pere/sami_parallel huggingface dataset:
Kalevaprint 2008.
Kalevaprint 2008.
Graafinen suunnittelu Studio Borga.
Gráfalaš plánen Studio Borga.
Etukannen kuvat Harri Nurminen, Martti Rikkonen.
Ovdasiiddu govat Harri Nurminen, Martti Rikkonen.
Arvoisat nuoret saamelaistaiteilijat,
Árvvus adnon nuorra sámi dáiddarat !
Minulle on hyvin mieluinen tehtävä olla avaamassa saamelaisnuorten tai
Munnje lea hui mielamiel bargu leat rahpame sáminuoraid
detapahtumaa.
dáiddadáhpáhusa.
Tilaisuutenne ja taiteenne kautta saamelaiset saavat uusia
Dán dilálašvuođa ja din dáidaga bakte sápmelaččat
näkemyksiä saamelaistaiteesta ja ulkomaailma saa monipuolisen ja mie
ožžot ođđa oainnuid sámi dáidagis ja olgomáilbmi oažžu máŋggabealálaš
lenkiintoisen kuvan saamelaisnuorten ajatusmaailmasta ja taiteesta.
ja miellagiddevaš gova sáminuoraid jurddamáilmmis ja dáidagis.
On ilo
Lea illu
nähdä näin paljon nuoria saamelaistaiteilijoita paikalla.
oaidnit ná olu nuorra sámi dáiddariid dáppe.
Yritän puhua lyhy
Geahččalan hupmat
esti, koska ohjelmasta päätellen on luvassa niin paljon mielenkiintoisem
oanehaččat, daningo prográmma vuođul mii beassat oaidnit ja gullat mihá
paa ja taiteellisempaa kuin mitä on minun puheeni.
eanet miellagiddevaččabu ja dáiddalaččabu go mu sáhkavuoru.
Teillä nuorilla on hieno tulevaisuus saamelaistaiteen parissa - ja saamelais
Dis nuorain lea fiinna boahtteáigi sámi dáidaga olis – ja sámi dáidaga
taiteen tulevaisuus riippuukin teistä.
boahtteáigi lea hui olu din duohken.
Olen katsonut tapahtuman ohjelmaa
Lean geahččan dáhpáhusa prográmma
läpi, ja teidän esityksienne nimistä ja kuvauksista paistaa ilo ja onni esiin
čađa ja din ovdanbuktojumiid namain ja govvádusain vuhtto illu ja lihkku
tyä.
loaiddastit.
Säilyttäkää tämä ilo ja onni myös tulevissa töissänne. On hienoa myös
Seailluhehket dán ilu ja lihku maid boahttevaš dáiddalaš dujiin.
havaita, että koko saamelaisalue on edustettuna monipuolisesti.. Katsoes
Lea maid suohtas fuobmát, ahte oba Sápmi lea ovddastuvvon dán
sani Bearralat- kirjan kuvia voin selkeästi havaita, että teissä nuorissa on
dáhpáhusas máŋggabealálaččat. Go gehččen Bearralat-girjji govaid, de
tulevaisuus ja voimme odottaa, että saamelaiset saavat korkeasti arvostet
sáhtán hui čielgasit oaidnit, ahte dis nuorain lea boahtteáigi ja sáhttit
tuja taiteilijoita uusine ideoineineen ja näkemyksineen saamelaisuudesta ja
oaidnit, ahte sápmelaččat ožžot allagit árvvus adnon dáiddariid ođđa
taiteesta.
jurdagiiguin ja oainnuiguin sápmelašvuođas ja dáidagis.
Erityisen iloinen olen tämän vuoden taidetapahtuman kirjateemasta.
Earenoamáš ilus lean dán jagi dáiddadáhpáhusa girjefáttás.
Te
Dii
kirjoituksillanne olette mukana kehittämässä saamen kieltä, takaatte sen
čállagiiddisetguin lehpet mielde ovddideame sámegiela, dáhkidehpet dan
elinvoimaisuuden, vivahteiden ja kielen kehittymisen ja taiteenlajin kehit
ealasin bissuma, nyánssaid ja gielá ovdáneami ja dáiddašlája gárggiideami.
tymisen. Saamelaiskulttuurissa on ollut aina vahva kertomaperinne, ja olet
Sámi kultuvrras lea leamaš álohii nanu muitalanárbevierru, ja dii
te kirjoituksillanne osa saamelaisen kertomaperinteen jatkumoa. Kirjoit
iežaideattet čállagiid bakte lehpet sámi muitalanárbevieru joatkiid oassin.
taminen on vaativa taiteenlaji – ja on jo saavutus osallistua kirjoituskilpai
Čállin lea dáiddašládja, mii gáibida olu – ja lea juo bures dahkkon go
luun.
oassálastá čállingilvui.
Kannustankin teitä kaikkia kilpailuun osallistuneita ja nuoria taiteili
Mun movttiidahttánnai din buohkaid gilvui
joita jatkamaan kirjoitusharrastusta.
oassálastiid ja nuorra dáiddariid joatkit čállima viidásit.
Hyvät nuoret,
Buorit nuorat,
Saamelaiskulttuuri on ollut perinteisesti hyvin taiteellinen kulttuuri – meil
Sámi kultuvra lea leamaš árbevirolaččat hui dáiddalaš kultuvra – mis lea
lä on vahva taidekäsityöperinne ja musiikkimme, joiku.
nanu dáiddaduodjeárbevierru ja musihkka, luohti, livđe ja leudd.
Meidän tulee säi
Mii
lyttää keskeisimmät perinteemme, mutta emme saa lukkiutua siihen ja es
galgat seailluhit iežamet guovddáš árbevieruid, muhto eat oaččo
tää uuden sukupolvemme luovuutta. Olemmekin saaneet taiteemme kir
lássahuvvat daidda ja eastit ođđa buolvamet duddjojeaddjáivuođa ja
joon uusia muotoja.
hutkáivuođa.
Teidän täytyy löytää oma tienne ja tapanne miten ha
Mii leatge ožžon dáidageamet girjáivuhtii ođđa hámiid. Dii
luatte tuoda saamelaiskulttuuria esille ja edistää sitä taiteessanne ja elä
galgabehtet gávdnat iežaideattet bálgá ja vuogi mot hálidehpet buktit sámi
mässänne.
kultuvrra ovdan ja ovddidit dan iežaideattet dáidagis ja eallimis.
Näillä sanoin avaan saamelaisnuorten taidetapahtuman ja toivotan kaikille
Dáiguin sániiguin raban sámi nuoraid dáiddadáhpáhusa ja sávan buohkaide
kilpailijoilla parhainta onnea ja menestystä.
gilvvohalliide lihku ja menestumi.
Toivotan teille kaikille innos
Sávan didjiide buohkaide movtta
tusta jatkaa taiteen parissa myös tämän kilpailun jälkeen.
joatkit dáidaga olis maiddái dán gilvvu maŋŋel.
Odotan suurella
Vuorddán hui stuora
kiinnostuksella esityksiänne ja tulkintojanne uusista ja perinteisistä saame
beroštumiin din ovdanuktojumiid ja dulkomiid ođđa ja árbevirolaš sámi
laistansseista.
dánssain.
Arvoisat saamelaisnuoret, hyvä seminaariyleisö !
Árvvus adnon sámi nuorat, buorit semináraguossit !
Kiitän siitä että olen kutsuttu osallistumaan saamelaisnuorten konferenssiin.
Mun giittán go lean bovdejuvvon oassálastit sámi nuoraid konferensii.
Tuon suurella ilolla Suomen saamelaiskäräjien ja saamelaisen parlamentaarisen neuvoston tervehdyksen tähän tilaisuuteen.
Buvttán hui stuora iluin Suoma sámedikki ja sámi parlamentáralaš ráđi dearvvuođagaid dán dilálašvuhtii.
On ilo nähdä teitä näin monia paikalla täällä Saariselällä.
Lea duođaid suohtas oaidnit, ahte ná olugat leat dáppe Suoločielggis.
Nyt ensimmäistä kertaa saamelaisnuorten konferenssissa, jokaisella saamelaiskäräjillä on oma virallinen saamelaisnuorten elimensä.
Dál vuosttaš háve sámi nuoraidkonfereanssas juohke sámedikkis lea iežas virggálaš sáminuoraid orgána.
Suomen saamelaiskäräjät perusti viimeisenä oman nuorisoneuvoston.
Suoma sámediggi vuođđudii maŋimussan iežas nuoraidráđi.
Nuorisoneuvosto toimii nyt ensimmäistä toimikauttaan, eli elämme historiallisia aikoja.
Nuoraidráđđi doaibmá dál vuosttaš doaibmabaji nu ahte eallit historjjálaš áiggiid.
Nuorisoneuvosto on Suomen saamelaiskäräjien ylpeydenaihe ja Suomen saamelaiskäräjillä on suuria odotuksia nuorisoneuvoston työltä.
Nuoraidráđđi lea Suoma sámediggái diŋga, mas mii leat čeavlát ja mis Suoma sámedikkis leat stuora vuordámušat nuoraidráđi bargui.
Nuorisoneuvostomme on tasa-arvoisessa asemassa muiden saamelaiskäräjien lautakuntien kanssa ja nuorilla on mielestäni hyvät vaikutusmahdollisuudet saamelaiskäräjien toimintaan.
Nuoraidráđđi lea dásseárvosaš sajádagas eará sámedikki lávdegottiiguin ja nuorain leat mu mielas buorit váikkuhanvejolašvuođat sámedikki doibmii.
Saamelaisnuoret olivat hyvin vahvasti mukana suunnittelemassa nuorisoneuvoston toimintamallia ja haluankin kiittää tässä yhteydessä heitä hyvästä työstä, erityisesti valmistelutyöryhmän puheenjohtajaa Tuomas Aslak Juusoa, joka piti saamelaisnuorten puolta hyvinkin tiukoissa neuvotteluissa niin saamelaiskäräjien sisällä kuin eri viranomaisten kanssa käydyissä neuvotteluissa.
Sámi nuorat ledje hui vuoimmálaččat pláneme nuoraidráđi doaibmamálle ja hálidannnai giitit dán oktavuođas sin buori barggus, earenoamážit ráhkkananbargojoavkku ságadoalli Gáijot Ándde Issáha Duommá, Tuomas Aslak Juuso, gii doalai sámi nuoraid beali muhtimin hui garra šiehtadallamiin sihke sámedikki siste go maid sierra eiseválddiiguin olláhuhtton šiehtadallamiin.
Saamelaisnuorten konferenssilla on lyhyt, mutta ansiokas historia.
Sámi nuoraid konfereanssas lea oanehis, muhto ánssolas historjá.
Saamelaisnuorten konferensseja tarvitaan myös tulevaisuudessa.
Sámi nuoraid konfereanssat dárbbahuvvojit maid boahtteáigge.
Pidän konferenssia hyvin tärkeänä tapahtumana paitsi saamelaisnuorille ja nuorten yhteisöllisyydelle, mutta myös meille saamelaisen parlamentaarisen neuvoston ja saamelaiskäräjien politiikoille.
Anán konfereanssa hui dehálaš dáhpáhussan earret sámi nuoraide ja nuoraid searvvušvuhtii muhto maiddái midjiide sámi parlamentáralaš ráđi ja sámedikkiid politihkkáriidda.
Meille vanhoille politiikoille tekee hyvää olla välillä kuunteluoppilaana ja nuorten tentattavana.
Midjiide boares politihkkáriidda dahká buori leat gaskkohagaid guldalanoahppin ja nuoraid gažadeami vuollásažžan.
Moni teistä nuorista kantaa lähitulevaisuudessaan vastuuta Suomen, Ruotsin ja Norjan alkuperäiskansan tulevaisuudesta ja olette niin saamelaiskäräjäjäseniä, hallituksen jäseniä tai puheenjohtajia.
Máŋggas dis nuorain váldet lagamusáiggiid ovddasvástádusa Suoma, Ruoŧa ja Norgga álgoálbmoga boahtteáiggis ja dii lehpet nu sámediggelahtut, stivrraid ja sámediggeráđi lahtut dehe sámedikkiid presideanttat.
Toivon, että kannatte mukananne tämän konferenssin viestiä ja teidän saamelaisnuorten keskinäistä yhteisöllisyyttä myös tulevaisuudessa ollessanne päättäjiä.
Sávan, ahte guoddibehtet iežaideattet mielde dán konfereanssa sáni ja din nuoraid gaskavuođa searvvušvuođa maiddái boahtteáigge go lehpet mearrideaddjin.
Nykymaailmassa ei ole valitettavasti enää itsestäänselvyys, että saamelaislapset ja – nuoret haluavat puhua saamen kieltä, edistää saamelaisten asemaa ja harjoittaa saamelaiskulttuuria ja – elinkeinoja.
Dálá máilmmis ii dađi bahábut leat šat diehttelas, ahte sámi mánát ja nuorat hálidit hupmat sámegiela, ovddidit sámiid dili ja bargat sámi kultuvrrain ja daid ealáhusaiguin.
Saamelaisidentiteetin ja kulttuurin säilyttäminen vaatii globalisaation ja valtakulttuurin paineessa erityisesti lapsilta ja nuorilta sekä heidän vanhemmiltaan rohkeutta, työtä ja vahvaa luonnetta.
Sápmelaš iešdovddu, identiteahta ja kultuvrra seailluheapmi gáibida globalisašuvnna ja váldokultuvrra deaddagis earenoamážit mánáin ja nuorain sihke sin váhnemiin jálluvuođa, áŋgiruššama ja gievrras luonddu.
On todella hienoa, että haluatte edistää saamelaisnuorten asemaa ja takaatte toiminnallanne myös saamelaisen poliittisen järjestelmän jatkuvuutta.
Lea duođaid suohtas, ahte dii hálidehpet ovddidit sámi nuoraid dili ja dáhkidehpet iežaideattet bargguin maiddái dan ahte sámi politihkalaš bargu joatkahuvvá ja eallá bures.
Olette esimerkkejä myös nuoremmille sukupolville.
Dii lehpet ovdagovvan maid nuorat buolvvaide.
Konferenssin teema on hyvin ajankohtainen – saamelaisten perinteinen tieto, saamen puku muuttuvassa maailmassa ja kaupunkisaamelaisuus.
Konfereanssa fáddá lea hui áigeguovdil – sámiid árbevirolaš diehtu, sámi biktasat nuppástuvvi máilmmis ja gávpotsápmelašvuohta.
Kiitos konferenssin järjestelytoimikunnalle hyvästä työstä.
Giitu konfereanssa lágidanbargojovkui buori barggus.
Olen tyytyväinen, että te nuoret tartutte ajankohtaisiin aiheisiin.
Mun lean duhtavaš, ahte dii nuorat darvánehpet áigeguovdilis fáttáide.
Me, vanhemmat saamelaispoliitikot odotamme teiltä neuvoja ja toiveita siitä, miten meidän tulisi niin saamelaiskäräjien kuin saamelaisen parlamentaarisen neuvoston toiminnassakin edistää saamelaisten perinteistä tietoa, ehkäistä saamenpuvun väärinkäyttöä ja tukea saamelaisten perinteisten asuma-alueiden ulkopuolella asuvien saamelaisnuorten tarpeita.
Mii, boarrásit sámi politihkkárat vuordit dis rávvagiid ja sávaldagaid das, mot mii galggaleimmet nu sámedikki go sámi parlamentáralaš ráđi barggusnai ovddidit sámiid árbevirolaš dieđu, eastadit sámi gávtti boasttogeavahusa ja doarjut gávpotsámi nuoraid dárbbuid, daid, geat orrot sámiid árbevirolaš guovllu olggobealde.
Saamelainen parlamentaarinen neuvosto on pohtinut kokouksissaan useasti sitä, miten saamelaisnuorten ääni kuuluisi paremmin meidän yhteistyössämme.
Sámi parlamentáralaš ráđđi lea suokkardan iežas čoakkámiin dávjá dan, mot sámi nuoraid jietna gullolii buorebut min ovttasbarggus.
Parlamentaarisen neuvoston rooli tulee vahvistumaan tulevaisuudessa yhä enemmän.
Parlamentáralaš ráđi rolla nanusmuvvá boahtteáigge ain eanet.
Juvvá Lemet – Klemetti Näkkäläjärvi www.samediggi.fi Ságadoalli – Puheenjohtaja Saamelaiskäräjät Tel: +358505242109 Skierri Peuratie 15 mentaarisen neuvoston toiminnan uudelleen organisoimiseksi.
Mii leat bárrásiin álggahan plána parlamentáralaš ráđi doaimma ođđasit organiserema várás.
Itse pidän tärkeänä että tulevaisuudessa saamelaisen parlamentaarisen neuvoston yhteydessä toimisi itsenäisesti saamelaisnuorten oma elin - mikäli saamelaisnuoret niin haluavat.
Ieš anán mávssolažžan, ahte boahtteáigge sámi parlamentáralaš ráđi olis doaibma iehčanasat sámi nuoraid sierra orgána – jos sámi nuorat dan nu hálidit.
Oli saamelaisnuorten osallistumismalli mikä tahansa, on välttämätöntä, että saamelaisnuorille taataan aidot vaikuttamis- ja osallistumismahdollisuudet saamelaisen parlamentaarisen neuvoston toiminnassa.
Lei sámi nuoraid oassálastinmálliid mii beare, de lea dárbbatlaš, ahte sámi nuoraide dáhkiduvvojit rievttes váikkuhan-ja oassálastinvejolašvuođat sámi parlamentáralaš ráđi barggus.
Suomen, Ruotsin ja Norjan saamelaiskäräjien ja kyseisten valtioiden edustajat neuvottelevat parhaillaan pohjoismaisen saamelaissopimuksen hyväksymisestä.
Suoma, Ruoŧa ja Norgga sámedikkiid ovddasteaddjit ovttas guoskevaš stáhtaid ovddasteddjiiguin šiehtadallet bárrásiin davviriikkalaš sámi soahpamuša dohkkeheamis.
Neuvottelut on tarkoitus saada valmiiksi reilussa neljässä vuodessa.
Šiehtadallamat galget gearggahuvvot gárvvisin buori njealji jagis.
Saamelaiskäräjät ovat sopineet, että saamelaisilla on yhteinen kanta neuvotteluissa ja yhteinen kanta sovitaan saamelaisessa parlamentaarisessa neuvostossa.
Sámedikkit leat šiehttan, ahte sápmelaččain lea oktasaš oaidnu šiehtadallamiin ja dát oktasaš oaidnu šihttojuvvo sámi parlamentáralaš ráđis.
Sopimusluonnoksessa on uusia velvoitteita, jotka koskevat saamelaisten perinteisen tiedon suojelua, saamelaiskulttuurin suojaa taloudellista, kulttuurin ulkopuolista hyödyntämistä vastaan ja myös saamelaisten oikeuksia perinteisten asuma-alueiden ulkopuolella.
Soahpamuš- hápmosis leat ođđa geatnegasvuođat, mat gusket sámi árbevirolaš dieđu suodjaleami, sámi kultuvrra suodjalemi ekonomalaš, kultuvrra olggobealde boahtti ávkkastallama vuostá ja maid sápmelaččaid vuoigatvuođaid árbevirolaš orrunguovlluid olggobealde.
Toivonkin että saamelaisnuoret toisivat myös näkemyksiään meille pohjoismaisen saamelaissopimuksen neuvottelijoille saamelaisnuorille tärkeistä artikloista.
Mun sávan, ahte sámi nuorat buvttále maid oainnuideaset midjiide davviriikkalaš sámi soahpamuša šiehtadalliide dain áššiin, mat leat sámi nuoraide mávssolaččat.
Antakaa viestiä tarvitsevatko artiklat uudelleenmuotoilua ja miten niitä tulisi toimeenpanna.
Galgabehtet addit guigosiid das dárbbahitgo artihkkalat ođđasit hábmema ja mot dat galggale olláhuhttojuvvot.
Tästä konferenssista saamme varmasti useita suosituksia myös meille neuvottelijoille ja otamme ne mielellään myös vastaan.
Dán konfereanssas beassat sihkkarit gullat máŋggaid ávžžuhusaid maiddái midjiide šiehtadalliide ja mii váldit daid mielalis vuostá.
Saamelaisten parlamentaarikkojen konferenssi pidetään muutaman viikon päästä Kirkkoniemessä.
Sámi parlamentarihkkáriid konfereansa dollojuvvo muhtin vahku geahčen Girkonjárggas.
Yhtenä konferenssin teemoista on saamelaisnuorten asema ja tämän Saariselän nuorisokonferenssin konferenssin julistus.
Oktan konfereanssa fáddán lea sámi nuoraid sajádat ja dán Suoločielggi nuoraidkonfereanssa julggaštus.
Voin luvata, että saamelainen parlamentaarinen neuvosto ottaa vakavasti teidän esityksenne ja teemme parhaamme, että esityksenne myös toteutuvat.
Sáhtán lohpidit, ahte sámi parlamentáralaš ráđđi váldá duođas din evttohusaid ja bargat dan ovdii, ahte din evttohusat maid olláhuvvet.
Arvoisat saamelaisnuoret, hyvät konferenssivieraat.
Árvvus adnon sámi nuorat, buorit konfereansaguossit.
Toivotan teille mielenkiintoisia keskusteluja, hyviä päätöksiä, vaatimuksia meille vanhemmille politiikoille ja uusia ideoita.
Sávan didjiide miellagiddevaš ságastallamiid, buriid mearrádusaid, gáibádusaid midjiide boarrásit politihkkáriidda ja ođđa jurdagiid.
Vielä kerran, on todella suuri ilo nähdä näin paljon aktiivisia nuoria ympäri saamenmaata täällä vieraana.
Oktii vel, lea duođaid hui suohtas oaidnit ná olu aktiivvalaš nuoraid miehtá sámi dáppe guossin.
Kiitos mielenkiinnosta.
Giitu beroštumi ovddas !
Hyväksytty saamelaiskäräjien kokouksessa 20.6.2012.
Dohkkehuvvon sámedikki čoahkkimis 20.6.2012.
Saamelaiskäräjäkauden haasteet ja mahdollisuudet
Sámediggebaji hástalusat ja vejolašvuođat
Saamelaiskäräjien toiminnan yleiset tavoitteet
Sámedikki doaimma almmolaš ulbmilat
3.2.1 Saamelaisten yhteisöllisyyden kehittäminen 3.2.2 Saamelaisen perinteisen tiedon turvaaminen 3.2.3 Saamelaisen kulttuuriympäristön turvaaminen 3.2.4 Saamelaiskulttuurin elinvoimaisuuden turvaaminen koko maassa 3.2.5 Saamelaiskäräjien vaalijärjestelmän kehittäminen 3.2.6 Saamelaiskäräjien oman toiminnan kehittäminen 3.2.7 Saamelaiskäräjien edunvalvonnan kehittäminen
3.2.1 Sámiid searválastima ovddieapmi 3.2.2 Sámi árbevirolaš dieđu dorvvasteapmi 3.2.3 Sámi kulturbirrasa dorvvasteapmi 3.2.4 Sámekultuvrra eallinfámu dorvvasteapmi olles riikkas 3.2.5 Sámedikki válgaortnega ovddideapmi 3.2.6 Sámedikki iežas doaimma ovddideapmi 3.2.7 Sámedikki ovddugohcima ovddideapmi
3.3.1 Saamelainen elinkeinopolitiikka 3.3.2.
3.3. Sektormieldásaš dárkilis ulbmilat 3.3.1 Sámi ealáhuspolitihkka 3.3.2.
Saamen kielen elinvoimaisuuden turvaaminen 3.3.3 Saamelaislasten ja - nuorten aseman kehittäminen 3.3.4 Saamenkielisten sosiaali- ja terveyspalvelujen kehittäminen 3.3.5 Saamelaisten kulttuuripalvelujen ja taide-elämän kehittäminen 3.3.6 Saamelaisopetuksen ja korkeakoulutuksen kehittäminen 3.3.7 Saamelaisen parlamentaarisen neuvoston toiminnan kehittäminen
Sámegiela eallinfámu dorvvasteapmi 3.3.3 Sámemánáid ja - nuoraid sajádaga ovddideapmi 3.3.4 Sámegielat sosiála- ja dearvvasvuohtabálvalusaid ovddideapmi 3.3.5 Sámiid kulturbálvalusaid ja dáiddaeallima ovddideapmi 3.3.6 Sámeoahpahusa ja alit oahpahusa ovddideapmi 3.3.7 Sámi parlamentáralaš ráđi doaimma ovddideapmi
Saamelaiskäräjien toimintaohjelman ja taloussuunnitelman 2012-15 rakenne
Sámedikki ekonomiijaplána 2012-15
Saamelaisten asema
Sámiid sajádat
Saamelaiset ovat alkuperäiskansa, jolla on oma historia, kieli, kulttuuri, elinkeinot, elämäntapa ja identiteetti.
Sámit leat eamiálbmot, mas lea iežas historjá, giella, kultuvra, ealáhusat, eallinvuohki ja identitehta.
Saamelaiskäräjien vuonna 2011 keräämien tietojen mukaan Suomessa on 9.919 saamelaista.
Sámedikki jagi 2011 čoaggán dieđuid mielde Suomas leat 9.919 sápmelačča.
Saamelaisten lukumäärä on viimeisen neljän vuoden aikana kasvanut noin 569:lla, lisäystä on tapahtunut nimenomaan saamelaisalueen ulkopuolella.
Sámiid lohkumearri lea maŋimuš njealje jage áigge lassánan sullii 569:in, lasáhus lea dáhpáhuvvan namalassii sámeguovllu olggobealde.
Saamelaisten kotiseutualueella, joka käsittää Enontekiön, Inarin ja Utsjoen kuntien alueen sekä Sodankylän kunnassa sijaitsevan Lapin paliskunnan alueen, asuu 3.459 saamelaista.
Sámiid ruovttuguovllus, mii sisdoallá Eanodaga, Anára ja Ohcejoga gielddaid ja maiddái Soađegili gielddas leahkki Lappi bálgosa, ásset 3.459 sápmelačča.
Alue on laajuudeltaan 35.000 km².
Guovlu lea viidodaga dáfus 35.000 km².
Saamelaiset ovat kotiseutualueellaan kolmasosan vähemmistönä alueen noin 11.000 asukkaasta.
Sámit leat ruovttuguovllus goalmmátoasi vehádahkan guovllu sullii 11.000 ássis.
Vain Utsjoen kunnassa saamelaiset ovat enemmistönä.
Dušše Ohcejoga gielddas sámit leat eanetlohkun.
Suomen saamelaisista jo noin 65 % (6.460) asuu saamelaisalueen ulkopuolella, heistä 653 ulkomailla.
Suoma sámiin jo sullii 65 % (6.460) ássá sámeguovllu olggobealde, sis 653 olgoriikkain.
Ainoa saamelaisenemmistöinen kunta Utsjoki on menettänyt saamelaisväestöä suhteellisesti eniten.
Áidna sámeeanetlogu gielda Ohcejohka lea manahan sápmelaččaid eanemusat earáid ektui.
Siellä saamelaisten osuus kunnan kokonaisväestöstä on nyt noin 60 % kun se vielä vuosituhannen vaihteessa oli yli 70 %.
Doppe sámiid ossodat gieldda oppalašálbmogis lea dál sullii 60 % go dat vel jahkeduháha molsašumis lei badjel 70 %.
Kuva 1 Saamelaisten lukumäärä vuoden 2011 vaaleissa
Govva 1 Sámiid lohkumearri jagi 2011 válggain
Yli 45-vuotiaista saamelaisista 64 % asuu saamelaisalueella ja alle 45-vuotiaista 67 % asuu saamelaisalueen ulkopuolella.
Badjel 45-jahkásaš sápmelaččain 64 % ássá sámeguovllus ja vuollái 45-jahkásaččain 67 % ássá sámeguovllu olggobealde.
Alle kymmenen vuotiaista lapsista yli 70 % asuu saamelaisalueen ulkopuolella ja vastaavasti yli 75- vuotiaista 85 % asuu saamelaisalueella.
Vuollái logi jahkásaš mánáin badjel 70 % ássá sámeguovllu olggobealde ja vástideaddjiláhkai badjel 75- jahkásaččain 85 % ássá sámeguovllus.
Näin ollen reilu enemmistö lapsista, nuorista ja parhaassa työiässä olevista aikuisista asuu saamelaisalueen ulkopuolella.
Nappo ráhpadis eanetlohku mánáin, nuorain ja rávesolbmuin, geat leat báres bargoagis, ássá sámeguovllu olggobealde.
Suomessa puhutaan kolmea saamen kieltä: pohjoissaamea, inarinsaamea ja koltansaamea.
Suomas hállet golbma sámegiela: davvisámegiela, anárašgiela ja nuortalašgiela.
Saamea puhuu alle puolet saamelaisista.
Sámegiela hállá vuollái bealli sámiin.
Pohjoissaamea puhuu 70–80 % sekä inarinsaamea ja koltansaamea kumpaakin alle 15 % saamenkielisistä saamelaisista.
Davvisámegiela hállá 70–80 % sihke anárašgiela ja nuortalašgiela goappáge vuollái 15 % sámegielat sámiin.
Saamen kielellä tarkoitetaan saamen kielilain mukaan kaikkia Suomessa puhuttavia saamen kieliä.
Sámegielain dárkkuhuvvojit sámi giellalága mielde Suomas hállon buot sámegielat.
Perustuslaki turvaa saamelaisille Suomen ainoana alkuperäiskansana oikeuden omaan kieleen ja kulttuuriin ja niitä koskevaan itsehallintoon saamelaisalueella.
Vuođđoláhka sihkkarastá sámiide Suoma áidna eamiálbmogin vuoigatvuođa iežas gillii ja kultuvrai ja dan guoskevaš iešráđđemii sámeguovllus.
Saamelaiskulttuuriin luetaan kuuluvaksi saamen kieli, kulttuuriperintö, käsityöperinnekulttuuri-ilmaukset sekä perinteiset saamelaiselinkeinot kuten poronhoito, kalastus, keräily ja metsästys.
Sámekultuvrai lohkkojit gullat sámegiella, kulturárbi, sámeduodji ja maiddái árbevirolaš sámeealáhusat nugo boazodoallu, guolásteapmi, čoaggin ja meahcásteapmi.
Saamelaisia koskevat keskeiset kansainväliset sopimukset ja muut kansainväliset ihmisoikeusvelvoitteet
Sámiid guoski mearkkašahtti riikkaidgaskasaš soahpamušat ja eará riikkaidgaskasaš olmmošvuoigatvuohtageatnegasvuođat
Suomi on ratifioinut useita alkuperäiskansojen oikeuksia tukevia kansainvälisiä sopimuksia, kuten kansalais- ja poliittisia oikeuksia koskevan yleissopimuksen (KP-sopimus), taloudellisia, sosiaalisia ja sivistyksellisiä oikeuksia koskevan kansainvälisen yleissopimuksen (TSS-sopimus), biodiversiteettisopimuksen, kansallisten vähemmistöjen suojelua koskevan puiteyleissopimuksen (vähemmistöpuiteyleissopimus), lapsen oikeuksia koskevan yleissopimuksen (lapsen oikeuksien sopimus), Euroopan Neuvoston alueellisia ja vähemmistökieliä koskevan eurooppalaisen peruskirjan kulttuuriilmaisujen moninaisuuden suojelemisesta ja edistämisestä tehdyn Unescon yleissopimuksen (kulttuuriilmauksien suojelusopimus) ja Eurooppalaiseen maisemayleissopimuksen (maisemayleissopimus), mutta saamelaisten kulttuurin, perinteisten elinkeinojen ja saamen kielen asema ei ole siltikään riittävän turvattu.
Suopma lea ratifieren máŋggaid eamiálbmogiid vuoigatvuođaid doarju riikkaidgaskasaš soahpamušaid, nugo siviila- ja politihkalaš vuoigatvuođaid guoski oktasašsoahpamuša (KP-sopimus), ekonomalaš, sosiálalaš ja čuvgehuslaš vuoigatvuođaid guoski riikkaidgaskasaš oktasašsoahpamuša (TSS-sopimus), biodiversitehtasoahpamuša, álbmotlaš vehádagaid suodjaleami guoski rápmaoktasašsoahpamuša (vähemmistöpuiteyleissopimus), máná vuoigatvuođaid guoski oktasašsoahpamuša (lapsen oikeuksien sopimus), Eurohpa Ráđi guovllu ja vehádatgielaid guoski eurohpalaš vuođđogirjji kulturalbmanemiid máŋggabealatvuođa gáhttemis ja ovddideamis dahkkon Unesco oktasašsoahpamuša (kulttuuri-ilmauksien suojelusopimus) ja Eurohpalaš duovddaoktasašsoahpamuša (maisemayleissopimus), muhto sámiid kultuvrra, árbevirolaš ealáhusaid ja sámegiela sajádat ii leat dattege doarvái sihkkaraston.
YK:n yleiskokous on hyväksynyt vuonna 2007 yleiskokouksessaan alkuperäiskansojen oikeuksien julistuksen.
ON:id oktasaščoahkkin lea dohkkehan jagi 2007 oktasaščoahkkimis eamiálbmogiid vuoigatvuođaid julggaštusa.
Suomi on allekirjoittanut julistuksen ja sitoutunut julistuksen toimeenpanoon.
Suopma lea vuolláičállán julggaštusa ja čatnasan julggaštusa ollašuhttimii.
Julistus on ennen kaikkea Suomea moraalisesti velvoittava.
Julggaštus geatnegahttá Suoma lagamustá morálalaččat.
Julistus edellyttää, että valtiot ja alkuperäiskansat omien instituutioidensa kautta tekevät yhteistyötä ja neuvottelevat vilpittömin mielin saadakseen alkuperäiskansojen ennakkosuostumuksen sellaisissa hallinnollisissa ja lainsäädännöllisissä asioissa, jotka vaikuttavat alkuperäiskansoihin.
Julggaštus eaktuda, ahte stáhtat ja eamiálbmogat iežaset ásahusaid bokte barget ovttasbarggu ja ráđđádallet vuiges mielain oažžun dihte eamiálbmogiid ovdamiehtama dakkár hálddahuslaš ja láhkaásahuslaš áššiin, mat váikkuhit eamiálbmogiidda.
Julistus tunnustaa alkuperäiskansojen itsemääräämisoikeuden.
Julggaštus dovddasta eamiálbmogiid iešmearridanvuoigatvuođa.
Julistus tunnustaa alkuperäiskansojen oikeuden tavoitella sellaista taloudellista ja sosiaalista kehitystä, joka vastaa alkuperäiskansojen omia näkemyksiään.
Julggaštus dovddasta eamiálbmogiid vuoigatvuođa oččodit dakkár ekonomalaš ja sosiálalaš ovdáneami, mii vástida eamiálbmogiid iežaset oainnuid.
Saamelainen itsemääräämisoikeus KP-sopimus, 1 artikla 1.
Sámiid iešmearridanvuoigatvuohta KP-soahpamuš, 1 artikla 1.
Kaikilla kansoilla on itsemääräämisoikeus.
Buot álbmogiin lea iešmearridanvuoigtavuohta.
Tämän oikeuden nojalla ne määräävät vapaasti poliittisen asennoitumisensa ja harjoittavat vapaasti taloudellisten, sosiaalisten ja sivistyksellisten olojensa kehittämistä.
Dán vuoigatvuođa vuođul dat mearridit friddja politihkalaš jurddašeamis ja ollašuhttet friddja ekonomalaš, sosiálalaš ja čuvgehuslaš diliid ovddideami.
Kansat voivat vapaasti käyttää luonnonrikkauksiaan ja - varojaan omiin tarkoituksiinsa, mikäli se ei vahingoita yhteisen edun periaatteelle perustuvan kansainvälisen taloudellisen yhteistyön ja kansainvälisen oikeuden velvoituksia.
Álbmogat sáhttet friddja geavahit luondduriggodagaid ja - váriid iežaset dárkkuhusaide, juos dat ii vahágahte oktasaš ovddu prinsihpai vuođđudeaddji riikkaidgaskasaš ekonomalaš ovttasbarggu ja riikkaidgaskasaš vuoigatvuođa geatnegasvuođaid.
Missään tapauksessa ei kansalta saa riistää sen omia elinehtoja.
Mange dáhpáhusas ii álbmogis oaččo rivvet sin iežaset eallineavttuid.
Kaikkien tämän yleissopimuksen sopimusvaltioiden, mukaan lukien ne valtiot, jotka ovat vastuussa itsemääräämisoikeutta vailla olevien alueiden ja huoltohallintoalueiden hallinnosta, tulee edistää itsemääräämisoikeuden toteuttamista ja kunnioittaa tätä oikeutta Yhdistyneiden Kansakuntien peruskirjan määräysten mukaisesti.
Buot dán oktasašsoahpamuša soahpamušriikkat, fárrui lohkamiin daid stáhtaid, mat vástidit dakkár guovlluid ja fuolahushálddahusguovlluid hálddahusas, main ii leat iešmearridanvuoigatvuohta, galget ovddidit iešmearridanvuoigatvuođa ollašuhttima ja gudnejahttit dán vuoigatvuođa Ovttastuvvan Nášuvnnaid vuođđogirjji mearrádusaid mielde.
Alkuperäiskansajulistus
Eamiálbmotjulggaštus
Artikla 3: Alkuperäiskansoilla on itsemääräämisoikeus.
Artikla 3: Eamiálbmogiin lea iešmearridanvuoigatvuohta.
Tämän oikeuden perusteella ne määräävät vapaasti poliittisen asemansa ja kehittävät vapaasti taloudellisia, sosiaalisia ja sivistyksellisiä olojaan.
Dán vuoigatvuođa vuođul dat mearridit friddja politihkalaš sajádagas ja ovddidit friddja ekonomalaš, sosiálalaš ja čuvgehuslaš diliid.
Saamelaisten itsemääräämisoikeus ei toteudu tyydyttävällä tavalla.
Sámiid iešmearridanvuoigatvuohta ii ollašuva duhtadahttiláhkai.
Saamelaisten itsemääräämisoikeus ei toteudu perinteisen saamelaiselinkeinojen, saamelaisten kotiseutualueen luonnonvarojen, maan- ja veden tai maankäytön ohjauksessa ja hallinnossa.
Sámiid iešmearridanvuoigatvuohta ii ollašuvá árbevirolaš sámeealáhusaid, sámiid ruovttuguovllu luondduriggodagaid, eana- ja čáhce- dahje eanageavaheami stivremis ja hálddahusas.
SopS 7-8/1976 Sops 6/1976 SopS 78/1994 SopS 2/1998 SopS 60/1991 SopS 23/1998 SopS 17/2007 SopS 14/2006 levä YK:n alkuperäiskansojen erityisraportoija James Anayan raportti suosituksineen luovutettiin YK:n ihmisoikeusneuvostolle 13.1.2011.
SopS 7-8/1976 Sops 6/1976 SopS 78/1994 SopS 2/1998 SopS 60/1991 SopS 23/1998 SopS 17/2007 SopS 14/2006 Sámiid sajádaga eamiálbmogin Ruoŧas, Norggas ja Suomas giehtadalli ON:id eamiálbmogiid sierraraporterejeaddji James Anaya raporta ávžžuhusaiguin luohpaduvvui ON:id olmmošvuoigatvuohtaráđđái 13.1.2011.
Raportissaan Anaya kiinnitti huomiota mm. saamelaisten itsehallinnon kehittämistarpeisiin ja suositteli Suomea ratifioimaan ILO 169-sopimuksen.
Raporttas Anaya giddii fuopmášumi ee. sámiid iešráđđema ovddidandárbbuide ja ávžžuhii Suoma ratifieret ILO 169-soahpamuša.
Alkuperäiskansaraportoija kehotti Suomea parantamaan saamelaisten itsemääräämisoikeutta, siirtämään tehtäviä saamelaiskäräjille asioissa, jotka koskevat saamelaisten perinteisiä elinkeinoja, kulttuuria, kieltä ja maaoikeuksia.
Eamiálbmotraporterejeaddji ávžžuhii Suoma buoridit sámiid iešmearridanvuoigatvuođa, sirdit bargguid sámediggái áššiin, mat gusket sámiid árbevirolaš ealáhusaid, kultuvrra, giela ja eanavuoigatvuođaid.
Suomen valtion tulisi turvata saamelaiskäräjille riittävät resurssit toimia ja tehostamaan toimia saame kielten elvyttämiseksi.
Suoma stáhta galggašii sihkkarastit sámediggái doarvái resurssaid doaibmat ja beavttálmahttit doaimmaid sámegielaid ealáskahttima várás.
Suomi on sitoutunut raportin suositusten toimeenpanoon.
Suopma lea čatnasan raportta ávžžuhusaid ollašuhttimii.
Kolmas saamelaisparlamentaarikkojen konferenssi vuonna 2011 vaati julistuksessaan mm. saamelaisten itsemääräämisoikeuden toteuttamista, riittäviä resursseja saamelaiskäräjille ja saamen kielen, kulttuurin ja elinkeinojen tukemiseen, oikeutta maahan, veteen ja luonnonvaroihin sekä kiirehti Ilo-sopimuksen ratifiointia.
Goalmmát sámeparlamentarihkáriid konfereansa jagi 2011 gáibidii julggaštusas ee. sámiid iešmearridanvuoigatvuođa ollašuhttima, doarvái resurssaid sámediggái ja sámegiela, kultuvrra ja ealáhusaid doarjumii, vuoigatvuođa eatnamii, čáhcái ja luondduváriide ja maiddái hoahpuhii ILO-soahpamuša ratifierema.
Euroopan Unionin komissio on 20.11.2008 hyväksynyt tiedonannon Euroopan unioni ja arktinen alue.
Eurohpa Uniovnna komissio lea 20.11.2008 dohkkehan dieđuaddima Eurohpa uniovdna ja árktalaš guovlu.
Tiedonannossa Euroopan Unioni sitoutuu jatkuvaan dialogiin arktisten alkuperäiskansojen kanssa.
Dieđuaddimis Eurohpa Uniovdna čatnasa jotkkolaš dialogai árktalaš eamiálbmogiiguin.
Tiedonannossa todetaan myös, että EU:n tulisi pohtia miten alkuperäiskansojen osallisuus järjestetään osana EU:n pohjoisen ulottuvuuden politiikkaa.
Dieđuaddimis gávnnahuvvo maiddái, ahte EU galggašii guorahallat mo eamiálbmogiid osolašvuohta lágiduvvo EU davvi dimenšuvnna politihka oassin.
Euroopan parlamentti teki 20.1.2011 päätöksen EU:n kestävästä politiikasta pohjoisessa.
Eurohpa parlameanta dagai 20.1.2011 mearrádusa EU suvdilis politihkas davvin.
Parlamentti vetoaa Suomeen ja Ruotsiin, jotta ne ratifioisivat ILO 169-sopimuksen.
Parlameanta doarjala Supmii ja Ruŧŧii, vuoi dat ratifierešedje ILO 169-soahpamuša.
Parlamentti myös vaati, että alkuperäiskansojen on osallistuttava kiinteämmin politiikkojen suunnitteluun.
Parlameanta maiddái gáibidii, ahte eamiálbmogat galget oassálastit lávgagut politihkariid plánemii.
Alkuperäiskansakulttuurien ja - kielien turvaaminen edellyttää erityistoimenpiteitä.
Eamiálbmotkultuvrraid ja - gielaid sihkkarastin eaktuda sierradoaibmabijuid.
Suomen Euroopan unionin liittymisasiakirjan osana on saamelaisia koskeva pöytäkirja nro 3, jolla sopimuspuolet tunnustavat Suomella ja Ruotsilla kansallisen ja kansainvälisen oikeuden mukaan olevat velvoitteet ja sitoumukset saamelaisiin nähden saamelaisten elinkeinojen, kielen, kulttuurin ja elämäntavan säilyttämiseksi ja kehittämiseksi sekä katsovat, että perinteinen saamelaiskulttuuri ja saamelaiselinkeinot ovat riippuvaisia luontaiselinkeinoista kuten poronhoidosta saamelaisten perinteisillä alueilla.
Suoma Eurohpa uniovnna searvanáššebáhpára oassin lea sámiid guoskevaš beavdegirji nr 3, mainna soahpamušoassebealit dovddastit, ahte Suomas ja Ruoŧas leat álbmotlaš ja riikkaidgaskasaš vuoigatvuođa mielde geatnegasvuođat ja čatnasumit sámiid hárrái sámiid ealáhusaid, giela, kultuvrra ja eallinvuogi seailluheami ja ovddideami várás sihke oaivvildit, ahte árbevirolaš sámekultuvra ja sámeealáhusat leat gitta luondduealáhusain nugo boazodoalus sámiid árbevirolaš eatnamiin.
Liittymisasiakirja on otettu osaksi nk. Lissabonin sopimusta.
Searvanáššebábir lea váldon oassin ng. Lissabon soahpamuša.
Saamelaispöytäkirjan 1 artiklan mukaan sen estämättä, mitä EY:n perustamissopimuksessa määrätään, saamelaisille saadaan myöntää yksinoikeuksia poronhoidon harjoittamiseen perinteisillä saamelaisalueilla.
Sámebeavdegirjji 1 artikla mielde dan easttekeahttá, mii EY vuođđudansoahpamušas mearriduvvo, sámiide oažžu mieđihit oktovuoigatvuođaid boazodoaluin bargamii árbevirolaš sámeguovlluin.
Tällainen uudistus voidaan siten toteuttaa kansallisesti ilman EU:n suostumusta.
Dákkár ođastusa lea vejolaš dasto ollašuhttit álbmotlaččat almmá EU miehtama haga.
Artiklan 2 mukaisesti pöytäkirjaa voidaan laajentaa koskemaan muitakin perinteisiin saamelaiselinkeinoihin liittyviä saamelaisten yksinoikeuksia, mikä kuitenkin edellyttää kaikkien sopimuspuolten suostumuksen.
Artikla 2 mielde beavdegirjji lea vejolaš viiddidit, ahte dat guoská árbevirolaš sámeealáhusaide gulavaš sámiid earáge oktovuoigatvuođaid, mii goittotge eaktuda buot soahpamušoassebeliid miehtama.
Suomessa perustuslain toteutumista lainsäädäntöhankkeissa valvoo perustuslakivaliokunta.
Suomas vuođđolága ollašuvvama láhkaásahanfidnuin gohcá vuođđoláhkaváljagoddi.
Valiokunnan kannanoton saamelaisten oikeusasemasta linjaavat lainsäädännön valmistelua.
Váljagotti bealiváldimit sámiid vuoigatvuohtasajádagas linjádit láhkaásaheami válmmaštallama.
Perustuslakivaliokunnan kannanotot huomioidaan saamelaiskäräjien edunvalvonnassa ja lausunnoissa.
Vuođđoláhkaváljagotti bealiváldimat váldojit vuhtii sámedikki ovddugohcimis ja cealkámušain.
Saamelaiskäräjien oman toiminnan ja edunvalvonnan lähtökohtana on Suomen kansainvälisten velvoitteiden ja kansainvälisten alkuperäiskansa- ja ihmisoikeuksien toteutumista valvovien elimien suosituksien toteutumisen edistäminen.
Sámedikki iežas doaimma ja ovddugohcima vuolggasadjin lea Suoma riikkaidgaskasaš geatnegasvuođaid ja riikkaidgaskasaš eamiálbmot- ja olmmošvuoigatvuođaid ollašuvvama gohcci orgánaid ávžžuhusaid ollašuvvama ovddideapmi.
Toimikauden lähtökohdat
Doaibmabaji vuolggasajit
Pääministeri Jyrki Kataisen hallituksen hallitusohjelmassa valtioneuvosto on sitoutunut turvaamaan saamelaiskäräjien toimintaedellytykset.
Oaiveministtar Jyrki Katainen ráđđehusa ráđđehusprográmmas stáhtaráđđi lea čatnasan sihkkarastit sámedikki doaibmaneavttuid.
Hallitusohjelmassa asetetaan tavoitteeksi ILO 169-sopimuksen ratifiointi ensimmäistä kertaa.
Ráđđehusprográmmas biddjo ulbmilin ILO 169 soahpamuša ratifieren vuosttas háve.
Hallitus sitoutuu myös kehittämään maankäyttöä ohjaavaa lainsäädäntöä selkiyttämällä ja osallistumalla alkuperäiskansoja koskevaan kansainväliseen yhteistyöhön alkuperäiskansojen tosiasiallisen suojelun vahvistamiseksi Hallitusohjelmassa sitoudutaan toteuttamaan saamen kielten elvyttämisohjelma, sen resursointi ja luomaan pysyvä toimintamalli saamen kielten elvyttämiseksi.
Ráđđehus čatnasa maiddái ovddidit eanageavaheami stivrejeaddji láhkaásaheami nu ahte čielggasmahttá ja oassálastá eamiálbmogiid guoski riikkaidgaskasaš ovttasbargui eamiálbmogiid duođalaš suodjaleami nannema dihtii. Ráđđehusprográmmas čatnasuvvo dasa, ahte ollašuhtto sámegielaid ealáskahttinprográmma, dan resurseren ja ráhkaduvvo fásta doaibmamálle sámegielaid ealáskahttima várás.
Hallitus sitoutuu turvaamaan sosiaali- ja terveyspalveluita saamen kielellä ja laatimaan kansallisen kielistrategia.
Ráđđehus čatnasa sihkkarastit sosiála- ja dearvvasvuohtabálvalusaid sámegielain ja ráhkadit álbmotlaš giellastrategiija.
Strategiassa ja kehittämisessä kiinnitetään erityistä huomiota saa-men, romanikielen sekä viittomakielen asemaan.
Strategiijas ja ovddideamis giddejuvvo erenomáš fuopmášupmi sáme-, románagiela ja maiddái seavagiela sajádahkii.
Biodiversiteettistrategian toimeenpanossa sitoudutaan turvaamaan saamelainen kulttuurinen tapa ja perinne käyttää luontoa.
Biodiversitehtastrategiija ollašuhttimis čatnasuvvo dasa, ahte sihkkarasto sápmelaš kulturvuohki ja árbevierru geavahit luonddu.
Hallitusohjelman linjaukset toteutuessaan parantavat saamelaiskäräjien toimintaedellytyksiä ja turvaavat saamen kielen ja kulttuurin säilymistä.
Ráđđehusprográmma linjjá meroštallamiid ollašuvadettiin, buorránit sámedikki doaibmaneavttut ja maiddái sámegiela ja kultuvrra seailun sihkkarasto.
Kaivoslaki (621/2011) ja vesilaki (587/2011) on uudistettu.
Ruvkeláhka (621/2011) ja čáhceláhka (587/2011) leat ođasmahtton.
Lakeihin on otettu nk. saamelaiskulttuurin heikentämisen suoja.
Lágaide lea váldon ng. sámekultuvrra heajudeami suodji.
Perustuslakivaliokunta on linjannut, että saamelaisia koskeviin erityislakeihin tulee ottaa ns. saamelaiskulttuurin heikentämisen suoja kaivoslain ja vesilain esimerkin mukaisesti.
Vuođđoláhkaváljagoddi lea linjádan, ahte sámiid guoski sierralágaide galgá váldit ng. sámekultuvrra heajudeami suoji ruvkelága ja čáhcelága ovdamearkka mielde.
Kaivoslain mukaan kullanhuuhdonta-, malminetsintä- tai kaivoslupaa ei tule myöntää, jos luvan mukainen toiminta yksin tai yhdessä muiden vastaavien lupien tai alueiden muiden käyttömuotojen kanssa heikentäisi saamelaisten kotiseutualueella olennaisia edellytyksiä harjoittaa perinteisiä saamelaiselinkeinoja
Ruvkelága mielde golledoidin-, málbmaohcan- dahje ruvkelobi ii galgga mieđihit, jos lobi mieldásaš doaibma okto dahje ovttas eará vástideaddji lobiid dahje guovlluid eará geavahanhámiiguin heajudivčče sámiid ruovttuguovllus dehalaš eavttuid bargat árbevirolaš sámee
taikka muutoin ylläpitää ja kehittää saamelaiskulttuuria.
aláhusaiguin dahje muđui bajásdoallat ja ovddidit sámekultuvrra.
Suomen, Norjan ja Ruotsin valtiot neuvottelevat parhaillaan pohjoismaisen saamelaissopimuksen ratifioimiseksi.
Suoma, Norgga ja Ruoŧa stáhtat ráđđádallet bárrásiin davviriikkalaš sámesoahpamuša ratifierema várás.
Kolmen maan saamelaiskäräjillä on edustajat kansallisissa neuvotteluvaltuuskunnissa.
Golmma riikka sámedikkis leat ovddasteaddjit álbmotlaš ráđđádallansáttagottiin.
Neuvottelut on tarkoitus saada valmiiksi viimeistään vuonna 2015.
Ráđđádallamiid lea dárkkuhus oažžut gárvvisin maŋimustá jagi 2015.
Saamelainen parlamentaarinen neuvosto on kokouksessaan 14.4.2010 päättänyt, että saamelaiset muodostavat yhteisen kannan pohjoismaisen saamelaissopimuksen jatkoneuvotteluissa.
Sámi parlamentáralaš ráđđi lea čoahkkimis 14.4.2010 mearridan, ahte sámit ráhkadit oktasaš oainnu davviriikkalaš sámesoahpamuša joatkkaráđđádallamiin.
Ympäristöministeriön asettama kansallinen artikla 8(j)-työryhmä on luovuttanut esityksensä saamelaisten luonnon monimuotoisuuteen liittyvän perinteisen tiedon suojelemiseksi, elvyttämiseksi ja turvaamiseksi Suomen kansainvälisten velvoitteiden mu
Birasministeriija ásahan álbmotlaš artikla 8(j)bargojoavku lea luohpadan evttohusa, mii guoská sámiid luonddu máŋggahámatvuhtii gulavaš árbevirolaš dieđu suodjaleami, ealáskahttima ja sihkkarastima Suoma riikkaidgaskasaš geatnegasvuođaid
Pohjoismainen saamelaissopimus
Davviriikkalaš sámesoahpamuš
Yhteispohjoismainen asiantuntijaryhmä luovutti marraskuussa 2005 ehdotuksen pohjoismaiseksi saamelaissopimukseksi.
Davviriikkaid oktasaš áššedovdijoavku luohpadii skábmamánus 2005 evttohusa davviriikkalaš sámesoahpamuššan.
Sopimuksen tarkoituksena on vahvistaa ja lujittaa saamelaisten oikeuksia siten, että he voivat säilyttää ja kehittää kieltään, kulttuuriaan, elinkeinojaan ja yhteiskuntaelämäänsä niin, että valtionrajat mahdollisimman vähän häiritsevät sitä.
Soahpamuša dárkkuhussan lea nannet ja gievrudit sámiid vuoigatvuođaid nu, ahte dat sáhttet seailluhit ja ovddidit giela, kultuvrra, ealáhusaid ja servodateallima nu, ahte stáhtaráját nu uhcán go vejolaš heađuštit dan.
Valtioiden tulee yhteistyössä saamelaiskäräjien kanssa edistää valtionrajojen suuntautuvan toiminnan kannalta merkityksellisen lainsäädännön ja muun sääntelyn jatkuvaa harmonisointia. Vesilaki
Stáhtat galget ovttasbarggus sámedikkiiguin ovddidit stáhta rájáide guoskevaš doaimma dáfus mearkkašahtti láhkaásaheami ja eará ásaheami jotkkolaš oktiiheiveheami.
toteudu, koska saamelaisten kaisesti.
toteudu, koska saamelaisten mielde.
Työryhmä antoi 28 tärkeää toimenpide-esitystä ja 11 suositusta eri ministeriöille ja viranomaisille saamelaisten perinteisen tiedon suojelemiseksi, elvyttämiseksi ja palauttamiseksi.
Bargojoavku attii 28 dehalaš doaibmabiddjoevttohusa ja 11 ávžžuhusa sierra ministeriijaide ja virgeoapmahaččaide sámiid árbevirolaš dieđu suodjaleami, ealáskahttima ja máhcaheami várás.
Loppuraportti huomioidaan Suomen luonnon monimuotoisuuden ja kestävän käytön strategian ja toimintaohjelman valmistelussa.
Loahpparaporta váldo vuhtii Suoma luonddu máŋggahámatvuođa ja suvdilis geavaheami strategiija ja doaibmaprográmma válmmaštallamis.
Opetus- ja kulttuuriministeriön asettama työryhmä luovutti esityksensä saamen kielten elvytysohjelmaksi maaliskuussa 2012.
Oahpahus- ja kulturministeriija ásahan bargojoavku luohpadii evttohusa sámegielaid ealáskahttinprográmman njukčamánus 2012.
Työryhmä esittää mm. että kielipesätoiminta vakiinnutetaan ja laajennetaan, saamen kielen opetusta kehitetään koko maassa, koltansaamen elvyttämiseksi toteutetaan erityistoimenpiteitä, saamenkielistä radio-, televisio- ja internetsisältöjä lisätään huomattavasti ja saamelaistaiteen ja kulttuurin tukea lisätään nykyisestä.
Bargojoavku evttoha ee. ahte giellabeassedoaibma stáđásmahtto ja viiddiduvvo, sámegiela oahpahus ovddiduvvo olles riikkas, nuortalašgiela ealáskahttima várás ollašuhttojit sierradoaibmabijut, sámegielat radio-, televisio- ja internetsisdoalut lasihuvvojit dovdomassii ja sámedáidaga ja kultuvrra doarjja lasihuvvo dalážis.
Kataisen hallituksen toimikautena on tarkoitus uudistaa kalastuslaki, Tenojoen kalastusta ohjaava valtiosopimus, laki Metsähallituksesta, maastoliikenne-, luonnonsuojelu-, erämaa- ympäristönsuojelu-, maankäyttö ja rakennus-, ja ympäristövaikutusten arvioinnista annettu laki.
Katainen ráđđehusa doaibmabaji lea dárkkuhus ođasmahttit guolástuslága, Deanu guollebivddu stivrejeaddji stáhtasoahpamuša, lága Meahciráđđehusas, meahccejohtalus-, luonddusuodjalan-, meahcceguovlo- birassuodjalan-, eanageavahan- ja huksen-, ja birasváikkuhusaid árvvoštallamis addon lága.
Lisäksi hallitus valmistelee kunnallishallinnon ja sosiaali- ja terveyspalvelujen rakenneuudistusta.
Lassin ráđđehus válmmaštallá gielddahálddahusa ja sosiála- ja dearvvasvuohtabálvalusaid ráhkadusođastusa.
Saamelaiskäräjien toiminnan arvot
Sámedikki doaimma almmolaš ulbmilat
Saamelaiskäräjien toiminnan arvot vahva saamelainen identiteetti saamen kielten elinvoimaisuus saamelainen kulttuuri ja kulttuuriperintö perinteisten elinkeinojen elinvoimaisuus saamelainen luontoyhteys
Sámedikki ekonomiijaplána 2012-15 nana sámi identitehta sámegielaid eallinfápmu sámekultuvra ja kulturárbi árbevirolaš ealáhusaid eallinfápmu sámi luondduoktavuohta
saamelainen kulttuurimaisema saamelaisten kestävän kehityksen ja biologisen monimuotoisuuden turvaaminen saamelainen tasa-arvo ja yhdenvertaisuus yhteisöllisyys saamelaisten perinteiden ylläpitäminen ja perinteisen tiedon elvyttäminen ja turvaaminen
sámi kulturduovdda sámiid suvdilis ovdáneami ja biologalaš máŋggahámatvuođa sihkkarastin sámi dásseárvu ja ovttaveardásašvuohta searválastin sámiid árbevieruid doalaheapmi ja árbevirolaš dieđu ealáskahttin ja sihkkarastin
Kulttuuri on siirtynyt sukupolvelta toiselle valtakulttuuriin paineessa ja säilyttänyt elinvoimaisuutensa yhteiskunnallisesti muutospaineista huolimatta.
Kultuvra lea sirdásan buolvvas nubbái váldokultuvrra deattu vuolde ja seailluhan eallinfámu servodagas nuppástusdeattus fuolakeahttá.
Saamelaiskulttuuri on luontosidonnan kulttuuri.
Sámekultuvra lea lundui čatnasan kultuvra.
Globalisaation ja teollistuneen maailman tuomat uhat uhkaavat horjuttavat ihmisen ja luonnon välistä tasapainoa myös saamelaisten kotiseutualueella.
Globalisášuvnna ja industriijamáilmmi buktán áitagat heailluhit olbmo ja luonddu gaskasaš dássedeattu maiddái sámiid ruovttuguovllus.
Ilmastonmuutos, sen tuomat kielteiset vaikutukset luonnon monimuotoisuuteen ja kulttuurin harjoittamisedellytyksiin, uudet tulokaslajit ja luonnonresurssien laajamittaisen hyödyntämisen kiihtyminen arktisella alueella uhkaavat saamelaiskulttuurin ja arktisten alkuperäiskansojen tulevaisuutta.
Dálkkádatnuppástus, dan buktin negatiivvalaš váikkuhusat luonddu máŋggahámatvuhtii ja kultuvrra doalahaneavttuide, ođđa boahttišlájat ja luondduresurssaid viiddes ávkingeavaheami lassáneapmi árktalaš guovllus áitet sámekultuvrra ja árktalaš eamiálbmogiid boahttevuođa.
Teollistuneen maailman elintason ylläpitäminen ja uuden teknologian kehitys ovat tuoneet suuren kiinnostuksen myös saamelaisten kotiseutualueen kaivosmineraaleihin.
Industriijamáilmmi eallindási doalaheapmi ja ođđa teknologiija ovdáneapmi leat buktán stuorra beroštumi maiddái sámiid ruovttuguovllu ruvkeminerálaide.
Kiinnostus arktisiin luonnonresursseihin tuo tarpeen myös uusille infrastruktuuriratkaisulle, jotka voivat uhata saamelaiskulttuurin tulevaisuutta.
Beroštupmi árktalaš luondduresurssaidda buktá dárbbu maiddái ođđa infrastruktuvračovdosii, mat sáhttet áitit sámekultuvrra boahttevuođa.
ILO 169-sopimuksen ratifiointi on paras mahdollisuus turvata saamelaisten kotiseutualueen luonnon ja ihmisen tasapainon säilyminen myös tuleville sukupolville ja turvata saamelaiskulttuurin säilyminen.
ILO 169 soahpamuša ratifieren lea buoremus vuohki sihkkarastit sámiid ruovttuguovllu luonddu ja olbmo dássedeattu seailuma maiddái boahttevaš buolvvaide ja sihkkarastit sámekultuvrra seailuma.
Ilmastonmuutospolitiikkaan vaikuttaminen niin kansallisesti kuin kansainvälisestikin tulee olemaan tärkeä osa saamelaiskäräjien toimintakauden työtä.
Dálkkádatnuppástuspolitihkai váikkuheapmi nu álbmotlaččat go riikkaidgaskasaččatge boahtá leat sámedikki doaibmabaji barggu dehalaš oassi.
Saamelaisten oikeudellinen asema on perustuslaissa vahva.
Sámiid vuoigatvuođalaš sajádat lea vuođđolágas nanus.
Suomen ratifioimat kansainväliset ihmisoikeussopimukset suojelevat saamelaiskulttuuria, mutta sopimuksia valvovien elinten suositukset jäävät pääosin toteuttamatta Suomessa.
Suoma ratifieren riikkaidgaskasaš olmmošvuoigatvuohtasoahpamušat suodjalit sámekultuvrra, muhto soahpamušaid gohcci orgánaid ávžžuhusat báhcet váldooasis ollašuvakeahttá Suomas.
Oikeudellinen suoja ei kuitenkaan toteudu riittävästi koska saamelaiskulttuurin suojasta eli ole määrätty perinteisiä saamelaiselinkeinoja ohjaavassa lainsäädännössä.
Vuoigatvuođalaš suodji ii goittotge ollašuva doarvái go sámekultuvrra suojis ii leat mearriduvvon árbevirolaš sámeealáhusaid stivrejeaddji láhkaásaheamis.
Perinteiset saamelaiselinkeinot ovat saamelaiskulttuurin ydintä ja tukevat perinteisten saamen kielen käyttöympäristöjen säilymistä.
Árbevirolaš sámeealáhusat leat sámekultuvrra váimmus ja dorjot sámegiela árbevirolaš geavahanbirrasiid seailuma.
saamelaisilla on vahva osaaminen perinteisten elinkeinojen harjoittamisesta ja perinteiset elinkeinot ovat säilyttäneet perinteisen harjoittamismallinsa nykypäivään asti kaikista yhteiskunnallisista muutospaineista huolimatta.
Sámiin lea nana máhttin árbevirolaš ealáhusaiguin bargamis ja árbevirolaš ealáhusat leat seailluhan árbevirolaš bargomálle otnáža rádjai buot servodaga nuppástusdeattuin fuolakeahttá.
Perinteiset saamelaiselinkeinot ovat saamelaiskulttuurin vahvuus.
Árbevirolaš sámeealáhusat leat sámekultuvrra nanusvuohta.
Saamelaisnuoret haluavat päästä perinteisten saamelaiselinkeinojen pariin siirtämään omaa kulttuuriaan sukupolvelta toiselle turvaten saamelaiskulttuurin jatkuvuutta.
Sámenuorat háliidit beassat árbevirolaš sámeealáhusaide sirdin dihtii iežaset kultuvrra buolvvas nubbái sihkkarastimiin ná sámekultuvrra jotkkolašvuođa.
Suuri osa saamelaisista saa kuitenkin toimeentulonsa uudenaikaisista elinkeinoista ja ammateista.
Stuorra oassi sámiin oažžu goittotge áigáiboađu ođđaáigásaš ealáhusain ja ámmáhiin.