pere/sami_parallel huggingface dataset:
Mietintöön ei sisälly eriäviä mielipiteitä tai vaihtoehtoisia ehdotuksia.
Sierramielalaš oaivilat dahje molssaeaktosátnádagat eai leat oassin dán árvalusas.
1. Sopimustekstit
1 Konvenšuvdnateavsttat
1.1 Sopimusteksti suomeksi
1.1 Sámegiel konvenšuvdnateaksta
Suomen, Norjan ja Ruotsin hallitukset,
Suoma, Norgga ja Ruoŧa ráđđehusat,
jotka toteavat,
mat váldet vuhtii
- että saamelaiset ovat alkuperäiskansa näissä kolmessa maassa,
- ahte sámit leat álgoálbmot golmma riikkas,
- että saamelaiset ovat kansa, jonka asuma-alue ulottuu yli valtionrajojen,
- ahte sámit leat ásaiduvvan beroškeahttá riikkarájiin,
- että saamelaisilla on oma kulttuurinsa ja yhteiskuntaelämänsä, joihin liittyvät
- ahte sámi álbmogis lea iežas kultuvra ja iežas servodateallin masa gullá sierra
saamelaisten oma historia, omat perinteet, oma kieli, omat elinkeinot ja omat
historjá, sierra árbevierut, sierra giella, sierra ealáhusat ja sierra vuordámušat
tulevaisuudennäkymät,
boahtteáigái,
- että näillä kolmella valtioilla on kansallinen ja kansainvälinen vastuu luoda saamelaisten
- ahte dán golmma riikkas lea riikkalaš ja riikkaidgaskasaš ovddasvástádussan addit
kulttuurille ja yhteiskuntaelämälle riittävät elinehdot,
sámiid kultuvrii ja servodateallimii dohkálaš eavttuid,
- että saamelaisilla on itsemääräämisoikeus,
- ahte sámi álbmogis lea iešmearridanvuoigatvuohta,
- että saamelaisten kulttuuri ja yhteiskuntaelämä rikastuttavat valtioiden koko kulttuuria ja
- ahte sámi álbmoga kultuvra ja servodateallin lea riggodahkan riikkaideamet
yhteiskuntaelämää,
oppalaš kultuvrii ja servodateallimii,
- että saamelaisilla on erityinen tarve kehittää yhteiskuntaelämäänsä yli valtionrajojen,
- ahte sámi álbmogis lea erenoamáš stuorra dárbu ovddidit iežas servodateallima
- että saamelaisilla on oltava käytettävissään maata ja vettä saamelaisen kulttuurin
- ahte sámiin ferte leat beassanlohpi eatnamiidda ja čáziide mat leat sámi kultuvrra
perustaksi
vuođđun,
- ja että saamelaisten tulevaa oikeusasemaa vahvistettaessa on erityisesti otettava
- ja, go sámi álbmoga riektesajádat mearriduvvo, ahte erenoamážit galgá vuhtii
huomioon se, ettei saamelaisia aikojen kuluessa ole kohdeltu samanarvoisena
váldojuvvot ahte sámit historjjá čađa eai leat adnojuvvon seamma-árvosaš
pohjoismaisena kansana ja että saamelaiset siten ovat joutuneet
álbmogin, ja danne lea gillán eahperievttalašvuođa,
epäoikeudenmukaisuuksien kohteeksi,
man dihte dán golmma riikka sámedikkit
- haluavat rakentaa paremman tulevaisuuden saamelaisten elämälle ja kulttuurille,
- áigot hukset buoret boahtteáiggi sámi álbmoga eallimii ja kultuvrii,
- katsovat, että valtioiden rajojen ei tule estää saamelaisten yhteenkuuluvuutta kansana tai
- leat dan oaivilis ahte riikkaid rájit eai galgga hehttet sámi álbmoga eaige ovttaskas
yksilöiden tasolla,
sámiid oktasašvuođa,
- pitävät uutta saamelaissopimusta saamelaisten vuoden 1751 rajasopimuksen
ja nanustussan, daid maid jagi 1751 Lappekodisilla lágaiduhtii,
- tähdentävät sen merkitystä, että saamelaisten itsemääräämisoikeutta kansana
- čalmmustit dehálažžan ahte sámiid iešmearridanvuoigatvuohta sierra álbmogin
kunnioitetaan,
váldojuvvo duođas,
- kiinnittävät erityistä huomiota siihen, että saamelaisilla on oikeuksia sellaisiin maa- ja
- bidjet erenoamáš deattu dasa ahte sámiin leat vuoigatvuođat daidda eanan- ja
vesialueisiin luonnonvaroineen, jotka muodostavat saamelaisten historiallisen kotimaan,
čáhceviidodagaide oktan luondduriggodagaiguin mat leat sámiid historjjálaš
- korostavat, että saamelaisten perinteinen tietämys ja perinteiset kulttuurin ilmentymät
- čuoččuhit ahte sámi álbmoga árbevirolaš máhttu ja árbevirolaš kulturilbmadeamit
yhdessä saamelaisten luonnonvarojen käytön kanssa muodostavat osan saamelaista
oktan álbmoga luondduriggodagaid geavahemiin leat sámi kultuvrii gullevaš
kulttuuria,
oasit,
- ovat sitä mieltä, että tulisi kiinnittää enemmän huomiota saamelaisten naisten asemaan
- oaivvildit ahte sámi nissonolbmuid dilli sámi servodaga árbevieruid áimmahuššin
perinteiden eteenpäin viejinä saamelaisyhteisössä ja heidän edustautumiseensa julkisissa
galgá buorebut vuhtii váldojuvvot servodateallimis ja dán oktavuođas go
toimielimissä,
ovddastit almmolaš orgánain,
- haluavat, että saamelaiset elävät kansana näissä kolmessa valtiossa,
- dáhttot ahte sámit galget eallit okta álbmogin golmma riikkas,
- tähdentävät saamelaisten toivomusta, tahtoa ja oikeutta ottaa vastuu oman
- deattuhit ahte sámi álbmoga sávaldat, dáhttu ja vuoigatvuohta váldit badjelasas
tulevaisuutensa kehittämisestä,
ovddasvástádussan iežas ovdáneami boahtteáigái,
- ja haluavat pitää voimassa saamelaisten oikeudet ja vapaudet kansainvälisten
- ja dáhttot deattuhit sámi álbmoga vuoigatvuođaid ja friddjavuođa riikkaidgaskasaš
ihmisoikeuksien ja muun kansainvälisen oikeuden mukaisesti,
olmmošvuoigatvuođaid mielde ja muđui álbmotrievtti mielde,
jotka ovat laatineet tämän sopimuksen läheisessä yhteistyössä saamelaisten edustajien
guđet leat ráhkadan dán konvenšuvnna sámiid ovttasteddjiiguin ovttasráđiid lagaš
kanssa,
ovttasbarggus,
jotka pitävät erityisen tärkeänä sitä, että ennen kuin valtiot ratifioivat sopimuksen,
guđet atnet erenoamáš deaŧalažžan ahte konvenšuvdna, ovdalgo stáhtat dan
saamelaiskäräjät sopimusvaltioissa hyväksyvät sopimuksen,
ratifiserejit, dohkkehuvvo dan golmma sámedikkis,
ja jotka sitoutuvat turvaamaan saamelaisten tulevaisuuden tämän sopimuksen mukaisesti,
ja guđet geatnegahttet iežaset sihkkarastit sámi álbmoga boahtteáiggi dán
ovat sopineet seuraavasta pohjoismaisesta saamelaissopimuksesta.
leat soahpan čuovvovaš davviriikkalaš sámekonvenšuvnna.
I luku Saamelaisten yleiset oikeudet
Kapittel I Sámi álbmoga dábálaš vuoigatvuođat
Sopimuksen tarkoitus
Konvenšuvnna ulbmil
Sopimuksen tarkoituksena on vahvistaa ja lujittaa saamelaisten oikeuksia siten, että he
Dán konvenšuvnna ulbmil lea duođaštit ja nannet sámeálbmogii dakkár
voivat säilyttää ja kehittää kieltään, kulttuuriaan, elinkeinojaan ja yhteiskuntaelämäänsä niin,
vuoigatvuođaid, vai dat sáhttá sihkkarastit ja ovddidit gielas, kultuvrras, ealáhusaidis
että valtionrajat mahdollisimman vähän häiritsevät tätä.
ja servodateallimis, nu unnán go vejolaš riikkarájiid dahkan heađuštusaiguin.
Saamelaiset alkuperäiskansana
Sámit álgoálbmogin
Saamelaiset ovat alkuperäiskansa Suomessa, Norjassa ja Ruotsissa.
Sámit leat Suoma, Norgga ja Ruoŧa álgoálbmot.
Itsemääräämisoikeus
Vuoigatvuohta iešmearrideapmái
Saamelaisilla on kansana itsemääräämisoikeus kansainvälisen oikeuden sääntöjen ja
Sámiin lea vuoigatvuohta iešmearrideapmái álbmogin álbmotrievtti
tämän sopimuksen määräysten mukaisesti.
njuolggadusaid ja mearrádusaid vuođul mat leat dán konvenšuvnnas.
Niin pitkälle kuin näistä säännöistä ja
Nu guhkás go
määräyksistä seuraa, saamelaisilla on oikeus itse päättää taloudellisesta, sosiaalisesta ja
dát njuolggadusat ja mearrádusat addet vejolašvuođa, de sámi álbmogis lea
kulttuurisesta kehityksestään ja omia tarkoituksiaan varten itse määrätä luonnonvaroistaan.
vuoigatvuohta ieš beassat mearridit ekonomalaš, sosiála ja kultuvrralaš ovdáneami, ja
4 artikla
iežas ulbmiliiguin hálddašit luondduriggodagaidis.
Henkilöt, joita sopimus koskee
Maid olbmuid dát konvenšuvdna fátmmasta
Sopimus koskee Suomessa, Norjassa tai Ruotsissa asuvia henkilöitä, jotka pitävät
Konvenšuvdna fátmmasta olbmuid guđet ásset Suomas, Norggas ja Ruoŧas,
itseään saamelaisina, ja:
guđet atnet iežaset sápmelažžan, ja guđet:
1. joilla on saamen kieli kotikielenä tai joilla on vähintään yksi vanhempi tai isovanhempi,
1. sámástit ruovttus dahje geain unnimusat nubbi vánhen dahje okta áddjá dahje
jonka kotikieli on tai on ollut saamen kieli, tai
áhkku sámásta dahje sámástii ruovttus dainnago sámegiella lei su ruovttugiella;
2. joilla on oikeus harjoittaa saamelaista poronhoitoa Norjassa tai Ruotsissa, tai
2. geain lea vuoigatvuohta jođihit sápmelaš boazodoalu Norggas ja Ruoŧas; dahje
3. jotka täyttävät äänioikeuden edellytykset saamelaiskäräjien vaaleissa Suomessa, Norjassa
3. geain lea vuoigatvuohta jienastit dahje dávistit gáibádusaide mat leat dan olbmui
tai Ruotsissa, tai
guhte áigu jienastit sámediggeválggas Suomas, Norggas dahje Ruoŧas; dahje
4. joka on 1, 2 tai 3 kohdassa tarkoitetun henkilön lapsi.
4. leat dakkár olbmo mánná gii namahuvvo čuoggás 1, 2 dahje 3.
Valtion vastuun ulottuvuus
Stáhta ovddasvástádusa viidodat
Valtioiden tämän sopimuksen mukaiset velvollisuudet koskevat kaikkia valtiollisia
Stáhta geatnegasvuođat dán konvenšuvnna mielde gustojit buot stáhtalaš,
toimielimiä valtakunnallisella, alueellisella ja paikallisella tasolla.
guvllolaš ja báikkálaš dásiide. Almmolaš hálddašeami ja almmolaš doaimma earáge
Myös muita julkisen hallinnon ja julkisen toiminnan toimielimiä koskevat nämä velvollisuudet.
orgánain leat dát geatnegasvuođat.
Sama koskee
Nu dat gustojit priváhta riektesubjeavttaide
yksityisoikeudellisia oikeussubjekteja silloin, kun ne käyttävät julkista valtaa tai hoitavat
maiddái go sii hálddašit almmolaš válddiin dahje doaimmahit eará almmolaš
muita julkisia tehtäviä.
doaimmaid.
Tätä sopimusta sovellettaessa saamelaiskäräjiä ja muita saamelaistoimielimiä,
Go dát konvenšuvdna geavahuvvo, de sámedikkit ja eará sámi orgánat,
riippumatta niiden kansallisen tai kansainvälisen oikeuden mukaisesta asemasta, ei pidetä
beroškeahttá iežaset riektedilálaš dásis riikkasiskkáldas lágaid ja riikkaidgaskasaš
valtioon kuuluvina paitsi milloin ne käyttävät julkista valtaa.
rivttiid mielde, eai galgga adnot gullevažžan doahpagii stáhta, earágo go sii
6 artikla
doaimmahit almmolaš válddi.
Valtioiden toimenpiteet suhteessa saamelaisiin
Stáhtaid doaibmabijut sámi álbmoga guovdu
Sopimusvaltioiden tulee tehokkaasti luoda saamelaisille edellytykset säilyttää ja
Dát golbma stáhta galget beaktilit láhčit dilálašvuođaid sámi álbmogii vai
kehittää kieltään, kulttuuriaan, elinkeinojaan ja yhteiskuntaelämäänsä.
sáhttá sihkkarastit ja ovddidit gielas, kultuvrras, ealáhusaidis ja servodateallimis.
Valtioiden tulee luoda suotuisat edellytykset saamelaisten paikallisyhteisöjen
Stáhtat galget oiddolaš eavttuiguin bidjat vuođu sámi báikkálaš servodagaid
ylläpitämiselle ja kehittämiselle.
seailluheapmái ja ovddideapmái.
Valtioiden vastuu tämän sopimuksen mukaisista toimenpiteistä käsittää kohtuullisissa
Stáhtaid ovddasvástádus čađahit doaibmabijuid dán konvenšuvnna mielde
määrin myös ne saamelaiset, jotka asuvat perinteisten saamelaisalueiden ulkopuolella.
fátmmasta maiddái govttolaš mearis sámiid guđet ásset olggobealde árbevirolaš sámi
7 artikla
guovlluid.
Syrjimättömyys ja erityistoimenpiteet
Vealatkeahttáivuohta ja sierra doaibmabijut
Saamelaisille kansana ja yksilöinä tulee turvata suoja kaikkea syrjintää vastaan.
Sámi álbmot ja guhtege sápmelaš galgá leat suodjaluvvon buot vealaheami
Valtioiden tulee tarvittaessa ryhtyä erityisiin saamelaisia koskeviin positiivisiin
vuostá.
toimenpiteisiin saamelaisten tämän sopimuksen mukaisten oikeuksien toteuttamiseksi.
Sámiid vuoigatvuođaid čađaheapmái dán konvenšuvnna mielde stáhtat galget
8 artikla
dárbu mielde mearridit erenoamáš positiiva doaibmabijuid sidjiide.
Vähimmäisoikeudet
Unnimusvuoigatvuođat
Oikeudet, joita suojataan tässä sopimuksessa, ovat vähimmäisoikeuksia.
Dán konvenšuvnna nannen vuoigatvuođat leat unnimusvuoigatvuođat.
Ne eivät estä
Dat ii
yksitäistä sopimusvaltiota laajentamasta saamelaisten oikeuksia tai ryhtymästä pidemmälle
hehtte ovttage stáhta viiddideames sámiid vuoigatvuođaid dahje mearrideames viidát
meneviin toimenpiteisiin, eikä niitä voida käyttää perusteena rajoittaa sellaisia saamelaisten
doaibmabijuid, iige dan leat vejolaš geavahit vuođđun sámiid vuoigatvuođaid
oikeuksia, jotka seuraavat muista oikeussäännöistä.
ráddjemii mat vulget eará riektenjuolggadusain.
Saamelaisten perinnäistavat
Sámiid árbevierut
Valtioiden tulee osoittaa asiaankuuluvaa kunnioitusta saamelaisten oikeuskäsityksille,
Stáhtat galget čájehit soahppevaš árvvusatnima sámi álbmoga
oikeudellisille perinteille ja perinnäistavoille.
riekteipmárdusaide, duopmocealkima árbevieruide ja dábiide.
Sen mukaisesti, mitä 1 kappaleessa määrätään, tulee sopimusvaltioiden,
Vuosttamuš lađđasa mielde stáhtat galget go ráhkadit láhkaásahusa guovlluid
valmistellessaan lainsäädäntöä sellaisilla aloilla, joilla saattaa olla saamelaisia perinnäistapoja,
várás main sáhttet leat sápmelaš árbevierut, čielggadit erenoamážit leatgo dakkár
erityisesti selvittää, onko perinnäistapoja olemassa ja tulisiko niille siinä tapauksessa antaa
árbevierut ja berrego, jos ležžet, addojuvvot daidda suodjalus dahje berrejito dat
suojaa tai tulisiko ne muuten ottaa huomioon lainsäädännössä.
váldojuvvot vuhtii láhkaásahusas earaláhkai.
Oikeussääntöjen harmonisointi
Riektenjuolggadusaid harmoniseren
Valtioiden tulee yhteistyössä saamelaiskäräjien kanssa edistää saamelaisten yli
Stáhtat galget ovttasráđiid sámedikkiiguin bargat vai láhkaásahus ja eará
valtionrajojen suuntautuvan toiminnan kannalta merkityksellisen lainsäädännön ja muun
reguleremat mat leat deaŧalaččat sámiid riikkarájiid rasttideaddji doaimmaide, sohpet
sääntelyn jatkuvaa harmonisointia.
buorebut oktii.
Yhteistyö kulttuuriin ja elinkeinoihin liittyvissä järjestelyissä
Kultuvrralaš ja ealáhuslaš ortnegiid ovttasbargu
Valtioiden tulee ryhtyä toimenpiteisiin helpottaakseen saamelaisten elinkeinojen
Stáhtat galget mearridit doaibmabijuid mat geahppudit sámiid riikkarájiid
harjoittamista ja saamelaisten kulttuuristen tarpeiden tyydyttämistä yli valtionrajojen. Tässä
rasttideaddji ealáhusdoaimmaid ja vuhtii váldit sin riikkarájiid rasttideaddji
tarkoituksessa valtioiden tulee pyrkiä poistamaan saamelaisten elinkeinotoiminnalla vielä
kultuvrralaš dárbbuid. Dáinna ulbmiliin stáhtat galget bargat dan badjelii ahte
olevia esteitä, jotka johtuvat saamelaisten kansalaisuudesta tai asuinpaikasta taikka muutoin
jávkadit dan mii ain heađušta sámiid ealáhusdoaimmaid sin riikiigullevašvuođa dahje
siitä, että saamelaisten asuinalue ulottuu useiden valtioiden alueelle, sekä antamaan
ássanbáikki geažil dahje dannego sii ásset máŋgga riikkas, ja addit sámiide
saamelaisille mahdollisuus kulttuuritarjontaan siinä maassa, jossa he milloinkin oleskelevat.
vejolašvuođa ávkašuvvat dan riikka kultuvrralaš fálaldagaiguin mas sii goas ain
12 artikla
orožit.
Yhteistyö opetuksessa ja hyvinvointijärjestelyissä
Oahpahusas ja fálaldatortnegiid ovttasbargu
Valtioiden tulee ryhtyä toimenpiteisiin antaakseen sopimusvaltiossa asuville
Stáhtat galget láhčit dilálašvuođaid nu, ahte sámit guđet ásset juosat dán
saamelaisille mahdollisuuden saada opetusta, terveydenhoitoa ja sosiaalihuoltoa toisessa
golmma riikkas, leat vejolašvuođat oažžut oahpahusa, dearvvašvuođabálvalusaid ja
sopimusvaltiossa, jos se on tarkoituksenmukaisempi ratkaisu.
sosiálafálaldagaid man nu dán golmma riikkas, mas buoremusat orru soahpamin.
Saamelaissymbolit
Sámi álbmoga symbolat
Valtioiden tulee kunnioittaa saamelaisten oikeutta määrätä saamen lipun ja muiden
Stáhtat galget gudnejahttit sámiid vuoigatvuođa mearridit sámeleavgga ja eará
saamelaisten kansallisten symbolien käytöstä.
sámi symbolaid geavaheami.
Valtioiden tulee lisäksi yhteistyössä saamelais
Stáhtat galget dasto, ovttasráđiid sámedikkiiguin, bargat
käräjien kanssa edistää saamelaissymbolien näkyväksi tekemistä sellaisella tavalla, joka
dan badjelii ahte sámi symbolat bohtet oidnosii dakkár vuogi mielde mas čuollu bures
viittaa saamelaisten asemaan omana kansanaan kolmessa sopimusvaltiossa.
sámiid sajádat golmma riikka álbmogin.
II luku Saamelaishallinto
Sámiid stivren
14 artikla
Sámedikkit
Kaikissa sopimusvaltiossa on saamelaiskäräjät, joka on maan korkein
Guđesge dan golmma riikkas galgá leat sámediggi, mii lea riikka bajimuš
saamelaistoimielin.
sámi orgána.
Saamelaiskäräjät edustaa maassa saamelaisia ja se valitaan yleiseen
Guhtege sámediggi galgá doaibmat sámi álbmoga beales riikkastis, ja
äänioikeuteen perustuvilla vaaleilla saamelaisten keskuudesta.
riikka sámit geain lea dábálaš jienastanvuoigatvuohta, galget dan leat válljen.
Tarkemmat säännökset saamelaiskäräjien vaaleista vahvistetaan laissa, joka
Sámedikkiid áirrasválljemiid njuolggadusaid mearridit lágat, mat
valmistellaan 16 artiklan mukaisin neuvotteluin saamelaiskäräjien kanssa.
válmmaštuvvojit šiehtadallamiin sámedikkiiguin artihkkala 16 mielde.
Saamelaiskäräjillä tulee olla sellaisia tehtäviä, jotka mahdollistavat tehokkaan
Sámedikkiin galget leat dakkár doaimmat mat dahket sidjiide vejolažžan
myötävaikuttamisen saamelaisten itsemääräämisoikeuden toteutumiseksi kansainvälisen
beaktilit váikkuhit dasa ahte sámi álbmoga vuoigatvuohta iešmearrideapmái
oikeuden ja tämän sopimuksen määräysten mukaisesti. Tarkemmat säännökset
álbmotrievtti njuolggadusaid ja dán konvenšuvnna mearrádusaid mielde šaddá
saamelaiskäräjien toimivallasta vahvistetaan laissa.
duohtan. Dárkilet njuolggadusaid sámedikkiid válddi birra mearriduvvojit lágas.
Saamelaiskäräjät tekee aloitteita ja antaa lausuntoja kaikista tarpeellisiksi katsomistaan
Sámedikkit dahket álgaga ja buktet cealkámušaid buot áššiide maidda dikkit
asioista.
gávnnahit leat siva nu dahkat.
Saamelaiskäräjien itsenäiset päätökset
Sámedikkiid iešráđálaš mearrádusat
Saamelaiskäräjät tekee itsenäisiä päätöksiä niissä asioissa, joissa sillä kansallisen tai
Sámedikkit dahket iešráđálaš mearrádusaid dain áššiin main sis lea váldi nu
kansainvälisen oikeuden mukaan on toimivalta tehdä sellaisia päätöksiä.
dahkat riikkalaš ja riikkaidgaskasaš rivttiid mielde.
Saamelaiskäräjät voi sopia valtakunnallisten, alueellisten ja paikallisten yksiköiden
Sámedikkit sáhttet soahpat riikkalaš, guvllolaš ja báikkálaš ovttadagaiguin
kanssa yhteistyöstä saamelaisen kulttuurin ja yhteiskuntaelämän vahvistamiseksi.
nannet sámi kultuvrra ja servodateallima.
siinä laajuudessa, jossa saamelaisten oikeus itsenäisesti päättää tietyistä asioista johtuu
Sámedikkiid vuoigatvuohta šiehtadallat
Saamelaiskäräjien neuvotteluoikeus
Áššiin mat leat hui deaŧalaččat sámiide, galgá šiehtadallojuvvot
Ennen kuin julkinen viranomainen tekee päätöksen asiassa, jolla on olennainen merkitys
sámedikkiiguin ovdalgo almmolaš eiseváldi mange áššis mearrida maidege. Dát
saamelaisille, tulee saamelaiskäräjien kanssa neuvotella. Näiden neuvottelujen tulee tapahtua
šiehtadallamat fertejit čađahuvvot doarvái buori áigemunis vai sámedikkit sáhttet
riittävän aikaisin, jotta saamelaiskäräjät voisi vaikuttaa asian käsittelyyn ja lopputulokseen.
váikkuhit áššemeannudeapmái ja dan bohtosii.
Valtioiden ei ilman asianomaisten saamelaiskäräjien suostumusta tule ryhtyä sellaisiin
Stáhtat eai galgga mearridit dahje miehtat dakkár doaibmabijuide mat
toimenpiteisiin tai sallia sellaisia toimenpiteitä, jotka voivat merkittävästi vahingoittaa
mearkkašahtti ollu sáhttet vahágahttit sámi kultuvrra, sámi ealáhusaid ja sámi
saamelaisten kulttuurin, elinkeinojen tai yhteiskuntaelämän perustavanlaatuisia elinehtoja.
servodateallima vuođđoeavttuid, jos juo ii mieđaš dasa dat sámediggi masa ášši gullá.
Saamelaiskäräjien oikeus muun asian valmistelun aikana
Sámedikki vuoigatvuohta eará ášševálmmašteamis
Saamelaiskäräjillä on oikeus olla edustettuna julkisissa neuvostoissa ja komiteoissa, kun
Sámedikkiin galgá leat dat vuoigatvuohta ahte sis lea ovddasteapmi almmolaš
nämä käsittelevät saamelaisten etuihin liittyviä asioita.
ráđiin ja lávdegottiin main mearridit sámiid beroštumiide deaŧalaš áššiid.
Saamelaisten etuja koskevat asiat tulee esittää saamelaiskäräjille ennen kuin julkinen
Sámedikkiid ovdii galget biddjojuvvot áššit mat gullet sámiid beroštumiide,
viranomainen päättää asiasta.
ovdalgo almmolaš eiseváldi mearrida áššis maidege.
Valtion tulee selvittää, tarvitaanko saamelaiskäräjien edustusta tai ennakkolausuntoa.
Stáhtat galget čielggadit makkár dárbu lea dakkár ovddasteapmái ja
Asia tulee selvittää riittävän aikaisin, jotta saamelaiskäräjät voisi vaikuttaa asian käsittelyyn ja
sámedikkiid ovddalgihtiicealkámuššii. Dat ferte čađahuvvot doarvái buori áiggis
lopputulokseen.
ovddalgihtii, vai sámedikkit sáhttet váikkuhit áššemearrideapmái ja dan bohtosii.
Saamelaiskäräjät päättää itse, milloin saamelaiskäräjät haluaa olla edustettuna tai antaa
Sámedikkit mearridit ieža goas sii dáhttot iežaset ovddasteami dahje buktit
lausunnon asian käsittelyn aikana.
cealkámušaid dakkár ášševálmmašteapmái.
Suhde kansanedustuslaitokseen
Gaskavuohta riikkačoahkkimiidda
Sopimusvaltioiden kansanedustuslaitoksen, niiden valiokuntien tai muiden toimielimien
Stáhtaid riikkačoahkkimat dahje sin lávdegottit dahje eará orgánat galget
tulee pyynnöstä ottaa vastaan saamelaiskäräjien edustajia, jotta nämä voivat tehdä selkoa
ávžžuhusa vuođul vuostáiváldit sámedikkiid ovddasteddjiid, vai sii sáhttet čilget
saamelaisille merkityksellisistä kysymyksistä.
áššiid mat mearkkašit ollu sámiide.
Saamelaiskäräjille tulee antaa mahdollisuus tulla kuulluksi kansanedustuslaitoksen
Sámedikkiide galgá addojuvvot vejolašvuohta beassat gullojuvvot go riikka
käsitellessä sellaisia asioita, jotka erityisesti koskevat saamelaisia.
čoahkkimat gieđahallet áššiid mat erenoamážit gusket sámi álbmogii.
Sopimusvaltioiden kansanedustuslaitokset vahvistavat tarkemmat säännöt siitä, mitä
Guđege riikka riikkačoahkkimat addet dárkilet njuolggadusaid das makkár
asioita kuuleminen koskee ja minkälaista menettelyä sovelletaan.
áššin lea sáhka, ja makkár bargovuohki galgá leat.
Saamelaiset ja kansainvälinen edustus
Sámit ja riikkaidgaskasaš ovddasteapmi
Saamelaiskäräjät edustaa saamelaisia valtioidenvälisissä asioissa.
Sámedikkit galget ovddastit sámiid riikkaidgaskasaš dilálašvuođain.
Valtioiden tulee edistää saamelaisten edustusta kansainvälisissä instituutioissa sekä
Stáhtat galget ovddidit sámiid ovddasteami riikkaidgaskasaš lágádusain ja
saamelaisten osallistumista kansainvälisiin kokouksiin.
sámiid searvamiid riikkaidgaskasaš čoahkkimiidda.
Yhteiset saamelaisorganisaatiot
Oktasaš sámi organisašuvnnat
Sopimusvaltioiden saamelaiskäräjät voivat muodostaa yhteisiä organisaatioita.
Sámedikkit sáhttet vuođđudit oktasaš organisašuvnnaid.
Valtioiden tulee tarvittaessa yhteistoiminnassa saamelaiskäräjien kanssa edistää julkisen
Stáhtat galget dárbbu
vallan siirtämistä tällaisille yhteisille organisaatioille.
mielde ja ovttasráđiid sámedikkiiguin oččodit almmolaš válddi dakkár oktasaš
21 artikla
organisašuvnnaide.
Muut saamelaiset yhteisöt
Eará sámi ovttastumit
Valtioiden tulee kunnioittaa saamelaiskyliä, siidoja, paliskuntia, kolttasaamelaisten
Stáhtat galget gudnejahttit ja dárbbu mielde ráđđádallat sámegilážiiguin,
kyläkokouksia ja muita saamelaisten toimivaltaisia organisaatioita tai paikallisia saamelaisia
siiddaiguin, orohagaiguin, nuortalaččaid gilistivrrain ja eará máhtolaš sámi
edustajia sekä tarvittaessa neuvotella näiden kanssa.
organisašuvnnaiguin dahje báikkálaš sámi áirasiiguin.
22 artikla
Sámeguovlu
Valtioiden tulee aktiivisesti pyrkiä vahvistamaan ja kehittämään sitä aluetta, jossa
Stáhtat galget aktiivvalaččat mearridit ja ovddidit dan suorggi mas sámi
saamelaiset voivat hoitaa tämän sopimuksen ja valtioiden lainsäädännön mukaisia erityisiä
álbmot sáhttá hálddašit iežas erenoamáš vuoigatvuođaid dán konvenšuvnna ja
oikeuksiaan.
riikkaid láhkaásahusa mielde.
Saamelaisten kielelliset oikeudet
Sámiid giellalaš vuoigatvuođat
Saamelaisilla tulee olla oikeus käyttää, kehittää ja välittää tuleville sukupolville kieltään
Sámiin galgá leat vuoigatvuohta geavahit, ovddidit ja addit boahttevaš
ja perinteitään samoin kuin edistää saamen kielen taidon levittämistä myös sellaisille
buolvvaide gielaset ja árbevieruideaset, ja bargat dan badjelii ahte sámegiela máhttu
saamelaisille, jotka osaavat kieltä vain epätäydellisesti tai eivät lainkaan osaa sitä.
viidána maiddái sámiide geat máhttet unnán sámegiela dahje eai oppanassiige.
Saamelaisilla tulee olla oikeus päättää henkilönimistään ja maantieteellisistä nimistään
Sámiin galgá leat vuoigatvuohta mearridit iežaset persovnnalaš namaid ja
sekä ylläpitää tätä nimistöä ja saada sille yleistä tunnustusta.
geográfalaš namaid, ja doaladit dain ja oažžut daidda dábálaš dohkkehusa.
Valtioiden vastuu saamen kielestä
Stáhtaid ovddasvástádus sámi gielas
Valtioiden tulee mahdollistaa saamelaisille saamen kielen säilyttäminen, kehittäminen
Stáhtat galget dahkat sámiide vejolažžan seailluhit, ovddidit ja viiddidit
ja levittäminen.
sámegiela.
Valtioiden tulee huolehtia siitä, että saamelaista kirjaimistoa voidaan käyttää
Stáhtat galget fuolahit ahte sámi alfabehtaid lea dáinna ulbmiliin vejolaš
tehokkaasti tässä tarkoituksessa.
geavahit ávkkálaččat.
Saamen kieltä tulee voida käyttää tehokkaasti tuomioistuimissa ja
Sámegiela galgá leat vejolaš sámi guovlluin geavahit beaktilit duopmostuoluid
hallintoviranomaisissa saamelaisalueilla sekä myös näiden alueiden ulkopuolella sellaisissa
ja eiseválddiid guovdu. Nu maid olggobealde dáid guovlluid dakkár riidduin ja áššiin
asioissa, joita on ensin käsitelty saamelaisalueilla tai joilla muuten on erityinen liittymä näihin
mat vuos gieđahallojuvvojit sámi guovlluin, dahje mat earaláhkai gullet erenoamážit
alueisiin.
dáidda guovlluide.
Sopimusvaltioiden tulee edistää saamenkielisen kirjallisuuden julkaisemista.
Stáhtat galget ovddidit sámegielalaš girjjálašvuođa almmuheami.
Tämän artiklan määräykset koskevat myös harvinaisempia saamen kielimuotoja.
Dán artihkkala mearrádusat galget maid gustot unnibuš sámegielaide.
25 artikla
Sápmelaš mediat
Sopimusvaltioiden tulee luoda edellytyksiä itsenäiselle saamelaiselle
Stáhtat galget oččodit áigái iešbirgejeaddji sámi mediapolitihka vuođu ja dahkat
kehityksensä ohjaamisen ja yleisesti kiinnostavia asioita koskevan tiedon ja mielipiteiden
sámi mediai vejolažžan stivret iežas ovdáneami, ja vel addit sámi álbmogii rikkis ja
ilmaisun rikkaan ja monipuolisen tarjoamisen saamelaisille.
máŋggabeallásaš fálaldagaid main leat dieđut ja oaivilat viidát beroštahtti áššiin.
Valtioiden tulee huolehtia, että saamenkielisiä ohjelmia voidaan lähettää radiossa ja
Stáhtat galget fuolahit ahte sáddejuvvojit sámegielalaš prográmmat radios ja TVs,
televisiossa sekä edistää saamenkielisten lehtien julkaisemista.
ja galget dán gillii ovddidit aviisailbmademiid.
Valtioiden tulee yhteistyössä
Ovttasráđiid sámedikkiiguin stáhtat
saamelaiskäräjien kanssa myös edistää yhteistyötä yli valtionrajojen sellaisten
galget maid ovddidit riikkarájiid rasttideaddji ovttasbargguid medialágádusaid gaskka
tiedotusvälineiden kanssa, jotka tarjoavat saamenkielistä ohjelmaa tai saamenkielisiä
guđet fállet prográmmaid dahje artihkkaliid sámegillii.
Mitä toisessa kappaleessa määrätään saamen kielestä, koskee kohtuullisessa laajuudessa
Nuppi lađđasa mearrádus sámegiela birra galgá maid govttolaš mearrái gustot
myös harvinaisempia saamen kielimuotoja.
unnibuš sámegielaide.
26 artikla
Sámi oahpahus
Saamelaisalueiden saamelaisille tulee varata tilaisuus opetukseen saamen kielessä ja
Sámi guovlluid sámiin galgá leat vejolašvuohta beassat oahppat sámegiela ja
saamen kielellä.
oažžut oahpahusa sámegillii.
Opetus ja opintotukijärjestelmä tulee mukauttaa heidän taustaansa.
Oahpahus ja oahpporuhtadanortnet galgá leat
Opetuksen tulee mahdollistaa kaikentasoiseen jatkokoulutukseen osallistuminen ja samalla
heivehuvvon sin duogážii. Dakkár oahpahus galgá dahkat sámiide vejolažžan searvat
vastata saamelaisten tarpeisiin voida vastaisuudessakin toimia perinteisten saamelaisten
buotdásat joatkkaoahpahussii ja seammás váldit vuhtii sin dárbbuid ain beassat bargat
elinkeinojen parissa.
árbevirolaš sámi ealáhusain.
Opintotukijärjestelmä tulee muotoilla siten, että se mahdollistaa
Oahpporuhtadanortnet galgá hábmejuvvot nu, ahte
korkeamman koulutuksen saamen kielellä.
sámegillii dahká vejolažžan alit oahpahusa.
Saamelaisalueen ulkopuolella saamelaisille lapsille ja nuorille tulee antaa tilaisuus
Sámi guovlluid olggobealde sámi mánáin ja nuorain galgá leat vejolašvuohta
saamen kielen opetukseen, samoin kuin opetukseen saamen kielellä siinä laajuudessa kuin sen
oažžut oahpahusa sámegielas, muhto maiddái sámegilliige mađe muddui dan lea vejolaš atnit govttolažžan guđege guovllus.
Opetus tulee mahdollisimman laajasti
Oahpahus galgá muddejuvvot sin
mukauttaa heidän taustaansa.
duogážii nu guhkás go lea vejolaš.
Valtakunnalliset opetussuunnitelmat tulee laatia yhteistyössä saamelaiskäräjien kanssa
Riikkalaš oahppoplánat galget ráhkaduvvot ovttasráđiid sámedikkiiguin ja
ja sopeuttaa saamelaisten lasten ja nuorten kulttuuriseen taustaan ja tarpeisiin.
heivehuvvot sámi mánáid ja nuoraid kultuvrralaš duogážii ja dárbbuide.
27 artikla
Dutkan
Tutkimus
Stáhtat galget ovttasráđiid sámedikkiiguin bargat dan badjelii ahte leat
Sopimusvaltioiden tulee yhteistyössä saamelaiskäräjien kanssa luoda hyvät edellytykset
doaibmabijut mat sámi servodaga dárbbašan máhtuid vuođul ovddidit dutkan
tutkimukselle, joka palvelee saamelaisen yhteiskunnan tiedontarvetta ja edistää saamelaisten tutkijoiden rekrytointia.
prográmmaid ja buoridit sápmelaš dutkiidlogu.
Saamelaista tutkimusta suunniteltaessa tulee ottaa huomioon
Go dakkár dutkan plánejuvvo, de ferte
saamelaisen yhteiskunnan kielelliset ja kulttuuriset olosuhteet.
sámi servodaga gielalaš ja kultuvrralaš dilli váldojuvvot vuhtii.
Valtioiden tulee yhteistyössä saamelaiskäräjien kanssa edistää saamelaisten ja muiden
Stáhtat galget ovttasráđiid sámedikkiiguin ovddidit sámi ja eará
tutkimuslaitosten yhteistoimintaa valtion rajojen sisä- ja ulkopuolella sekä tukea
dutkanlágádusaid ovttasbarggu guđege riikkas ja riikkarájiid rastá, ja nannet
tutkimuslaitoksia, jotka erityisesti harjoittavat 1 kappaleessa tarkoitettua tutkimusta.
dutkanlágádusaid erenoamážit dakkár dutkamiiguin mat namahuvvojedje vuosttamuš
Saamelaisten elinoloja koskevaa tutkimusta harjoitettaessa tulee ottaa huomioon
Sámiide guoskevaš dutkan ferte leat heivehuvvon dakkár ehtalaš
saamelaisten alkuperäiskansa-aseman vaatimat eettiset säännöt.
njuolggadusaide maid sámiid álgoálbmotdilli gáibida.
Saamelaisia koskeva opetus ja tiedottaminen
Oahpahus ja diehtojuohkin sámiid birra
Saamelaisten kulttuurin ja yhteiskuntaelämän tulee tarkoituksenmukaisella tavalla
Sámi álbmoga kultuvra ja servodateallin galgá ulbmálaččat boahtit oidnosii
ilmetä opetuksessa myös saamelaisyhteisön ulkopuolella.
oahpahusas maiddái olggobealde sámi servodaga. Dakkár oahpahus galgá
Opetuksen tulee erityisesti pyrkiä
erenoamážit ulbmádit ovddidit olbmuid máhtu sámiid sajádaga birra riikkaid
edistämään tietoa saamelaisten asemasta valtioiden alkuperäiskansana.
álgoálbmogin.
Valtioiden tulee
Stáhtat galget ovttasráđiid sámedikkiiguin fállat oahpahusa sámi
yhteistyössä saamelaiskäräjien kanssa järjestää saamelaisten kulttuurin ja yhteiskuntaelämän
kultuvrras ja servodateallimis daidda olbmuide guđet galget bargat sámi guovlluin.
Valtioiden tulee yhteistyössä saamelaiskäräjien kanssa huolehtia siitä, että yleistä tietoa
Stáhtat galget ovttasráđiid sámedikkiiguin fuolahit almmolaš diehtojuohkima
saamelaisesta kulttuurista ja saamelaisten yhteiskuntaelämästä levitetään laajasti.
sámi kultuvrra ja servodateallima birra.
Sosiaali- ja terveystoimi
Dearvvašvuođa- ja sosiálaásahus
Valtioiden tulee yhteistyössä saamelaiskäräjien kanssa huolehtia siitä, että
Stáhtat galget ovttasráđiid sámedikkiiguin fuolahit ahte sámiid ássanguovlluin
terveydenhuolto ja sosiaalipalvelut saamelaisten asuinalueilla järjestetään siten, että näillä
dearvvašvuođa- ja sosiálabálvalusat leat organiserejuvvon nu ahte dáid guovlluid sámiide leat sihkkarastojuvvon dearvvašvuođa- ja sosiálabálvalusat mat leat
mukautettua apua.
heivehuvvon sin giellalaš ja kultuvrralaš duogážii.
Sosiaali- ja terveysviranomaisten tulee myös saamelaisten asuinalueiden ulkopuolella
Maiddái olggobealde sámi ássanguovlluid dearvvašvuođa- ja
ottaa huomioon saamelaisten asiakkaiden ja potilaiden kielellinen ja kulttuurinen tausta.
sosiálaeiseválddit galget váldit vuhtii sámi divššohasaid ja klienttaid giellalaš ja
30 artikla
kultuvrralaš duogáža.
Saamelaiset lapset ja nuoret
Sámi mánát ja nuorat
Saamelaisilla lapsilla ja nuorilla on oikeus harjoittaa kulttuuriaan sekä säilyttää ja
Sámi mánáin ja nuorain lea vuoigatvuohta ilbmadit iežaset kultuvrra ja
kehittää saamelaista identiteettiään.
doaladit iežaset sámi identitehtas ja ovddidit dan.
Perinteiset taidot ja kulttuurinilmaukset
Árbevirolaš máhtut ja kulturilbmadeamit
Valtioiden tulee kunnioittaa saamelaisten oikeutta hallita perinteistä tietämystään ja
Stáhtat galget gudnejahttit sámi álbmoga vuogatvuođa hálddašit iežas
perinteisiä kulttuurinilmauksiaan sekä edistää sitä, että saamelaiset voivat säilyttää ja kehittää
árbevirolaš máhtuid ja kultuvrralaš ilbmademiid, ja bargat vai sámit sámit sáhttet
niitä sekä välittää niitä tuleville sukupolville.
seailluhit, ovddidit ja doalvut daid boahttevaš buolvvaide.
Kun muut kuin saamelaiset käyttävät saamelaiskulttuuria taloudellisesti hyväkseen,
Stáhtat galget fuolahit nu, ahte sámi álbmot, go earát go samit ieža geavahit
tulee valtioiden edistää sitä, että saamelaisilla on mahdollisuus vaikuttaa toimintaan ja saada
sámi kultuvrra gávppálaččat, ožžot vejolašvuođa váikkuhit doaimmaide ja oažžut
kohtuullinen osa toiminnan taloudellisesta tuloksesta.
govttolaš oasi daid doaimmaid ruđalaš vuoittus.
Saamelaiskulttuuria tulee suojella
Sámi kultuvra galgá leat
sellaisten kulttuuristen ilmaisujen käytöltä, jotka harhaanjohtavalla tavalla näyttävät olevan
suddjejuvvon dakkár kultuvrralaš ilbmademiid vuostái mat mahkáš leat sámiid
saamelaista alkuperää.
iežaset.
Valtioiden tulee edistää sitä, että saamelaisten perinteiset taidot otetaan huomioon
Stáhtat galget fuolahit ahte sámiid árbevirolaš máhtut váldojuvvojit vuhtii go
saamelaisten elinoloista päätettäessä.
sámi dilis mearriduvvo juoga.
32 artikla
Sámi kulturmuittut
Saamelaisia kulttuurimuistomerkkejä tulee suojata lailla. Niiden hallinnoinnin tulee
Sámiid kulturmuittut galget leat suodjaluvvon lágas, ja riikka sámediggi galgá
kuulua saamelaiskäräjille tai kulttuurilaitoksille yhteistyössä saamelaiskäräjien kanssa.
daid hálddašit dahje kulturlágádusat ovttasráđiid sámedikkiin.
Valtioiden tulee ryhtyä saamelaisten kulttuurimuistomerkkien dokumentointia, suojelua
Stáhtat galget láhčit dilálašvuođaid riikkarájiid rasttideaddji ovttasbargui main
ja hallintoa koskevaan valtioiden rajat ylittävään yhteistyöhön.
duođaštit, suodjalit ja hálddašit sámi kulturmuittuid.
Valtioiden tulee edistää sitä, että saamelaisalueilta pois viedyt, saamelaisyhteisölle
Stáhtat galget bargat vai sámi kulturmuittut mat leat dolvojuvvon eret sámi
erityisen tärkeät kulttuurimuistomerkit, luovutetaan sopiviin museoihin tai kulttuurilaitoksille
guovlluin, ja mat leat erenoamážat sámi servodahkii, galget biddjojuvvot dohkálaš dávvirvuorkkáide dahje kulturlágádusaide go nu lea dárkileappot vuos šihttojuvvon
sopimusvaltioiden saamelaiskäräjien kanssa tehtävän tarkemman sopimuksen mukaan.
riikkaid sámedikkiiguin.
Valtioiden velvollisuudet saamelaiskulttuurin suhteen käsittävät myös kulttuurin
Stáhtaid geatnegasvuođat sámi kultuvrra guovdu fátmmastit maid ávnnaslaš
aineellisen perustan siten, että saamelaisille tarjotaan välttämättömät elinkeinoihin liittyvät ja
kulturvuođu, vai sámiide leat dárbbašlaš ealáhuslaš ja ekonomalaš eavttut maiguin
taloudelliset edellytykset säilyttää ja kehittää kulttuuriaan.
sáhttet sihkkarastit ja ovddidit iežaset kultuvrra.
IV luku Saamelaisten oikeus maahan ja veteen
Kapihttal IV
34 artikla
Sámiid vuoigatvuohta čáziide ja eatnamiidda
Maan ja veden perinteinen käyttö
Eatnamiid ja čáziid árbevirolaš geavaheapmi
Pitkäaikainen perinteinen maa- tai vesialueiden käyttö muodostaa perustan saamelaisten
Guhkesáigásaš árbevirolaš eanan- ja čáhceviidodagat leat vuođus go sámiin
yksilölliselle tai yhteisölliselle omistusoikeudelle näihin alueisiin pitkäaikaista käyttöä
lea individuála ja kollektiiva opmodatvuoigatvuohta dáidda guovlluide
koskevien kansallisten tai kansainvälisten sääntöjen mukaan.
guhkesáigásaš geavaheami geažil.
Jos saamelaiset, olematta omistajan asemassa, hallitsevat ja ovat perinteisesti käyttäneet
Jos sámiin, almmá earáid anekeahttá sin eaiggádin, leat geavahusas ja árbe
tiettyjä maa- tai vesialueita poronhoitoon, metsästykseen tai kalastukseen taikka muulla
virolaččat leat leamaš geavahusas dihto eanan- ja čáhceviidodagat boazodollui,
tavalla, tulee heillä olla oikeus alueiden jatkuvaan hallintaan ja käyttöön samassa laajuudessa
meahcásteapmái, guolásteapmái dahje eará doibmii, de sis galgá leat vuoigatvuohta
kuin aikaisemminkin.
ain hálddašit ja geavahit guovlluid nugo leat dahkan juo ovddežis. Jos iežaset
Jos saamelaiset käyttävät alueita yhdessä toisen kanssa, tulee kuitenkin
guovlluid sámit geavahit ovttas earáiguin, de sámit ja duot nuppit galget geavahit
saamelaisten ja toisen käyttäjän käyttää oikeuksiaan ottaen molemminpuolisesti huomioon
iežaset vuoigatvuođaid válddedettiineaset vuhtii nuppit nuppiid ja iežaset vuostálas
toisensa ja kilpailevien oikeuksien luonne.
vuoigatvuođaid luonddu.
Erityistä huomiota tulee tässä yhteydessä kiinnittää
Dán oktavuođas galgá erenoamážit váldojuvvot vuhtii
poronhoitoa harjoittavien saamelaisten asemaan.
boazosápmelaččaid beroštumit.
Alueiden jatkuvan käyttöoikeuden
Ahte vuoigatvuohta geavahit guovlluid lea
rajaaminen samaan laajuuteen kuin aikaisemminkin ei saa estää hyödyntämismuotojen
ráddjejuvvon seammá muddui go ovdalge, ii galgga heađuštit dárbbu mielde geange
tarpeellista sopeuttamista tekniseen ja taloudelliseen kehitykseen.
heiveheames geavahanvugiid teknihkalaš ja ekonomalaš ovdáneapmái.
Sen arvioiminen, onko kyseessä tässä artiklassa tarkoitettu perinteinen käyttö, tulee
Dat árvvoštallan, leago dán mearrádusa mielde árbevirolaš geavaheapmi,
tapahtua sen perusteella, mikä muodostaa perinteisen saamelaisen maan ja veden
galgá čađahuvvot dan vuođul mii lea sámiid árbevirolaš eanan- ja čáhcegeavaheapmi,
hyödyntämisen sekä ottamalla huomioon sen, ettei saamelaisten käyttö usein jätä pysyviä
ja dainna vuhtiiváldimiin ahte dávjá sámiid geavaheamis eai báhcán bissovaš luottat
Tämän artiklan määräykset eivät sisällä mitään rajoitusta oikeuteen saada takaisin
Dán mearrádusa artihkkal ii mearkkaš ahte dat ráddje dan vuoigatvuođa
omaisuutta, joka saamelaisilla voi olla kansallisen tai kansainvälisen oikeuden mukaan.
oažžut ruovttoluotta opmodaga mii sámiin sáhttá leat riikkalaš ja riikkaidgaskasaš
35 artikla
rivttiid mielde.
Saamelaisten maahan ja veteen kohdistuvien oikeuksien suoja
Sámiid eatnamiid ja čáziid vuoigatvuođaid suodjaleapmi
Valtioiden tulee ryhtyä välttämättömiin toimenpiteisiin suojatakseen tehokkaasti
Stáhtat galget čađahit dárbbašlaš doaibmabijuid maiguin beaktilit
saamelaisten 34 artiklan mukaisia oikeuksia.
suodjaluvvojit sámiid vuoigatvuođat artihkkala 34 mielde.
Valtioiden tulee tässä tarkoituksessa erityisesti
Erenoamážit galget stáhtat
määritellä ne maa- ja vesialueet, joita saamelaiset perinteisesti käyttävät.
árbevirolaččat geavahit.
Kansallisessa oikeudessa tulee olla sopivia menettelyjä saamelaisten maahan ja veteen
Ulbmilii ávkkálaš ortnegat galget leat riikkalaš riektedoalus olámuttus
kohdistuvia oikeuksia koskevien vaatimusten käsittelemiseksi.
maiguin iskat sámiid eanan- ja cáhcevuoigatvuođalaš áššiid.
Tuomioistuimessa olevassa
Sámit galget riidduin
kyseisiä oikeuksia koskevassa asiassa saamelaisten tulee saada asian käsittelemiseksi
mat leat dakkár vuoigatvuođaid geažil duopmostuoluid ovddas, sáhttit oažžut
välttämätöntä taloudellistapua.
dárbbašlaš ekonomalaš doarjagiid vai sáhttet geahččalit áššiset doallevašvuođa.
36 artikla
Luonddu riggodagaid geavaheapmi
Luonnonvarojen hyödyntäminen
Sámiid vuoigatvuohta luondduriggodagaide dakkár eanan- ja
Saamelaisten oikeutta luonnonvaroihin 34 artiklassa tarkoitetuilla maa- tai vesialueilla
čáhceviidodagain maid artihkkal 34 fátmmasta, galget suodjaluvvot erenoamážit. Dan
tulee erityisesti suojata. Samassa yhteydessä tulee ottaa huomioon, että näiden keskeytymätön
oktavuođas galgá vuhtii váldojuvvot ahte joatkevaš beassan daidda sáhttá leat eaktun
käyttö voi olla edellytys saamelaisten perinteisen tietämyksen ja perinteisten kulttuuristen
go galgat seailluhit sámiid árbevirolaš máhtuid ja kultuvrralaš ilbmademiid.
Ennen kuin julkinen viranomainen lain nojalla antaa luvan mineraalien tai muiden
Ovdalgo almmolaš eiseváldi lága vuođul addá lobi ohcat ja bohkat minerálaid
maanalaisten luonnonvarojen tutkimiseen tai hankkimiseen taikka päättää muiden
dahje eará eatnanvuoláš resurssaid dahje mearrida eará luondduriggodagaid
luonnonvarojen hyödyntämisestä sellaisilla maa- tai vesialueilla, jotka saamelaiset omistavat
geavaheami dakkár eanan- ja čáhceviidodagain maid sámit eaiggáduššet dahje
tai joita he käyttävät, tulee neuvotella sellaisten saamelaisten kanssa, joita asia koskettaa. Jos
geavahit, de galgá šiehtadallojuvvot daiguin sámiiguin maidda dat guoská ja
kyse on 16 artiklassa tarkoitusta asiasta, tulee saamelaiskäräjien kanssa neuvotella.
sámedikkiin go dáhpáhus gullá artihkkalii 16.
Lupaa luonnonvarojen tutkimiseen tai hankkimiseen ei saa myöntää, jos toiminta tekisi
Lohpi ohcat dahje bohkat luondduriggodagaid ii galgga addojuvvot go
mahdottomaksi tai vakavasti vaikeuttaisi saamelaisten jatkuvaa kyseessä olevien alueiden
doaibma dagašii sámiide veadjemeahttumin dahje mearkkašan veara váddáseabbun
hyödyntämistä ja tämä hyödyntäminen on olennaista saamelaiselle kulttuurille, elleivät
joatkevaččat geavahit dáid guovlluid, ja go sin geavaheapmi lea deaŧalaš sámi
saamelaiskäräjät ja saamelaiset, joita asia koskettaa, suostu tähän.
kultuvrii, jos juo ii sámediggi ja dat sámit maidda dat čuohcá, eai mieđit dasa.
Tämän artiklan määräykset koskevat myös muita luontoon kajoamisen tai luonnon
Mii mearriduvvui ovdalis dán artihkkalis, gusto luonddu earáge meassamiidda
käyttämisen muotoja 34 artiklassa tarkoitetuilla alueilla. Kajoamisen tai käytön muotona
dahje geavahemiide dain guovlluin maid artihkkal 34 fátmmasta, dan oktavuođas
pidetään muun muassa metsänhakkuita, vesi- ja tuulivoimalaitoksia, teiden ja vapaa-ajan
maiddái vuovdečuollamiidda, čáhce- ja bieggafápmorusttegiid huksemiidda, geainnuid ja joavdovisttiid huksemiidda, soahteveaga hárjehallamiidda ja bissovaš
asuntojen rakentamista sekä sotilaallisia harjoituksia ja pysyviä harjoitusalueita.
hárjehallanguovlluide.
Korvaus ja osa tuotosta
Buhtadus ja oassi dinestusas
Saamelaisilla, joita asia koskettaa, tulee olla oikeus saada korvausta kaikesta 36 artiklan
vahágiidda mat deaividit sidjiide dakkár doaimmaid geažil maid artihkkala 36 nubbi
2 ja 4 kappaleessa tarkoitetun toiminnan aiheuttamasta vahingosta.
ja njealját lađas fátmmasta.
Jos kansallisessa
Jos riikkalaš lágas leat dakkár mearrádusat sus guhte
lainsäädännössä on säännöksiä, jotka velvoittavat luonnonvarojen hyödyntämiseen luvan
oažžu lobi viežžat luondduriggodagaid, mat geatnegahttet su máksit divada
saanutta suorittamaan maksun maanomistajalle tai antamaan tälle osan toiminnan tuotosta,
eananeaiggádii dahje luoitit sutnje doaibmavuoittus oasi, de vuoigatvuođa doallis
tulee luvansaajalla olla sama velvollisuus kyseessä olevaa aluetta perinteisesti käyttäneitä ja
galgá leat dansullasaš geatnegasvuohta sámiide maid, guđet árbevirolaččat leat
edelleen käyttäviä saamelaisia kohtaan.
geavahan ja ain geavahit áššáigullevaš guovllu.
Tämän artiklan määräykset eivät sisällä mitään rajoitusta oikeuteen saada
Dán artihkkala mearrádusat eai mearkkaš makkárge ráddjema riikkaidgaskasaš
luonnonvarojen hyödyntämisen tuotosta osa, joka voi seurata kansainvälisestä oikeudesta.
lágaid addin vuoigatvuhtii oažžut oasi dan vuoittus maid luondduriggodagaid viežžan
Vuonot ja rannikkovedet
Vuonat ja mearragátti čázit
Edellä 34-37 artiklan määräykset oikeuksista vesialueisiin tai vesialueiden käyttämiseen
Dat mii lea mearriduvvon vuoigatvuođaid hárrái čáhceviidodagaide ja daid
koskevat vastaavalla tavalla saamelaisten kalastusta sekä vuonojen ja rannikkovesien muuta
ávkašuhttima hárrái artihkkaliin 34-37, gusto maid sámi guolásteapmái ja eará
käyttöä.
vuotna- ja mearragáddečáziid geavaheapmái.
Kalan ja muiden meren luonnonvarojen saaliskiintiöiden jaossa sekä näiden
Go guolleearit ja eará áhperesurssat juogaduvvojit, ja go leat dáid resurssaid
luonnonvarojen muussa sääntelyssä tulee asiankuuluvasti ottaa huomioon saamelaisten
várás earalágan reguleremat, de doarvái bures galgá vuhtii váldojuvvot sámiid
luonnonvarojen käyttö ja sen merkitys saamelaisille paikallisyhteisöille.
geavaheapmi ja dan mearkkašupmi sámi báikkálaš servodahkii.
Tämä tulee ottaa
Nu galgá
huomioon, vaikka käyttö olisi näillä merialueilla vähentynyt tai loppunut sen seurauksena,
dahkkojuvvot vaikko dát geavaheapmi lea unnon dahje nohkan dannego
että saaliskiintiöitä ei ole saavutettu tai että syynä on kalan ja muiden luonnonvarojen käytön
guolástanearit eai addojuvvon dahje go earaláhkai regulerejuvvui dáin guovlluin
muu sääntely.
guolásteapmi dahje eará resurssaid ávkašuhttin.
Sama koskee tapausta, jos käyttö on vähentynyt tai lakannut luonnonvarojen
Nu lea maiddái go geavaheapmi lea
ehtymisen seurauksena näillä alueilla.
unnon dahje nohkan dáid guovlluid áhperesurssaid vátnuma geažil.
Alueiden ja luonnonvarojen hallinto
Eananviidodagaid ja resurssaid hálddašeapmi
Niiden oikeuksien lisäksi, jotka saamelaisilla omistus- tai käyttöoikeuden muodossa on,
Buohtalagaid daiguin vuoigatvuođaiguin mat sámiin leat eaiggáduššanriektin
tulee saamelaiskäräjillä olla 16 artiklan mukainen osallistumisoikeus 34 ja 38 artiklassa
ja opmodatriektin, sámedikkiin galgá leat vuoigatvuohta leat mielde mearrideamen guovlluid almmolaš hálddašeami artihkkala 16 mielde, nugo oidno artihkkalis 34 ja
tarkoitettujen alueiden julkiseen hallintoon.
Birasgáhtten ja birashálddašeapmi
Ympäristönsuojelu ja ympäristöhallinto
Stáhtain lea ovttasbargguineaset sámedikkiiguin geatnegasvuohta gáhttet
Valtioiden tulee yhteistyössä saamelaiskäräjien kanssa harjoittaa aktiivista
luonddu aktiivvalaččat, vai sámiid eanan- ja cáhceviidodagat seilot gánnáhahtti
ympäristönsuojelua varmistautuakseen 34 ja 38 artiklassa tarkoitettujen saamelaisten maa- ja
ovdáneamis artihkkala 34 ja 38 mielde.
Saamelaiskäräjillä tulee olla 16 artiklan mukainen osallistumisoikeus
Sámedikkiin galgá leat vuoigatvuohta leat mielde mearrideamen artihkkala 16
ympäristöhallintoon, joka vaikuttaa näihin alueisiin.
mielde birashálddašeamis mii guoská dáidda guovlluide.
V luku Saamelaiset elinkeinot
Sámi ealáhusat
Saamelaisten elinkeinojen suoja
Sámi ealáhusaid suodjaleapmi
Saamelaisten elinkeinojen ja luonnonvarojen käytön tulee nauttia erityistä suojelua
Sámi ealáhusaid ja resursageavaheapmái galgá leat earenoamáš suodjaleapmi,
oikeudellisten tai taloudellisten toimenpiteiden kautta siinä määrin kuin ne muodostavat
lágalaš dahje ekonomalaš doaibmabijuiguin, dan mielde man deaŧalaččat dat leat
Saamelaisten elinkeinona ja luonnonvarojen käyttönä pidetään sellaista toimintaa, joka
Sámi ealáhussan ja resursageavaheapmin adnojuvvo dakkár doaibma mii
on olennaista saamelaisten paikallisyhteisöjen ylläpitämiseksi ja kehittämiseksi.
mearkkaša ollu sámi báikkálaš servodaga seailluheapmái ja ovddideapmái.
Poronhoito erityisenä ja perinteisenä saamelaiselinkeinona ja kulttuurimuotona perustuu
Boazodoallu sámi ealáhussan Boazodoalus, mii lea erenoamáš ja árbevirolaš sámi ealáhus ja kulturilmma,
perinnäistapaan ja sillä tulee olla erityinen oikeussuoja.
leat árbevierut vuođđun maid geažil das galgá leat erenoamáš lágalaš suodjaleapmi.
Tässä tarkoituksessa Norjan ja Ruotsin tulee säilyttää ja kehittää poronhoitoa
Dainna ulbmiliin Norgga ja Ruoŧa galgaba sámiid boazogoahtunguovlluin
saamelaisten yksinoikeutena saamelaisilla poronhoitoalueilla.
seailluhit ja ovddidit boazodoalu sámiid sierravuoigatvuohtan.
pöytäkirjan numero 3.
Vuhtiiválddedettiin beavdegirjji nr. 3, sámiid álgoálbmotdili birra, mii lea
43 artikla
boazodoalu dili.
Valtionrajat ylittävä poronhoito
Boazodoallu riikkarájiid rastá
Saamelaisten oikeus valtionrajat ylittävään porojen laiduntamiseen perustuu
Sámiid vuoigatvuohta riikkarájiid rasttideaddji guohtuneatnamiidda atná
perinnäistapaan.
vuođđunis árbevieru.
Jos oikeudesta valtionrajat ylittävään porojen laiduntamiseen on sovittu
Jos vuoigatvuođas lea šihttojuvvon sámesiiddaid gaskka, siiddaid ja orohagaid
saamelaiskylien, siidojen tai paliskuntien kesken, noudatetaan näitä sopimuksia. Sopimusten
gaskka riikkarájiid rasttideaddji guođoheamis, de dat šiehtadusat galget leat fámus.
tulkinta- tai soveltamiskiistassa on kiistan osapuolella oikeus saada asia välityslautakunnan
Jos čuožžila riidu dakkár šiehtadusa ipmárdusas dahje geavaheamis, de goabbáge
ratkaistavaksi.
bealli sáhttá bidjat ášši riidočoavdinlávdegoddái, vai dat dan mearrida. Dakkár
Saamelaiskäräjät kolmessa sopimusvaltiossa vahvistavat yhdessä tarkemmat
riidočoavdinlávdegotti čoahkádusa ja dan bargovuogi várás gustojit dárkilis
säännöt välityslautakunnan kokoonpanosta ja noudatettavasta menettelystä.
njuolggadusat maid buot golbma sámedikki mearridit ovttasráđiid.
Kiistan osapuoli,
Áššebealis mii ii
joka ei ole tyytyväinen välityslautakunnan ratkaisuun, voi nostaa asiassa kanteen sen valtion
duđa riidočoavdinlávdegotti mearrádussii, galgá leat vuoigatvuohta doalvut ášši
tuomioistuimessa, jonka alueella laidunmaa sijaitsee.
duopmostuolu ovdii dan riikkas mas guohtuneanan lea.