäiskansoille, jotka
Čielggas lea ahte mearrrádus maid ásaha rievttálaš suodjalusa álgoálbmo
muodostavat vähemmistön − vaikka sen sanamuodossa mainitaankin ainoastaan
giidda mat leat unnitlogut – vaikko dan sátnádat dušše namaha unniloguid.
vähemmistöt. KP:n 27 artiklassa säädetyt oikeudet poikkeavat muista yleissopimuksen
Vuoigatvuođat mat artihkkal 27 siskkilda, leat earáláganat go konvenšuvnna eará
piiriin kuuluvista yksilöllisistä oikeuksista ja täydentävät niitä.
individuála vuoigatvuođat, ja bohtet lassin daidda.
27 artiklan oikeudet on
Artihkkal 27 vuoigatvuođat lea
muotoiltu yksilöoikeuksiksi.
hábmejuvvon individuála vuoigatvuohtan.
On kuitenkin selvää, että muutamilla näistä oikeuksista on
Čielggas lea ahte muhtumiin dáin
merkitystä ainoastaan, kun niitä käytetään kollektiivisesti. Oikeuksia tuleekin määräyksen
vuoigatvuođain lea mearkkašupmi duššefal go daid lea vejolaš geavahit kollektiivva
Tämän takia
laččat.
määräys sisältää yksilöllisten oikeuksien lisäksi myös ryhmää sinänsä ja pienempiä ryhmiä
Daid vuoigatvuođaid galgáge mearrádusa mielde sáhttit návddašit ja geavahit
koskevan suojan.
ovttas joavkku eará olbmuiguin.
Saamelaisten ja etenkin pohjoismaiseen saamelaissopimukseen liittyvän työn kannalta
Mearrádus dan dihte siskkilda lassin individuála
on tärkeää korostaa, etteivät valtion velvoitteet rajoitu pelkästään oman maan kansalaisiin.
vuoigatvuođaide maiddái suodjalusa jovkui oppalohkái, dahje unnibuš joavkkuide.
Suomella, Norjalla ja Ruotsilla on siten keskinäinen velvoite toimeenpanna nämä alueillaan
Deaŧalaš lea sámi oktavuođas, ja erenoamážit Davviriikkalaš sámekon
oleskeleviin saamelaisiin kohdistuvat oikeudet riippumatta heidän kansalaisuudestaan ja siitä,
venšuvnna barggu olis, deattuhit stáhta geatnegasvuođat eai leat ráddjejuvvon riikka
asuvatko he maassa pysyvästi.
iežas olbmuide.
Tämä käy selkeästi ilmi ihmisoikeuskomitean 27 artiklaa
Suomas, Norggas ja Ruoŧas lea gaskaneaset geatnegasvuohta čađahit
YK:n kansalaisoikeuksia ja poliittisia oikeuksia koskevan yleissopimuksen 27 artikla: ” In those States in
dáid vuoigatvuođaid sámiide guđet leat sin territoras, beroškeahttái sin riikkavuološ
Katso esimerkiksi YK-asiakirja: CCPR / C/79/Add.112 (1999).
vuođas ja das ássetgo bissovaččat riikkas vai eai. Dát boahtá čielgasit ovdan das mo
koskevasta tulkinnasta.
olmmošvuoigatvuođa lávdegoddi dulko artihkkala 27.
Komitea perustelee tulkintaansa toteamalla, että sopimusvaltiot ovat
Lávdegoddi ákkasta ahte
yleissopimuksen 2 artiklan 1 kohdan nojalla velvoitettuja takaamaan yleissopimuksessa
oasálaš stáhtat konvenšuvnna artihkkala 2 nr. 1 mielde leat geatnegasat sihkkarastit
tunnustetut oikeudet − esimerkiksi 25 artiklan mukaiset poliittiset oikeudet − jokaiselle
konvenšuvdnavuoigatvuođaid buot olbmuide guđet leat stáhta territoras, earret daid
alueellaan olevalle yksilölle lukuun ottamatta oikeuksia, jotka nimenomaisesti koskevat
vuoigatvuođaid mat čielgasit gustojit duššefal dušše riikkavuloš olbmuide – ovda
ainoastaan sopimusvaltioiden omia kansalaisia.
mearkka dihte politihkalaš vuoigatvuođat artihkkala 25 mielde.
Vaikka 27 artiklan sisältämät oikeudet ovat yksilöoikeuksia, niiden täytäntöönpano
Vaikko artihkkala 27 vuoigatvuođat 27 leat individuálaččat oaivvilduvvon, de
riippuu ryhmän kyvystä ylläpitää kulttuuriaan, uskontoaan ja kieltään. Tämän takia joissakin
daid čađaheapmi vuolgá das mo joavku nagada seailluhit iežas kultuvrra, oskku ja
tapauksissa on välttämätöntä ryhtyä positiivisiin erityistoimiin määräyksen piiriin kuuluvia
giela. Ahte joavkkuiguin galgá positiivvalaččat ja sierra meannuduvvot, lea dan dihte
ryhmiä kohtaan.
dárbbašlaš muhtun dáhpáhusain.
27 artiklasta on käytännön kautta kehittynyt tärkein kansainvälinen määräys,
Artihkkal 27 lea geavadis šaddan deaŧaleamos
jonka nojalla alkuperäiskansat voivat vaatia aktiivista tukea valtiolta, vaikka määräyksen
riikkaidgaskasaš mearrádussan álgoálbmogiid gáibádusain oažžut stáhtas aktiiva
sanamuoto antaa vaikutelman, että määräyksestä seuraa ainoastaan negatiivinen oikeus
doarjaga, vaiko mearrádusa sátnádat orru ilbmadeamen dušše negatiiva vuoigatvuođa
(oikeus suojaan).
addima (vuoigatvuođa oažžut suodjalusa).
Norjan saamelaisoikeuskomitea on yhtynyt tähän päätelmään. YK:n
Norggas Sámi vuoigatvuođalávdegoddi lea
ihmisoikeuskomitea on lausunut muun muassa seuraavaa positiivisista erityistoimista valtion
dorjon dán loahppajurdaga. ON olmmošvuoigatvuođaid lávdegoddi lea ee. ilbmadan
27 artikla velvoittaa valtion aktiivisesti tukemaan alkuperäiskansoja ja vähemmistöjä
čuovvovaš positiiva sierrameannudeami, ja lassin vel stáhta positiiva rievttálaš
positiivisilla erityistoimilla, mikäli on vaara, että tällaisiin ryhmiin kuuluvilta henkilöiltä
váikkuhangaskaomiid:
YK:n ihmisoikeuskomitea: “ General Comment 23 on the rights of minorities – Article 27 ”, para 5.1 ja para
Artihkkal 27 geatnegahttá stáhta addit aktiiva doarjaga álgoálbmogiidda ja
5.2. Komiteamietintö NOU 1984:18 saamelaisten oikeusasemasta, s. 271. General Comment No. 23, para 6.1.
unnitloguide positiiva sierrameannudeami hámis, jos lea várra ahte sii guđet gullet
muuten riistettäisiin todellinen mahdollisuus muiden ryhmänsä jäsenten kanssa nauttia omasta
dakkár joavkkuide muđui masset duohta vejolašvuođa, sii ja earát seammá joavkkus,
kulttuuristaan, tunnustaa ja harjoittaa omaa uskontoaan tai käyttää omaa kieltään. Positiivisen
doaimmahit iežaset kultuvrra, duođaštit ja čuovvut iežaset oskku, dahje geavahit
välillä.
iežaset giela.
Tällaisen positiivisen erityiskohtelun tulee perustua kohtuullisiin ja objektiivisiin
Positiiva sierrameannudeami ulbmil lea oažžut áigái unnitlogu ja
kriteereihin, eikä se saa kestää pidempään kuin tällaisen todellisen tasa-arvon saavuttaminen
Dakkár positiiva sierrameannudeapmi ferte atnit vuođđunis govttolaš ja objektiiva eavttuid, iige galgga bistit guhkibut go lea
edellyttää.
dárbu duohta ovttadássásašvuođa ollašuhttimii.
Toinen keskeinen ongelma on valtioiden velvoitteiden laajuus suhteessa
Eará guovdilis čuolbmagippu lea stáhta geatnegasvuođaid viidodat unnitlogu
vähemmistöjen kulttuuriin suojaan.
kultuvrra suodjalusa ektui.
Ihmisoikeuskomitean käytäntö osoittaa, että 27 artikla
Olmmošvuoigatvuođaid lávdegotti geavadis mii oaidnit
koskee myös kulttuurin aineellista perustaa.
ahte artihkkal 27 maiddái gokčá kultuvrra ávnnaslaš vuođu.
Tämä näkyy erityisesti suhteessa
Dat boahtá erenoamážit
alkuperäiskansoihin.
ovdan álgoálbmogiid ektui.
Komitea toteaa tässä yhteydessä seuraavaa:
Lávdegoddi dovddaha dan ná:
Komitea lausuu edelleen seuraavaa alkuperäiskansojen erityissuhteesta perinteisiin
Lávdegoddi cealká dasto čuovvovačča álgoálbmogiid erenoamáš oktavuođaid
maa-alueisiin ja niiden luonnonvaroihin sekä siitä, mitä tämä suhde merkitsee valtion
birra iežaset árbevirolaš eatnamiidda ja daidda gullevaš luondduriggodagaide, ja dan
velvollisuudelle suojata ryhmän oikeus harjoittaa kulttuuriaan:
mearkkašumi birra mii dás lea stáhtaid geatnegasvuođas suodjalit joavkku
Ihmisoikeuskomitean tulkinta siitä, millainen velvollisuus valtiolla on suojata
Olmmošvuoigatvuođaid lávdegotti dáhpi 1980-logu loahpa rájis gitta otnážii
alkuperäiskansojen kulttuurin aineellista perustaa etenkin suhteessa alkuperäiskansojen
lea ovttamielalaččat dulkot stáhtii geatnegasvuođa suodjalit álgoálbmogiid kultuvrra
perinteisiin elintapoihin, elinkeinoihin ja omien maa-alueiden ja luonnonvarojen käyttöön, on
ávnnaslaš vuođu, erenoamážit álgoálbmogiid árbevirolaš eallinvugiid, ealáhusaid ja
1980-luvun lopulta tähän päivään asti ollut käytännössä yksiselitteinen.
eatnamiid ja luondduriggodagaid geavaheami dihte.
Tämä tulee selkeästi
Dat boahtá čielgasit ovdan
ilmi komitean yleisestä, 27 artiklan tarkempaa aineellista sisältöä koskevasta kommentista n:o
lávdegotti oppalaš komeanttas nr. 23 mii gieđahallá artihkkala 27 dárkileabbo
23 sekä useista alkuperäiskansojen yksittäisistä valitusasioista, joita komitea on käsitellyt.
maid lávdegoddi lea gieđahallan.
Ihmisoikeuskomitea vahvisti alkuperäiskansojen kulttuurin ja niiden perinteisten
Álgoálbmogiid kultuvrra ja sin árbevirolaš eallinvugiid gaskavuohta
elintapojen välisen yhteyden ensimmäistä kertaa käsitellessään vuonna 1988 Ruotsista
lávdegoddi gieđahalai nugohčoduvvon ruoŧŧilaš Kitok-ášši jagi 1988. Áššis lei
lähtöisin olevaa niin kutsuttua Kitok-asiaa. Asian ydinkysymyksenä oli, oliko valittajalla, joka
váimmusgažaldahkan dat, leago váidaleaddjis guhte gullá boazodoallosohkii, vuoigat
oli alkuperältään porosaamelainen, oikeus säilyttää edelleen saamelaiskylän jäsenyys ja siihen
vuohta joatkit čearu lahttun geas lea lohpi jođihit boazodoalu, go lea vuos orron
kuuluva poronhoito-oikeus hänen asuttuaan monta vuotta saamelaiskylän ulkopuolella.
máŋga jagi olggobealde čearu.
Vaikka valittaja ei saanutkaan tukea vetoomuksilleen, komitea lausui seuraavaa
Váidaleaddji ii olahan geahčái iežas čuoččuhusaiguin,
alkuperäiskansojen kulttuurin ja niiden perinteisten elintapojen välisestä yhteydestä:
muhto lávdegoddi celkkii dattege ná álgoálbmogiid kultuvrra ja sin árbevirolaš
Komitea totesi vuonna 1990 niin kutsutussa Lubicon Lake Band - asiassa 27 artiklaa
Nugohčoduvvon Lubicon Lake Band-áššis lávdegoddi 1990 duođaštii
rikotun.
artihkkala 27 rihkkuma.
Viranomaisten antamaa lupaa käyttää alkuperäiskansojen perinteisiä alueita erilaisiin
Eiseválddiid addin lobi geavahit árbevirolaš álgoálbmot
poronhoidon kanssa kilpaileviin nykyaikaisiin toimintoihin öljyn- ja kaasunporaus mukaan
guovlluid iešguđetlágan gilvaleaddji ođđaáigásaš doaimmaide, daid gaskkas oljju ja
luettuina pidettiin 27 artiklan loukkauksena.
gássaid bohkamiidda, lávdegoddi anii artihkkala 27 rihkkumin.
Lubicon Lake Band - asia osoittaa, että lupa
Lubicon Lake Band
alkuperäiskansojen perinteisesti käyttämien alueiden luonnonvarojen hyödyntämiseen saattaa
ášši čájeha ahte jos lohpi addojuvvo luondduriggodagaid viežžamii dakkár guovlluin
merkitä KP:n 27 artiklan loukkausta.
artihkkala 27 rihkkun.
Komitea lausui muun muassa seuraavaa:
Lávdegoddi dovddahii ee. čuovvovačča:
Myös ihmisoikeuskomitean käsittelemät kaksi Suomesta lähtöisin olevaa saamelaisten
Dat guokte sámi váidalusášši Suomas (guokte vuosttamuš Länsman-ášši) maid
valitusasiaa (kaksi ensimmäistä Länsman-asiaa) tuovat oman merkittävän lisänsä 27 artiklan
olmmošvuoigatvuođaid lávdegoddi gieđahalai, leat maid mielde čilgemin artihkkala 27
tulkintaan suhteessa alkuperäiskansojen oikeuksiin.
mearkkašumi álgoálbmogiid vuoigatvuođaide.
Ensimmäisessä Länsman-asiassa oli
Vuosttaš Länsman-áššis lei sáhkan dat,
kysymys siitä, oliko saamelaisella poronhoitoalueella tapahtuvaa kivenlouhintaa pidettävä
galgágo geađgeruvken sámi boazoguohtunguovllus adnojuvvot sámi vuoigatvuođaid
KP:n 27 artiklaan perustuvien saamelaisoikeuksien rikkomisena.
rihkkumin SP artihkkala 27 mielde.
Komitean johtopäätös oli,
Lávdegotti loahppajurdda lei, ahte artihkkal 27 ii lean rihkkojuvvon.
Johtopäätöksen pääperusteluna oli, että kyseessä olevien
Loahppajurdaga váldoákkastallan lei dat, ahte sámiiguin geaidda
saamelaisten kanssa oli neuvoteltu prosessista eikä toimenpide riistänyt poronhoidolta
dat guoskkai, ledje ráđđádallan, ja ahte meassamat eai billis boazodoalu gánnáhahtti
taloudellista kestävyyttä tulevaisuutta ajatellen.
vuođa boahtteáiggis.
Komitea ilmaisee kuitenkin, että jos
Lávdegoddi dovddaha dattetge ahte jos doaimmaid luitet viidánit,
olla 27 artiklan rikkomus.
de dat sáhttet rihkkut artihkkala 27.
Toisin sanoen toimenpiteitä, joista on saamelaiselle poronhoidolle
Nuppiin sániin cealkki de lea nu, ahte jos meassa
tai muille perinteisille elinkeinoille taloudellista haittaa, on pidettävä 27 artiklan loukkauksena.
mat billistit sámi boazodoalu dahje eará árbevirolaš ealáhusaid ekonomalaš gánná
Komitea tulkitsee myös, että alkuperäiskansojen elinkeinotoiminnassaan käyttämiin
hahttivuođa, de daid lea vejolaš atnit artihkkala 27 rihkkumin. Lávdegoddi dulko maid
perinteisiin maa-alueisiin kohdistuvia toimenpiteitä suunniteltaessa valtiolla on
artihkkalii ahte stáhtas lea geatnegasvuohta ráđđádallat go pláne meassamiid
neuvotteluvelvoite.
árbevirolaš eatnamiidda maid álgoálbmogat geavahit iežaset ealáhusdoaimmaide.
Ensimmäinen Länsman-asia osoittaa lisäksi, ettei 27 artikla suojaa ainoastaan
Vuosttaš Länsman-ášši čájeha maid ahte artihkkal 27 ii suodjal duššefal
perinteisiä poronhoitomenetelmiä.
árbevirolaš ealáhusvugiid.
Komitea ilmaisee käsityksenään, ettei saamelaisten
Lávdegoddi dovddaha oaivilin ahte sámiid ođđaáigásaš
poronhoidossa käyttämillä nykyajan teknisillä työvälineillä ole mitään merkitystä suhteessa
teknihkalaš reaidduid geavaheapmi boazodoalus ii čuoze dan rievttálaš suodjalussii
siihen oikeudelliseen suojaan, jonka 27 artikla antaa alkuperäiskansojen perinteisille
maid artihkkal 27 ásaha árbevirolaš álgoálbmotealáhusaide: [The fact that the Sami
Komitean lausunto ensimmäisessä Länsman-asiassa osoittaa myös, että 27 artikla
Lávdegotti cealkámuš vuosttaš Länsman-áššis čájeha maid ahte artihkkal 27
rajoittaa viranomaisten harkinnanvaraa intressejä arvioitaessa.
ráddje eiseválddiid jáhkkovuđot beroštusárvvoštallamiid.
Komitean lausuman mukaan
Lávdegoddi ilbmada ahte
artiklassa on sellaisia intressejä arvioitaessa harkinnanvaraan liittyviä rajoituksia, joista on
leat ráddjemat jáhkkovuđot beroštusvihkkedemiide mat oidet dábálaš ekonomalaš
etua yleiselle taloudelliselle yhteiskuntakehitykselle ja taloudellista hyötyä
servodatovdáneami ja eanetlohkosaš álbmoga ekonomalaš dárbbuid. Lávdegoddi ii
Komitea ei pidä valtaväestön taloudellisia tarpeita laillisena perusteena
ane eanetlohkosaš álbmoga ekonomalaš dárbbuid legitiibma ággan unnidit daid
vähemmistöryhmiin kuuluvien henkilöiden oikeuksien supistamiseksi.
olbmuid vuoigatvuođaid guđet gullet unnitlohkosaš joavkkuide.
Toisessa Länsman-asiassa oli kysymys siitä, loukkasiko suunniteltu metsänhoito 27
Nuppi Länsman-áššis lei sáhkan rihkkugo sámi boazoguohtunguvlui
artiklan mukaisia saamelaisoikeuksia.
plánejuvvon vuovdedoallu sámi vuoigatvuođaid mat gullet artihkkalii 27.
Komitea esitti johtopäätöksenään, ettei oikeuksia ollut
Dánge áššis
loukattu tässäkään asiassa. Perusteena oli muun muassa se, että viranomaiset olivat käyneet
lávdegotti loahppajurdda lei ahte dat ii leat rihkkun, ee. dainnago eiseválddit ledje
neuvotteluja asianomaisten saamelaisten kanssa eikä toimenpide aiheuttanut taloudellista
ráđđádallan sámiiguin geaidda dat guoskkai, ja dainnago meassan ii billis boazodoalu
haittaa poronhoidolle.
gánnáhahttivuođa.
Komitea on maaliskuussa 2005 jälleen arvioinut edellä mainitun metsänhoidon
Lávdegoddi lea njukčamánus 2005 fas árvvoštallan seammá vuovdedoalu, mo
seurauksia saamelaisten poronhoidolle, mutta tällä kerralla ainoastaan näyttökysymyksenä.
dat váikkuha sámi boazodollui, mutho dán hávi duššefal duoštatusa dihte. Goalmmát
Tässä kolmannessa Länsman-asiassa saamelaiset esittivät, että Suomen maa- ja
Länsman-áššis sámit čuoččuhedje ahte suopmelaš Eanan- ja vuovdedoallo
metsätalousministeriön päätös vähentää porojen sallittua lukumäärää Muotkatunturin
ministeriija mearrádus geahpedit lobálaš boazologu Muotkeduoddara boazosearvvis
paliskunnassa 15 %:lla oli uusi todiste siitä, että metsänhoito aiheuttaa enemmän vahinkoa
15 % šattai ođđa duođaštus das ahte vuovdedoallu vahágahttá boazodoalu eambbo go lávdegoddi lei atnán vuođđun iežas mearrádussii maid celkkii nuppi Länsman-áššis.
Komitea esitti johtopäätöksenään, että koska osapuolet olivat erimielisiä siitä, mitkä syyt
Lávdegoddi gávnnahii ahte dainnago áššeoasálaččat eai lean ovttamielalaččat das mat
johtivat porojen lukumäärän supistamiseen, komitealla ei ole aihetta muuttaa aiempaa
sivaid ledje boazologu geahpedeapmái, de lávdegoddi ii sáhte nuppástuhttit iežas
arviotaan, jonka mukaan metsänhoidon seuraukset eivät riko 27 artiklaa.
ovdalis celkojuvvon oaivila, ahte vuovdedoalu váikkuhusat eai rihko artihkkala 27.
Suomesta tuli komitean käsiteltäväksi vielä yksi asia eli Äärelä ja Näkkäläjärvi - asia.
Ovtta áššis vel, mii lei Suomas, Äärelä- ja Näkkäläjärvi-áššis, lávdegoddi
Siinä komitea päätti lokakuussa 2001, että Suomi on metsänhoitoon liittyvän kiistan
mearridii golggotmánus 2001 ahte Suopma, go hoavvadiggi meannudii riidduvuloš
hovioikeuskäsittelyn yhteydessä loukannut 14 artiklaa, joka koskee oikeutta
vuovdedoalloášši, lei rihkkon artihkkala 14 mii gieđahallá vuoigatvuođa rievttalaš
oikeudenmukaiseen oikeudenkäyntiin, ja että tuomioistuimen johtopäätös, jonka mukaan
diggái, ja ahte duopmostuolu mearrádusa, mii cealká ahte áššáigullevaš vuovdedoallu
asianomainen metsänhoito ei ollut ristiriidassa 27 artiklan kanssa, tulisi siten tutkia
ii rihko artihkkala 27, dan dihte berre ođđasis iskkaduvvot riikkalaš dásis. Go lávde
kansallisella tasolla. Komitean käsitellessä Suomen määräaikaisraporttia lokakuussa 2004
goddi gieđahalai suopmelaš periodalaš raportta golggotmánus 2004, de Suopma čilgii
Suomi selitti komitealle, että hallitus oli lähettänyt asian oikeuskanslerille, jonka
lávdegoddái ahte ráđđehus lei sádden ášši Justiisakanslerii guhte lei gávnnahan ahte
johtopäätöksen mukaan edellytyksiä asian viemiseksi korkeimman oikeuden käsiteltäväksi ei
eai lean eavttut maiguin hoigadit ášši alimus duopmostullui. Loahppajurdagiinnis
ollut. Komitea pahoitteli päätelmissään, ettei Suomi ollut pannut komitean päätöstä
lávdegoddi šállošii go Suopma ii lean čađahan lávdegotti mearrádusa ja ávžžuhii
täytäntöön, ja pyysi Suomea panemaan sen täytäntöön.
Suoma nu dahkat.
7.4.4 Ihmisoikeuskomitean käsittelemät Suomen, Norjan ja Ruotsin raportit
7.4.4 Olmmošvuoigatvuođaid lávdegoddi gieđahalai Suoma, Norgga ja Ruoŧa
YK:n ihmisoikeuskomitea on Suomen, Norjan ja Ruotsin määräaikaisraportteja käsitellessään
ON olmmošvuoigatvuođaid lávdegoddi (MRK) lea gieđahaladettiinis Suoma, Norgga
useaan kertaan ottanut esille kysymyksen KP:hen perustuvista saamelaisten oikeuksista.
mearridan vuoigatvuođaide. MRK gieskadaš miellaguottus dán golmma riikkas lea
Komitean viimeksi ilmaisema asenne näihin kolmeen maahan voidaan tiivistää seuraavasti:
vejolaš dahkat čuovvovaš čoahkkáigeasu: Suoma viđat raportta gieđahalai golggot
Suomen viidettä raporttia käsiteltiin lokakuussa 2004, ja edellä mainitun Äärelä ja
mánus 2004, ja earret namahuvvon čujuhusa Äärelä- ja Näkkäläjärvi-áššái lávdegoddi
1 artiklaan.
čujuhii loahpalaččat sihke SP artihkkalii 27 ja artihkkalii 1.
Komitea pahoitteli, ettei se ollut saanut selkeitä vastauksia siihen, millainen suhde
Lávdegoddi šálloša go ii
Suomen perustuslaissa olevan viittauksen saamelaisiin alkuperäiskansana ja
leat ožžon čielga vástádusaid das mo gaskavuohta lea vuođđolága čujuhusas sámiide
itsemääräämisoikeutta koskevan KP:n 1 artiklan välillä on.
álgoálbmoginn ja SP artihkkalis 1 mii gieđahallá iešmearridanvuoigatvuođa.
Komitea esitti toistamiseen
Lávde
huolensa siitä, että kysymys saamelaisten omistusoikeudesta maahan on edelleen
goddi geardduhii iežas vuorjašuvvama go sámiid eaiggáduššanvuoigatvuohta eatna
ratkaisematta ja että eri muodoissa tapahtuva julkinen ja yksityinen maankäyttö vaikuttaa
miidda áin lea čoavddekeahttá ja go máŋggalágan almmolaš ja priváhta eanan
perinteisiin saamelaisiin elinkeinoihin, etenkin poronhoitoon, minkä johdosta saamelaisten
geavaheamit čuhcet árbevirolaš sámi ealáhusaide, erenoamážit boazodollui, man
kulttuuri, elintavat ja identiteetti ovat uhattuina.
geažil sámiid kultuvra, eallinvuohki ja iešvuođaláhki áitojuvvo.
Ihmisoikeuskomitea kehottaa Suomea
MRK movttiidahttá
tekemään yhteistyötä saamelaisten kanssa ja ryhtymään sellaisiin toimiin, joiden avulla
Suoma bargat ovttasráđiid sámi álbmogiin ja mearridit dakkár doaibmabijuid maiguin
maaoikeuskiistassa päästään KP:n 27 artiklan mukaiseen saamelaisten identiteetin turvaavaan
eananvuoigatvuođalaš riidu čoavdašuvvá SP artihkkala 27 mielde nu ahte sámi
Anni Äärelä and Jouni Näkkäläjärvi v. Finland (Communication No. 779/1997), CCPR / C/73/D779/1997,
iešvuođaláhki seailu. Lávdegoddi gáibidii velá ahte dasságo Suopma čoavdá eanan
asti kaikesta sellaisesta toiminnasta, joka saattaa haitata tulevaa ratkaisua.
vugiin váikkuhit boahtteáigásaš čovdosiid.
Norja luovutti marraskuussa 2004 viidennen KP:n täytäntöönpanoa koskevan
Norga ovddidii skábmamánus 2004 iežas viđat periodalaš raportta das mo lea
määräaikaisraporttinsa.
čađahan SP.
Ihmisoikeuskomitea ei ole vielä käsitellyt tätä raporttia.
Dán raportta MRK ii leat vel gieđahallan.
Norjan neljättä
Norgga njealját mearriduvvui
raporttia käsiteltiin lokakuussa 1999.
golggotmánus 1999.
Tässä yhteydessä komitea huomasi 1 ja 27 artiklan
Dan oktavuođas MRK čálii, čujuhettiinis artihkkaliidda 1 ja 27,
suhteen tiettyjä myönteisiä kehityspiirteitä, joista se mainitsi esimerkkeinä saamelaiskäräjien
dihto positiiva ovddádusaid birra. MRK namahii sámedikki sajádaga nannema, sáme
sekä saamen kielen aseman vahvistumisen, maaoikeuskysymysten ratkaisuun liittyvät tietyt
giela nannema, dihto lávkkiid eananvuoigatvuođaid áššiid čoavdima guvlui, ja dan
edistysaskeleet sekä sen, että saamelaisten kuuleminen heidän perinteisiä elinkeinojaan
ahte sámiide lea sihkkarastojuvvon vejolašvuohta beassat buktit ovdan oaiviliiddiset
koskevissa asioissa taattiin.
áššiin mat gusket sin árbevirolaš ealáhusaide.
Samassa asiakirjassa ihmisoikeuskomitea ilmaisi kuitenkin olevansa yhä huolissaan
Seammá dokumeanttas MRK ilbmada dattetge iežas ain vuorjašuvvat go sámi
siitä, etteivät yleissopimuksen 27 artiklan piiriin kuuluvat saamelaiset elinkeinot näytä
ealáhusat mat gullet konvenšuvnna artihkkalii 27, eai oro oažžumin doarvái suodja
nauttivan riittävää suojaa suhteessa sen kanssa kilpailevaan erilaiseen julkiseen ja yksityiseen
lusa iešguđetlágan gilvaleaddji almmolaš ja priváhta eanangeavaheddjiid vuostái.
maankäyttöön. Esimerkkinä erityisestä huolenaiheesta komitea viittasi yksityisten
Erenoamáš vuorjašuvvansivvan MRK čujuhii priváhta eananeaiggádiid álggahan
maanomistajien käynnistämiin oikeusprosesseihin, jotka ovat estäneet saamelaisia
duopmostuolloáššiide mat leat heađuštan sámiid jođiheames boazodoalu dihto
harjoittamasta poronhoitoa tietyillä alueilla ja jotka lisäksi aiheuttavat heille suuria
guovlluin, ja lassin vel dagahan sidjiide stuorra diggegoluid. MRK gohčui maid
oikeudenkäyntikustannuksia. Komitea pyysi myös Norjaa raportoimaan 1 artiklaan, muun
Norgga raportet sámi álbmoga iešmearridanvuoigatvuođa birra, mii gullá artihkkalii
muassa 1 artiklan 2 kohtaan perustuvasta saamelaisten itsemääräämisoikeudesta.
1, namalassii artihkkalii 1 nr. 2.
Ihmisoikeuskomitea käsitteli Ruotsin viidettä raporttia maaliskuussa 2002.
Ruoŧa viđat raportta MRK gieđahalai njukčamánus 2002.
Komitea
Lávdegoddi čálii
pani myönteisenä askeleena merkille ihmisoikeuksien kansallisen toimintaohjelman
positiiva lávkin dan go nationála olmmošvuoigatvuođaid doaibmaplána dohkke
hyväksymisen. Toimintaohjelmassa mainitaan, että saamelaisten oikeudet on tarkoitus asettaa
huvvui, mas sámiid vuoigatvuođat namahuvvojit vuoruhuvvon áššin. Čujuhettiinis
etusijalle. Komitea ilmaisi kuitenkin 1, 25 ja 27 artiklaan viitaten huolensa saamelaiskäräjien
artihkkaliidda 1, 25 ja 27 MRK dattetge ilbmadii vuorjašuvvama go sámedikkis lea
rajoitetusta osallistumisesta saamelaisten perinteisiä alueita ja elinkeinoja, muun muassa
nu ráddjejuvvon searvamis dakkár mearrádusaide mat gusket sámi álbmoga
vesivoimaa, kaivostoimintaa, metsänhoitoa ja maan yksityistämistä, koskevaan
árbevirolaš guovlluide ja ealáhusaide, daid gaskkas mearrádusaide čáhcefámus,
päätöksentekoon.
ruvkedoalus, vuovdedoalus ja eatnamiid privatiseremis.
Ihmisoikeuskomitea kehotti Ruotsia ryhtymään toimenpiteisiin, joilla
MRK ávžžuhii Ruoŧŧa čađahit
saamelaisille annetaan nykyistä enemmän vaikutusvaltaa heidän ympäristöään ja
doaibmabijuid mat addet sámiide buoret váikkuhanválddi mearrádusaide mat gusket
olemassaolonsa perustaa koskeviin päätöksiin, vrt. 1 artiklan 2 kohta.
sin birrasii ja eallinvuđđui, vrd. artihkkala 1 nr. 2.
7.5 YK:n taloudellisia, sosiaalisia ja sivistyksellisiä oikeuksia koskeva yleissopimus
7.5 ON konvenšuvdna ekonomalaš, sosiála ja kultuvrralaš vuoigatvuođaid birra
7.5.1 Johdanto
7.5.1 Álgosátni
YK:n taloudellisia, sosiaalisia ja sivistyksellisiä oikeuksia koskeva, 16. joulukuuta 1966 tehty
ON konvenšuvdna ekonomalaš, sosiála ja kultuvrralaš vuoigatvuođaid birra, mii bođii
yleissopimus (TSS) sisältää saamelaisoikeuteen liittyvien ongelmien kannalta merkittäviä
juovlamánu 16. b. 1966 (ØSK), siskkilda artihkkaliid main lea mearkkašupmi
artikloja.
sámerievttálaš čuolbmagihpuide.
Yleissopimuksen 1 artikla koskee itsemääräämisoikeutta.
Artihkkal 1 gieđahallá iešmearridanvuoigatvuođa.
KP:n 1 artiklan kanssa.
Mearrádus lea seammá go SP artihkkal 1.
Itsemääräämisoikeutta käsitellään omana kohtanaan, katso 7.16, sekä liite 3, saamelaisten itsemääräämisoikeus.
čuoggás, geahča 7.16, dasto vel lasáhusa nr. 3 mii lea sámi álbmoga iešmearridan
2 artiklan 2 kohdassa säädetään syrjintäkiellosta,
Artihkkal 2 nr. 2 ásaha vealahangildosa mii ávnnaslaččat lea
joka on olennaisilta osin identtinen KP:n 2 artiklan 1 kohdan kanssa.
seammá go SP artihkkal 2 nr. 1.
viitataan myös syrjimättömyyskysymysten kannalta olennaiseen 13 artiklaan.
Mii maid čujuhit artihkkalii 13, mii lea soahppevaš
7.5.2 TSS:n 2 ja 13 artikla − syrjintäsuoja
7.5.2 ØSK artihkkalat 2 ja 13 - suodjalus vealahusa vuostái
TSS-yleissopimuksen 2 artiklan 2 kohdassa todetaan valtion sitoutuvan takaamaan, että
ØSK 2 nr. 2 nanne ahte stáhta lea geatnegas dáhkidit ahte ØSK nannen vuoigatvuođat
TSS:ssä mainittuja oikeuksia käytetään ilman minkäänlaista ” rotuun, väriin, sukupuoleen,
ollašuvvet almmá mange vealaheami haga ” náli, liikeivnni, sohkabeali, giela, oskku,
kieleen, uskontoon, poliittiseen tai muuhun mielipiteeseen, kansalliseen tai yhteiskunnalliseen
politihkalaš dahje eará oaiviliid geažil, nationála dahje sosiála vuolggasaji,
alkuperään, omaisuuteen, syntyperään tai muuhun seikkaan perustuvaa syrjintää. ”
opmodaga, riegádusa dahje muđui dási geažil. ”
YK:n
Nugo ON konvenšuvdna siviila ja
kansalaisoikeuksia ja poliittisia oikeuksia koskevan yleissopimuksen 2 artiklan 1 kohdan
politihkalaš vuoigatvuođaid birra, artihkkal 2 nr. 1, de ØSK mearridan
tavoin syrjintäkielto on rajoitettu suhteessa muihin yleissopimuksessa mainittuihin oikeuksiin.
vealahangielddus artihkkal 2 nr. 2 lea ráddjejuvvon eará vuoigatvuođaid ektui maid
TSS:n 13 artikla sisältää määräyksen, jonka tarkoituksena on ehkäistä syrjintää
konvenšuvdna mearrida. ØSK artihkkal 13 siskkilda mearrádusa mii ulbmáda
koulutusjärjestelmässä tapahtuvan asennemuokkauksen avulla, vaikka määräys ei olekaan
áiddastit vealaheami oahpahusvuogádaga miellaguottuid čieggademiin, vaikko dat
aineelliselta sisällöltään syrjintämääräys.
ávnnaslaččat ii leat mihkkege vealahusgieldi mearrádusaid.
Määräyksen päämääränä on osaltaan edistää
Mearrádusa ulbmil lea
suvaitsevaisuutta ja ymmärrystä toisia ryhmiä kohtaan sekä ehkäistä syrjintää.
ahte galggašii nannet nuppiid joavkkuid vuostái gierdavašvuođa ja ipmárdusa, ja
13 artiklassa
Artihkkalis 13 nr. 1 celkojuvvo ee. ahte oahpahus galgá
sanotaan muun muassa, että koulutuksen on edistettävä ymmärrystä, suvaitsevaisuutta ja
veahkkin ovddidit ipmárdusa, gierdavašvuođa ja ustitvuođa buot ” nállejoavkkuid,
ystävyyttä kaikkien ” rodullisten, etnisten ja uskonnollisten ryhmien ” kesken.
čearddalaš ja oskkolaš joavkkuid ” gaskka.
7.6 YK:n kaikkinaisen rotusyrjinnän poistamista koskeva yleissopimus
7.6 ON konvenšuvdna buotlágan nállevealahemiid heaittiheamis
7.6.1 Johdanto
7.6.1 Álgu
Vaikka moniin ihmisoikeuksia koskeviin yleissopimuksiin sisältyykin syrjintäkielto, keskeisin
Vaikko ollu olmmošvuoigatvuođaid konvenšuvnnat siskkildit vealahangildosa, de ON
kansainvälinen syrjintäkysymyksiä käsittelevä instrumentti on kuitenkin 21. joulukuuta 1965
jagi 1965 juovlamánu 21. beaivásaš konvenšuvdna (RDK), mii lea buotlágan nálle
tehty YK:n kaikkinaisen rotusyrjinnän poistamista koskeva kansainvälinen yleissopimus.
vealahemiid heaittiheamis, lea dattetge guovdileamos álbmotrievttálaš reaidu vealahanoktavuođaide.
Siinä
Konvenšuvnna
Yleissopimuksen 1 artiklan 1 kohdassa käsitteen ” rotusyrjintä ”
artihkkalis 1 nr. 1 čilgejuvvon ” nállevealaheapmi ” ná:
” … kaikkea rotuun, ihonväriin, syntyperään tahi kansalliseen tai etniseen alkuperään perustuvaa erottelua, poissulkemista, rajoittamista tai etuoikeutta, jonka tarkoituksena tai seurauksena on ihmisoikeuksien ja perusvapauksien tasapuolisen tunnustamisen, nauttimisen tai harjoittamisen mitätöiminen tai rajoittaminen poliittisella, taloudellisella, sosiaalisella, sivistyksellisellä tai jollakin muulla julkisen elämän alalla. ”
”... juohkelágan sierrameannudeapmi, eretčuoldin, ráddjen dahje oidin náli, liikeivnni, soga dahje nationála dahje čearddalaš vuolggasaji geažil, man ulbmil dahje váikkuhus lea heaittihit dahje ráddjet olmmošvuoigatvuođaid dohkkeheami, návddašeami dahje čađaheami ovtta ládje olbmuid gaskkas, ja maiddái vuođđovuoigatvuođaidge politihkalaš, ekonomalaš, sosiála, kultuvrralaš dahje man ihkinas suorggis almmolaš eallimis. ”
Valtio on tämän yleissopimuksen 2 artiklan 1 kohdan d) alakohdan mukaan
Stáhta lea RDK artihkkala 2 nr. 1 (d) mielde geatnegas gieldit daguid ja
velvollinen kieltämään ja lopettamaan kaikin tarkoituksenmukaisin keinoin tämän
dagakeahttáivuođaid mat gullet dán čilgehussii, ja geatnegas dohkálaš vugiiguin
määritelmän piiriin kuuluvan rotusyrjinnän siihen liittyvine tekoineen ja laiminlyönteineen.
buktit dakkár vealaheami heaittiheapmái.
yleissopimuksen 1 artiklan 1 kohdan piiriin, siihen on liityttävä teko tai laiminlyönti, jossa on
Ovdalgo vealaheapmi lea vealaheapmi RDK artihkkala 1 nr. 1 mielde, de dasa
kysymys määräyksessä tarkemmin mainittuihin kriteereihin (rotu, ihonväri, alkuperä ym.)
ferte gullat dahku dahje dagakeahttáivuohta mii earuha olbmuid árvvu, čuoldá dahje
perustuvasta eriarvoisesta kohtelusta, poissulkemisesta, rajoittamisesta tai etuoikeudesta.
oidá sin, daid sivaid geažil maid mearrádus namaha dárkileappot (náli, liikeivnni,
Tämä syrjintäperusteiden luettelo sisältää vaihtoehtoisia perusteita, ja yhden kriteerin
soga geažil jna.). Vealahansivat mat dás namahuvvojit leat molssaeavttut, ja doarvái
täyttyminen riittää.
lea jos okta dain sivain doallá deaivása.
Ehtona on lisäksi, että teko tai laiminlyönti voi johtaa negatiiviseen
dahku dahje dagakeahttáivuohta dagaha negatiiva erohusa olbmuid gaskii dain
eriarvoiseen kohteluun ihmisoikeuksien piiriin kuuluvilla alueilla (ihmisoikeuksien ja
surggiin maid olmmošvuoigatvuođat gokčet (heaittiha dahje ráddje olmmošvuoigat
perusoikeuksien tunnustamisen, yhdenvertaisen nauttimisen tai käyttämisen mitätöiminen tai
vuođaid ja vuođđudeaddji friddjavuođaid dohkkeheami, ovttadássásaš návddašeami
rajoittaminen).
dahje geavaheami).
Teon tai laiminlyönnin ei kuitenkaan edellytetä olevan motiiviltaan rasistinen,
Rasistalaš vealaheapmái ii leat eaktu ahte dahku dahje daga
jotta se katsottaisiin rotusyrjinnäksi, sillä riittää, että sen voidaan määritellä olevan
keahttáivuohta galgá vuolgit rasistalaš oainnus, go doarvái lea ahte dat váikkuha
vaikutukseltaan rotusyrjintää.
rasistalaččat čilgehusa mielde.
Syrjintäkieltoa ei sovelleta tiettyihin etnisiin ryhmiin tai positiivista erityiskohtelua
Vealahangielddus ii gusto positiiva sierraoaibmabijuid dahje positiiva
tarvitseviin henkilöihin kohdistuviin positiivisiin erityistoimiin tai positiiviseen
erenoamáš meannudeami vuostái mat leat dihto čearddalaš joavkkuid dahje olbmuid
erityiskohteluun.
ávkin, guđet dárbbašit positiiva erenoamáš meannudeami.
Tällainen erityiskohtelu sallitaan tämän yleissopimuksen 1 artiklan 4 kohdan
meannudeapmi lea lobálaš RDK artihkkala 1 nr. 4 mielde go lea dárbu dasa
mukaan silloin, kun se on välttämätöntä sen varmistamiseksi, että etnisten ryhmien jäsenet
sihkkarastin dihte čearddalaš joavkku olbmuide vejolašvuođa atnit ávkki ja geavahit
voivat yhdenvertaisina muiden yhteiskunnan jäsenten kanssa nauttia ihmisoikeuksista ja
olmmošvuoigatvuođain dássálagaid earáiguin servodagas.
käyttää niitä.
Eaktu lea ahte sierra
vuoksi niihin ryhdyttiin, on saavutettu.
doaibmabijut heaittihuvvojit go ulbmil lea čađahuvvon.
7.6.2 Rotusyrjintäkomitean yleiset, alkuperäiskansojen oikeuksia koskevat suositukset
7.6.2 Nállevealaheami lávdegotti opplaš árvalusat álgoálbmogiid vuoigatvuođaid
YK:n rotusyrjinnän poistamista käsittelevä komitea, jonka mandaattina on valvoa
ON nállevealaheami lávdegoddi, man bargomearrádus lea gozihit mo stáhtat čađahit
kaikkinaisen rotusyrjinnän poistamista koskevan yleissopimuksen mukaisten valtioiden
RDK mearridan geatnegasvuođaideaset, lea buktán oppalaš árvalusa stáhtaide
velvoitteiden täytäntöönpanoa, on antanut valtioille yleisen, alkuperäiskansojen oikeuksia
álgoálbmogiid vuoigatvuođaid birra (General Recommendation No.
koskevan suosituksen (General Recommendation No. 23).
23).
Komitea toteaa siinä, että
Lávde
alkuperäiskansojen syrjintä kuuluu tämän yleissopimuksen piiriin ja että valtioiden tulee
goddi nanne das ahte álgoálbmotvealáheapmi gullá RDK vuollái ja ahte stáhtat galget
ryhtyä tarvittaviin toimin tällaisen syrjinnän ehkäisemiseksi ja poistamiseksi.
álggahit dárbbašlaš doaibmabijuid mat heađuštit ja unnidit dakkár vealaheami.
Rotusyrjintäkomitea toteaa edelleen, että alkuperäiskansat ovat olleet ja edelleenkin ovat
Lávdegoddi duođašta dasto ahte álgoálbmogat stuorra osiin máilmmis leat gillán ja
suurissa osissa maailmaa syrjinnän sekä ihmisoikeuksiensa ja perusoikeuksiensa riiston
gillájit ain vealaheami ja iežaset olmmošvuoigatvuođaid ja vuođđudeaddji
kohteina.
friddjavuođaid rievideami.
Komitea korostaa erityisesti sitä, että alkuperäiskansat ovat syrjinnän seurauksena CERD: General Recommendation XIV, on ICERD article 1(1), 1993, kaikkinaisen rotusyrjinnän poistamista
Lávdegoddi rohtte ovdan vealaheapmin erenoamážit
menettäneet maa-alueita ja luonnonvaroja ” kolonialisteille, kaupallisille yhtiöille ja
álgoálbmogiid eatnamiid ja luondduriggodagaid massimiid ” kolonisttaide, gávppálaš
valtiollisille yrityksille ”.
servviide ja stáhtalaš doaimmaide ”.
Komitea lausuu, että maa-alueiden menettäminen uhkaa
Lávdegoddi cealká ahte eatnamiid massima
alkuperäiskansojen kulttuuria ja historiallista identiteettiä. Komitea antaa valtio-osapuolille
boađus lea ahe álgoálbmogiid kultuvra ja historjjálaš iešvuođaláhki áitojuvvojit.
muun muassa seuraavia suosituksia:
Lávdegoddi buktá ee. čuovvovaš árvalusa oasálaš stáhtaide: