pere/sami_parallel huggingface dataset:
Aikakin toisen tilintarkastajan ja hänen varamiehensä tulee olla Keskuskauppakamarin tai kauppakamarin hyväksymä tilintarkastaja taikka julkishallinnon ja - talouden tilintarkastuslautakunnan hyväksymä tilintarkastaja.
Goittot nubbi rehketdoallodárkkisteaddji ja su várreolmmoš galgaba leat Guovddášgávpegámmára (Keskuskauppakamari) dahje gávpegámmára dohkkehan rehketdoallodárkkisteaddji dahje almmolaš hálddahusa ja ekonomiija rehketdoallodárkkistanlávdegotti dohkkehan rehketdoallodárkkisteaddji.
Saamelaiskäräjälain 18 d §:ssä on säädetty tilintarkastajan yleisestä kelpoisuudesta.
Sámediggelága 18 d §:s lea mearriduvvon rehketdoallodárkkisteaddji almmolaš dohkálašvuođas.
Tilintarkastajalla tulee olla sellainen laskentatoimen sekä taloudellisten ja oikeudellisten asioiden kokemus, joka on tarpeen saamelaiskäräjien tilintarkastuksen hoitamiseksi.
Rehketdoallodárkkisteaddjis galgá leat dakkár rehketdoaimma sihke ekonomalaš ja vuoigatvuođalaš áššiid dovdamuš, mii dárbbašuvvo sámedikki rehketdoallodárkkisteami dikšumis.
Vajaavaltaista taikka konkurssissa tai liiketoimintakiellossa olevaa ei voida valita tilintarkastajaksi.
Vádjitválddálaš olbmo dahje dakkára, guhte lea reastaluvvan dahje lea fitnodatgildosis, ii sáhte válljet rehketdoallodárkkisteaddjin.
Saamelaiskäräjälain 18 e ja f pykälissä on lisäksi säädetty tilintarkastajan riippumattomuudesta ja esteellisyydestä.
Sámediggelága e ja f paragráffain lea dasa lassin mearriduvvon rehketdoallodárkkisteaddji sorjjasmeahttunvuođas ja easttalašvuođas.
Saamelaiskäräjien toimikaudella 2012 – 2015 tilintarkastajina ovat toimineet oikeusministeriön valitsemana JHTT Klaus Krokfors ja saamelaiskäräjien valitsemana KHT Risto J. Hyvönen (varamiehenä Tiina Mikkonen-Brännkärr).
Sámedikki doaibmabajis 2012-2015 rehketdoallodárkkisteaddjin leaba doaibman vuoigatvuohtaministeriija válljen JHTT Klaus Krokfors ja sámedikki válljen KHT Risto J. Hyvönen (várreolmmožin Tiina Mikkonen-Brännkärr).
Oikeusministeriö ei ole vielä nimennyt tilintarkastajaa toimikaudelle 2016 – 2019.
Vuoigatvuohtaministeriija ii leat vel nammadan rehketdoallodárkkisteaddji doaibmabadjái 2016 – 2019.
Saamelaiskäräjien kokous valitsee tilintarkastajan ja hänelle varamiehen toimikaudelle 2016 – 2019 hallinnon ja talouden tarkastamista varten.
Sámedikki čoahkkin vállje rehketdoallodárkkisteaddji ja sutnje várreolbmo doaibmabadjái 2016-2019 hálddahusa ja ekonomiija dárkkisteami várás.
Saamelaiskäräjien kokous 23.2.2016 sivu 18 (30)
Sámedikki čoahkkin 23.2.2016 siidu 18 (30)
Saamelaista Parlamentaarista Neuvostoa (jäljempänä SPN) koskevan sopimuksen 5 artiklan mukaan Saamelainen parlamentaarinen neuvosto koostuu kahdestakymmenestäyhdestä (21) saamelaisesta parlamentaarikosta, jotka Suomen, Norjan ja Ruotsin saamelaiskäräjät ovat valinneet omien vaaleilla valittujen edustajiensa joukosta.
Sámi Parlamentáralaš Ráđđái (maŋŋelebbos SPR) guoskevaš soahpamuša 5 artikla mielde SPR:s leat 21 sámedikki lahtu, geaid Suoma, Norgga ja Ruoŧa sámedikkit válljejit iežaset válggain válljejuvvon ovddasteaddjiid gaskavuođas.
Artiklan 6 mukaan joka maan saamelaiskäräjät valitsevat Saamelaiseen parlamentaariseen neuvostoon neljän (4) vuoden toimikaudeksi viisi (5) edustajaa.
Artikla 6 mielde juohke riikka sámediggi vállje SPR:i vihtta (5) ovddasteaddji njealje (4) jagi doaibmabadjái.
Valinnan tulee tapahtua ensimmäisessä täysistunnossa uusien saamelaiskäräjävaalien jälkeen.
Ovddasteaddjiid galgá válljet vuosttas dievasčoahkkimis ođđa sámediggeválggaid maŋŋá.
Lisäksi saamelaiskäräjien poliittisten johtajien tulee aina kuulua jäseninä Saamelaisen parlamentaarisen neuvoston täysistuntoon.
Dasa lassin sámedikkiid politihkalaš njunnošat galget álo leat SPR dievasčoahkkima lahttun.
Samoin joka maan saamelaiskäräjien hallitus / neuvosto valitsee yhden (1) edustajan Saamelaisen parlamentaarisen neuvoston täysistunnon jäseneksi.
Juohke riikka sámedikki stivra / ráđđi vállje ovtta (1) ovddasteaddji SPR dievasčoahkkima lahttun.
Kunkin maan saamelaiskäräjien delegaatioon kuuluu siten yhteensä seitsemän (7) parlamentaarikkoa.
Guđege riikka sámedikki delegašuvdnii gullet nappo oktiibuot čieža (7) lahtu.
Sopimuksessa ei ole mainintaa varajäsenistä.
Soahpamušas ii leat máinnašupmi várrelahtuin.
Saamelaiskäräjät on nimennyt edellisillä kausilla varsinaisille jäsenille myös henkilökohtaiset varajäsenet.
Sámedikkit leat nammadan ovddit bajiin fásta lahtuide maiddái persovnnalaš várrelahtuid.
Saamelaiskäräjien kokous nimeää viisi jäsentä ja heille henkilökohtaiset varajäsenet Saamelaiseen parlamentaariseen neuvostoon toimikaudeksi 2016 – 2019.
Sámedikki čoahkkin vállje vihtta lahtu ja sidjiide persovnnalaš várrelahtuid Sámi parlamentáralaš ráđi doaibmabadjái 2016-2019.
Saamelaiskäräjien kokous 23.2.2016 sivu 19 (30)
Sámedikki čoahkkin 23.2.2016 siidu 19 (30)
Saamelaisten edustusta evankelis-luterilaisen kirkon kirkolliskokouksessa koskeva kirkkolainsäädäntö tuli voimaan 1.1.2000.
Sámiid ovddastussii evangelalaš-luteralaš girku girkolaščoahkkimis guoski girkoláhkaásaheapmi bođii fápmui 1.1.2000.
Sitä koskevat säännökset ovat kirkkolaissa (1164/99), kirkkojärjestyksessä ja kirkon vaalijärjestyksessä.
Dasa guoskevaš njuolggadusat leat girkolágas (1164/99), girkoortnegis ja girku válgaortnegis.
Kirkkolain 20 luvun 2 §:n mukaan saamelaisten edustajaksi voidaan valita seurakunnan maallikkojäsen, joka on saamelaiskäräjistä annetussa laissa (974/1995) tarkoitettu saamelainen, vaalikelpoinen seurakunnan luottamustoimiin ja on antanut suostumuksensa.
Girkolága 20 logu 2 §:a mielde sámiid ovddasteaddjin sáhttá válljet
Kirkkolain 7 luvun 3 §:n mukaan vaalikelpoinen seurakunnan luottamustoimiin on kristillisestä vakaumuksesta tunnettu seurakunnan konfirmoitu jäsen 1) jolla on 8 luvun 3 §:n 1 momentin mukaan äänioikeus samassa tai jossakin muussa seurakunnassa ja 2) joka ei ole holhouksenalainen.
Girkolága 7 logu 3 §:a mielde válgadohkálaš searvegotti luohttámušdoaimmaide lea risttalaš oskkus dovdojuvvon searvegotti konfirmerejuvvon lahttu 1) geas lea 8 logu 3 §:a 1 momentta mielde jienastanvuoigatvuohta seamma dahje man nu eará searvegottis; ja 2) guhte ii leat geahču vuolde.
Kirkkolain 8 luvun 3 §:n 1 momentin mukaan kaikilla 18 vuotta täyttäneillä kirkon jäsenillä on vaaleissa yhtäläinen äänioikeus.
Girkolága 8 logu 3 §:a 1 momentta mielde buot jagi deavdán girku lahtuin lea válggain ovttalágan jienastanvuoigatvuohta.
Kirkkojärjestyksen 19 luvun 12 ja 18 §:issä on säädetty saamelaisten edustajan asemasta hiippakuntakokouksen ja rovastikuntakokouksen jäsenenä.
Girkoortnega 19 logu 12 ja 18 §:in lea mearriduvvon sámiid ovddasteaddji sajádagas bismagoddečoahkkima ja proavásgoddečoahkkima lahttun.
Saamelaisten edustaja on Oulun hiippakuntakokouksen jäsen ja rovastikuntakokouksen jäsen siinä rovastikunnassa, johon useimmat saamelaisten kotiseutualueen seurakunnat kuuluvat.
Sámiid ovddasteaddji lea Oulu bismagoddečoahkkima lahttu ja proavásgoddečoahkkima lahttu dan proavásgottis, masa stuorámus oassi sámiid ruovttuguovllu searvegottiin gullá.
Kirkolliskokouksen uusi nelivuotiskausi alkaa 1.5.2016 ja päättyy 20.4.2020.
Girkolaščoahkkima ođđa njealjejagebadji álgá 1.5.2016 ja nohká 20.4.2020.
Saamelaiskäräjien kokous valitsee evankelis-luterilaisen kirkon kirkolliskokoukseen sen 1.5.2016 alkavaksi nelivuotiskaudeksi 1) saamelaisten edustajan, ja hänelle 2) ensimmäisen varamiehen ja 3) toisen varamiehen
1) sámiid ovddasteaddji, ja sutnje 2) vuosttas várreolbmo ja 3) nuppi várreolbmo.
Saamelaiskäräjien kokous 23.2.2016 sivu 20 (30)
Sámedikki čoahkkin 23.2.2016 siidu 20 (30)
Saamelaiskäräjien työjärjestyksen 6 luvussa on määritelty yhteistyöelimen tarkoitus, asema, tehtävät, asettaminen ja kokoonpano.
Sámedikki bargoortnega 6 logus lea meroštallon ovttasbargoorgána dárkkuhus, sajádat, barggut, válljen ja čoakkádus.
Yhteistyöelimen tarkoituksena on edistää yhteistyötä saamelaisten koulutusasioissa ja edesauttaa yhteistyöhön osallistuvien organisaatioiden välistä tiedonkulkua ja yhteydenpitoa.
Ovttasbargoorgána dárkkuhussan lea ovddidit ovttasbarggu sámiid skuvlenáššiin ja ovddidit ovttasbargui oassálasti organisašuvnnaid gaskasaš diehtojuohkima ja oktavuođadoallama.
Yhteistyöelin toimii neuvoaantavana elimenä erillään saamelaiskäräjien linjaorganisaatiosta
Ovttasbargoorgána doaibmá ráđđeaddi orgánan sierra sámedikki linjáorganisašuvnnas.
Saamelaiskäräjien työjärjestyksen 82 §:n mukaan: ” Käräjien kokous asettaa yhteistyöelimen omaa toimikauttaan vastaavaksi ajaksi.
Sámedikki bargoortnega §:a mielde: ” Sámedikki čoahkkin vállje ovttasbargoorgána iežas doaibmabaji vástideaddji áigái.
Yhteistyöelimessä on vähintään kymmenen jäsentä.
Ovttasbargoorgánas leat uhcimustá logi lahtu.
Käräjien kokous nimeää elimeen kolme jäsentä, yhden jokaisesta saamen kieliryhmästä.
Sámedikki čoahkkin nammada orgánai golbma lahtu, ovtta juohke sámi giellajoavkkus.
Opetus- ja kulttuuriministeriö, Lapin aluehallintovirasto, saamelaisten kotiseutualueen kunnat Enontekiö, Inari, Sodankylä ja Utsjoki sekä muut saamenkieltä tai saamenkielistä opetusta järjestävät kunnat kukin yhden jäsenen ja henkilökohtaisen varajäsenen.
Oahpahus- ja kulturministeriija, Lappi guovlluhálddahusvirgedoaimmahat, sámiid ruovttuguovllu gielddat Eanodat, Anár, Soađegilli ja Ohcejohka sihke sámegiela dahje sámegielat oahpahusa lágideaddji eará gielddat iešguhtege ovtta lahtu ja persovnnalaš várrelahtu.
Yhteistyöelimen puheenjohtajana ja varapuheenjohtajana toimivat saamelaiskäräjien nimeämät jäsenet.
Ovttasbargoorgána ságajođiheaddjin ja várreságajođiheaddjin doaibmaba sámedikki nammadan lahtut.
Yhteistyöelimen sihteerinä toimii saamelaiskäräjien koulutussihteeri. ”
Ovttasbargoorgána čállin doaibmá sámedikki skuvlenčálli. ”
Saamelaiskäräjien kokous 1) asettaa yhteistyöelimen saamelaiskäräjien toimikaudeksi 2016 – 2019, 2) nimeää yhteistyöelimeen kolme jäsentä, yhden jokaisesta kieliryhmästä, 3) nimeää yhteistyöelimelle puheenjohtajan ja varapuheenjohtajan, 4) pyytää opetus- ja kulttuuriministeriötä, Lapin aluehallintovirastoa ja saamenkielistä opetusta järjestäviä tahoja nimeämään edustajansa yhteistyöelimeen.
Sámedikki čoahkkin 1) vállje ovttasbargoorgána sámedikki doaibmabadjái 2016 – 2019, 2) nammada ovttasbargoorgánai golbma lahtu, ovtta juohke giellajoavkkus, 3) nammada ovttasbargoorgánai ságajođiheaddji ja várreságajođiheaddji, 4) bivdá oahpahus- ja kulturministeriija, Lappi guovlluhálddahusvirgedoaimmahaga ja sámegielat oahpahusa lágideaddji orgánaid nammadit ovddasteaddji ovttasbargoorgánai.
Saamelaiskäräjien kokous 23.2.2016 sivu 21 (30)
Sámedikki čoahkkin 23.2.2016 siidu 21 (30)
Saamelaiskäräjien työjärjestyksen 7 luvussa on määritelty yhteistyöelimen tarkoitus, asema, tehtävät, asettaminen ja kokoonpano.
Sámedikki bargoortnega 7 logus lea meroštallon ovttasbargoorgána dárkkuhus, sajádat, barggut, válljen ja čoakkádus.
Yhteistyöelimen tarkoituksena on edistää yhteistyötä saamelaisten hyvinvointiasioissa ja edesauttaa yhteistyöhön osallistuvien organisaatioiden välistä kansallista ja rajat ylittävää yhteistyötä.
Ovttasbargoorgána dárkkuhussan lea ovddidit ovttasbarggu sámiid buresveadjináššiin ja ovddidit ovttasbargui oassálasti organisašuvnnaid gaskasaš álbmotlaš ja rájáid rasttildeaddji ovttasbarggu.
Yhteistyöelin toimii neuvoa-antavana elimenä erillään saamelaiskäräjien linjaorganisaatiosta.
Ovttasbargoorgána doaibmá ráđđeaddi orgánan sierra sámedikki linjáorganisašuvnnas.
Saamelaiskäräjien työjärjestyksen 87 §:n mukaan: ” Käräjien kokous asettaa yhteistyöelimen omaa toimikauttaan vastaavaksi ajaksi.
Sámedikki bargoortnega §:a mielde: ” Sámedikki čoahkkin vállje ovttasbargoorgána iežas doaibmabaji vástideaddji áigái.
Yhteistyöelimessä on edustus saamelaiskäräjiltä, sosiaali- ja terveysministeriöstä, saamelaisten sosiaali- ja terveyspalvelujen järjestämisestä, tuottamisesta ja kehittämisestä vastaavista tahoista sekä saamelaisten kotiseutualueen kunnista.
Ovttasbargoorgánas lea ovddastus sámedikkis, sosiála- ja dearvvasvuohtaministeriijas, sámiid sosiála- ja dearvvasvuohtabálvalusaid ordnemis, buvttadeamis ja ovddideamis vástideaddji orgánain sihke sámiid ruovttuguovllu gielddain.
Käräjien kokous nimeää elimeen kolme jäsentä yksi kustakin kieliryhmästä, muut tahot nimeävät kukin yhden jäsenen.
Sámedikki čoahkkin nammada orgánai golbma lahtu ovtta guđege giellajoavkkus, eará orgánat nammadit guđege ovtta lahtu.
Lisäksi kukin taho nimeää jäsenelle henkilökohtaisen varajäsenen.
Lassin guđege orgána nammada lahttui persovnnalaš várrelahtu.
Lisäksi yhteistyöelimessä voi olla asiantuntijajäseniä yhteistyöelimen päättämällä tavalla.
Lassin ovttasbargoorgánas sáhttet leat áššedovdilahtut ovttasbargoorgána mearridan vugiin.
Yhteistyöelimen sihteerinä toimii Saamelaiskäräjien sosiaali- ja terveyssihteeri. ”
Ovttasbargoorgána čállin doaibmá sámedikki sosiála- ja dearvvasvuohtačálli. ”
Saamelaiskäräjien kokous 1) asettaa yhteistyöelimen saamelaiskäräjien toimikaudeksi 2016 – 2019, 2) nimeää yhteistyöelimeen kolme jäsentä, yhden jokaisesta kieliryhmästä, 3) nimeää yhteistyöelimelle puheenjohtajan ja varapuheenjohtajan, 4) pyytää sosiaali- ja terveysministeriötä, saamelaisalueen kuntia ja saamelaisten sosiaali- ja terveyspalvelujen järjestämisestä, tuottamisesta ja kehittämisestä vastaavista tahoista nimeämään edustajansa yhteistyöelimeen.
Sámedikki čoahkkin 1) vállje ovttasbargoorgána sámedikki doaibmabadjái 2016 – 2019, 2) nammada ovttasbargoorgánai golbma lahtu, ovtta juohke giellajoavkkus, 3) nammada ovttasbargoorgánai ságajođiheaddji ja
Saamelaiskäräjien kokous 23.2.2016 sivu 22 (30)
Sámedikki čoahkkin 23.2.2016 siidu 22 (30)
Saamelaisen Parlamentaarisen Neuvoston aloittaman saamen kieliyhteistyön uudelleen organisoinnin tuloksena Saamen kielilautakunta lopetti toimintansa 2012 ja yhteispohjoismaisen saamen kielen ammatti- ja resurssikeskuksen Sámi Giellagáldun toiminta käynnistyi 1.1.2013 interreg-rahoitteisen Sáfá2-hankkeen rahoittamana.
Sámi Parlamentáralaš Ráđi álggahan sámi giellaovttasbarggu ođđasit organiserema boađusin Sámi giellalávdegoddi loahpahii doaimma 2012 ja davviriikkaid oktasaš sámegiela fága- ja resursaguovddáža Sámi Giellagáldu doaibma álggii 1.1.2013 interegruđain Sáfá2-fidnun.
Toiminta keskeytyi 30.6.2014 hankeen päätyttyä, mutta käynnistyi uudelleen 1.8.2015 interreg-rahoitteisen Giellagáldu-hankkeen turvin, joka päättyy 30.5.2018.
Doaibma gaskkalduvai 30.6.2014 fidnu nogadettiin, muhto álggii ođđasit 1.8.2015 interregruđain Giellagáldu-fidnu bokte, mii nohká 30.5.2018.
Hankkeen aikana pyritään saamaan pysyvä rahoitus ammatti- ja resurssikeskuksen toiminnalle.
Fidnu áigge lea dárkkuhussan oažžut fásta ruhtadeami fága- ja resursaguovddáža doibmii.
Ammatti- ja resurssikeskuksen tehtäviä ovat muun muassa kielenhuolto, kielen kehittäminen, terminologiatyö, normitus ja paikannimistöpalvelu.
Fága- ja resursaguovddáža barggut leat earret eará giellagáhtten, giela ovddideapmi, terminologiijabargu, norbmenbargu ja báikenammabálvalus.
Kielijaostot antavat suosituksia saamen kielten käyttöön liittyvistä asioista, kuten normituksesta ja uudesta terminologiasta.
Giellajuhkosat addet ávžžuhusaid sámegielaid geavaheapmái gulavaš áššiin, nugo norbmenbarggus ja ođđa terminologiijas.
Kielijaostojen jäseniltä vaaditaan saamen kielen taitoa ja kieliammatillista osaamista.
Giellajuhkosiid lahtuin gáibiduvvojit sámegiela dáidu ja giellaámmátlaš čehppodat.
Saamelaiskäräjien työjärjestyksen 14 § mukaan saamelaisten yhteispohjoismaista kielityötä varten perustettaviin toimielimiin Suomen jäsenistä vähintään yksi valitaan saamen kielineuvoston jäsenten keskuudesta.
Sámedikki bargoortnega 14 § mielde sámiid davviriikkaid oktasaš giellabarggu várás vuođđuduvvon doaibmaorgánaidda Suoma lahtuin uhcimustá okta válljejuvvo sámi giellaráđi lahtuid gaskavuođas.
Pohjois-, koltan-, ja inarinsaamen kielijaoksiin valittavista henkilöistä on jokaiseen kielijaokseen valittava ainakin yksi jäsen saamen kielineuvostosta.
Davvisáme-, nuortalaš-, ja anárašgiela giellajuhkosiidda válljejuvvon olbmuin galgá juohke giellajuhkosii válljet goittotge ovtta lahtu sámi giellaráđis.
Sámi Giellagáldun väliaikaisten sääntöjen mukaan Suomen Saamelaiskäräjät nimeää pohjoisaamen kielijaokseen seuraavat jäsenet ja varajäsenet, jotka eivät ole henkilökohtaisia varajäseniä.
Sámi Giellagáldu gaskaboddosaš njuolggadusaid mielde Suoma Sámediggi nammada davvisámegiela giellajuhkosii čuovvovaš lahtuid ja várrelahtuid, geat eai leat persovnnalaš várrelahtut.
Pohjoisaamen kielijaostoon nimetään 2 varsinaista jäsentä ja 2 varajäsentä ja Inarinsaamen kielijaostoon nimetään 3 varsinaista jäsentä ja 3 varajäsentä.
Davvisámegiela giellajuhkosii nammaduvvojit 2 fásta lahtu ja 2 várrelahtu ja anárašgiela giellajuhkosii nammaduvvojit 3 fásta lahtu ja 3 várrelahtu.
Giellagáldu-hanke jatkaa Sáfá2-hankkeen tavoin koltansaamen kielijaoston toimintaa yhteistyössä Venäjän kolttasaamelaisten kanssa siten, että koltansaamen kielijaostoon nimetään yksi koltansaamen jäsen Venäjältä.
Giellagáldu-fidnu joatká Sáfá2-fidnu láhkai nuortalašgiela giellajuhkosa doaimma ovttasbarggus Ruošša nuortalaččaiguin nu, ahte nuortalašgiela giellajuhkosii nammaduvvo okta nuortalašgiela lahttu Ruoššas.
Koltansaamen kielijaostoon nimetään 3 jäsentä Suomesta ja 1 Venäjältä sekä heille varajäsenet, joista Venäjän koltansaamen edustajan varajäsen on henkilökohtainen.
Nuortalašgiela giellajuhkosii nammaduvvojit 3 lahtu Suomas ja 1 Ruošša bealde sihke sidjiide várrelahtut, geain Ruošša nuortalašgiela ovddasteaddji várrelahttu lea persovnnalaš.
Saamelainen Parlamentaarinen Neuvosto nimeää lopullisesti kaikki jäsenet kielijaostoihin.
SPR nammada loahpalaččat buot lahtuid giellajuhkosiidda.
Suomen Saamelaiskäräjien edustajina Sámi Giellagáldussa toimivat 1.1.2013–31.12.2015 välisenä aikana seuraavat jäsenet ja varajäsenet:
Suoma Sámedikki ovddasteaddjin Sámi Giellagáldus doibme 1.1.2013–31.12.2015 gaskasaš áigge čuovvovaš lahtut ja várrelahtut:
 Inarinsaame: varsinaiset jäsenet Anna Morottaja, Petter Morottaja ja Maja
 Anárašgiella: fásta lahtut Anna Morottaja, Petter Morottaja ja Maja-Liisa
 Koltansaame: varsinaiset jäsenet Erkki Lumisalmi, Tiina Sanila-Aikio, Seija
Sámedikki čoahkkin 23.2.2016 siidu 23 (30) SáDi 21 § joatkašuvvá …
Sivertsen ja Natalia Vaskova (Venäjä) ja varajäsenet Miika Lehtinen, Hilkka Fofonoff, Raija Lehtola ja Zoja Nosova (Venäjä).
 Nuortalašgiella: fásta lahtut Erkki Lumisalmi, Tiina Sanila-Aikio, Seija
 Pohjoissaamen varsinaiset jäsenet Ellen Pautamo ja Kaarina Vuolab-Lohi ja
 Davvisámegiela fásta lahtut Ellen Pautamo ja Kaarina Vuolab-Lohi ja
varajäsenet Ulla-Maarit Magga ja Ailu Valle.
várrelahtut Ulla-Maarit Magga ja Ailu Valle.
Saamelaiskäräjien kokous valitsee Sámi Giellagáldun kielijaoksiin toimikaudeksi 2016-2019 1) pohjoisaamen kielijaostoon 2 varsinaista jäsentä ja 2 varajäsentä, 2) inarinsaamen kielijaostoon 3 varsinaista jäsentä ja 3 varajäsentä, 3) koltansaamen kielijaostoon 3 jäsentä ja 3 varajäsentä Suomesta sekä yhden jäsenen Venäjältä ja hänelle henkilökohtaisen varajäsenen.
Sámedikki čoahkkin vállje Sámi Giellagáldu giellajuhkosiidda doaibmabadjái 2016-2019 1) davvisámegiela giellajuhkosii 2 fásta lahtu ja 2 várrelahtu, 2) anárašgiela giellajuhkosii 3 fásta lahtu ja 3 várrelahtu, 3) nuortalašgiela giellajuhkosii 3 lahtu ja 3 várrelahtu Suomas sihke ovtta lahtu Ruoššas ja sutnje persovnnalaš várrelahtu.
Saamelaiskäräjien kokous 23.2.2016 sivu 24 (30) SaKä 22 § Saamelaiskäräjien kertomus valtioneuvostolle vuodelta 2015
SáDi 22 § Sámedikki čilgehus stáhtaráđđái jagis 2015
Saamelaiskäräjälain §:n mukaisesti Saamelaiskäräjät laatii vuosittain valtioneuvostolle hallituksen kertomuksen laatimista varten kertomuksen siitä, mitä merkittävää on tapahtunut saamelaisia erityisesti koskevien asioiden kehityksessä.
Sámediggelága 7 §:a mielde Sámediggi ráhkada jahkásaččat stáhtaráđđái ráđđehusa čilgehusa dahkama várás čilgehusa das, mii mearkkašahtti lea dáhpáhuvvan sámiid erenomážit guoski áššiid ovdáneamis.
Oikeusministeriö on pyytänyt toimittamaan kertomuksen 1.3.2016 mennessä.
Vuoigatvuohtaministeriija lea bivdán doaimmahit čilgehusa 1.3.2016 rádjai.
Saamelaiskäräjien kertomus liitetään eduskunnalle annettavaan Hallituksen vuosikertomukseen vuodelta 2015.
Sámedikki čilgehus laktojuvvo riikkabeivviide addon Ráđđehusa jahkečilgehussii jagis 2015.
Kertomuksen pituus tulisi olla enintään viisi sivua.
Čilgehusa guhkkodat galggašii leat eanemustá vihtta siiddu.
Saamelaiskäräjien työjärjestyksen 25 §:n 5 kohdan mukaan lakimiessihteerin tehtävänä on laatia ko.
Sámedikki bargoortnega 25 §:a 5 čuoggá mielde láhkačálli bargun lea ráhkadit gv.
kertomus.
čilgehusa.
Lakimiessihteerin lisäksi kertomuksen valmisteluun ovat osallistuneet kunkin lautakunnan esittelijä oman toimialansa osalta.
Láhkačálli lassin čilgehusa ráhkadeapmái leat oassálastán guđege lávdegotti áššemeannudeaddji iežas doaibmasuorggi oasil.
Saamen kielilain 29 § mukaan kielikertomus annetaan Saamelaiskäräjille kerran vaalikaudessa.
Sámi giellalága 29 § mielde giellačilgehus addojuvvo Sámediggái oktii válgabajis.
Valtioneuvoston saamen kielilain täytäntöönpanosta annetun asetuksen 4 §:n mukaan kielilakikertomus liitetään saamelaiskäräjälain 7 §:ssä tarkoitettuun saamelaiskäräjien kertomukseen liitteeksi.
Stáhtaráđi sámi giellalága ollašuhttimis addojuvvon ásahusa 4 §:a mielde giellaláhkačilgehus laktojuvvo sámediggelága 7 §:s dárkkuhuvvon sámedikki čilgehusa mielddusin.
Kertomuksessa tuodaan esille saamen kieltä koskevan lainsäädännön soveltaminen, saamelaisten kielellisten oikeuksien toteutuminen ja kieliolojen kehittyminen.
Čilgehusas ovdanbuktojit sámegiela guoski láhkaásaheami heiveheapmi, sámiid gielalaš vuoigatvuođaid ollašuvvan ja gielladiliid ovdáneapmi.
Saamelaiskäräjien hallitus käsitteli kertomusta kokouksessaan 19.1.2016 ja siirsi asian päätettäväksi seuraavassa kokouksessa.
Sámedikki stivra gieđahalai čilgehusa čoahkkimis 19.1.2016 ja sirddii áššis mearrideami čuovvovaš čoahkkimii.
Asiaan liittyvät asiakirjat, jotka nähtävillä kokouspaikalla:
Áššái gulavaš áššebáhpárat, mat oaidninláhkai čoahkkinbáikkis:
 Oikeusministeriön pyyntö 15.1.2016 Saamelaiskäräjälain 7§:n mukaisen kertomuksen
 Vuoigatvuohtaministeriija bivdda 15.1.2016 Sámediggelága 7§:s dárkkuhuvvon čilgehusa
toimittamiseksi.
doaimmaheamis.
Vs. lakimiessihteerin esitys (KV):
Vs. láhkačálli evttohus (KV):
Hallitus hyväksyy saamelaiskäräjien kertomuksen vuodelta 2015 ja sen liitteenä olevan kielilakikertomuksen saamelaiskäräjien kokoukselle esitettäväksi.
Stivra dohkkeha sámedikki čilgehusa jagis 2015 ja dan mielddusin leahkki giellaláhkačilgehusa sámedikki čoahkkimii evttoheami várás.
Päätös Hallitus hyväksyi saamelaiskäräjien kertomuksen vuodelta 2015 (liite 2) ja kertomuksen liitteenä olevan kielilakikertomuksen muutoksin (liite 2 a) saamelaiskäräjien kokoukselle esitettäväksi.
Mearrádus: Stivra dohkkehii sámedikki čilgehusa jagis 2015 (mielddus 2) ja čilgehusa mielddusin leahkki giellaláhkačilgehusa nuppástusaiguin (mielddus 2 a) sámedikki čoahkkimii evttoheami várás.
Merkittiin, että Petra Magga-Vars saapui kokoukseen asian käsittelyn aikana klo 16.26.
Merkejuvvui, ahte Petra Magga-Vars bođii čoahkkimii ášši gieđahallama áigge dmu 16.26.
Merkittiin, että Siiri Jomppanen poistui kokouksesta päätöksen teon jälkeen klo 17.21.
Merkejuvvui, ahte Siiri Jomppanen vulggii eret čoahkkimis mearrádusa bargama maŋŋá dmu 17.21.
Saamelaiskäräjien kokous 23.2.2016 sivu 25 (30)
Sámedikki čoahkkin 23.2.2016 siidu 25 (30)
SaKä 22 § jatkuu …
SáDi 22 § joatkašuvvá …
SaKä 22 § Hallituksen esitys:
SáDi 22 § Stivrra evttohus:
Saamelaiskäräjien kokous hyväksyy saamelaiskäräjien kertomuksen vuodelta (liite 3) ja kertomuksen liitteenä olevan kielilakikertomuksen muutoksin (liite a) oikeusministeriölle toimitettavaksi.
Sámedikki čoahkkin dohkkeha sámedikki čilgehusa jagis 2015 (mielddus 2) ja čilgehusa mielddusin leahkki giellaláhkačilgehusa nuppástusaiguin (mielddus a) vuoigatvuohtaministeriijai doaimmaheami várás.
Päätös
Mearrádus:
Saamelaiskäräjien kokous 23.2.2016 sivu 26 (30)
Sámedikki čoahkkin 23.2.2016 siidu 26 (30)
Saamelaiskäräjien työjärjestyksen 4 §:n 5 kohdan mukaan saamelaiskäräjien kokous hyväksyy käräjien pitemmän aikavälin toimintaohjelman ja taloussuunnitelman, jotka tarkentuvat vuosittain hyväksyttävissä toimintasuunnitelmassa ja talousarviossa.
Sámedikki bargoortnega 4 §:a 5 čuoggá mielde sámedikki čoahkkin dohkkeha sámedikki guhkit áigge doaibmaprográmma ja ekonomiijaplána, mat dárkkálmuvvet jahkásaččat dohkkehuvvon doaibmaplánas ja bušeahtas.
Saamelaiskäräjien työjärjestyksen 45 §:n mukaan näiden ohjelmien ja suunnitelmien hyväksyminen on kaksivaiheinen.
Sámedikki bargoortnega 45 §:a mielde dáid prográmmaid ja plánaid dohkkeheapmi lea guovtteoasat.
Käräjät käy ensin asiasta lähetekeskustelun, jonka tarkoituksena on ohjata esitysten valmistelua.
Sámedikkis lea vuos áššis sáttaságastallan, man dárkkuhussan lea jođihit evttohusaid válmmaštallama.
Jatkovalmistelun pohjalta käräjät päättää suunnitelmien ja ohjelmien hyväksymisestä.
Joatkkaválmmaštallama vuođul sámediggi mearrida plánaid ja prográmmaid dohkkeheamis.
Saamelaiskäräjien sihteeristö on valmistellut lähetekeskusteluaineiston, joka pohjautuu edellisen vaalikauden arviointiin ja tulevaisuuden haasteisiin (liite 4).
Sámedikki čállingoddi lea válmmaštallan sáttaságastallanmateriála, mii vuođđuduvvá ovddit válgabaji árvvoštallamii ja boahttevuođa hástalusaide (mielddus 3).
Vaalikauden arviointi toteutettiin webropol-kyselynä hallitukselle ja lautakunnille.
Válgabaji guorahallan ollašuhttui webropol-jearahallamin stivrii ja lávdegottiide.
Saamelaiskäräjien kokous käy lähetekeskustelun Saamelaiskäräjien toiminta- ja talousohjelman 2016 – 2019 perusteista ja sisällöstä.
Sámedikki čoahkkin čađaha sáttaságastallama sámedikki doaibma- ja ekonomiijaplána 2016 – 2019 vuođustusain ja sisdoalus.
Lähetekeskustelusta laaditaan erillinen pöytäkirjanpitäjän allekirjoittama muistio, johon merkitään tehdyt esitykset.
Sáttaságastallamis ráhkaduvvo beavdegirjjičálli vuolláičállán sierranas muittuhančála, masa merkejuvvojit dahkkon evttohusat.
Saamelaiskäräjien kokous 23.2.2016 sivu 27 (30) Sakä 24 § Markkinointipäällikön viran perustaminen
Sámedikki čoahkkin 23.2.2016 siidu 27 (30)
Saamelaiskäräjät käynnisti kulttuurikeskushankkeen vuonna 2000.
Sámediggi álggahii kulturguovddášfidnu jagi 2000.
Saamelaiskulttuurikeskusta koskevassa mietinnössä todetaan, että keskuksen tarkoituksena on osaltaan luoda saamelaisille paremmat edellytykset omaehtoisesti ylläpitää ja kehittää kieltään, kulttuuriaan ja elinkeinotoimintaansa, hoitaa ja kehittää kulttuuri-itsehallintoaan sekä tukea saamelaisten yleisten elinkeinojen kehitystä.
Sámekulturguovddáža guoski smiehttamušas gávnnahuvvo, ahte guovddáža dárkkuhussan lea oasistis láhčit sámiide buoret eavttuid iehčanasat doalahit ja ovddidit giela, kultuvrra ja ealáhusdoaimma, fuolahit ja ovddidit kulturiešráđđema sihke doarjut sámiide mihtilmas ealáhusaid ovdáneami.
Saamelaiskäräjät on Sajoksen päävuokralainen ja – toimija.
Sámediggi lea Sajosa váldoláigolaš ja – doaibmi.
Senaatti-kiinteistöt on vuokrannut Sajoksen kiinteistön saamelaiskäräjille, joka on edelleen alivuokrannut tiloja muille käyttäjille.
Senaatti-giddodagat leat láigohan Sajosa giddodaga sámediggái, mii lea viidásabbot ovddosláigohan lanjaid eará geavaheaddjiide.
Saamelaiskäräjien vuokrasopimuksen ensimmäinen irtisanomispäivä on 31.12.2030.
Sámedikki láigosoahpamuša vuosttas eretcealkinbeaivi lea 31.12.2030.
Sajoksen vuokrasopimusvaltuutus on tehty valtion kanssa kattaen saamelaiskäräjien ja valtiotoimijoiden vuokrat (1 481 000/vuosi).
Sajosa láigosoahpamušfápmudus lea dahkkon stáhtain nu ahte dat gokčá sámedikki ja stáhtadoaibmiid láigguid (1 481 000/jahki).
Valtion vuoden 2016 talousarviossa vuokrasopimusvaltuutus on kirjattu vuodesta 2021 lähtien olevan 1 481 000 €.
Stáhta jagi 2016 bušeahtas láigosoahpamušfápmudus lea girjejuvvon jagi 2021 rájes 1 481 000 €:n.
Sajoksen palveluyksikön toiminta rahoitetaan saamelaiskäräjien vuoden 2016 talousarvion mukaan oikeusministeriön myöntämällä valtionavustuksella, vakituisilta käyttäjäorganisaatioilta perittävillä vuokratuloilla ja palvelujen myyntituloilla sekä kokoustilojen tilapäisestä vuokraamisesta saaduilla tuloilla ja siihen liittyvillä palvelujen myynnistä saatavilla tuloilla.
Sajosa bálvalusovttadaga doaibma ruhtaduvvo sámedikki jagi 2016 bušeahta mielde vuoigatvuohtaministeriija mieđihan stáhtadoarjagiin, fásta geavaheaddjiorganisašuvnnain berron láigoboađuin ja bálvalusaid vuovdinboađuin sihke čoahkkinlanjaid gaskaboddosaš láigoheamis ožžojuvvon boađuin ja dasa laktáseaddji bálvalusaid vuovdimis ožžojuvvon boađuin.
Saamelaiskäräjien työjärjestyksen 21 b §:n mukaan saamelaisen kulttuuri-itsehallintoon liittyvien tehtävien teknistä toteutusta varten toimii palveluyksikkö, joka vastaa Saamelaiskäräjien alaisuudessa muun muassa kulttuurikeskuksen markkinoinnista sekä teknisestä ja logistisesta palvelutuotannosta ja kiinteistön ylläpitoon liittyvistä tehtävistä sekä erilaisten tapahtumien järjestämisestä.
Sámedikki bargoortnega 21 b §:a mielde sámi kulturiešráđđemii gulavaš bargguid teknihkalaš ollašuhttima várás doaibmá bálvalusovttadat, mii vástida Sámedikki vuollásažžan earret eará kulturguovddáža márkanastimis sihke teknihkalaš ja logistalaš bálvalusbuvttadeamis ja giddodaga bajásdollui gulavaš bargguin sihke iešguđetlágan dáhpáhusaid ordnemis.
Työjärjestyksen 21 b § 1 kohdan mukaan virkasuhteinen markkinointipäällikkö hoitaa Sajoksen kokoustilojen markkinoinnin ja myynnin lisäksi muun muassa kokousten ja tapahtumien tuottamiseen (järjestämiseen) liittyviä käytännön asioita sekä vastaa palveluyksikön taloudesta ja toimii sen esimiehenä.
Bargoortnega 21 b § 1 čuoggá mielde virgegaskavuđot márkanastinhoavda fuolaha Sajosa čoahkkinlanjaid márkanastima ja vuovdima lassin earret eará čoahkkimiid ja dáhpáhusaid buvttadeapmái (lágideapmái) gulavaš geavada áššiin sihke vástida bálvalusovttadaga ekonomiijas ja doaibmá dan jođiheaddjin.
Markkinointipäällikön tehtäviin kuuluu lisäksi tehtäviinsä ja toimialaansa kuuluvien esittelijätehtävien suorittaminen Saamelaiskäräjien hallitukselle ja käräjien kokoukselle
Márkanastinhoavdda bargguide gullá lassin su bargguide ja doaibmasuorgái gulavaš áššemeannudeaddjibargguid dahkan Sámedikki stivrii ja Sámedikki čoahkkimii.
Saamelaiskäräjälain 16.2 §:n mukaan saamelaiskäräjien virkamiehiin, virkoihin ja virkasuhteeseen sovelletaan, mitä valtion virkamiehistä, viroista ja virkasuhteesta säädetään ja määrätään.
Sámediggelága 16.2 §:a mielde sámedikki virgeolbmuide, virggiide ja virgegaskavuhtii heivehuvvo, mii stáhta virgeolbmuin, virggiin ja virgegaskavuođas ásahuvvo ja mearriduvvo.
Valtion virkamieslain (750/94) 4.1 §:n mukaan virkoja voidaan perustaa palkkauksiin käytettävissä olevien määrärahojen rajoissa.
Stáhta virgeolmmošlága (750/94) 4.1 §:a mielde virggiid sáhttá vuođđudit bálkkáide dárkkuhuvvon mearreruđaid olis.
Virkamiesasetuksen (971/94) 5.1 §:n mukaan virkaa perustettaessa on määrättävä viran nimi ja peruste, jonka mukaan viran palkkaus määräytyy.
Virgeolmmošásahusa (971/94) 5.1 §:a mielde virggi vuođđudettiin galgá mearridit virggi nama ja vuođustusa, man mielde virggi bálká mearrašuvvá.
Saamelaiskäräjien kokous 23.2.2016 sivu 28 (30)
Sámedikki čoahkkin 23.2.2016 siidu 28 (30) SáDi 24 § joatkašuvvá …
Saamelaiskäräjien työjärjestyksen 4 §:n 13 kohdan mukaan käräjien kokous perustaa käräjien virat.
Sámedikki bargoortnega 4 §:a 13 čuoggá mielde sámedikki čoahkkin vuođđuda sámedikki virggiid.
Työjärjestyksen 6 §:n 11 kohdan määräyksen mukaan viran täyttämisestä taas päättää käräjien hallitus.
Bargoortnega 6 §:a 11 čuoggá mearrádusa mielde virggi deavdimis fas mearrida sámedikki stivra.
Markkinointipäällikön tehtävää on 18.11.2013 lukien määräaikaisesti hoitanut Johanna Alatorvinen.
Márkanastinhoavdda barggus lea 18.11.2013 rájes mearreáigásaččat doaibman Johanna Alatorvinen.
Alatorvinen on irtisanoutunut tehtävästään 21.1.2016.
Alatorvinen lea eretcealkán barggus 21.1.2016.
Hallintopäällikkö on julistanut viran haettavaksi 27.1.2016.
Hálddahushoavda lea almmuhan virggi ohcanláhkai 27.1.2016.
Virka on työjärjestyksen mukaisesti haettavana 30 päivän hakuajalla.
Virgi lea bargoortnega mielde ohcanláhkai 30 beaivve ohcanáiggis.
Asiaan liittyvät asiakirjat, jotka ovat nähtävillä kokouspaikalla:
Áššái gulavaš áššebáhpárat, mat leat oaidninláhkai čoahkkinbáikkis:
 Laki saamelaiskäräjistä (974/1995)  Valtion virkamieslaki (750/1994)  Valtion virkamiesasetus (971/1994)  Saamelaiskäräjien työjärjestys
 Láhka sámedikkis (974/1995)  Stáhta virgeolmmošláhka (750/1994)  Stáhta virgeolmmošásahus (971/1994)  Sámedikki bargoortnet
Hallintopäällikön esitys (PR):
Hálddahushoavdda evttohus (PR):
Hallitus esittää saamelaiskäräjien kokoukselle, että se 1) perustaa yleisen toimiston alaisuudessa toimivaan palveluyksikköön päätoimisen markkinointipäällikön viran 1.3.2016 lukien, 2) määrää viran palkkaukseksi saamelaiskäräjien palkkausjärjestelmän vaativuustason IV ja siinä ryhmän I mukaisen kuukausipalkan.
Stivra evttoha sámedikki čoahkkimii, ahte dat 1) vuođđuda almmolaš doaimmahaga vuollásažžan doaibmi bálvalusovttadahkii ollesáigásaš márkanastinhoavdda virggi 1.3.2016 rájes, 2) mearrida virggi bálkán sámedikki bálkávuogádaga gáibádusdási IV ja das luohká I mieldásaš mánotbadjebálkká.
Hallitus päätti esityksen mukaan.
Stivra mearridii evttohusa mielde.
--- SaKä 24 § Hallituksen esitys:
--- SáDi 24 § Stivrra evttohus:
Saamelaiskäräjien kokous 1) perustaa yleisen toimiston alaisuudessa toimivaan palveluyksikköön päätoimisen markkinointipäällikön viran 1.3.2016 lukien, 2) määrää viran palkkaukseksi saamelaiskäräjien palkkausjärjestelmän vaativuustason IV ja siinä ryhmän I mukaisen kuukausipalkan.
Sámedikki čoahkkin 1) vuođđuda almmolaš doaimmahaga vuollásažžan doaibmi bálvalusovttadahkii ollesáigásaš márkanastinhoavdda virggi 1.3.2016 rájes, 2) mearrida virggi bálkán sámedikki bálkávuogádaga gáibádusdási IV ja das luohká I mieldásaš mánotbadjebálkká.
Saamelaiskäräjien kokous 23.2.2016 sivu 29 (30)
Sámedikki čoahkkin 23.2.2016 siidu 29 (30)
Saamelaiskäräjien kokous 23.2.2016 sivu 30 (30)
Sámedikki čoahkkin 23.2.2016 siidu 30 (30)
Saamelaiskäräjät järjestää konferenssin saamelaisnuorista:
Sámediggi lágida konfereanssa sámenuoraid birra:
Saamelaiskäräjien 16.–17. lokakuuta Saariselällä järjestämä konferenssi saamelaisnuorista kokoaa yhteen nuoria, päättäjiä ja eri alojen toimijoita keskustelemaan saamelaisnuorten tilanteesta.
Sámedikki lágidan nuoraidkonfereansa 16.- 17.10.2009 čohkke oktii nuoraid, mearrádusdahkkiid ja sierra surggiid doaibmiid ságastallat sámenuoraid dilis.
Lisäksi konferenssissa keskustellaan saamelaisnuorten kohtaamista haasteista ja mahdollisuuksista saamelaisyhteiskunnassa ja nyky-Suomessa.
Dasa lassin konfereanssas ságastallet sámenuoraid deaivan hástalusain ja vejolašvuođain sámeservodagas ja dálá Suomas.
Konferenssin aikana kuullaankin ajatuksia herättäviä puheenvuoroja.
Konfereanssa áigge gullatge sáhkavuoruid, mat bohciidit jurdagiid.
Konferenssin teemana on Nuori !
Konfereanssa temán lea Nuorat !
– Kuka asioistasi päättää ?
Gii din áššiin mearrida ?
Tarkoituksena on herätellä saamelaisnuoria osallistumaan itseään koskevien asioiden edistämiseen.
Dárkkuhussan lea duvdit sámenuoraid oassálastit sin iežaset guoski áššiid ovddideapmái.
Konferenssi järjestetään kaksipäiväisenä.
Konfereansa lágiduvvo guovtti beaivve áigge.
Perjantaina 16. lokakuuta järjestettävä konferenssitapahtuma on kaikille osallistujille avoin ja maksuton.
Bearjadaga golggotmánu 16. beaivvi konfereansa lea buohkaide rabas ja nuvttá.
Tilaisuus on tarkoitettu saamelaisnuorille, päättäjille, Saamelaiskäräjien jäsenille, viranomaisille, järjestöjen edustajille, tutkijoille ja kaikille asiasta kiinnostuneille.
Dilálašvuohta lea dárkkuhuvvon sámenuoraide, mearrádusdahkkiide, Sámedikki lahtuide, virgeoapmahaččaide, servviid ovddasteaddjiide, dutkiide ja buohkaide daidda, geat leat beroštuvvan áššis.
Tilaisuudessa kuullaan puheenvuoroja eri näkökulmista.
Dilálašvuođas gullat sáhkavuoruid sierra geahččanguovlluin.
Konferenssin toinen päivä on tarkoitettu saamelaisnuorille.
Konfereanssa nubbi beaivi lea dárkkuhuvvon sámenuoraide.
Lauantain 17. lokakuuta järjestettävään saamelaisnuorten konferenssiin voivat osallistua 20 ensimmäistä ilmoittautunutta saamelaisnuorta.
Lávvardaga golggotmánu 17. beaivvi konferensii sáhttet oassálastit 20 vuosttažettiin iežaset almmuhan sámenuora.
Osallistujien on oltava 18–29-vuotiaita.
Oassálastit galget leat 18-29 - jahkásaččat.
Osallistujia toivotaan ympäri Suomea ja heille kustannetaan yöpymiset ja ruokailu.
Oassálastiid sávvat boahtit miehtá Suoma ja goasttidit sidjiide idjademiid ja borramuša.
Nuoret osallistuvat perjantaina 16. lokakuuta järjestettävään kaikille avoimeen tilaisuuteen sekä lauantaina 17. lokakuuta järjestettäviin työpajoihin.
Nuorat oassálastet bearjadaga golggotmánu 16. beaivvi buohkaide rabas dilálašvuhtii ja lávvardaga 17. beaivvi bargobájiide.
Konferenssi on osa Saamelaiskäräjien Nuorisolautakunta-hanketta. Hankkeen tavoitteena on saamelaisnuorten osallistumis- ja vaikutusmahdollisuuksien parantaminen.
Konfereansa lea oassi Sámedikki Nuoraidlávdegoddi-prošeavtta, man ulbmilin lea buoridit sámenuoraid oassálastin- ja váikkuhanvejolašvuođaid.
Vaikutusmahdollisuuksia lisäämällä tuetaan nuorten omaehtoista toimintaa ja vahvistetaan nuorten osallisuutta saamelaisen itsehallinnon toteuttamisessa.
Váikkuhanvejolašvuođaid lasihemiin dorjojuvvo nuoraid eaktodáhtolaš doaibman ja nannejuvvo nuoraid oassálastin sámiid iešhálddašeami ollašuhttimis.
Hankkeen tavoitteena on asettaa Saamelaiskäräjille nuorisolautakunta ja nuorisoasiainsihteeri.
Prošeavtta ulbmilin lea ásahit Sámedikki vuollai nuoraidlávdegotti ja nuoraidáššiidčálli.
Näillä toimenpiteillä pyritään luomaan saamelaisnuorille mahdollisuus vaikuttaa ja osallistua päätöksentekoon sekä vahvistaa heidän saamelaista kulttuuritaustaansa ja identiteettiään.
Dáin doaibmabijuin geahččalit láhčit sámenuoraide vejolašvuođa váikkuhit ja oassálastit mearrádusaid dahkamii sihke nannet sin sápmelaš kulturduogáža ja identitehta.
Hankkeen toteuttamista suunnittelee Saamelaiskäräjien nimeämä 6-henkinen nuorista koostuva työryhmä.
Prošeavtta ollašuhttima pláne Sámedikki nammadan bargojoavku, masa gullet guhtta nuora.
Lisäksi työryhmän toiminnassa on mukana opetusministeriön nimeämä asiantuntijajäsen.
Dasa lassin bargojoavkku doaibmamis lea fárus oahpahusministeriija nammadan áššedovdilahttu.
Hankkeessa toimii lisäksi projektityöntekijä.
Prošeavttas lea maiddái prošeaktabargi.
Työryhmä valmistelee Saamelaiskäräjille esityksen nuorisolautakunnan rakenteesta, valinnasta sekä toiminnan sisällöstä.
Bargojoavku válmmaštallá Sámediggái evttohusa nuoraidlávdegotti ráhkadusas, válljemis ja doaibmama sisdoalus.
Nuorisolautakunnan perustaminen vahvistaa saamelaisnuorten mahdollisuuksia vaikuttaa itseään koskeviin asioihin ja sitä kautta oikeuksien edistämiseen, joilla suojella ja kehittää omaa kulttuuriperintöään.
Nuoraidlávdegotti vuođđudeapmi nanne sámenuoraid vejolašvuođaid váikkuhit sin iežaset guoski áššiide ja dan bokte vuoigatvuođaid ovddideapmái, maiguin suodjalit ja ovddidit sin iežaset kulturárbbi.
Lisätietoja ja ilmoittautumisohjeet osoitteessa www.samediggi.fi.
Lassedieđut ja almmuhanrávvagat čujuhusas www.samediggi.fi
Saameksi rokkaava SomBy-yhtye saa Saamelaiskäräjiltä tunnustuksen kulttuuriteosta
Sámegielat rockmusihkkajoavku SomBy oažžu dovddastusa Sámedikkis kulturdagus
Saamelaiskäräjät palkitsee SomBy-yhtyeen, joka soittaa saamenkielistä rock-musiikkia.
Sámediggi bálkkaša SomBy-joavkku, mii čuojaha sámegielat rock-musihka.
Kulttuuri- ja liikuntaministeri Stefan Wallin ja Saamelaiskäräjien kulttuurilautakunnan puheenjohtaja Jouni Ilmari Jomppanen ojensivat 3 500 eu ron suuruisen tunnustuksen saamelaisnuorten konferenssissa Saariselällä 16.10.2009.
Kultur- ja valástallanministtar Stefan Wallin ja Sámedikki kulturlávdegotti ságajođiheaddji Jouni Ilmari Jomppanen geigiiga 3 500 euro sturrosaš dovddastusa SomByi sámenuoraid konferean ssas Suoločielggis 16.10.2009.
Saamelaiskäräjien kulttuurilautakunta palkitsee SomBy-yhtyeen.
Sámedikki kulturlávdegoddi bálkkaša SomBy-joavkku.
Kulttuurilautakunta toteaa yhtyeen edistävän musiikillaan luovaa saamelaiskulttuuria.
Kulturlávdegoddi gávnnaha, ahte joavku duvdá musihkain kreatiivva sámekultuvrra.
Lisäksi ansaitsemallaan huomiolla yhtye on edistänyt saamen kieltä sekä sen tunnettavuutta.
Lassin ánssášuvvon fuopmášumiin joavku lea ovddidan sámegiela ja dan dovdama.
Yhtye toimii lisäksi kannustavana esimerkkinä muille saamelaisnuorille.
Joavku doaibmá lassin movttiidahtti ovdamearkan eará sámenuoraide.
Tänä vuonna kulttuurilautakunta haluaa jakaa tunnustusta erityisesti nuorille saamelaisille musiikintekijöille.
Dán jagi kulturlávdegoddi háliida addit dovddastusa erenomážit nuorra sápmelaš musihkkariidda.
SomBy-yhtyeen muodostavat lahjakkaat musiikintekijät, jotka edistävät saamelaista nuortenkulttuuria.
SomBy-joavku čohkiida čeahpes musihkkariin, geat ovddidit sápmelaš nuoraidkultuvrra.
Nykyisellä kokoonpanolla bändi on soittanut marraskuusta 2007 lähtien.
Dálá čoahkkáibijuin bändi lea čuojahan skábmamánus 2007 rájes.
Yhtyeessä soittavat M iira Suomi – laulu, M illa Pulska – koskettimet, Oula Guttorm – kitara, Juho Kiviniemi – basso ja Unna-M aari Pulska – rummut.
Joavkkus loaiddastit M iira Suomi – lávlun, M illa Pulska – guoskkahančuojanasat, Oula Guttorm – gitárra, Juho Kiviniemi – bássa ja Unna-M aari Pulska – trumbbut.
Yhtyeen jäsenet näyttävät esimerkillään, että musiikin tuottaminen sekä saamelaiskulttuurin edistäminen ovat mahdollisia yhtyeen jäsenten pitkistä välimatkoista huolimatta.
Joavkku nuorat duođaštit ovdamearkkain, ahte musihka ráhkadeapmi ja sámekultuvrra ovddideapmi leat vejolaččat joavkku nuoraid guhkes mátkkiin fuolakeahttá.
M illa opiskelee musiikkia Rovaniemellä, M iira on lukiossa Sodankylässä ja Unna-M aari opiskelee Oulun musiikkilukiossa.
M illa studere musihka Roavvenjárggas, M iira lea logahagas Soađegilis ja Unna-M aari studere Oulu musihkkalogahagas.
Oula asuu Inarissa ja Juho Ivalossa, molemmat käyvät Ivalon lukiota.
Oula ássá Anáris ja Juho Avvilis, guktot vázziba Avvila logahaga.
Bändi solmi levytyssopimuksen Tuupa Records Oy:n kanssa helmikuussa 2008 ja EP " Čáhppes Lasttat " ilmestyi 24.5.
Bändi dagai skearruráhkadansoahpamuša Tuupa Records Oy:in guovvamánus 2008 ja EP " Čáhppes Lasttat " almmustuvai 24.5.
Yhtye jatkaa saamenkielisen musiikin tuottamista, ja uusi julkaisu on jo tekeillä.
Joavku joatká sámegielat musihka buvttadeami, ja ođđa skearru lea jo barggu vuolde.
Kokoonpano on myös aikaisemmin saanut tunnustusta, sillä se oli vuoden 2009 Sámi Grand Prixin voittaja.
Čoahkkáibidju lea maiddái ovdal ožžon dovddastusa, dasgo dat lei jagi 2009 Sámi Grand Prix vuoiti.
Kilpailun palkinto luovutettiin Kautokeinossa, Norjassa.
Gilvvu bálkkašupmi luohpaduvvui Guovdageainnus, Norggas.
Lisäksi yhtye on tehnyt lukuisia keikkoja ympäri Pohjoismaita.
Lassin joavku lea bargan máŋggaid čuojahanmátkkiid birra Davviriikkaid.
Saamelaiskäräjien kulttuurilautakunta on vuoden 2009 kesäkuussa antanut myös toisen tunnustuksen.
Sámedikki kulturlávdegoddi lea jagi 2009 geassemánus addán maiddái nuppi dovddastusa.
Kulttuuritunnustus annettiin Helena Valkeapäälle ja Anni-M arja Valkeapäälle pitkäaikaisesta saamenkielisestä kirkollisesta musiikkityöstä.
Kulturdovddastus addui Helena Valkeapääi ja Anni-M arja Valkeapääi guhkálaš sámegielat kirkolaš musihkkabarggus.
Tunnustus ojennettiin saamelaisten ekumeenisten kirkkopäivien yhteydessä Inarissa.
Dovddastus geigejuvvui sámi ekumenalaš kirkobeivviid oktavuođas Anáris.
S aamelaiskäräjien palkitsee vuonna 2009 kulttuuriteosta SomBy-yhtyeen jäsenet:
S ámediggi bálkkaša jagi 2009 kulturdagus S omBy-joavkku lahtuid:
Saamen kielikylpy koulussa – miten tuen omaa kieltä ja kulttuuria opetuksessa 6 op (162 h)
Sámegielat giellalávgun skuvllas – mo doarjjun iežan giela ja kultuvrra oahpahusas ? 6 oč (162 h)
Lähiopetusta yhteensä 60 h opiskelijan itsenäistä työtä 102 h 24 h teoriaopetusta 36 h ryhmäohjausta 102 h opiskelijan itsenäistä työtä (aktiivista työpajatyöskentelyä / kirjallisuutta ja / tai essee ja / tai oppimistehtävä)
Lagašoahpahus oktiibuot 60 h, studeantta iehčanas bargu 102 h 24 h teoriijaoahpahus 36 h joavkobagadeapmi 102 h studeantta iehčanas bargu (aktiivvalaš bargobádjebargu / girjjálašvuohta ja/dahje essea ja/dahje oahppanbargobihttá
Saamelaisopetus tarkoittaa saamen kielen ja saamenkielistä sekä saamelaisen kulttuurin opetusta.
Sámeoahpahusain oaivvildit sámegiela ja sámegielat sihke sámekultuvrra oahpahusa.
Niiden taustalla on periaate lasten ja nuorten oikeudesta omaan etniseen identiteettiin ja kulttuuriseen jatkuvuuteen.
Daid duogážin lea prinsihpa mánáid ja nuoraid vuoigatvuođas iežaset etnihkalaš identitehttii ja kultuvrralaš jotkkolašvuhtii.
Saamen kielikylpyopetuksella tarkoitetaan sitä saamenkielistä opetusta, jossa saame ei ole lasten ensiksi opittu äidinkieli ja jonka tavoitteena on vahvistaa kielellisesti heikommista lähtökohdista tulevien lasten saamen kieltä.
Sámegielat giellalávgunoahpahusain oaivvilduvvo dakkár sámegielat oahpahus, mas sámegiella ii leat mánáid vuosttamužžan oahppan eatnigiella, ja man ulbmilin lea nannet gielalaččat rašit vuolggasajiin boahtán mánáid sámegiela.
Kielikylpymenetelmän tunteminen ja soveltaminen saamelaisopetukseen tukee myös saamea äidinkielenään puhuville annettavaa saamenkielistä opetusta.
Giellalávgunmetodaid dovdan ja heiveheapmi sámeoahpahussii doarju maiddái dakkár mánáid sámegielat oahpahusa, geaid eatnigiellan lea sámegiella.
Myös äidinkielisten kielellinen tausta on usein heterogeeninen.
Maiddái eatnigielagiid gielalaš duogáš lea dávjá heterogenalaš.
Saamelaisopetuksen pedagoginen kehittäminen tarkoittaa mm. opettajien ammattitaidon kehittämistä siten, että he voivat entistä paremmin ottaa opetuksessa huomioon kielellisesti ja kulttuurisesti heterogeenisen oppilasryhmän.
Sámeoahpahusa pedagogalaš ovddideapmi dárkkuha ee. oahpaheaddjiid ámmátdáiddu ovddideami nu, ahte sii bastet vel buorebut go ovdal vuhtiiváldit gielalaččat ja kultuvrralaččat heterogenalaš oahppijoavkku.
Saamelaisopettajilla on paljon kokemuksia heterogeenisen oppilasryhmän opettamisesta. Monet ovat jo pitkään toteuttaneet kielikylvyn periaatteita opetuksessaan, vaikka opetusta ei ole määritelty virallisesti kielikylvyksi opetussuunnitelmassa.
Máŋggat leat juo guhká ollašuhttán giellalávguma prinsihpaid iežaset oahpahanbarggus, vaikko oahpahus ii leat meroštallojuvvon virggálaččat giellalávgumin oahppaplánas.
Koulutus mahdollistaa eri alueilla ja eri-ikäisten lasten kanssa työskentelevien opettajien tiedon ja kokemusten jakamisen.
Skuvlen dahká vejolažžan sierra guovlluin ja sierraahkásaš mánáiguin doaibmi oahpaheaddjiid dieđu ja vásáhusaid juohkima.
Koulutuksen ensisijaisena tavoitteena on antaa opettajille mahdollisuuksia kehittää uusia menetelmiä saamen kielellä opettamiseen ja kielen elvyttämiseen koulutyössä, tarjota heille työskentelyareena ja välineitä kielikylpyopetukseen käytännön koulutyössä.
Skuvlema ulbmilin lea ovdasajis addit oahpaheaddjiide vejolašvuođa ovddidit ođđa metodaid sámegielat oahpahussii ja giellaealáskahttimii skuvllas, fállat sidjiide bargoárena ja reaidduid giellalávgunoahpahussii beaivválaš skuvlabarggus.
Toisena tärkeänä tavoitteena on valmistautuminen esi- ja perusopetuksen uusien opetussuunnitelmien käyttöönottamiseen saamelaisopetuksessa.
Nubbin dehálaš ulbmilin lea ráhkkanit ovda- ja vuođđooahpahusa ođđa oahppaplánaid atnuiváldimii sámeoahpahusas.
Koulutuksen tavoitteena on luoda tiiviimmät tiedonvaihdon käytännöt ja lisätä opetushenkilöstön tietoa lainsäädännön suomista saamelaisopetuksen mahdollisuuksista käytännössä.
Skuvlema ulbmilin lea duddjot deahttásut geavadiid dieđuid molsuma várás ja lasihit oahpahusbargiid dieđu das, makkár vejolašvuođaid láhkaásaheapmi fállá beaivválaš sámeoahpahusas.
Kielikysymys saamelaisopetuksessa sisältää kielen säilymisen tavoitteen: omakielisen opetuksen mahdollistamisen saamea äidinkielenään puhuville ja kielen opettamisen kieltä osaamattomille tai sitä heikommin puhuville.
Giellagažaldat sámeoahpahusas sisttisdoallá viggamuša seailluhit giela: vejolašvuođa oahpahit sámegiela eatnigiellan hubmiide sin iežaset gillii ja fállat giellaoahpahusa daidda, geat eai máhte giela dahje geaid giellamáhttu leat rašes dilis.
Yhdessä nämä muodostavat kielen revitalisaation periaatteen eli sen, että kieli siirtyy eteenpäin mahdollisimman laajalla puhujapohjalla.
Ovttas dáin šaddá giela revitalisašuvnna prinsihppa dahjege dat, ahte giella sirdašuvvá ovddos guvlui nu máŋggain hubmiin go vejolaš.
Kaikille yhteisenä tavoitteena on lasten ja nuorten kasvaminen aktiiviseen ja toiminnalliseen kaksikielisyyteen ja siten saamen kielten aktiivisten käyttäjien määrän kasvaminen.
Buohkaid oktasaš ulbmilin lea mánáid ja nuoraid bajásšaddan aktiivvalaš ja doaibmi guovttegielalašvuhtii ja dađi mielde sámegielaid aktiivvalaš geavaheaddjiid logu lassáneapmi.