pere/sami_parallel huggingface dataset:
Alkuperäiskansojen elokuvakeskus Skábma järjestää dokumenttielokuvien käsikirjoituskurssin Inarissa yhteistyössä Saamelaisalueen koulutuskeskuksen kanssa.
Eamiálbmogiid filbmaguovddáš Skábma ordne dokumeantafilmmaid giehtačállingurssa Anáris ovttasbarggus Sámi Oahpahusguovddážiin.
Kurssi alkaa elokuussa 2011 kestäen joulukuuhun 2011
Gursa álgá borgemánus 2011 ja bistá juovlamánu 2011 rádjai
ja kurssille on mahdollista osallistua työn ohella.
, gursii sáhttá oassálastit vaikke livččege seamma áigge barggus.
Kyseessä on täydennyskoulutus, ja se on tarkoitettu henkilöille, joilla on alan koulutusta tai kokemusta tai esim. toimittajan tausta.
Giehtačállingursa lea dievasmahttinskuvlejupmi ja dat lea oaivvilduvvon olbmuide, geain lea dán suorggi skuvlejupmi dahje bargohárjáneampi dahje omd. doaimmaheaddji duogáš.
Etusijalla ovat saamenkieliset ja saamelaisaiheiset elokuvat, jotka sopivat teemaan ” Terveisiä tuntureilta ”.
Ovdasadji lea sámegielat ja sámefáttás dahkkon dokumeantain, mat heivejit ” Dearvvuođat duoddariin ” tema vuollái.
Kurssi sisältää viikonlopputapaamiset kerran kuukaudessa ja skype-tapaamiset tarpeen mukaan.
Deaivvadeamit dollojit oktii mánotbajis vahkkoloahpa ain hávil ja dárbbu mielde leat skype-deaivvadeamit.
Ensimmäinen kokoontuminen on perjantai-illasta sunnuntaihin 26.-28.8.2011 SAKK:n medialuokassa Inarissa.
Vuosttas čoahkkaneapmi lea bearjadat eahkedis sotnabeaivái 26.-28.8.2011 ja gursabáiki lea Sámi Oahpahusguovddáža medialuohkká Anáris.
Vapaamuotoiset hakemukset 3.8.2011 mennessä sähköpostitse osoitteella tarja.
Sádde ohcamuša maŋimustá 3.8.2011 čujuhussii tarja.
porsanger (at) samediggi.
porsanger (at) samediggi.
Hakemuksessa tulee olla
Ohcamušas galget leat
o ansioluettelo eli tiedot mitä on tehnyt tähän asti o lyhyt tiivistelmä dokumentin aiheesta o miksi haluaa kurssille ja omat tavoitteet kurssin suhteen
o cv, dieđut maid lea bargan dán rádjai o oanehaš čálus dokumeantafilmma fáttá birra o manin hálida gursii ja iežas mihttomearit gurssa ektui
Kurssille otetaan enintään 10 osanottajaa, hakijoille ilmoitetaan asiasta 10.8.2011 mennessä.
Gursii váldojit eanemustá 10 oasseváldi, ohcciide almmuhuvvo áššis 10.8.2011 rádjai.
Alkuperäiskansojen elokuvakeskus Skábma
Eamiálbmogiid filbmaguovddáš Skábma
Saamelaiskäräjät järjestää seminaarin saamen- ja maorikielten elvytyksestä 13.9.2011
Sámediggi ordne seminára sáme- ja maorigielaid ealáskahttimis 13.9.2011
Saamelaiskäräjät järjestää syyskuussa Helsingissä seminaarin saamen ja maorikielten elvytyksestä.
Sámediggi ordne čakčamánus Helssegis seminára sáme- ja maorigielaid ealáskahttimis.
Seminaari tukee opetus- ja kulttuuriministeriön käynnistämää saamen kielen elvyttämisohjelman suunnittelua.
Seminára galgá doarjut oahpahus- ja kulturministeriija álggahan sámegiela ealáskahttinprográmma plánenbarggu.
Elvyttämisohjelman tavoitteena on kehittää ja ylläpitää saamen kieltä, palauttaa saamen kieli sen menettäneille saamelaisille sekä tehdä kielestä saamelaisyhteisöä kannatteleva kieli.
Ealáskahttinprográmma ulbmilin lea ovddidit ja bajásdoallat sámegiela, máhcahit sámegiela sámiide, geat leat dan manahan ja bargat gielas sámeservoša duvdi giela.
Seminaari saamen ja maorikielten elvytyksestä järjestetään Helsingissä 13.9. klo 9.00-15.00.
Seminára sáme- ja maorigielaid ealáskahttimis ordnejuvvo Helssegis 13.9. dmu 9.00-15.00.
Seminaari pidetään Eduskunnan Pikkuparlamentissa. Käyntiosoite on Arkadiankatu 3.
Seminára ordnejuvvo Riikkabeivviid Pikkuparlamenttis, Arkadiankatu 3.
Seminaariin pitää ilmoittautua 7.9. menneessä.
Seminárii galgá almmuhit iežas 7.9. rádjai.
Saamen- ja maorinkielen elvyttäminen - seminaarin ohjelma 13.9.2011.
Sáme- ja maorigielaid ealáskahttinseminára prográmma 13.9.2011.
Saamelaiskäräjien järjestämän Helsingin seminaarin aiheena on saamen ja maorin kielen elvyttäminen ja voimistaminen.
Sámedikki lágidan Helssega seminára fáddán leat sámegiela ja maorigiela ealáskahttin ja nannen.
Seminaarin tarkoituksena on olla osa opetus- ja kulttuuriministeriön käynnistämää saamen kielen elvyttämisohjelmaa ja tukea sen suunnittelua ja toteuttamista.
Seminára dárkkuhussan lea doaibmat oahpahus- ja kulturministeriija álggahan sámegiela ealáskahttinprográmma oassin ja doarjut dan plánema ja ollašuhttima.
Käynnissä olevan elvyttämisohjelman tavoitteena on kehittää ja ylläpitää saamen kieltä sekä palauttaa saamen kieli sen menettäneille saamelaisille sekä tehdä kielestä saamelaisyhteisöä kannatteleva kieli.
Jođus leahkki ealáskahttinprográmma ulbmilin lea ovddidit ja bajásdoallat sámegiela ja maiddái máhcahit sámegiela dan massán sápmelaččaide ja maiddái bargat gielas sámeservoša duvdi giela.
Seminaarin yhtenä tarkoituksena on tiedottaa saamelaiskäräjien tavoitteista ja toimenpiteistä säilyttää ja kehittää saamen kieltä sekä ylläpitää sen elinvoimaisuutta.
Seminára oktan dárkkuhussan lea dieđihit sámedikki ulbmiliin ja doaibmabijuin seailluhit ja ovddidit sámegiela ja maiddái doalahit dan eallinfámu.
Tavoitteena on myös tuoda esille positiivista mallia Uudessa Seelannissa asuvan alkuperäiskansan, maorien kielen elvyttämis- ja voimistamistoimenpiteistä.
Ulbmilin lea maiddái buktit ovdan positiivvalaš málle Ođđa Selándas ássi eamiálbmoga, maorigiela ealáskahttin- ja duvdindoaimmain.
Maorin kieli sai virallisen aseman ennen saamen kieltä vuonna 1987.
Maorigiella oaččui virggálaš sajádaga ovdal sámegiela jagi 1987.
Maorien kielipesä ja muut elvyttämishankkeet ovat niittäneet kaikkialla maailmalla suurta mainetta hyvillä tuloksillaan.
Maoriid giellabeassi ja eará ealáskahttinfidnut leat beaggán miehtá máilmmi buriid bohtosiin.
Sen vuoksi on korkea aika saada kuulla maorien itsensä kertomana muun muassa maorin kielen uusimmasta hankkeesta nykyaikaisen teknologian käyttämisestä maorin kielen elävöittämiseksi.
Dan dihte lea juo rivttes áigi beassat gullat maoriid iežaset muitaleami earret eará maoriid giela ođđaseamos fidnus, mas geavahuvvo dán áigge teknologiija maorigiela ealáskahttimis.
Seminaarissa kuullaan myös saamen kielten kuten inarinsaamen elvyttämishankkeista ja niiden tuloksista.
Semináras leat ovdan maiddái sámegielaid nugo anárašgiela ealáskahttinfidnut ja daid bohtosat.
Tällä seminaarilla saamelaiskäräjät haluaa myös haastaa ja kannustaa eri tahoja työskentelemään saamen kielen vahvistamiseksi.
Dáinna seminárain sámediggi háliida maiddái hástit ja movttiidahttit sierra oassebeliid bargat sámegiela nannema várás.
Samalla on mahdollisuus keskustella saamen kielen ja kulttuurin tulevaisuuden kehittämismahdollisuuksista.
Seamma háve lea vejolašvuohta ságastallat sámegiela ja kultuvrra boahttevuođa ovddidanvejolašvuođain.
Saamelaiskäräjät haluaa turvata saamen kielen tulevaisuuden niin saamelaisten kotiseutualueella kuin sen ulkopuolellakin.
Sámediggi háliida sihkkarastit sámegiela boahttevuođa nu sámiid ruovttuguovllus go dan olggobealdege.
Suomessa puhutaan kolmea saamen kieltä, pohjois-, inarin- ja koltansaamea.
Suomas hállojuvvojit golbma sámegiela, davvisáme-, anáraš- ja nuortalašgiella.
Kaikki saamen kielet kuuluvat uhanalaisten kielten joukkoon.
Buot sámegielat gullet áitatvuloš gielaid jovkui.
Jos saamen kielet häviävät, häviää samalla korvaamaton osa kulttuurista ja luontoon liittyvää perinteistä tietoa, sillä kieli, kulttuuri ja luonto kuuluvat läheisesti yhteen.
Jos sámegielat jávket, jávká seamma háve áidnalunddot oassi kultuvrras ja lundui gulavaš árbevirolaš diehtu, dasgo giella, kultuvra ja luondu gullet lávga oktii.
Lisätietoja seminaarista:
Lassidieđut semináras:
Saamelaiskäräjien I varapuheenjohtaja Irja-Seurujärvi-Kari irja.
Sámedikki I várreságajođiheaddji Irja-Seurujärvi-Kari irja.
seurujarvi-kari (at) helsinki.
seurujarvi-kari (at) helsinki.
fi tai
fi
Korkeatasoinen videostudio soveltuu monikamerajärjestelmän käyttöön ja muunkin videomateriaalin kuvaamiseen.
Alladását videostudio heive mánggakámeravuogádaga atnui ja earáge videomateriála govvemii.
Studiotiloihin kuuluu studio, live-editointitila sekä muita editointitiloja.
Studiolanjaide gullet studio, live-editerenlatnja ja editerenlanjat.
Studiotiloista vastaa Saamelaisalueen koulutuskeskus, mutta keskuksen ulkopuoliset varaukset tulevat Sajoksen Kongressi- ja tapahtumapalvelujen kautta.
Studiolanjain vástida Sámi oahpahusguovddáš, muhto guovddáža olggobealvárrejumit bohtet Sajosa Kongreassa- ja dáhpáhusbálvalusaid bokte.
Studio sijaitsee Sajoksen ensimmäisessä kerroksessa, pääsisäänkäynnin vasemmalla puolella Saamelaisalueen koulutuskeskuksen media- ja kieliopiskelutilojen yhteydessä.
Studio lea Sajosa vuosttaš gearddis, váldouvssa gurutbealde Sámi oahpahusguovddáža media- ja giellaluohkáid oktavuođas.
TILAVUUS: * Studio 44 m2; 7 m x 6,3 m, korkea tila
TEKNIHKA JA RUSTTEGAT:
- Kameravakaaja
- Panasonic-kámerat
- Streaming-järjestelmä
- Panasonic Robottikámera
- Editointilaitteisto
- Streaming-vuogádat
Saamelaisen parlamentaarisen neuvoston suosituksesta Suomen, Norjan ja Ruotsin saamelaiskäräjät käynnistivät vuoden 2011 alussa Interreg - rahoitteisen SáFá - esiselvityshankkeen yhteispohjoismaisen saamen kielen tutkimus- ja ammatti / resurssikeskuksen perustamiseksi.
Sámi parlamentáralaš ráđi ávžžuhusas Suoma, Norgga ja Ruoŧa sámedikkit mearridedje ásahit jagi 2011 álggus Interreg- ruhtademiin SáFá- ovdačielggadusprošeavtta oktasaš davviriikkalaš sámegiela dutkan- ja fága / resursaguovddaža vuođđudeami várás.
Taustalla on saamen kielten kehitys ja lisääntynyt kirjallinen käyttö, mikä on kasvattanut kielen huollon, kehittämisen, tutkimuksen sekä normittamistyön tarvetta kaikissa saamen kielissä.
Duogážin lea sámegiela ovdáneapmi ja girjjálaš giela geavaheami lassáneapmi, mii lea bealistis lasihan buot sámegielaid giellagáhttema, gárggiideami, dutkamuša ja normerenbarggu dárbbu.
Yhteinen saamen kielikeskus, johon tällaiset palvelut koottaisiin, auttaisi tiedon löytämisessä.
Oktasaš giellafágalaš guovddáš, masa dákkár giellabálvalusat livčče čohkkejuvvon, veahkehivččii dieđu gávdnamis.
Lisäksi keskus vahvistaisi saamen kielten välistä viestintää ja yhteistyötä.
Dan lassin guovddaš nannešii sámegielaid gaskasaš gulahallama ja ovttasbarggu.
Keskuksen tehtäviä olisivat mm. tutkimus, kielenkehittäminen, terminologiatyö, normitus, nimistöpalvelu, paikannimistö ja tiedotustoiminta saamen kieliammatillisissa kysymyksissä.
Guovddaža barggut livčče ee. dutkan, giellagáhtten, gárggiideami, terminologiijabarggut, normeren, nammabálvalusat, báikenamavuorká ja diehtojuohkin sámegiel giellafágalaš gažaldagaide.
Hankeaika on 6 kuukautta ja hankkeen määräaikaiseksi projektipäälliköksi palkattiin hum.
Prošeaktaáigi lea 6 mánotbaji ja prošeavtta mearreáigasaš prošeaktahoavdan bálkahuvvui hum.
kand.
kand..
Hanna Mattila 28.3.2011 alkaen.
Hanna Mattila 28.3.2011 rájes.
SáFá - esiselvityshankkeen tarkoituksena on selvittää kielikeskuksen perustamis- ja rahoitusedellytykset.
SáFá- prošeavtta ulbmilin lea čielggadit giellaguovddaža vuođđudan- ja ruhtadaneavttuid.
Tavoitteena on laatia selvitys yhteispohjoismaisen saamen kielen tutkimus- ja ammatti / resurssikeskuksen perustamiseksi ja laatia Interreg - jatkorahoitushakemus keskuksen kokeiluhanketta varten.
Ulbmilin lea ráhkadit čielggadusa davviriikkalaš sámegiela dutkan- ja fága / resursaguovddaža vuođđudeami várás ja ráhkadit Interreg- joatkkaruhtadanohcamuša guovddaža geahččalanprošeavtta várás.
Esiselvityshankkeen kokonaisbudjetti on 45 385€ ja päärahoittajat ovat Interreg IV A Pohjoinenn, Troms fylkeskommune, Länsstyrelsen Norrbotten ja Norjan saamelaiskäräjät.
Prošeavtta ollesbudjeahtta lea 45 385€ ja váldoruhtadeadjjit leat Interreg IV A Davvi, Troms Fylkeskommune, Lännstyrelsen Norrbotten ja Norgga sámediggi.
Interreg IV A Pohjoinen on EU-ohjelma, jolla tuetaan rajat ylittävää yhteistyötä ohjelmakaudella 2007-2013.
Interreg IV A Davvi lea Eu-prográmma, mii doarju ovttasbarggu rastá riikkarájiid áigodagas 2007-2013.
Ohjelman tavoitteena on valtakunnan rajojen ylittävän yhteistyön kautta tukea taloudellista ja sosiaalista kehitystä sekä vahvistaa kilpailukykyä ja yhteenkuuluvuutta ohjelma-alueella.
Prográmma ulbmilin lea rádjerasttildeaddji ovttasbarggu bokte doarjut ekonomalaš ja sosiálalaš ovdáneami ja nannet gilvalannávccaid ja oktavuođa prográmmaguovllus.
Ohjelma käsittää Pohjois-Ruotsin, Pohjois-Suomen ja Pohjois-Norjan sekä saamelaisalueet.
Prográmmaguovlun leat Davvi-Ruoŧŧa, Davvi-Suopma ja Davvi-Norga sihke sámeguovllut.
Ohjelma rahoittaa rajat ylittäviä hankkeita neljällä eri prioriteettialueella, joista SáFá - esiselvityshanke kuuluu osa-ohjelmaan 4.
Prográmma ruhtada rádjerasttildeaddji prošeavttaid njeallje sierra prioritehtaguovlluin, main SáFá- ovdačielggadusprošeakta gulla oasseprográmmai 4.
Rajaton kehitys - Sápmi.
Rádjekeahtes ovdáneapmi- Sápmi.
Interreg IV A Pohjoinen ohjelman hallintoviranomaisena tällä ohjelmakaudella toimii Norrbottenin lääninhallitus.
Interreg IV A Davvi - prográmma hálddahusvirgeoapmahažžan dán áigodagas doaibmá Norrbottena leanaráđđehus.
Saamelaiskäräjien vaalien ehdokasasettelu päättyy 5.8.2011
Sámedikki válggaid evttohasbidjan nohká 5.8.2011
Ehdokkaan saamelaiskäräjien vaaleihin voi asettaa vähintään kolme äänioikeutettua saamelaista jättämällä vaalilautakunnalle asianmukaisesti täytetyn ja allekirjoitetun ehdokashakemuksen viimeistään 5.8.2011 ennen kello 16.
Evttohasa sámedikki válggaide sáhttet bidjat uhcimustá golbma jietnavuoigadahtton sápmelačča guođđimiin válgalávdegoddái áššáigullevaččat devdojuvvon ja vuolláičállojuvvon evttohasohcamuša maŋimustá 5.8.2011 ovdal diibmu 16.
Hakemuslomakkeita on tulostettavissa Saamelaiskäräjien www-samediggi.fi sivuilta.
Ohcanskoviid fidne Sámediggi www-samediggi.fi siidduin.
Lomakkeita voi myös pyytää vaalilautakunnan toimistosta puhelin 010 839 3143 tai sähköpostitse Tämä sähköpostiosoite on suojattu roskapostia vastaan, aseta javascripttuki päälle nähdäksesi osoitteen.
Skoviid sáhttá maiddái bivdit válgalávdegotti doaimmahagas telefovdna 010 839 3143 dahje e-poastta bokte Tämä sähköpostiosoite on suojattu roskapostia vastaan, aseta javascripttuki päälle nähdäksesi osoitteen.
Wimme ja SlinCraze Ijahis idjassa Inarissa
Wimme ja SlinCraze Ijahis ijas Anáris
Ijahis idja - alkuperäiskansojen musiikkitapahtuma tuo Inariin tänä vuonna saamelaisen äänitaiturin Wimmen.
Ijahis idja - eamiálbmogiid musihkkadáhpáhus buktá Anárii dán jagi sápmelaš jietnadáiddára Wimme.
Vuonna 2010 Wimmeltä ilmestyi albumi ” Mun ” ja tämän vuoden Ijahis idjassa hän esittää mm. materiaalia uudelta levyltään.
Jagi 2010 Wimmes almmustuvai albuma ” Mun ” ja dán jagi Ijahis ijas son buktá ovdan ee. materiála ođđa skearrustis.
Wimme on yksi kansainvälisesti tunnetuimmista saamelaisartisteista ja hänen uusin levynsä on ollut maailmalla myyntimenestys.
Wimme lea okta dain riikkaidgaskasaččat dovddus sápmelaš artistain ja su ođđasamos skearru lea vuvdojuvvon earenoamáš bures.
Ijahis idjan järjestäjät ovat iloisia että Wimme saadaan Inariin konsertoimaan.
Ijahis ija lágideaddjit leat movttas, go Wimme fidnejuvvo Anárii doallat konseartta.
– Tänä vuonna Ijahis idjan teemana on Eatnama jienat eli Maan äänet.
– Dán jagi Ijahis ija temán lea Eatnama jienat, suomagillii Maan äänet.
Wimmen musiikki sopii teemaan täydellisesti.
Wimme musihkka heive temái hui bures.
Hän on äänenkäytön mestari ja hallitsee joikuperinteen.
Son lea jienageavaheami meašttir ja hálddaša juoiganárbevieru.
Wimme myös opettaa lasten työpajoissa ja näin hänen osaamisensa siirtyy nuoremmille sukupolville, festivaalijohtaja Anna Näkkäläjärvi kertoo.
Wimme maiddái oahpaha mánáid bargobájiin ja dán láhkai su máhtolašvuohta sirdašuvvá nuorat sohkabuolvvaide, festiválahoavda Anna Näkkäläjärvi muitala.
Ijahis idja !
Ijahis idja !
- konsertissa tiukka kattaus saamelaista rokkia ja räppiä
- konsearttas fállojuvvo sápmelaš rock ja “ ráp ”
Ijahis idja - alkuperäiskansojen musiikkitapahtuma järjestetään Inarin kirkonkylällä kahdeksatta kertaa 19.–21.8.2011.
Ijahis idja - eamiálbmogiid musihkkadáhpáhus lágiduvvo Anára kirkosiiddas gávccát háve 19.–21.8.2011.
Festivaali on vakiinnuttanut asemansa tärkeimpänä saamelaismusiikkia esittelevänä tapahtumana Suomessa.
Festivála lea šaddan sámemusihka ovdanbukti deaŧalamos dáhpáhussan Suomas.
Ijahis idjan päätapahtuma on lauantaina 20.8. järjestettävä Ijahis idja !
Ijahis ija váldudáhpáhus lea lávvardaga 20.8. goas lágiduvvo Ijahis idja !
- konsertti, jossa Wimmen lisäksi esiintyvät mm. räppäri Slincraze Mázesta ystävineen, Niillas Holmberg ja SomBy.
- konsearta, mas Wimme lassin leat ee. ráppár Slincraze Mázes, Niillas Holmberg ja SomBy.
Kattavan populäärimusiikkitarjonnan lisäksi Ijahis idja !
Viittis populáramusihkkafállama lassin Ijahis idja !
- konsertissa kuullaan jälleen myös perinteistä joikua mm. yhteispohjoismaisen Joikaajien yhdistyksen jäsenien esittämänä ja alkuperäiskansojen musiikkia.
- konsearttas gullat maiddái fas árbevirolaš juoigama, go ee. davviriikkaid oktasaš Juoigiid searvvi lahtut juiget ja gullat maiddái eamiálbmogiid musihka.
Ijahis idja - tapahtuman järjestävät yhteistyössä Anára Sámisearvi, Saamelaiskäräjät, Saamelaisalueen koulutuskeskus, Saamelaismuseo Siida, Inarin kunta, Saamelainen lastenkulttuurikeskus ja Giellagas-instituutti.
Ijahis idja - dáhpáhusa lágidit oktasašbarggus Anára Sámisearvi, Sámediggi, Sámi oahpahusguovddáš, Sámemusea Siida, Anára gielda, Sápmelaš mánáidkulturguovddáš ja Giellagas-instituhtta.
Pohjoismainen kansanterveyskonferenssi Turussa 24.8.2011
Davviriikkalaš álbmotdearvvasvuođakonfereansa Turkus 24.8.2011
Mitkä ovat pohjoismaisen hyvinvointivaltion suurimmat haasteet saamelaisnäkökulmasta ?
Mat leat davviriikkalaš buresbirgenriikka stuorámus hástalusat sámeperspektiivvas ?
Asiaa käsitellään 24.8.2011 pohjoismaisessa kansanterveyskonferenssissa Turussa.
Ášši gieđahallo 24.8.2011 davviriikkalaš álbmotdearvvasvuođakonfereanssas Turkus.
Aiheeseen liittyvät esitelmät tarjoavat refleksiivisiä saamelaisnäkökulmia sekä sosiaali- ja terveyspalvelujen tuottamista, terveydenedistämistä että saamelaisten terveydentilaa koskeviin keskeisiin kysymyksenasetteluihin painottaen erityisesti kulttuurista perspektiiviä.
Fáddái laktáseaddji ovdaságat fállet refleksiivvalaš sámeperspektiivvaid sihke sosiála- ja dearvvasvuođabálvalusaid buvttadeapmái, dearvvasvuođaovddideapmái ja sámiid dearvvasvuođadillái guoski guovddáš gažaldagaide deattuhemiin erenomážit kultuvrralaš perspektiivva.
NFHK kansanterveyskonferenssin ohjelma 2011 (1.59 MB 2011-08-19 08:30:28)
NFHK álbmotdearvvasvuođakonfereanssa prográmma 2011 (1.8 MB 2011-08-19 08:33:00)
Elinkeino- ja oikeuslautakunta
Ealáhus- ja vuoigatvuohtalávdegoddi
Elinkeino- ja oikeuslautakunta Elinkeino- ja oikeuslautakunta valmistelee ehdotukset, aloitteet ja lausunnot sekä muut kannanotot, jotka koskevat saamelaisten elinkeinoja, saamelaisten kotiseutualueen ympäristöä ja saamelaisten oikeuksia.
Ealáhus- ja vuoigatvuohtalávdegoddi Ealáhus- ja vuoigatvuohtalávdegoddi válmmaštallá evttohusaid, álgagiid ja cealkámušaid ja eará bealiváldimiid, mat gusket sámiid ealáhusaid, sámiid ruovttuguovllu birrasa ja sámiid vuoigatvuođaid.
Lautakunta laatii vuosittain selvityksen Saamelaiskäräjien kokoukselle saamelaisten erityisoikeuksien toteutumisesta ja heitä koskevien lainsäädäntöhankkeiden etenemisestä.
Lávdegoddi ráhkada jahkásaččat čilgehusa sámedikki čoahkkimii sámiid sierravuoigatvuođaid ollašuvvamis ja sin guoski láhkaásahanfidnuid ovdáneamis.
Elinkeino- ja oikeuslautakunnan asioiden valmistelijana ja esittelijänä toimii Saamelaiskäräjien lakimiessihteeri.
Ealáhus- ja vuoigatvuohtalávdegotti áššiid válmmaštallin ja áššemeannudeaddjin doaibmá Sámedikki láhkačálli.
Lautakuntaan kuuluvat vuosina 2012 - 2015 seuraavat jäsenet:
Lávdegoddái gullet jagiin 2012 - 2015 čuovvovaš lahtut ja várrelahtut:
Tapiola Nilla, pj.
Tapiola Nilla, ságajođiheaddji
Inarinsaame, matematiikka
Anárašgiella, matematihkka
käännös: Tanja Kyrö
jorgalan: Tanja Kyrö
taso: 1 lk
dássi: 1 lk
taso: 2 lk
dássi: 2 lk
taso: 3 lk
dássi: 3 lk
Tervetuloa kielenelvytysiltaan !
Buresboahtin gielaealáskahttineahkedii !
Saamen kielen elvytysohjelmaa suunnitteleva työryhmä kokoontuu Inarissa 29.-30.08 ja kutsuu kaikki kielen tulevaisuudesta ja elvyttämisestä kiinnostuneet keskustelemaan, kertomaan omista kokemuksistaan, kuulemaan muiden kokemuksia ja tekemään ehdotuksia kielenelvytysohjelmaa suunnittelevalle työryhmälle.
Sámegiela ealáskahttinprográmma plánejeaddji bargojoavku čoahkkana Anáris 29.-30.8. ja bovde buohkaid, geat leat beroštuvvan sámegiela boahttevuođas ja ealáskahttimis, ságastallat, muitalit iežaset vásihusaid birra, guldalit earáid vásihusaid ja dahkat evttohusaid giela ealáskahttinprográmma bargojovkui.
Kaikki ovat tervetulleita avoimeen illanviettoon Inarin Kultahoviin maanantaina 29.08. klo 19 alkaen.
Buohkat leat buresboahtán rabas eahkedii Anára Kultahovii vuossárgga 29.08. dmu 19 rájes.
Tilaisuudessa on yllätysohjelmaa ja lisäksi tilaisuudessa voi vapaasti esittää musiikki- tai muuta kulttuuriohjelmaa.
Dilálašvuođas lea veaháš prográmma ja dasa lassin lea vejolaš friija čájehit musihkka- dahje eará kulturprográmma.
Kahvi- ja teetarjoilu.
Káfestallan.
TERVETULOA MUKAAN !
BURESBOAHTIN MIELDE !
Sajoksen markkinointihanke alkoi
Sajosa fidnodoaibman-, márkanastin- ja buvttaovddidanfidnu álggii
Saamelaiskulttuurikeskus Sajoksen valmistumisen kynnyksellä Inarin kirkonkylää ja Sajosta on alettu markkinoida myös kansainvälisenä kongressi- ja tapahtumakohteena.
Sámekulturkuturguovddáš Sajosa gárvvásmuvvama lahkonettiin Anára kirkosiidda ja Sajosa leat márkanastigoahtán maiddái riikkaidgaskasaš kongreassa- ja dáhpáhusbáikin.
Markkinointitoimenpiteet pohjautuvat elävään ja aitoon saamelaiskulttuuriin.
Márkanastindoaimmaid vuođđun lea ealli sámekultuvra.
Lapin liitto myönsi Saamelaiskäräjille EU-aluekehitysrahastosta rahoitusta puolitoistavuotiseen markkinointihankkeeseen.
Lappi lihttu mieđihii Sámediggái EU-guovlluovddidanruhtarájus ruhtadeami beannot jagi guhkkosaš márkanastinfidnui.
Hankkeen yhteistyökumppaneita ovat Inarin kunta, Siida, Saamelaisalueen koulutuskeskus sekä 15 alueen matkailuyrittäjää.
Fidnu ovttasbargooassebealit leat Anára gielda, Siida, Sámeguovllu oahpahusguovddáš sihke 15 guovllu turismafitnodateaiggáda.
Hankkeen päätavoitteena on kehittää ja luoda toimintamalli saamelaiskulttuurikeskus Sajoksen liiketoiminnalle.
Fidnu váldomihttomearrin lea gárgehit ja dahkat doaibmamálle sámekulturguovddáš Sajosa fidnodoaibmamii.
Kokousohjelmat kehitetään niin, että toiminta hyödyttää mahdollisimman laajasti koko saamelaisaluetta.
Čoahkkinprográmmat gárgehuvvojit nu, ahte doaibma lea ávkin oppa sámeguvlui nu viidát go vejolaš.
Hankkeen tavoitteena on kehittää myös uusia saamelaisteemaisia tapahtumia, koska tapahtumilla on positiivinen vaikutus alueen elinkeinotoimintaan ja elinoloihin.
Fidnu ulbmilin lea gárgehit maiddái ođđa dáhpáhusaid, main lea sámefáddá. Dát danin go dáhpáhusain lea miehtemielalaš váikkuhus guovllu ealáhusdoibmii ja eallindiliide.
Hankkeessa kannustetaan kulttuuri- ja luontomatkailusta kiinnostuneita henkilöitä ryhtymään yrittäjiksi ja palvelujen tuottajiksi Sajoksen tuleville asiakasryhmille.
Fidnus movttiidahttet kultur- ja luondduturismmas beroštuvvan olbmuid álgit fitnodatdoallin ja bálvalusaid buvttadeaddjin Sajosa boahttevaš gussiide.
Markkinointitoimenpiteinä ovat mm. yritysmatkailuun liittyvät messut, aktiivinen myynti, tutustumismatkojen järjestäminen sekä sosiaalinen media.
Márkanastindoaimmat leat ee. fitnodatturismii gullevaš meassut, aktiivvalaš vuovdin, oahpásmuvvanmátkkiid ordnen sihke sosiálalaš media.
Saamelaisaluetta viedään kansainvälisten kongressiasiakkaiden tietoisuuteen monipuolisena ja sisällöltään erilaisena kokouskohteena. ”
Sámeguovllu márkanastet riikkaidgaskasaš kongreassakundáriid diđolašvuhtii máŋggabealat ja sisdoalus dáfus earálágan čoahkkinbáikin.
Inariin tulevat ne yritykset ja organisaatiot, jotka haluavat tilaisuudeltaan enemmän kuin massaturismikohdetta eli aitoa saamelaiskulttuuria ja ainutlaatuista luontoa toimivien palveluiden kera ”, sanoo hankkeen vetäjäksi valittu inarilainen, syntyperältään kolttasaamelainen Marja Männistö.
“ Anárii bohtet dakkár fitnodagat ja organisašuvnnat, mat háliidit dilálašvuođastis eanet go čomistanturismabáikkis dahjege nuppiiguin sániiguin eakti sámekultuvrra ja áidnalunddot luonddu doaibmevaš bálvalusaiguin ”, lohká fidnu jođiheaddjin válljejuvvon anárlaš, sohkaduogážisttis nuortalaš Marja Männistö.
Saamelaiskulttuurikeskus Sajos valmistuu käyttöön tammikuussa 2012 Inarin kirkonkylään, luon-noltaan ainutlaatuisen Inarijärven rannalle.
Sámekulturguovddáš Sajos gárvána atnui ođđajagimánus 2012 Anára kirkosiidii, luonddus dáfus áidnalunddot Anárjávrri gáddái.
Sajos tulee olemaan saamelaisiin perinteisiin pohjautuva kulttuuri-, hallinto-, koulutus- ja osaamiskeskittymä sekä monimuotoinen tapahtumatalo.
Sajos boahtá leat kultur-, hálddahus-, skuvlen- ja oahpahusguovddáš sihke máŋggabealat dáhpáhusdállu, man vuođđun leat sámi árbevierut.
Saamelaiskulttuurikeskuksessa tarjotaan aidossa saamelaisessa kulttuuri- ja osaamisympäristössä korkeatasoisia kokous-, näyttely- ja koulutustiloja uudenaikaisine av-tuotantovälineineen sekä järjestää tapahtumia kulttuuria kunnioittaen yhteistyössä eri toimijoiden kanssa ja verkostoitumalla sekä kan-sallisesti että kansainvälisesti.
Sámekulturguovddážis fállet eakti sápmelaš kultur- ja oahppanbirrasis alladását čoahkkin-, čájáhus- ja čoahkkinbáikkiid, main leat ođđaáigásaš av-buvttadanrusttegat sihke vejolašvuođa ordnet dáhpáhusaid kultuvrra gudnejahttimiin ovttasbargguin eará doaibmiiguin ja fierpmástuvvamiin sihke nášuvnnalaččat ja riikkaidgaskasaččat.
Sajoksessa on kokoontumistilaa jopa 500 henkilön tapahtumille.
Sajosis lea čoahkkinsadji juobe 500 olbmo dáhpáhussii.
Inarin kirkonkylään rakennettava saamelaiskulttuurikeskus Sajos tulee olemaan Suomen saamelaisten hallinnon ja kulttuurin keskus.
Sámekulturguovddáš Sajos, mii huksejuvvo Anára kirkosiidii, boahtá leat Suoma sápmelaččaid hálddahusa ja kultuvrra guovddáš.
Saamelaiskulttuurikeskuksen tarkoituksena on luoda saamelaisille paremmat edellytykset omaehtoisesti ylläpitää ja kehittää kieltään, kulttuuriaan ja elinkeinotoimintaansa sekä hoitaa ja kehittää kulttuuri-itsehallintoaan sekä tukea saamelaisten yleisten elinolojen kehitystä.
Sámekulturguovddáža ulbmilin lea láhčit sámiide buoret dilálašvuođaid iežas eavttuiguin doalahit ja ovddidit iežaset giela, kultuvrra ja ealáhusdoaimma sihke dikšut ja ovddidit kulturiešráđđema sihke maiddái duvdit sámiid almmolaš eallineavttuid ovdáneami.
Kulttuurikeskus parantaa myös olennaisesti mahdollisuuksia levittää tietoa saamelaisista alkuperäiskansana.
Lassin guovddáža ulbmilin lea buoridit vejolašvuođaid juohkit ja oažžut dieđuid sápmelaččain eamiálbmogin.
Saamelaiskulttuurikeskus Sajoksen rakentamiseen on myönnetty 5 miljoonaa euroa Euroopan unionin aluekehitysrahaston varoja.
Sámekulturguovddáš Sajosa huksemii lea mieđihuvvon 5 miljovnna euro Eurohpá uniovnna guovlluovddidanruhtaráju ruđain.
Saamelaisten kielelliset oikeudet eivät toteudu
Sámiid gielalaš vuoigatvuođat eai ollašuva
I varapuheenjohtaja Irja Seurujärvi-Kari korosti puheessaan kielenelvytysseminaarissa 13.9.2011 sitä, että saamelaisten kielelliset oikeudet eivät toteudu Suomessa perustuslain tarkoittamalla tavalla.
I várreságadoalli Irja Seurujärvi-Kari deattuhii sáhkavuorustis giellaealáskahttinsemináras 13.9.2011 dan, ahte sápmelaččaid gielalaš vuoigatvuođat eai ollašuva Suoma vuođđolágas oaivvilduvvon vuogi mielde.
I varapuheenjohtaja Irja Seurujärvi-Kari
Njuolggoliŋka I várreságadoalli Irja Seurujärvi-Kari suomagielat sáhkavurrui 13.9.2011
Saamelainen Parlamentaarinen Neuvosto vaatii Nellimin pakkoteurastusten pysäyttämistä
Sámi Parlamentáralaš Ráđđi gáibida Njellima bággonjuovvamiid bisseheami
Saamelainen parlamentaarinen neuvosto vaati vetoomuksessaan 23.9.2011 välitöntä toimenpidekieltoa YK:n ihmisoikeusneuvostolta Nellimin siidan eli tokkakunnan porojen pakkoteurastusten estämiseksi.
Sámi parlamentáralaš ráđđi gáibidii ávžžuhusastis 23.9.2011 njuolggodoaibmabidjogildosa ON:aolmmošvuoigatvuohtaráđis Njellima siidda bohccuid bággonjuovvama eastima várás.
Saamelainen Parlamentaarinen Neuvosto tuki vetoomuksessaan Kalevi, Eero ja Veijo Paadarin sekä Kalevi Alatorvisen perheineen tekemään yksilövalitusta ihmisoikeusneuvostolle ja vaati valituksen pikaista käsittelyä ihmisoikeusneuvostossa.
Sámi Parlamentáralaš Ráđđi doarjjui ávžžuhusastis Kalevi, Eero ja Veijo Paadara sihke Kalevi Alatorvisa bearrašiiddisetguin dahkan priváhtaváidalusa ON:a olmmošvuoigatvuohtaráđđái ja gáibidii váidalusa hohpolaš gieđahallama olmmošvuoigatvuohtaráđis.
Saamelaisen parlamentaarisen neuvoston saamien tietojen perusteella Ivalon paliskunnan tarkoituksena on maanantaina 26.9.2011 aloittaa pakkoteurastukset.
Sámi parlamentáralaš ráđi oažžun dieđuid vuođul Avvila bálgesa ulbmilin lea mánnodaga 26.9.2011 álggahit bággonjuovvamiid.
Teurastukset toteutuessaan lopettaisivat Nellimin saamelaisten poronhoitajien poronhoitoelinkeinon ja perheiden pääasiallisen toimeentulon, tuhoaisi poronhoitajien ja heidän perheidensä lähes koko poroelon ja lopettaisi Nellimin inarinsaamelaisen poronhoidon kokonaan.
Dat daid ollašuvvama mielde loahpahivččii Njellima boazosápmelaččaid boazoealáhusa ja bearrašiid váldoáigáiboađu, duššadivččii namuhuvvon boazosápmelaččaid ja sin bearrašiid boazoealu measta ollásit ja loahpahivččii Njellima anársápmelaččaid boazodoalu ollásit.
Inarinsaamelainen kieli ja kulttuuri ovat vakavasti uhattuina.
Anárašgiella ja kultuvra leat duođalaččat áitojuvvon.
Jos pakkoteurastukset suoritetaan, seurauksena voi olla nellimiläisten poronhoitajaperheiden poismuutto alueelta.
Juos bággonjuovvamat čađahuvvojit, de čuovvumuššan sáhttá leat njellimlaččaid boazosápmelaš bearrašiid eret muotkun dan guovllus.
Saamelainen parlamentaarinen neuvosto katsoo pakkoteurastusten lopettavan Nellimin poronhoitajien ja heidän perheittensä mahdollisuuden harjoittaa saamelaista kulttuuriaan.
Sámi parlamentáralaš ráđđi oainnu mielde bággonjuovvamat heaittihit Njellima boazosápmelaččaid ja sin bearrašiid vejolaš bargat sámi kultuvrra mielde.
Neuvosto katsoo pakkoteurastusten olevan vakavasti ristiriidassa YK:n kansalaisoikeuksia ja poliittisia oikeuksia koskevan sopimuksen 27. artiklan kanssa.
Ráđđi geahččá bággonjuovvamiid mannat duođalaččat ruossalassii ON:a siviila- ja politihkalaš vuoigatvuođaid soahpamuša 27. Artiklain.
Samoin pakkoteurastukset ovat ristiriidassa Suomen perustuslain omaisuuden suojaa määrittelevän 15 §:n kanssa.
Seamma ládje bággonjuovvamat mannet ruossalassii Suoma vuođđolága 15 §:in, mii meroštallá opmodatsuoji.
Saamelainen parlamentaarinen neuvosto katsoo pakkoteurastusten olevan selvä osoitus siitä, miten Suomen poronhoitolaki ei ota huomioon saamelaisen poronhoidon erityispiirteitä, jossa poroja hoidetaan siidoittain tai tokkakunnittain pienemmissä yksiköissä kuin nykylain määrittelemä paliskunta.
Sámi parlamentáralaš ráđi oainnu mielde bággonjuovvamat leat čielga čujuhus das, mot Suoma boazodoalloláhka ii váldde vuhtii sámi boazodoalu mihtilmas iešvugiid, mas siiddat guođohit ja atnet ávvira iežaset bohccuin ja unnit ovttadagain go dálá lága meroštallan bálges.
Siitojen luonnonolosuhteet voivat poiketa niin paljon toisistaan, että keskimääräinen teurastusprosentti kaikille paliskunnan osakkailla voi olla epäedullinen yksittäiselle siidalle – kuten Nellimin tapauksessa on käynyt.
Siiddaid luonddudilit sáhttet spiehkastit nu olu nuppiineaset, ahte gaskamearálaš njuovvanproseanta buot bálgesa osolaččaide sáhttá leat dáhpalaš ovttaskas siidii – dego Njellima dáhpáhusas lea geavvan.
Saamelainen parlamentaarinen neuvosto on Suomen, Norjan ja Ruotsin saamelaiskäräjien välinen parlamentaarinen yhteistyöelin.
Sámi parlamentáralaš ráđđi lea Suoma, Norgga ja Ruoŧa sámedikkiid gaskavuođa parlamentáralaš ovttasbargoorgána.
Saamelaisen Parlamentaarisen Neuvoston vetoomus (englanniksi).
Sámi parlamentáralaš ráđi ávžžuhus (eŋgelasgillii)
Sosiaali- ja terveyslautakunta
Sámedikki sosiála- ja dearvvasvuohtalávdegoddi
Sosiaali- ja terveyslautakunta on saamelaiskäräjien sosiaali- ja terveyspoliittisten esitysten, aloitteiden, lausuntojen ja kannanottojen valmistelija.
Sosiála- ja dearvvasvuohtalávdegoddi lea sámedikki sosiála- ja dearvvasvuohtapolitihkalaš evttohusaid, álgagiid, cealkámušaid ja bealiváldimiid válmmaštalli.
Lautakunnan tehtävänä on edistää saamelaisten oikeuksia ja asemaa Suomen sosiaali- ja terveydenhuoltojärjestelmässä.
Lávdegotti bargun lea maiddái ovddidit sámiid vuoigatvuođaid ja sajádaga Suoma sosiála- ja dearvvasvuohtafuolahusortnegis.
Lautakunta päättää valtion talousarviossa (pääluokka 33, sosiaali- ja terveysministeriö) saamenkielisten sosiaali- ja terveyspalvelujen turvaamiseen osoitetun valtionavustuksen käytöstä.
Lávdegoddi mearrida stáhta bušeahtas (váldoluohkká 33, sosiála- ja dearvvasvuohtaministeriija) sámegielat sosiála- ja dearvvasvuohtabálvalusaid sihkkarastimii dárkkuhuvvon stáhtadoarjaga geavaheamis.
Se valmistelee saamelaiskäräjien kokoukselle pitemmän aikavälin suunnitelman saamenkielisten sosiaali- ja terveyspalvelujen tuottamisesta ja antaa vuosittain saamelaiskäräjien kokoukselle ja Lapin lääninhallitukselle selvityksen saamenkielisten sosiaali- ja terveyspalvelujen turvaamiseen osoitetun valtionavustuksen käytöstä.
Dat válmmaštallá sámedikki čoahkkimii guhkit áigge plána sámegielat sosiála- ja dearvvasvuohtabálvalusaid fállamis ja addá jahkásaččat sámedikki čoahkkimii ja Lappi leanaráđđehussii čilgehusa sámegielat sosiála- ja dearvvasvuohtabálvalusaid sihkkarastimii dárkkuhuvvon stáhtadoarjaga geavaheamis.
Lautakunta vastaa ja huolehtii Pohjois-Suomen sosiaalialan osaamiskeskukselle määrättyjen saamelaisväestön palvelutarpeiden huomioimista edellyttävien tarpeellisten tehtävien hoitamisesta.
Lávdegoddi vástida ja fuolaha Davvi-Suoma sosiálasuorggi máhttinguovddážii mearriduvvon sámeálbmoga bálvalandárbbuid vuhtiiváldima gáibidan dárbbašlaš bargguid dikšumis.
Lautakunnan käsittelemät asioita valmistelevat ja toimeenpanevat sosiaali- ja terveyssihteeri ja Pohjois-Suomen sosiaalialan osaamiskeskuksen saamelaisyksikön suunnittelija.
Lávdegotti gieđahallan áššiid válmmaštallet ja ollašuhttet sosiála- ja dearvvasvuohtačálli ja Davvi-Suoma sosiálasuorggi máhttinguovddáža sámeossodaga plánejeaddji.
Sosiaali- ja terveyslautakuntaan kuuluvat vuosina 2012-2015 seuraavat jäsenet:
Sosiála- ja dearvvasvuohtalávdegoddái gullet jagiin 2012–2015 čuovvovaš lahtut ja várrelahtut:
Nihkolas Valkeapää, pj.
Ilmari Tapiola, ságajođiheaddji
Pentti Valle
Nihkolas Valkeapää, várreságajođiheaddji
Pekka Pekkala
Katja Magga
Pentti Morottaja
Elle Aikio
Tuula-Maija Magga-Hetta
Ulla Magga
Marja Selkälä
Laila Aikio
Saamelaisparlamentaarikot kokoontuvat Kirkkoniemessä
Sámi parlamentarihkkárat čoahkkanit Girkonjárggas
Saamelainen parlamentaarinen neuvosto järjestää kolmannen saamelaisparlamentaarikkojen konferenssin.
Sámi parlamentáralaš ráđđi lágida sámeparlamentarihkkárkonferánssa goalmmát geardde.
Tällä kertaa se pidetään Kirkkoniemessä 10. marraskuuta 2011.
Dán háve lea Girkonjárggas skábmamánu 10. b. 2011.
Konferenssin teemoina ovat perinteinen tieto ja arktisiin asiat.
Konferánssa fáttát leat árbevirolaš máhtut ja árktalaš áššit.
Lisäksi tarkastellaan pohjoismaista saamelaissopimusta ja arvioidaan edellisen parlamentaarikkojen konferenssin tuloksia.
Lassin galget árvvoštallat ovddit parlamentarihkkárkonferánssa bohtosiid.
Konferenssi kokoaa yhteen saamelaiskäräjien kansan valitsemat jäsenet.
Konferánsa čohkke sámedikkiid álbmotválljejuvvon áirasiid ja ruoššabealde sámiid ovddasteddjiid.
Konferenssin päätteeksi tehdään loppulauselma.
Konferánssa boađus šaddá loahppacealkámuš.
Kuva: Saamelaisparlamentaarikot Rovaniemellä 2008
Govas: sámeparlamentarihkkárat Roavvenjárggas 2008.
Konferenssi pidetään Kirkkoniemen Thon hotellissa.
Konferánsa lágiduvvo Thon Hoteallas Girkonjárggas.
Konferenssi alkaa marraskuun 10. päivänä klo 9.00 ja päättyy klo 18.00.
Konferánsa álgá skábmamánu 10. b. dii. 09.00 ja loahpahuvvo dii. 18.00.
Konferenssi-illallinen alkaa klo 19.00.
Ávvumállásat eahkedis dii. 19.00.
Perjantaina 11. päivänä lähdetään kotimatkalle.
Bearjadaga skábmamánu 11. b. 2011 vuolgališgoahtit ruoktot.
Saamelaisen parlamentaarisen neuvoston yhteinen hallitus vastaa konferenssin valmistelemisesta ja järjestämisestä.
Sámi parlamentáralaš ráđi stivrras lea ovddasvástádus konferánssa organiseremis ja lágideamis.
Ensimmäinen saamelaisparlamentaarikkojen kokous järjestettiin Ruotsin Jokkmokissa 24. helmikuuta vuonna 2005. Jokkmokissa päätettiin, että saamelaisparlamentaarikkojen konferenssi järjestetään kolmen vuoden välein.
Sámeparlamentarihkkárkonferánsa mii vuosttaš geardde lágiduvvui Jåhkåmåhkkis Ruoŧas guovvamánu 24. b. 2005, mearridii ahte juohke goalmmát jagi galgá lágiduvvot konferánsa sámeparlamentarihkkáriidda.
Toinen saamelaisparlamentaarikkojen kokous järjestettiin Rovaniemellä lokakuun 29. päivänä vuonna 2008.
Nubbi sámeparlamentarihkkárkonferánsa lágiduvvui Roavvenjárggas Suomas golggotmánu 29. b. 2008.
Rovaniemen loppulausuma 2008 löytyy täältä.
Roavvenjárgga julggaštusa 2008 gávnnat dáppe.
Saamelaisen parlamentaarisen neuvoston täysistunto 9. marraskuuta
Sámi parlamentáralaš ráđi dievasčoahkkin skábmamánu 9. b. 2011
Kirkkoniemessä järjestetään myös Saamelaisen parlamentaarisen neuvoston (SPN) täysistunto.
Sámi parlamentáralaš ráđi (SPR) dievasčoahkkin lágiduvvo skábmamánu 9. b. 2011 Girkonjárggas.
Saamelainen parlamentaarinen neuvosto on Pohjoismaiden saamelaiskäräjien yhteistyöelin.
Sámi parlamentáralaš ráđđi lea Davviriikkaid sámedikkiid oktasašbargoorgána.
Saamelaisen parlamentaarisen neuvoston kokoukseen kutsusta huolehtii Saamelaisen parlamentaarisen neuvoston yleinen hallitus ja kutsu esityslistoineen lähetetään vähintään 2 viikkoa ennen kokousta.
Dievasčoahkkima fuolaha Sámi parlamentáralaš ráđi oktasašstivra, ja gohččun áššelisttuin sáddejuvvo unnimusat 2 vahku ovdal čoahkkima álgima.
Kutsussa tulee esittää millaisia asioita esitetään kokouksessa käsiteltävän.
Gohččumis boahtá ovdan makkár áššit evttohuvvojit meannuduvvot.
Lisätietoja Suomen puolella
Lassedieđut Suoma bealde
käytännön järjestelyt: siiri.
geavatlaš ordnemat: siiri.
jomppanen (at) samediggi.
jomppanen (at) samediggi.
fi ja outi.
fi ja outi.
paadar (at) samediggi.
paadar (at) samediggi.
Mielipidekirjoitus: Suomen, Ruotsin ja Norjan on turvattava saamelaisten oikeudet
Oaivilčálus: Suopma, Ruoŧŧa ja Norga galget dáhkidit sápmelaččaid vuoigatvuođaid
Saamelaisilta on evätty vuosisatoja itsemääräämisoikeus sekä oikeus maahan ja veteen.
Sápmelaččain leat biehttalan čuohtejagiid iešmearridanvuoigatvuođaid sihke vuoigatvuođa eatnamii ja čáhcái.
Monet saamelaiset eivät voi edelleenkään käyttää ihmisoikeuksiaan.
Máŋggat sápmelaččat eai ainge sáhte atnit olmmošvuoigatvuoidaideaset.
Monet saamelaiset kohtaavat ennakkoluuloja ja rasismia, ja Pohjoismaiden saamelaisilla on yhteisiä kokemuksia kolonisaatiosta ja syrjinnästä, jotka ovat valtioiden harjoittaman politiikan seurausta.
Máŋggat sápmelaččat deivet ovdagáttuid ja rasismma, ja Davviriikkaid sápmelaččain leat oktasaš vásáhusat kolonisašuvnnas ja vealaheamis, mat leat čuovvumuššan stáhtaid bargan politihkas.
Olemme nyt tilanteessa, jossa saamelaisten kielet, kulttuurit ja elinkeinot ovat katoamassa.
Leat dál dilis, mas sápmelaččaid gielat, kultuvrrat ja ealáhusat leat jávkamin.
Kansainoikeudellisesti alkuperäiskansoilla on erityiset oikeudet.
Álbmotvuoigatvuođalaččat eamiálbmogiin leat sierra vuoigatvuođat.
Suomen, Ruotsin ja Norjan hallitusten vastuulla on turvata saamelaisten oikeudet, jotka johtuvat heidän asemastaan alkuperäiskansana.
Suoma, Ruoŧa ja Norgga ráđđehusaid ovddasvástádussan leat dáhkidit sápmelaččaid vuoigatvuođaid, mat bohtet sin eamiálbmotsajádagas.
Suomen, Ruotsin ja Norjan välisestä pohjoismaisesta saamelaissopimuksesta käydään parhaillaan neuvotteluja.
Suoma, Ruoŧa ja Norgga gaskasaš davviriikkalaš sápmelašsoahpamusaš ráđđádallat bárrásiin.
Tarkoituksena on, että sopimuksessa määritellään ja sillä turvataan oikeudet, joita saamelaisilla on kansainvälisen oikeuden mukaisesti.
Ulbmilin lea, ahte soahpamušas meroštallat ja dainna dáhkidat vuoigatvuođaid, mat sámiin leat riikkaidgaskasaš vuoigatvuođa vuođul.
Siinä tunnustetaan saamelaisten oikeudet alkuperäiskansana, ja sen lähtökohtana on ajatus siitä, että saamelaisten oikeudet menevät näiden kolmen maan kansallisten etujen edelle.
Das dovddastuvvojit sápmelaččaid vuoigatvuođat eamiálbmogin, ja dan vuolggasadjin lea jurdda das, ahte sápmelaččaid vuoigatvuođat mannet dáid golmma riikka álbmotlaš beroštumiid ovddabeallai.
YK:n alkuperäiskansojen (oikeuksien) erityisraportoija James Anaya korostaa, miten tärkeää on, että saamelaiskäräjät osallistuvat käynnissä olevaan työhön ja että Suomi, Ruotsi ja Norja ratifioivat sopimuksen.
ON eamiálbmogiid (vuoigatvuođaid) spesiálaraporterejeaddji James Anaya deattuha, man dehalaš lea, ahte sámedikkit váldet oasi álggahuvvon bargui ja ahte Suopma, Ruoŧŧa ja Norga ratifiserejit soahpamuša.
Vaadimme politiikkaa, jonka lähtökohtana ovat saamelaisten oikeudet alkuperäiskansana ja joka poikkeaa nykyisistä syrjivistä rakenteista.
Gáibidat politihka, man vuolggasadjin leat sápmelaččaid vuoigatvuođat eamiálbmogin ja mii spiehkkasa dálá vealaheaddji struktuvrras.
Siten valtio voi turvata saamelaisten kielten, kulttuurien ja elinkeinojen säilymisen ja kehityksen kansainoikeuden mukaisesti.
Dánu stáhta sáhttá dorvvastit sámiid gielaid, kultuvrraid ja ealáhusaid seailuma ja ovdáneami álbmotvuoigatvuođa mielde.
Katsomme, että pohjoismaisen saamelaissopimuksen ratifiointi voi edistää uutta järjestystä, jossa saamelaisilla on mahdollisuus osallistua ja vaikuttaa päätöksentekoon heitä koskevissa asioissa kaikilla tasoilla Pohjoismaissa.
Mii leat dan oaivilis, ahte davviriikkalaš sápmelašsoahpamuša ratifiseren sáhtá ovddiidit ođđa ortnega, mas sápmelaččain lea vejolašvuohta oassálastit ja váikkuhit mearrádusaid dahkamii áššiin, mat gusket sidjiide buot dásiin Davviriikkain.
Pohjoismaisen saamelaissopimuksen ratifiointi on tärkeä askel eteenpäin.
Davviriikkalaš sápmelašsoahpamuša ratifiseren lea dehalaš lávki ovddosguvlui.
Korostamme tänään kolmen Pohjoismaan neuvotteluvaltuuskunnille suunnatussa yhteisessä kirjoituksessamme, miten tärkeää on ratifioida sopimusteksti, jolla turvataan saamelaisten ihmisoikeudet.
Mii deattuhat otne golmma Davviriikka ráđđádallansáttágottiide čujuhuvvon oktasaš čállosisttámet, man dehalaš lea ratifiseret soahpamušdeavstta, mainna dorvvastuvvojit sápmelaččaid olmmošvuoigatvuođat.
Korostamme myös, miten tärkeää on viedä neuvotteluja aktiivisesti eteenpäin, jotta ilmoitetusta viiden vuoden aikataulusta voidaan pitää kiinni.
Mii deattuhat maid, man dehalaš lea doalvut ráđđádallamiid aktiivalaččat ovddos, vai almmuhuvvon viđa jagi áigetávvalis sáhttit doallat gitta.
Norjan saamelaiskäräjien puheenjohtaja
Norgga sámedikki ságajođiheaddji
Klemetti Näkkäläjärvi
Suoma sámedikki ságajođiheaddji
Suomen saamelaiskäräjien puheenjohtaja
Sara Larsson
Ruotsin saamelaiskäräjien hallituksen puheenjohtaja
Ruoŧa sámedikki stivrra ságajođiheaddji
Tanskan ihmisoikeusinstituutin tasa-arvo-osaston johtaja
Dánmárkku olmmošvuoigatvuohtainstituhta dásseárvoossodaga hoavda
Suomen vähemmistövaltuutettu
Suoma vehádatáittardeaddji
Pirkko Mäkinen
Suoma dásseárvoáittardeaddji
Suomen tasa-arvovaltuutettu
Dásseárvo
Tasa-arvovaltuutettu Fäärsaaret
áittardeaddji
Grönlannin tasa-arvoneuvoston puheenjohtaja
Ruonáeatnama dásseárvoráđi ságajođiheaddji
Islannin tasa-arvokeskuksen johtaja
Islándda dásseárvoguovddáša hoavda
Norjan tasa-arvo- ja vähemmistövaltuutettu
Norgga dásseárvo- ja vehádatáittardeaddji
Ruotsin syrjintävaltuutettu
Ruoŧa vealahanáittardeaddji
Ahvenanmaan syrjintäasiamies
Ålándda vealahanáittardeaddji
SaKaste – Saamelaisten sosiaali- ja terveyspalveluiden kehittämisrakenne
SaKaste – Sámiid sosiála- ja dearvvasvuođabálvalusaid ovddiidanfidnu
Lue lisää
Loga eambbo
Tehtävä on vakituinen, palvelussuhde alkaa 1.1.2012
Fásta bargu, bálvalusgaskavuohta álgá 1.1.2012
Hakuaika päättyy: 11.11.2011 16.00
Ohcanáigi nohká: 11.11.2011 16.00
Virka on viraston yhteinen
Virgi lea virgedoaimmahaga oktasaš
Lisää
eambbo
Perinteisen tiedon suoja kehittyy
Árbevirolaš dieđu suodjaleapmi ovdána
Suomen saamelaiskäräjien edustajat, puheenjohtaja Klemetti Näkkäläjärvi ja saamelaiskäräjien hallituksen jäsen Nilla Tapiola ovat tyytyväisiä kansainvälisen artikla 8(j)-työryhmän seitsemännen kokouksen tuloksiin. ”
Suoma sámedikki ovddasdeaddjit, ságajođiheaddji Klemet Näkkäläjärvi ja sámedikki stivrra lahttu Nilla Tapiola leaba duhtavaččat álbmogiidgaskasaš artihkal 8(j)-bargojoavkku čihččet čoahkkima bohtosiidda. ”
Saamelaisille luonnon monimuotoisuuteen liittyvän perinteisen tiedon suojelu ja kansainvälinen perinteiseen tietoon liittyvä päätöksenteko on todella tärkeää.
Sámiide árbevirolaš dieđu suodjaleapmi, mii laktása luonddu máŋggahápmásašvuhtii ja álbmogiidgaskasaš árbevirolaš dihtui laktáseaddji mearrádusdahkan lea duođaidge dehalaš.
Kokouksen perusteella on selvää, että niin Suomen, kuin kaikkien maidenkin, tulee terävöittää perinteisen tiedon suojelua ja kansainvälisten velvoitteiden toimeenpanoa, ” puheenjohtaja Klemetti Näkkäläjärvi kertoi.
Čoahkkima vuođul lea čielggas, ahte nu Suopma, go buot riikkatge, galget beavttálmahttit árbevirolaš dieđu suodjaleami ja álbmogiidgaskasaš geatnegasvuođaid čađaheami, ” ságajođiheaddji Klemet Näkkäläjärvi muitalii.
Kansainvälinen artikla 8(j)-työryhmä (Open-Ended Ad-Hoc Working Group on Article 8(j) and related provisions) valmistelee biodiversiteettisopimuksen seuraavaa osapuolikokousta, joka pidetään vuonna 2012 Intiassa ja tekee esityksiä osapuolikokouksen artikla 8(j):tä koskeviksi päätöksiksi.
Álbmogiidgaskasaš artihkal 8(j)-bargojoavku (Open-Ended Ad-Hoc Working Group on Article 8(j) and related provisions) válmmaštallá biodiversitehtašiehtadusa čuovvovaš oassebeallečoahkkima, mii dollojuvvo jagi 2012 Indias ja bargá evttohusaid oassebeallečoahkkima artihkkala 8(j):a mearrádussan.
Sopimuksen artikla 8(j) suojelee alkuperäiskansojen luonnon monimuotoisuuteen liittyvää perinteistä tietoa.
Šiehtadusa artihkal 8(j) suodjala eamiálbmogiid árbevirolaš dieđu, mii gullá luonddu máŋggahápmásašvuhtii.
Suomen saamelaiskäräjien edustajat osallistuivat kokoukseen Suomen valtion delegaatiossa. ”
Suoma sámedikki ovddasteaddjit válde oasi čoahkkimii Suoma stáhta delegašuvnnas. ”
Euroopan Unionin yhteinen kanta sovitaan yhteisissä koordinaatiokokouksissa.
Eurohpa Uniovnna oktasaš oaidnu sohppojuvvo oktasaš koordináhtačoahkkimiin.
Olen hyvin tyytyväinen siihen, että Suomen saamelaiskäräjillä oli aito vaikutusmahdollisuus EU:n esityksiin ja EU myös vei esityksiämme eteenpäin ” Nilla Tapiola kertoi.
Lean hui duđavaš dasa, ahte Suoma sámedikkis lea duođalaš váikkuhanvejolašvuohta EU:a evttohusaide ja EU maid doalvvui evttohusaideamet ovddos ” Nilla Tapiola muitalii.
Kokoukseen osallistui saamelaisia myös Norjasta ja Ruotsista.
Čoahkkimii oassálaste sápmelaččat maid Norggas ja Ruoŧas.
Suomen saamelaiskäräjien edustajat ovat keskustelleet Norjan ja Ruotsin saamelaiskäräjien edustajien kanssa saamelaisille tärkeiden asioiden edistämisestä kokouspäätöksiin. ”
Suoma sámedikki ovddasteaddjit leat ságastallan Norgga ja Ruoŧa sámedikki ovddasteaddjiiguin sámiide dehalaš áššiid ovddideamis čoahkkinmearrádusaide. ”
On tärkeää, että kansainvälisissä kokouksissa eri maiden saamelaisille löytyy aikaa yhteispalavereille ja – pohdinnoille.
Lea dehalaš, ahte álbmogiidgaskasaš čoahkkimiin iešguđetge riikka sámiide gávdno áigi oktasašdeaivvademiide ja – guorahallamiidda.
Saamelaisten edustuksellisten elinten kannalta on tärkeää olla mukana päätöksenteon keskiössä, muuten menetämme vaikuttamismahdollisuuden ”, Näkkäläjärvi ja Tapiola korostavat.
Sámiid álbmotválljen orgánaid dáfus lea dehalaš leat fárus mearrádusdahkama váibmosis, muđui mii manahat váikkuhanvejolašvuođa ”, Näkkäläjärvi ja Tapiola deattuheaba.
Suomen delegaatio artikla 8(j)-työryhmän kokouksessa: Klemetti Näkkäläjärvi, ympäristöneuvos Aulikki Alanen ja Nilla Tapiola
Suoma delegašuvdna artihkal 8(j)-bargojoavkku čoahkkimis: Klemetti Näkkäläjärvi, birasráđđeolmmoš Aulikki Alanen ja Nilla Tapiola
Kokouksessa tehtiin esitys uudeksi artikla 8(j):n toimeenpanon monivuotiseksi työohjelmaksi.
Čoahkkimis ovddiduvvui ođđa artihkkala 8(j) čađaheapmi máŋggajahkásaš bargoprográmman.
Monivuotinen työohjelma ohjaa biodiversiteettisopimuksen sihteeristön ja sopimusosapuolten toimintaa.
Máŋggajahkásaš bargoprográmma stivre biodiversitehtašiehtadusa čállingotti ja šiehtadusoassebeliid doaimma.
Kokouksessa valmisteltiin strategiaa biodiversiteettisopimuksen artikla 10(c):n liittämiseksi artikla 8(j)-työryhmän työhön.
Čoahkkimis válmmaštallojuvvui strategiija biodiversitehtašiehtadusa artihkkala 10(c) ovttastahttima várás artihkal 8(j)-bargojoavkku bargui.
Artikla 10(c) suojelee tavanomaista luonnonkäyttöä, jota harjoitetaan kulttuuristen tapojen mukaisesti kestävällä tavalla.
Artihkal 10(c) suodjala dábálaš luonddugeavaheami, mii bargo kultuvrralaš vieruid mielde bistevaš láhkai.