pere/sami_parallel huggingface dataset:
saamelaisten tietoisuus omasta kulttuuristaan ja siten myös kielestään on kasvanut huomattavasti
olis. Suoma sápmelaččaid diđolašvuohta iežaset kultuvrras ja dakko bakte maid gielas lea buorránan
vuoden 1995 jälkeen.
sakka jagi 1995 maŋŋel.
Tällöin saamelaisten perusoikeudet turvattiin hallitusmuodossa ja saamelaisil
Dalle sápmelaččaid vuođđovuoigatvuođat dorvvastuvvoje ráđđehushámis
le alkuperäiskansana vahvistettiin oikeus omaan kieleensä ja kulttuuriinsa kuten myös oikeus niitä
ja sápmelaččaide álgoálbmogin váfistuvvui vuoigatvuohta iežaset gillii ja kultuvrii dego maid
koskevaan itsehallintoon.
iešstivremii, mii daidda guoská.
Saamen kieli oli saanut jo aiemmin oman lainsäädäntönsä vuonna 1992 ja
Sámegiella lei juo ovdal ožžon iežas láhkaásaheami jagi 1992 ja
uudessa hallitusmuodossa tämä vahvistettiin selkeäsanaisesti.
ođđa ráđđehushámis dát váfistuvvui čielga sániiguin.
Kyseiset säännökset kirjattiin myös
Jearaldatvuloš njuolggadusat čállojuvvoje
uudistettuun vuonna 2000 astuneeseen perustuslakiin.
maid ođastuvvon ja jagi 2000 vuoibmái boahtán vuođđoláhkii.
Kuten sanottua saamelainen identiteetti on
Dego lea daddjon, sámi identiteahtta
vahvistunut huomattavasti tämän jälkeen ja se käy ilmi mm. saamelaisten väestömäärän lisääntymi
lea nanosmuvvan sakka dán maŋŋel ja dat boahtá ovdan ee. sápmelaččaid meari lassáneamis.
senä. Suomen saamelaisten määrä on lisääntynyt vuodesta 1995 vuoteen 2007 noin 2500 henkilöllä,
Suoma sápmelaččaid mearri lea lassánan jagi 1995 rájes gitta jahkái 2007 sulaid beal goalmmát
saamelaisten kokonaismäärän ollessa nyt 9350 henkilöä.
duhát olbmuin ja dál Suoma sápmelaččaid mearri lea 9350 olbmo.
Saamelaisten kotiseutualueen ulkopuolella,
Daid sápmelaččaid, geat orrot
muualla Suomessa asuvien saamelaisten määrä on vuodesta 2003 vuoteen 2007 noussut miltei 40 %
Sámi ruovttuguovllu olggobealde, eará sajes Suomas, mearri lea loktanan jagi 2003 rájes 2007
ja nyt se muodostaa jo runsaat 54 % saamelaisten määrästä Suomessa.
rádjái measta 40 % ja dál dat lea juo badjelaš 54 % Suoma sápmelaččaid mearis.
Pohjoissaame on saamen kielistä puhujamäärältään suurin.
Davvisámegiella hubmojuvvo eanemus.
Pohjoissaamella on enemmistökielen
Davvisámegielas lea eanetlohkogiela sajádat Ohcejogas,
asema Utsjoella, joka on myös ainoa kunta Suomessa, jossa saamelaiset ovat enemmistönä.
mii lea maid áidna gielda Suomas, gos sápmelaččat leat eanetlohkun.
Suomen
Suoma sámegielalaš olbmuin
saamenkielisestä väestöstä noin 70 prosenttia puhuu pohjoissaamea.
sulaid 70 % hupmet davvisámegiela.
Pohjoissaamen tilanne on pa
Davvisámegiela dilli lea buoret go unnilohkosámegielaid,
rempi kuin vähemmistösaamen kielillä, inarin- ja koltansaamella.
anáraš- ja nuortalašgiela.
Kuitenkaan tilanne ei ole lähes
Dilli lea guhkkin eret buoris davvisámegielage buohta.
kään optimaalinen pohjoissaamenkaan osalta.
Ovttaveardásašvuohtaláhka gáibida, ahte stáhta ja suohkaniid eiseválddit ráhkadit
Yhdenvertaisuuslaki edellyttää, että valtion ja kuntien viranomaiset laativat yhdenvertaisuussuunni
ovttaveardásašvuohtaplána ja bargoministeriija ávžžuhusaid mielde suohkanat livčče galgan
telman ja työministeriön suositusten mukaan kuntien olisi tullut laatia suunnitelmat vuoden 2005
ráhkadit plánaid jagi 2005 loahpa rádjái ja plánain galggalii giddet earenoamáš fuomášumi
kansana saamelaisten kotiseutualueella.
sápmelaččaide álgoálbmogin sámiid ruovttuguovllus.
Yhdenvertaisuus-suunnitelman tarkoituksena on edistää etnis
Ovttaveardásašvuohtaplána dárkkuhussan lea
tä yhdenvertaisuutta ja ehkäistä sekä välitöntä (ns. suora syrjintä) että välillistä (ns. epäsuoja syrjintä)
ovddidit etnihkalaš ovttaveardásašvuođa ja eastadit njuolggo- ja gaskkalaš vealaheami eiseválddiid
viranomaisen toiminnassa ja toimintaympäristössä.
doaimmas ja bargobirrasis.
Suomen perustuslaissa on säädetty saame
Suoma vuođđolágas lea ásahuvvon sápmelaččaid giellavuoigatvuođain,
laisten kielioikeuksista, yhdenvertaisuusvaatimuksesta ja syrjinnän kiellosta.
ovttaveardásašvuohtagáibádusas ja vealaheami gielddus.
lain 22 §:ssä säädetty julkisen vallan velvollisuudesta turvata perusoikeuksien ja ihmisoikeuksien
Dasa lassin vuođđolága 22 paragráfas lea
toteutumista.
olmmošvuoigatvuođaid olláhuvvan.
Oikeusjärjestelmässä ja poliisiyksiköissä tulisi yhdenvertaisuussuunnittelun kautta
Vuoigatvuohtavuogádagas ja bolesovttadagain galggalii
taata, että palvelu on saamenkielistä ja saamelaiskulttuurin mukaista.
ja ahte bálvalus lea maid sámi kultuvrra mielde.
Saamen kielilain toteutuminen vaatii toimintakulttuurin muutosta saamelaisten kotiseutualueen vi
Sámi giellalága olláhuvvan gáibida doaibmakultuvrra rievdadusa sámiid ruovttuguovllu
ranomaisissa.
eaiseválddiid olis.
Nykyisiä toimintoja kartoittamalla, toimintavastuita selkiyttämällä ja aktiivinen ja
Sámegielalaš bálvalusaid ordnen ja sámi giellalága olláhuvvan sáhttá buorránit
osallistava tiedottaminen saamenkielisistä palveluista voivat parantaa huomattavasti saamenkielis
sakka go dáláš doaimmat gártejuvvojit, bargoovddasvástádusat čielggasmahttojuvvojit ja go
ten palvelujen järjestämistä ja saamen kielilain toteutumista.
sámegielalaš bálvalusain dieđihuvvo aktiivvalaččat.
Saamen kielilain noudattaminen tulee
Eiseválddit galget oaidnit sámi giellalága
nähdä viranomaisissa ensisijaisesti prosessina, eli ei riitä, jos laista on tiedotettu työyhteisölle tai
doahttaleami vuohččan proseassan, dehege dadjat nu ahte ii leat dárbahassii jos lágas lea
saamen kielilain vaikutuksia toimialalle on pohdittu vain kerran. Viranomaisissa olisikin luontevaa
dieđihuvvon bargoservošii okte dehe sámi giellalága váikkuhusat leat guorahallojuvvon dušše okte.
yhdistää saamen kielilain toteutumisen seuranta ja palvelujen kartoitus lakisääteiseen yhdenvertai
Eiseválddit dáfus livččiinai lunddolaš ovttastit sámi giellalága olláhuvvama čuovvuma ja
suussuunnitelman laadintaan.
bálvalusaid gártema láhkaásahan ovttaveardásašvuohtaplána ráhkadeapmái.
Saamen kielilain toteutuminen vaatii myös muutosta saamelaisten kielellisessä käyttäytymisessä.
Sámi giellalága olláhuvvan gáibida maid rievdadusa sápmelaččaid gielalaš meannudeamis. Jos
Mikäli kehitys saamen kielen käytössä pysyy samanlaisena, on vaara, että kaikki saamen kielet jää
gárggiideapmi sámegiela geavaheamis bissu seammalágánin, de lea várra, ahte buot sámegielat
vät kotikieliksi, ja saamen kieltä ei käytetä virallisessa asioinnissa lainkaan. Nykytilanteessa saa
báhcet dušše ruovttuid giellan ja sámegiella ii geavahuvvo virggálaš áššiid galgamis obanassiige.
menkielisten palvelujen vaatiminen tarkoittaa melkein poikkeuksetta erityisjärjestelyjä, palvelu vii
Dálá dilis sámegielalaš bálvalusaid gáibideapmi dárkkuha measta álohii sierraordnedemiid, ja dalle
västyy ja suomen kielen taitoinen saamelainen ei välttämättä pysty odottamaan saamenkielistä pal
bálvalus ádjána ja sápmelaš gii máhttá suomagiela ii vealtakeahttá baste vuordit sámegielalaš
velua tai ei koe ilmapiirin olevan myönteinen saamenkielisten palvelujen vaatimiselle.
bálvalusa dehe ii oainne miehtemielalaš vuoiŋŋa sámegielalaš bálvalusaid gáibideapmái.
Paras keino
Buoremus
saamenkielisten palvelujen turvaamiseksi saamelaisten kotiseutualueella on saamenkielisten palve
vuohki sámegielalaš bálvalusaid dorvvasteami várás sámiid ruovttuguovllus lea dahkat sámegielalaš
lujen luontevaksi tekeminen.
bálvalusain lunddolačča.
Nykyisellä palvelurakenteella tämä ei ole vielä mahdollista, vaan se
Dálás bálvalusráhkadagain dát ii leat vel vejolaš, muhto dat gáibida stáhta
vaatii valtion ja kuntien viranomaisilta priorisointia ja palvelujen suunnitelmallista kehittämistä.
ja gielddaid eiseválddiin vuoruheami ja bálvalusaid plánaid miel gárgeheami.
Eri
Sierra
hallinnonalojen välillä tulee lisätä yhteistyötä, jotta saamelaisten kielelliset oikeudet voidaan turvata
hálddahussurggiid gaskii galgá lasihit ovttasbarggu, vai sápmelaččaid gielalaš vuoigatvuođat sáhttet
tasapuolisesti.
dorvvastuvvot dássebealagit.
Yli puolet Suomen saamelaisista asuu nykyisin saamelaisten kotiseutualueen ulkopuolella.
Badjel bealli Suoma sápmelaččain orrot dálá áigge sámi ruovttuguovllu olggobealde.
Onkin
Fertenai
kysyttävä, miten saamelaisten kielelliset palvelut ja oikeudet voidaan turvata saamelaisten kotiseu
jearrat, mot sápmelaččaid gielalaš bálvalusat ja vuoigatvuođat sáhttet dorvvastuvvot sámiid
tualueen ulkopuolella.
ruovttuguovllu olggobealde.
Suomen perustuslaki takaa saamelaisille perustuslaillisen oikeuden omaan
Suoma vuođđoláhka dáhkida sápmelaččaide vuođđolága bakte
kieleen ja kulttuuriin.
vuoigatvuođa iežaset gillii ja kultuvrii.
Nykyinen järjestelmä, jossa saamen kielen opetuksen järjestäminen saame
Dáláš vuogádat, mas sámegiela oahpahusa ordnen sámiid
laisten kotiseutualueen ulkopuolella jää saamelaisvanhempien aktiivisuuden varaan, vaarantaa saa
ruovttuguovllu olggobealde báhcá sámi váhnemiid viššalvuođa duohkái, bidjá vára vuollái
melaisten perustuslaillisen oikeuden omaan kieleensä.
sápmelaččaid vuođđolága addin vuoigatvuođa iežaset gillii ja kultuvrii.
Suomen valtiolla on täten ensisijainen vel
Suoma stáhtas lea dákko
vollisuus huolehtia saamenkielisten palvelujen turvaamisesta saamelaisten kotiseutualueen ulkopuo
bakte vuosttaš geatnegasvuohta atnit ávvira sámegielalaš bálvalusaid dorvvasteamis sámiid
Saamen kielen opiskelussa tulee työyhteisössä kannustaa saamen kielen alkeita opiskelleita jatka
Sámegiela oahppamis galgá bargoservošis movttiidahttit sámegiela álgooahpuid lohkama joatkit
maan opiskelussa yhä pitemmälle, jotta he saavuttaisivat päivittäiseen asiakaspalveluun vaadittavan
studeremis ain guhkkelii, vai sii basttále geavahit nu buori ja beaivválaš sámegiela mii
saamen kielen taidon.
áššehasbálvalusas dárbbahuvvo.
Työyhteisöjen tulisi nähdä tämä myös resurssikysymyksenä, eli mikäli alkei
Bargoservošat galggale oaidnit dán maid resursagažaldahkan. Jos
den opiskelun jälkeen opintoja ei jatketa, alkeisopiskeluun käytetty aika ja resurssit menevät huk
álgooahpuid maŋŋel eai oahpa lasi, de álgooahpuide biddjon áigi ja resurssat mannet duššáš,
kaan, koska alkeiden opiskelu ei takaa riittävää asiakaspalveluun vaadittavaa kielitaitoa.
daningo álgooahput eai atte dárbbašlaš giellamáhtu bálvalit áššehasaid.
Kaikilla
Buot eiseválddiid sierra
viranomaistahon eri toimialojen työntekijöille tulee taata saamanarvoiset mahdollisuudet opiskella
doaibmasurggiid bargiide galget dáhkiduvvot seammaárvosaš vejolašvuođat lohkat sámegiela.
Yleisessä kielilaissa ja saamen kielilaissa ei ole erillistä kantelumahdollisuutta lainrikkomuksien
Almmolaš giellalágas ja sámi giellalágas ii leat sierra guoddalanvejolašvuohta láhkarihkkumiid
selvittämiseksi eikä sanktiojärjestelmää lainrikkomuksien ehkäisemiseksi.
čielggadeami várás iige sankšuvdnavuogádat láhkarihkkumiid caggamii.
kieltää kielen perusteella tapahtuvan syrjinnän ja laissa on tätä tarkoitusta varten erillinen kantelu-
Ovttaveardásašvuohtaláhka gieldá vealaheami giela vuođul ja lágas lea dán dárkkuhusa várás sierra
ja sanktiojärjestelmä.
guoddalan- ja sankšuvdnavuogádat.
Saamen kielilaki on luonteeltaan jo perustuslainkin johdosta tarkoitukseltaan
Sámi giellaláhka lea luonddus dáfus juo vuođđoláganai geažil
saamen kieltä ja saamelaiskulttuuria ylläpitävä.
dakkár mii doalaha sámegiela ja sámi kultuvrra.
Rikkomuksien selvittämiseksi ja ehkäisemiseksi on
Rihkkumiid čielggadeami ja caggama dihte lea
ensiarvoisen tärkeää, että saamen kielilain toteuttamiseksi olisi luotava selkeä kantelu- ja sanktiojär
earenoamáš mávssolaš, ahte sámi giellalága olláhuhttima galggalii ráhkaduvvot čielga guoddalan-
jestelmä, joka voisi toimia jo olemassa olevien oikeusjärjestelmien osana.
ja sankšuvdnavuogádat, mii sáhtálii doaibmat juo daid riektevuogádagaid oassin, mat juo leat
Saamen kielilain toteu
leame. Sámi giellalága olláhuvvan gáibida, ahte sámi giellaláhka gohcojuvvo gokčevaččat, vejolaš
tuminen edellyttää, että saamen kielilakia valvotaan kattavasti, mahdollisista rikkeistä ja puutteista
rihkkumiin ja váilivuođain sáhttá guoddalit ja ahte giellalága rihkkumiidda biddjojuvvojit
voi kannella ja että kielilain rikkomuksille asetetaan rangaistukset.
ráŋggaštusat.
Saamen kielilain toimivuus edel
Sámi giellalága doaibman gáibida, ahte giellalága rihkkumat caggojuvvojit juo
lyttää, että kielilain rikkomukset ehkäistään ennakolta riittävän tasoisella sanktiojärjestelmällä.
ovddalgihtii dárbahassii dássásaš sankšuvdnavuogádagain.
Saamen kielilakiselvityksessä on tullut esille, että syyttäjäpalveluita voi saada vain tulkin välityksel
Sámi giellaláhkačilgehusas lea boahtán ovdan, ahte sivaheaddjebálvalusaid sáhttá oažžut dušše
lä.
dulkka bakte.
Valtakunnansyyttäjävirasto vastauksessaan saamen kielilakiselvitykseen ilmoitti, että saamen
Riikkasivaheaddjevirgedoaimmahat vástádusastis sámi giellaláhkačielggadeapmái
kielilaki ei sitä suoraan koske, vaikkakin tulkkaus tarvittaessa järjestetään. Saamelaiskäräjien tilaa
ilmmuhii, ahte sámi giellaláhka ii guoskka dan njuolga, vaikko gal dulkon ordnejuvvonai dárbbu
man oikeudellisen arvion mukaan valtakunnansyyttäjävirasto kuuluu niihin viranomaisiin, joihin
mielde. Sámedikki diŋgon vuoigatvuođalaš árvvoštallama mielde
sovelletaan yksiselitteisesti saamen kielilakia.
riikkasivaheaddjevirgedoaimmahat gullá daidda eiseválddiide, maidda sámi giellaláhka ovttačilggolaččat guoskaduvvo.
Lähtökohtaisesti saamenkielisten palvelujen saami
Sámegielalaš bálvalusaid oažžun ii leat buori dilis
nen ei ole hyvällä tolalla syyttäjäpalveluissa.
sivaheaddjebálvalusain.
Käräjäoikeusuudistus tuo omat haasteensa ja uhan saamenkielisten palvelujen tulevaisuudelle Lapin
Diggeriekteođastus buktá iežas hástalusaid ja uhki sámegielalaš bálvalusaid boahtteáigái Sámi
läänissä.
leanas.
Alkuperäisten ehdotusten mukaan saamelaisten kotiseutualue jakaantuisi kahden eri kärä
Álgoálgosaš evttohusaid mielde sámiid ruovttuguovlu juohkásivččii guovtti sierra
jäoikeuden alaisuuteen, Länsi- ja Itä-Lapin käräjäoikeuksiin, jakaen saamenkieliset palvelut kahden
diggerievtti vuollásažžan, Oarje- ja Nuorta-Sámi (Länsi- ja Itä-Lappi) diggerivttiide, ja juogálii ná
eri käräjäoikeuden alaisuuteen.
sámegielalaš bálvalusaid guovtti sierra diggerievtti vuollásašvuhtii.
Oikeusministeriö on perustellut esitystä mm. sillä, että se vastaisi
Vuoigatvuohtaministeriija lea
poliisiorganisaation hallinnollisia rajoja.
ákkastallan evttohusa ee. dainna, ahte dat vástidivččii bolesorganisašuvnna hálddahuslaš rájiid.
Käräjäoikeuksia ei voi kuitenkaan verrata poliisiorganisaa
Diggerivttiid ii goitge sáhte veardidit bolesorganisašuvnnaide, mihá deháleabbo lea hábmet
tioihin, tärkeämpää on muodostaa samanlaiset hallinnolliset alueet syyttäjä- ja käräjäoikeusverkos
seammalágán hálddahuslaš guovlluid sivaheaddje- ja diggeriektefierpmádahkii. Eará molssaeaktun
tolle. Muita vaihtoehtoja ovat se, että Lapin käräjäoikeus säilyisi ja siihen liitettäisiin koko Kemi
lea dat, ahte Lappi diggeriekti seaillulii ja dasa laktojuvvolii oba Giemajávrre diggeriekti. Dán
Tätä vaihtoehtoa on ehdottanut Lapin käräjäoikeus.
molssaeavttu lea evttohan Lappi diggeriekti.
Toinen vaihtoehto on se,
Nubbi molssaeaktu lea dat, ahte Lappi dieggeriekti
että Lapin käräjäoikeus kokonaisuudessaan liitettäisiin Rovaniemen käräjäoikeuteen ja Sodankyläs
ollislaččat laktojuvvolii Roavenjárgga diggeriektái ja Soađegilis livččii bissovaš oalgekansliija.
sä olisi pysyvä sivukanslia. Kolmas vaihtoehto on se, että muodostetaan kerralla koko Lapin kattava
Goalmmát molssaeaktu lea dat, ahte hábmejuvvo ovttatmano diggeriekti, mii gokčá oba Sámi leana,
käräjäoikeus, eli Lapin, Kemijärven ja Kemi-Tornion käräjäoikeudet liitettäisiin Rovaniemen kärä
dehege Lappi, Giemajávrre ja Giepma-Durdnosa dieggerievttit laktojuvvole Roavenjárgga
jäoikeuteen ja Sodankylään sekä Kemiin jäisi pysyvät sivukansliat.
diggeriektái ja Soađegillái ja Gipmii bázále bissovaš oalgekansliijat.
Saamelaiskäräjien kannalta tärkeintä on, että koko saamelaisten kotiseutualue pysyy yhtenäisenä ja
Sámedikki dáfus lea dehálaš, ahte oba sámi ruovttuguovlu bissu oktilažžan ja seamma diggerievtti
saman käräjäoikeuden alaisuudessa.
vuollásažžan.
Saamenkieliset palvelut eivät saa missään tilanteessa heiketä
Sámegielalaš bálvalusat eai oaččo mange dilis hedjonit ovddežis
entisestään käräjäoikeusuudistuksessa.
diggeriekteođastusas.
Saamenkielisten palvelujen tulisi päinvastoin parantua, kos
Sámegielalaš bálvalusat galggale báicca buorránit, daningo dáláš sámegielalaš
ka nykyistä saamenkielistä palvelutasoa ei voida pitää riittävänä.
bálvalandási ii sáhte atnit dárbahassii buorrin.
Käräjäoikeudessa tulee perustaa
Diggeriektái galget vuođđuduvvot sámegielalaš
saamenkielisen syyttäjän ja hallintosihteerin virat, jotta kansalaisten oikeusturva toteutuisi ja oikeu
sivaheaddji ja hálddahusčálli virggit, vai riikkavuložiid vuoigatvuohtadorvu olláhuvalii ja dikkit eai
denkäynnit eivät viivästyisi saamen kielen käytön johdosta.
ádjánivčče sámegiela geavaheami dihte.
Käräjäoikeuden toimipaikat eivät
Diggerievtti doaibmabáikkit eai maid oaččo sirdásit dáláža
myöskään saa siirtyä kauemmaksi kuin nykyisin, jotta kansalaisten oikeusturva ei vaarannu.
guhkkelii, vai riikkavuložiid vuoigatvuohtadorvu ii biddjo várá vuollái.
Saame
Sámedikkiin ii leat
laiskäräjien kanssa ei ole neuvoteltu käräjäoikeusuudistuksesta, mutta saamelaiskäräjät vaatii, että
ráđđádallojuvvon diggeriekteođastusas, muhto Sámediggi gáibida ahte dan galgá gullat
myös sitä kuullaan käräjäoikeusuudistuksessa.
dieggeriekteođastusa olis.
Saamelaisten kotiseutualueen syyttäjä- ja oikeusasiat vaativat erityisasiantuntemusta. Käsiteltävät
Sámi ruovttuguovllu sivaheaddje- ja vuoigatvuohtaáššit gáibidit sierraáššedovdamuša.
asiat voivat kuulua kansainvälisten sopimusten alaisiin, vaikeisiin asioihin ja myös poronhoitoasiat
Gieđahallanvuloš áššit sáhttet gullat riikkaidgaskasaš soahpamuša vuollásaš, váttes áššiide ja
ovat vaativia.
maiddái boazodoalloáššit gáibidit olu.
Käräjäoikeusuudistuksessa oikeusministeriön tavoitteena on ollut turvata kansalaisten
Diggeriekteođastusas vuoigatvuohtaministeriija ulbmilin lea
oikeusturva ja samoin syyttäjien / tuomarien erikoistuminen tiettyyn oikeuden alaan. Eli uudistuksen
leamaš dorvvastit riikkavuložiid vuoigatvuohtadorvu ja seamma ládje sivaheddjiid / duopmáriid
kautta halutaan parantaa oikeudenkäynnin laatua ja samalla tuloksellisuutta.
spesifiseren dihto vuoigatvuođa suorgái.
Tavoite on erinomai
Ođastusa mielde háliduvvo buoriduvvot riektegeavvama
nen, mutta sen toteutuminen edellyttää sitä, että perustetaan saamelaisasioihin perehtyneen saamen
šládja ja seammas bohtosat. Ulbmil lea earenoamáš buorre, muhto dan olláhuvvan gáibida dan, ahte
kielientaitoisen syyttäjän virka ja mahdollistetaan tuomarien kouluttautuminen saamelaisalueen
vuođđuduvvo sámi áššiide vuojulduvvan ja sámegiel máhtolaš sivaheaddji virgi ja dahkkojuvvo vejolažžan duopmáriid skuvleheapmi sámi guovllu sierragážaldagaide ja daid čovdosiidda. Dáin
erityiskysymyksiin ja niiden ratkaisuihin. Näissä uudistuksissa, joita perustellaan tuottavuudella ja
ođastusain, mat ákkastallojuvvojit produktivideahtain ja beaktilvuođain váilu dávjá viiddit
tehokkuudella puuttuu usein laajempi lainsäädännöllinen konteksti ja unohdetaan, että uudistukset
láhkaásahan konteaksta ja vajálduhttojuvvo, ahte ođastusat eai oaččo heajudit guovllu olbmuid
eivät saa heikentää alueen asukkaiden asemaa.
sajádaga. Sáhttá maid jearrat, ahte dáhkidago ná jođánis diggeođastusa gieđahallan dan, ahte ášši
Voidaan myös kysyä, että takaako näin nopea käräjäuudistuksen käsittely sen, että asiaa on tutkittu riittävästi ja monipuolisesti ja mahdollistettu kaik
lea dutkojuvvon dárbahassii ja máŋggabeallásaččat ja dahkkon vejolažžan buot intreassaoassebeliid
kien intressiryhmien kuuleminen asian valmistelussa.
gullan ášši válmmaštallamis.
Nythän saamelaiskäräjiä ei ole asianvalmiste
Dálhan sámedikki eai leat gullan ášše válmmaštallamis ja
lussa kuultu ja saamelaiskäräjälain mukaista neuvotteluvelvoitetta on rikottu saamelaisia koskevas
sámediggelága miel ráđđádallangeatnegasvuohta lea rihkkojuvvon áššis, mii guoská sápmelaččaid.
Saamenkieliset palvelut eivät ole oikeusjärjestelmässä vielä riittävällä tasolla. Kotisivuja ja esitteitä
Sámegielalaš bálvalusat eai leat vuoigatvuohtavuogádagas vel dárbahassii buori dásis.
on käännetty saamen kielille, mutta ei riittävässä laajuudessa. Yleisiä lomakepohjia, joita käytetään
Ruovttusiiddut ja dieđihangihppagat leat jorgaluvvon sámegielaide, muhto eai nu olu go livččii
oikeusavussa ja oikeuksissa ei ole käännetty kattavasti saamen kielille, ja tämä hidastuttaa saamen
dárbu. Dábálaš skovvevuođut, mat adnojuvvojit vuoigatvuohtaveahkis ja dikkiin eai leat
kielistä asiakaspalvelua huomattavasti.
jorgaluvvon sámegielaide nu olu go livččii dárbu, ja dáthan njoazida áššehasbálvalusa sakka.
Käännökset on hoidettava välittömästi.
Jorgalusat galget dahkkot dakkaviđe.
Saamelaiskäräjien
Sámedikki lassin maid riikkabeivviid
lisäksi myös eduskunnan oikeusasiamies on edellyttänyt päätöksissään, että poliisihallinnossa tulee
vuoigatvuohtaáššeolmmoš lea gáibidan mearrádusainis, ahte boleshálddahusas galget jorgaluvvot
kääntää kaikki keskeiset lomakkeet saameksi.
sámegillii buot deháleamos skovit.
Saamenkieliset palvelut hoidetaan valtion viranomaisissa pääasiassa tulkkien kautta.
Sámegielalaš bálvalusat dikšojuvvojit stáhta eiseválddiid olis eanas dulkkaid bakte.
Saamen kieltä
Sámegiela
voi opiskella kattavasti Oulun yliopistossa, kursseja on tarjolla myös Helsingin yliopistossa, Rova
sáhttá lohkat gokčevaččat Oulu universiteahtas, gursset leat maid fállun Helssega universiteahtas,
niemen ammattikorkeakoulussa ja Lapin yliopistossa.
Roavenjárgga ámmátallaskuvllas ja Lappi universiteahtas.
Oikeusnotaari koulutukseen voi hakea saa
Vuoigatvuohtanotára skuvlejupmái
menkielisten kiintiöllä.
sáhttá ohcat sámegielalaččaid dihtomeriin.
Onkin tärkeää turvata jo koulutusvaiheessa saamenkieliset palvelut saame
Leanai dehálaš dorvvastit juo skuvlenmuttus
laisten kotiseutualueella.
sámegielalaš bálvalusaid sámiid ruovttuguovllus.
Tämä koskee kokonaisvaltaisesti koko oikeusjärjestelmää, sekä poliiseja,
Dát guoská oppalaččat oba
asianajajia ja oikeusnotaareja.
vuoigatvuohtavuogádaga, sihke bolesiid, ášševuoddjiid ja vuoigatvuohtanotáraid.
Koulutukseen yhteydessä tulee tarjota mahdollisuutta ja kannustaa
Skuvlema olis
saamen kielen opiskeluun.
galgá fállat vájolašvuođa ja movttiidahttit sámegiela lohkamii.
Saamenkielisten palvelujen luontevaksi tekeminen edellyttää ennakoivaa järjestelmää, eli asiakkaan
Sámegielalaš bálvalusaid lunddolažžan dahkan gáibida ovddalgihtii áváštalli vuogádaga, dehege go
tullessa vaatimaan saamenkielisiä palveluja, ei oltaisi miettimässä mistä tulkki järjestyy ja mitä
áššehaš boahtá gáibidit sámegielalaš bálvalusaid, eai álggaleage smiehttat gos dulkka gávdná ja
saamen kielilaki oikein edellyttää.
maid sámi giellaláhka rievtti mielde gáibida.
Viranomaisiin tulee perustaa asiakasrekistereitä, joihin tietenkin
áššehasregisttarat, maidda dieđusge bivdojuvvo áššehasa miehtan, maid bakte stivrejuvvo
pyydetään asiakkaan suostumus, joiden kautta ohjataan saamenkielinen tiedotus, järjestetään tulkki
sámegielalaš diehtojuohkin, ordnejuvvo dulka dehe oahpistuvvo áššehas sámegiel máhtolaš
tai ohjataan henkilö saamen kielen taitoisen viranhaltijan luokse.
virgeolbmo lusa.
Viranomaisten yleisissä tiedotuk
Eiseválddiid almmolaš dieđáhusain ja virgedoaimmahagaid oahpástagain galgá
sissa ja virastotalojen opastuksissa tulee kertoa, ketkä työntekijät voivat palvella saameksi, jotta
muitaluvvot, geat bargiin máhttet bálvalit sámegillii, vai sámegielalaš olbmot máhttet mannat sin
saamenkieliset osaavat hakeutua heidän luokseen.
lusa.
Lapin käräjäoikeudessa työskentelee saamen kielilakiselvityksen perusteella kaksi pohjoissaamen
Sámi giellaláhkačielggadeami dieđuid vuođul Lappi diggerievttis bargaba guokte davvisámegiela
alkeet hallitsevaa työntekijää.
álgooahpuid máhtti bargi.
Alkeiden hallitseminen ei riitä riittävään asiakaspalveluun. Saamen
Álgooahpuid hálddašeapmi ii leat nohkka olu áššehasbálvalusa addimii.
kielen taito katsotaan vain harvoin erityiseksi ansioksi virantäytössä.
Sámegiela máhttu gehččojuvvo dušše hárve earenoamáš ánsun virgeválljemis.
Saamen kielilakiselvityksen
Sámi
mukaan ongelmallista on se, että Rovaniemen hovioikeudessa ja Lapin käräjäoikeudessa, jotka pal
giellaláhkačielggadeami mielde problemáhtalaččamus lea dat, ahte Roavenjárgga hoavvarievttis ja
velevat ensimmäisenä saamelaisten kotiseutualueen asukkaita, saamen kielilain vaikutukset työyhteisön toimintaan tunnetaan huonosti.
Lappi diggerievttis, mat bálvaleaba vuohččan sámi ruovttuguovllu olbmuid, sámi giellalága
Lapin käräjäoikeuden osalta kaikki opasteet, kulkuohjeet ja
váikkuhusat bargoservoša barggus dovdojuvvojit hejot. Lappi diggerievttis buot oahpástagat,
taulut käännetään pohjoissaameksi.
johtinrávvagat ja dávvalat jorgaluvvojit davvisámegillii.
Lisäksi käännetään muutamia ilmoituksia, kuulutuksia, pöytä
Dasa lassin jorgaluvvojit muhtin
kirjoja, lomakkeita ja päätöksiä pohjoissaameksi.
ilmmuhusat, gulahusat, beavdegirjjit, skovit ja mearrádusat davvisámegillii.
Muita dokumentteja ei käännetä pohjoissaameksi.
Eará dokumeanttat eai
Inarin- ja koltansaameksi käännetään kaikki opasteet, kulkuohjeet ja taulut sekä muutamia kuulu
jorgaluvvo davvisámegillii. Anáraš- ja nuortalašgillii jorgaluvvojit buot oahpástagat, johtinrávvagat
tuksia, lomakkeita ja päätöksiä.
ja dávvalat sihke muhtin gulahusat, skovit ja mearrádusat.
Lisäksi inarinsaameksi käännetään muutamia ilmoituksia. Tuomio
Dasa lassin anárašgillii jorgaluvvojit
istuimet täyttävät saamen kielilain edellytykset tyydyttävästi selvityksen mukaan.
muhtin ilmmuhusat. Čielggadeami mielde duopmostuolut devdet sámi giellalága gáibádusaid
Saamen kielilakiselvityksen mukaan kihlakuntien työntekijöiden saamen kielen taito on vähäinen.
Sámi giellaláhkačielggadeami mielde ovddeš gihlegottiid bargiid sámegiela máhttu lea unni.
Käsivarren kihlakunnassa yksikään työntekijä mukaan luettuna esimies ei hallitse saamea lainkaan.
Giehtaruohttasa gihligottis oktage bargi masa lea mielde lohkkon hoavda ii hálddaš sámegiela
Inari-Utsjoen kihlakunnassa saamen kielen alkeet hallitsee kolme henkilöä.
ollenge. Anár-Ohcejoga gihlegottis sámegiela álgooahpuid hálddašit golbma bargi.
Sodankylän kihlakun
Soađegili
nassa yksi työntekijä osaa pohjoissaamea hyvin ja voi palvella pohjoissaameksi.
gihlegottis okta bargi máhttá davvisámegiela bures ja sáhttá bálvalit davvisámegillii.
Kihlakuntien työn
Gihlegottiid
tekijöistä 90 % ei osaa lainkaan saamea.
bargiin 90 % eai máhte sámegiela ollenge.
Laillisuusvalvontaa suorittavien kihlakuntien osalta voisi
Orolii lunddolaš navdit, ahte gihlegottit, mat gohcet
olettaa, että saamen kielilain velvollisuudet ja edellytykset tunnetaan hyvin.
lágalašvuođa, dovdet sámi giellalága geatnegasvuođaid ja gáibádusaid hui bures.
Kuitenkin vain 5 %
Goitge dušše 5 %
vastaajista tuntee saamen kielilain vaikutukset erittäin hyvin, vaikutukset tuntee hyvin 38 % vastaa
vástideddjiin dovdet sámi giellalága váikkuhusaid hui bures, váikkuhusaid dovdet bures 38 %
jista.
vástideddjiin.
Saamen kielilain edellytykset tuntee huonosti 33 % ja lakia ei tunne lainkaan 24 % kihlakun
Sámi giellalága gáibádusaid dovdet hejot 33 % ja sámi giellalága eai dovdda ollenge
tien työntekijöistä.
24 % gihlegottiid bargiin.
Saamen kielilakiselvityksessä kysyttiin myös kihlakuntien työntekijöiden suh
Sámi giellaláhkačielggadeamis jerrojuvvui maid maid gihlegottiid bargit
tautumista saamen kielilakiin.
jurddahit sámi giellalágas.
Puolet vastaajista suhtautuu myönteisesti, noin 30 % mielestä saamen
Bealli vástideddjiin jurddahit miehtemielalaččat, sulaid 30 % mielas
kielilailla ei ole merkitystä ja 8 % vastaajista suhtautuu saamen kielilakiin kielteisesti. Kielteinen
sámi giellalágas ii leat mearkkašupmi ja 8 % vástideddjiin jurddahit negatiivvalaččat sámi giellalága
suhtautuminen saamen kielilakiin ei voi poliisitoimessa olla vain yhden työntekijän mielipide, vaan
ektui. Negatiivvalaš jurddaheapmi sámi giellaláhkii ii sáhte bolesdoaimmas leat dušše ovtta bargi
se heijastaa koko työyhteisön suhtautumista lakiin ja saamelaisten kielellisiin oikeuksiin. Jatkossa
oaivil, muhto dat speadjalastá oba bargoservoša jurddaheami giellaláhkii ja sápmelaččaid gielalaš
kihlakuntien esimiesten tulisi erityisesti kiinnittää huomiota poliisien ja kihlakuntien muiden työn
vuoigatvuođaide. Boahttevuođas gihlegottiid dehege dás duohko vissa bolesbiriid hoavddat
tekijöiden tietämyksen kasvattamiseen saamen kielilaista, saamelaisista ja saamelaiskulttuurista
galggale giddet earenoamáš fuomášumi bolesiid ja eará bargiid dieđu buorideapmái sámi
sekä huolehtia työyhteisöjen ilmapiirin ja asenteiden lainmukaisuudesta ja suvaitsevaisuuden kun
giellalágas, sápmelaččain ja sámi kultuvrras sihke atnit ávvira bargoservošiid vuoiŋŋa ja
nioittamisesta.
jurddahanvugiid lágalašvuođas ja utnolašvuođa gudnejahttimis.
On tärkeätä, että kansalaiset luottavat yleistä järjestystä valvovaan poliisilaitokseen.
Lea dehálaš, ahte olbmot luhttet almmolaš ortnega gohcci boleslágadussii.
Luottamus
Luohttámuš gáibida, ahte
edellyttää, että myös saamelaisten kielelliset oikeudet toteutuvat oikeudenmukaisesti erityisesti po
maiddái sápmelaččaid gielalaš vuoigatvuođat olláhuvvet vuoiggalaččat earenoamážit bolesiid ja
liisin ja kansalaisten kohtaamistilanteissa.
riikkavuložiid deaivvadandiliin.
tään, jotta he pystyisivät ilmaisemaan itseään täsmällisesti ja että väärinkäsitykset pystyttäisiin mi
Lea dehálaš, ahte sápmelaččat besset geavahit iežaset giela, vai sii basttále dovddahit iežaset dárkket ja ahte boasttoipmárdusaid sáhtálii gáržžidit nu unnin go vejolaš
nimoimaan, jotka voivat syntyä kielellisten ymmärtämisvaikeuksien johdosta.
diliin, mat sáhttet čuožžilit gielalaš gulahallanváttisvuođaid dihte.
Oikeuslaitoksen piirteisiin kuuluu tavalliselle kansalaiselle vieras muodollisuus päätöksenteossa ja
Riektelágádusa iešvugiide gullá dábálaš olbmui vieris formálavuohta mearrádusdahkamis ja
kielenkäytössä.
giellageavaheamis.
Lainkäytönvallan sanasto on useimmille vieras omalla äidinkielellä ja saamen kielen kannalta erityisesti, koska juridinen terminologia on vieras, eikä se ole täysin vakiintunut saa
earenoamážit sámegiela dáfus, daningo juridihkalaš terminologiija lea amas, iige dat leat ollásit
men kieleen.
stáđásnuvvan sámegillii.
Oikeusapu on erityisen tärkeä saamelaisille, koska yksityiset asianajotoimistot eivät
Riekteveahkki lea earenoamáš dehálaš sápmelaččaide, daningo priváhta
kuulu saamen kielilain piiriin.
ášševuoddjidoaimmahagat eai gula sámi giellalága ollái.
Saamelaisalueen viranomaisista oikeusavusta saa parhaiten ja ilman
Sámi guovllu eiseválddiid olis oažžu
erityisjärjestelyjä saamenkielistä palvelua, mutta vain pohjoissaamen osalta. Oikeusavussa kirjalli
riekteveahkis buoremusat ja almmá sierraordnemiid haga sámegielalaš bálvalusa, muhto dušše fal
sia dokumentteja ei juuri käännetä saamen kielille.
davvisámegiela buohta.
Oikeusavun työssä olisi hyödyllistä käännättää
Riekteveahkis čálalaš dokumeanttat eai olus jorgaluvvo sámegillii.
virallisten asiakirjojen pohjia valmiiksi saamen kielille, kuten kauppakirjat tai testamentit. Tämä
Riekteveahki barggus livččii ávkkálaš jorgalahttit áššegirjjiid vuođuid sámegielaide, dego
edistäisi saamen kielen käyttöä.
Dát ovddidivččii sámegiela geavahusa.
Saamenkielisiä palveluja pidetään usein resurssikysymyksenä, vaikka asia ei ole niin.
Sámegielalaš bálvalusat adnojuvvojit dávja resursagažaldahkan, vaikko ášši ii leatge nu.
Kysymys on
Gažaldat
lain noudattamisesta, ei resursseista.
lea lága doahttaleamis, ii resurssain.
Kaikkein edullisimmin viranomaiset selviäisivät saamen kieli
Buot hálbbimusat eiseválddit beasale sámi giellalága dagahan
lain aiheuttamista kustannuksista palkkaamalla saamenkielistä henkilöstöä, tekemällä yhteistyötä
goasttádusain nu ahte bálkáhivčče sámegielalaš olbmuid, nu ahte dagale ovttasbarggu
kuntien ja muiden viranomaisten kanssa ja luomalla saamenkielellä palvelua haluaville ennakoiva
suohkaniiguin ja eará eiseváldiiguin ja nu ahte ráhkadivčče olbmuide, geat háliidit sámegiel
palvelujärjestelmä.
bálvalusaid ovddalgihtii diehtti bálvalanvuogádaga.
Enää ei voi perustella sitä, että saamenkielellä palvelun vaatiminen olisi yllätys
Šat ii sáhte ákkastallat dan, ahte sámegielain
ja poikkeus.
bálvalusa gáibideapmi livččii heahkastuvvan ja spiehkastatlaš ášši.
Viranomaisilla on saamen kielilain mukaa vastuu edistää saamen kielen käyttöä. Se on
Eiseváldiin lea sámi giellalága
iso vastuu ja koskee kaikkia yhteiskunnan eri aloja.
mielde ovddasvástádus ovddidit sámegiela geavahusa.
Saamen kielen käytön edistäminen on jäänyt
Dat lea stuora ovddasvástádus ja guoská
pääasiassa käännöspalvelujen varaan.
servodaga buot surggiid.
Yhteiskunnan eri muutokset ja palvelujen keskittäminen tuo
vehkii. Servodaga sierra nuppástusat ja bálvalusaid čohkken buktet ođđa uhkiid sámegielalaš
vat uusia uhkia saamenkielisten palvelujen toteutumiselle.
bálvalusaid olláhuvvamii.
Uhkana on, että käräjäpalveluiden lisäksi
Uhkkin lea, ahte diggebálvalusaid lassin maistráhtabálvalusat sirdásivčče
maistraattipalvelut siirtyisivät yhä kauemmas saamelaisten kotiseutualueelta.
ain guhkkelii sámiid ruovttuguovllus.
Palvelujen keskittämi
Bálvalusaid čohkken ja sirdin lea eahpevuoiggalaš earret
nen ja siirtäminen on epäreilua paitsi asiakkaiden, myös muuttotappiosta kärsiviä kuntia kohtaan.
áššehasaid, muhto maid fárrendáhpagis gillájeddjiid suohkaniid guovdu. Stáhta galggalii
Valtion tulisi paremminkin tukea muuttotappioalueita luomalla niihin työpaikkoja, ei poistaa niitä.
buorebutge doarjut fárrendáhpaguovlluid nu ahte ráhkada daidda bargosajiid, ii jávkadit daid.
Valtionhallinnon tuottavuusohjelma estää saamelaisten kotiseutualueella saamenkielisen henkilö
Stáhtahálddahusa produktivitehtaprográmma eastá sámiid ruovttuguovllus sámegielalaš bargiid
kunnan palkkaamisen ja hankaloittaa saamen kielilain toteutumista.
bálkáheamis ja váttásnuhttá sámi giellalága olláhuvvama.
Tuottavuusohjelmaa tulee to
Produktivitehtaprográmma galgá
teuttaa huomioiden saamen kielilaki.
olláhuhttojuvvot nu ahte váldojuvvo vuhtii sámi giellaláhka.
Saamelaiskäräjän terveiset Suomen syyttäjälaitokselle ovat selkeät.
Sámedikki dearvvuođagat Suoma sivaheaddjelágádussii leat čielgasat.
Saamelaisten oikeusturvaa on
Sápmelaččaid
kehitettävä ja saamenkielisten oikeudet eivät saa heikentyä. Nykyinen saamenkielisten palvelujen
vuoigatvuohtadorvvu galgá ovddidit ja sápmelaččaid gielalaš vuoigatvuođat eai oaččo hedjonit.
taso ei ole riittävän laajaa, ja uhkana on, että palvelutaso heikkenee entisestään. Suomen oikeusjär
Dáláš sámegielalaš bálvalusaid dássi ii leat dárbahassii viiddis, ja uhkkin lea, ahte bálvalandássi
jestelmän erityisenä vastuuna on noudattaa Suomen lainsäädäntöä kirjaimellisesti ja näyttää esi
hedjona dálážisge. Suoma riektevuogádaga earenoamáš ovddasvástádussan lea doahttalit Suoma lágaid bustávaid mielde ja čájehit ovdamearkka eará eiseváldiide rievttes doaibmavuogis. Sámi
merkkiä muille viranomaisille oikeasta toimintatavasta. Saamen kielilain noudattaminen on ollut
giellalága doahttaleapmi lea leamaš váilevaš ja buoridanvárri livččii vel olunai.
Oikeuslaitoksen tulee kaikessa toiminnassaan
Riektelágádus galgá
noudattaa saamen kielilakia eikä voi tehdä sellaisia ratkaisuja, jotka heikentäisivät saamen kielen
buot doaimmastis doahttalit sámi giellalága, iige dat sáhte dahkat dakkár čovdosiid, mat
asemaa lainvastaisesti.
heajudivčče sámegiela sajádaga lágaheamet.
Hallintouudistukset voivat olla juuri tällaisia muutoksia.
Hálddahusođastusat sáhttet leat jur dákkár nuppástusat.
Me saamelaiskäräjät vaadimme, että saamenkielisiä palveluja on kehitettävä.
Mii sámedikkis gáibidit, ahte sámegielalaš bálvalusat galget gárggiidahttojuvvot.
Asioita ei voi hoitaa
Áššiid ii sáhte
vain tulkkien ja kääntäjien kautta, vaan saamen kielen käyttöä on edistettävä aidosti ja taattava saa
galgat dušše dulkkaid ja jorgaleddjiid bakte, muhto sámegiela geavahus galgá ovddiduvvot
melaisten oikeusturva.
duođalaččat ja dáhkiduvvot sápmelaččaid riektedorvu.
Samalla tulee huolehtia myös siitä, että syyttäjillä ja tuomareilla on riittävä
Seammas galgá váldit vuhtii maid dan, ahte
asiantuntemus.
sivaheddjiin ja duopmáriin lea dárbbašlaš áššedovdamuš.
Virkamiesten ja käräjäoikeuksien siirtyessä yhä kauemmas saamelaisten kotiseutu
Go virgeolbmot ja diggerievttit sirdásit
alueelta on myös vaarana, että heidän asiantuntemuksensa saamelaisalueen erityiskysymyksistä
ain guhkkelii sámiid ruovttuguovllus lea maid várra, ahte sin áššedovdamuš sámiguovllu
huononee ja tätä kautta myös päätökset huononevat.
sierragažaldagain hedjona ja dákko bakte maiddái mearrádusat hedjonit.
Saamelaiskäräjät myös edellyttää, että viran
Sámediggi maid gáibida,
omaisten on edistettävä saamen kielen käyttöä ja tiedotettava saamen kielilaista ja sen velvoitteista
ahte eiseválddit galget ovddidit sámegiela geavahusa ja galget dieđihit sámi giellalágas ja dan
asiakkaille ja työntekijöille aktiivisesti.
geatnegasvuođain áššehasaide ja bargiide aktiivvalaččat.
Hyvät kuulijat, valitettavasti minulla ei ollut puheessani
Buorit guldaleaddjit, dađi bahábut mus ii
kovin paljoa myönteistä sanottavaa.
leat leamaš ságastan beare olu miehtemielalaččaid dadjanládje.
Eli kehittämisen ja parantamisen varaa on paljon - siirrän pal
Dat meine dalle dan ahte garggidan-
lon nyt teille, hyvät kuulijat.
Mun sávan, ahte min
Toivon, että sanamme muuttuvat pikaisesti teoiksi ja pystymme yhdes
sánit nuppástuvvet fargga dahkun ja bastit ovttas buoridit sápmelaččaid vuoigatvuohtadorvvu
sä parantamaan saamelaisten oikeusturvaa kokonaisvaltaisesti.
oppalaččat.
Kiitos mielenkiinnosta.
Giitu beroštumis.
Tarkistamaton ennakkoversio Jakelu: Yleinen
Dárkkiskeahtes ovdaveršuvdna Juohkin: Almmolaš
Alkuperäinen kieli: englanti
12.1.2011 Álgogiella: eaŋgalsgiella
Ihmisoikeusneuvosto
Olmmošvuoigatvuođaidráđđi
Kahdeksastoista istunto Esityslistan kohta 3 Kaikkien ihmisoikeuksien, kansalaisoikeuksien, poliittisten oikeuksien sekä taloudellisten, sosiaalisten ja kulttuuristen oikeuksien, mukaan lukien oikeus kehitykseen, edistäminen ja suojeleminen
Gávccinuppelogát čoahkkin Áššelisttu čuokkis 3 Buot olmmošvuoigatvuođaid, siviilavuoigatvuođaid, politihkalaš vuoigatvuođaid ja maid ekonomalaš, sosiálalaš ja kultuvrralaš vuoigatvuođaid, mielde maid vuoigatvuohta ovdánupmái, ovddideapmi ja suodjaleapmi
Erityisraportoijan raportti alkuperäiskansojen ihmisoikeustilanteesta ja perusvapauksien toteutumisesta, James Anaya
Spesiálaraporterejeaddji raporta álgoálbmogiid olmmošvuoigatvuođaid dilis ja vuođđofriddjavuođaid ollašuvvamis, James Anaya
Lisäys
Lasáhus
Saamelaisväestön tilanne Saamenmaalla Norjassa, Ruotsissa ja Suomessa •
Sámi álbmoga dilli Sámi guovlluin Norggas, Ruoŧas ja Suomas •
Raportissa tarkastellaan Norjan, Ruotsin ja Suomen saamelaisväestön ihmisoikeustilannetta.
Dán raporttas guorahallojuvvo Norgga, Ruoŧa ja Suoma Sámi álbmoga olmmošvuoigatvuođaid dilli.
Raportti perustuu suurelta osin erityisraportoijalle saamelaisen parlamentaarisen neuvoston Rovaniemellä 14.–16.4.2010 järjestämän konferenssin yhteydessä esitettyihin tietoihin.
Raporta vuođđuduvvá eanaš osiin spesiálaraporterejeaddjái ovdanbuktojuvvon dieđuide konfereanssas, man lágidii Sámi parlamentáralaš ráđđi Roavvenjárggas, Suomas cuoŋománu 14.-16. beivviid 2010.
Konferenssiin osallistui edustajia Norjan, Ruotsin ja Suomen saamelaiskäräjiltä, virkamiehiä kustakin maasta sekä saamelaisten kansalaisjärjestöjen edustajia.
Konferensii ledje čoahkkanan ovddasteaddjit Norgga, Ruoŧa ja Suoma beale sámedikkiin oktan ráđđehusaid virgeolbmuiguin ja maid Sámi friddja organisašuvnnaid ovddasteaddjiiguin.
Erityisraportoija on tyytyväinen siihen, että yleisesti ottaen Norjassa, Ruotsissa ja Suomessa kiinnitetään muihin maihin verrattuna runsaasti huomiota alkuperäiskansojen ongelmiin.
Spesiálaraporterejeaddji lea duđavaš go buot buohkanassii Norggas, Ruoŧas ja Suomas doalahuvvo alladását fuomášupmi álgoálbmotáššiide eará riikkaid ektui.
Pohjoismaiden saamelaisväestöä koskevat aloitteet toimivat monessa suhteessa tärkeinä esimerkkeinä alkuperäiskansojen oikeuksien turvaamisesta.
Máŋggaláhkai orru leamen nu, ahte Davviriikkaid álgagat Sámi álbmoga ektui šaddet dehálaš ovdamearkan álgoálbmogiid vuoigatvuođaid nannemis.
Näihin aloitteisiin kuuluu pohjoismaisen saamelaissopimuksen valmistelua koskeva rajat ylittävä yhteistyöhanke.
Dáid álgagiidda gullá rájáidrasttildeaddji rahčamuš gárvet Davviriikkaid sámekonvenšuvnna.
Erityisraportoija toteaa, että tältä osin on jo saavutettu merkittävää edistystä, ja pitää tervetulleena Pohjoismaiden ja saamelaiskäräjien sitoutumista neuvottelujen jatkamiseen vuoden 2011 aikana, jotta yleissopimus saadaan hyväksyttyä.
Spesiálaraporterejeaddji váldá vára dan juo ollašuvvan dehálaš barggus dán várás ja son lea duđavaš go Davviriikkaid stáhtat ja sámedikkit geatnegahttet ođđasit álggahit šiehtadallamiid jagi 2011 áigge konvenšuvnna dohkkeheami várás.
Paljon on kuitenkin vielä tehtävä sen varmistamiseksi, että saamelaisväestö voi toteuttaa itsemääräämisoikeuttaan ja asettaa yhteisiä tavoitteita useamman kuin yhden valtion alueella asuvana kansana.
Lihkká, ollu berre
• Tiivistelmä on toimitettu YK:n kaikilla virallisilla kielillä.
• Čoahkkáigeassu lea doaimmahuvvon ON buot virggálaš gielaide.
Tiivistelmän liitteenä oleva raportti on (alun perin)
Raporta, mii lea čoahkkáigeasu čuovusin, lea
toimitettu vain alkukielellä.
(álgoálggus) doaimmahuvvon dušše álgogillii.
Lisäksi Pohjoismaiden tulisi jatkaa nykyisiä ponnistelujaan saamelaisväestön oikeuksien edistämiseksi kussakin asuinmaassa.
Dasa lassin Davviriikkat galggašedje ain joatkit dálá rahčamušaid ovddidit Sámi álbmoga vuoigatvuođaid iešguđege ássanstáhtas.
Erityisraportoija kiinnittää raportissaan huomiota etenkin saamelaisten itsemääräämisoikeuden toteutumiseen kansallisella tasolla varsinkin saamelaiskäräjien kautta, saamelaisten oikeuteen omiin maa-alueisiinsa ja luonnonvaroihinsa sekä pyrkimyksiin elvyttää saamelaiskieliä ja järjestää saamelaislapsille ja - nuorisolle kulttuurin erityispiirteet huomioon ottavaa koulutusta.
Raporttastis spesiálaraporterejeaddji gidde earenoamáš fuomášumi Sámi iešmearrideami ollašuvvamii nášuvnnalaš dásis earenoamážit sámedikkiid bokte, sápmelaččaid vuoigatvuođaide iežaset eatnamiidda ja luondduvalljodagaide ja maid rahčamušaide ealáskahttit sámegielaid ja lágidit kultuvrralaččat heivehuvvon oahpahusa sámemánáide ja - nuoraide.
Erityisraportoija antaa käsillä olevassa raportissa joukon sovellettaviin kansainvälisiin normeihin perustuvia suosituksia, joiden tarkoituksena on tukea nykyisiä ponnisteluja saamelaisten oikeuksien turvaamiseksi ja edistämiseksi.
Dán raporttas spesiálaraporterejeaddji addá máŋggaid ávžžuhusaid, mat vuođđuduvvet riikkaidgaskasaš norpmaide, ja maid ulbmilin lea doarjut dálá rahčamušaid Sámi álbmoga vuoigatvuođaid dorvvasteami ja ovddideami várás.
Sisällys
Sisdoallu
Saamelaiset... 4
Sámi álbmot... 4
III.
III..
Yleiset lainsäädännölliset ja poliittiset rakenteet... 5
Oppalaš lágalaš ja politihkalaš rámat... 5
A. Yleissaamelaiset instituutiot ja hankkeet... 5
A. Oktasaš sámeinstitušuvnnat ja - fitnut... 5
C. Ruotsi... 8
C. Ruoŧŧa... 8
A. Itsemääräämisoikeus... 10
A. Iešmearridanvuoigatvuohta... 10
B. Oikeus maa-alueisiin, vesistöihin ja luonnonvaroihin... 14
B. Vuoigatvuođat eatnamiidda, čáziide ja luondduvalljodagaide... 14
C. Kielten säilyttäminen... 19
C. Gielaid seailluheapmi... 19
D. Kulttuurin erityispiirteet huomioon ottava koulutus... 20
D. Kultuvrralaččat heivehuvvon oahpahus... 20
V. Johtopäätökset ja suositukset... 21
V. Bohtosat ja ávžžuhusat... 21
A. Yleiset juridiset ja poliittiset rakenteet... 21
B. Iešmearridanvuoigatvuohta... 21
B. Itsemääräämisoikeus... 22
C. Vuoigatvuođat eatnamiidda, čáziide ja luondduvalljodagaide... 22
C. Oikeus maa-alueisiin, vesistöihin ja luonnonvaroihin... 22
D. Giella ja oahpahus... 23
D. Kieli ja koulutus... 24
I. Láidehus
Tässä raportissa tarkastellaan Norjan, Ruotsin ja Suomen saamelaisten ihmisoikeustilannetta.
Dán raporttas guorahallojuvvo Norgga, Ruoŧa ja Suoma beale sápmelaččaid olmmošvuoigatvuođaid dilli.
Raportissa on myös annettu joukko kansainvälisiin normeihin perustuvia suosituksia.
Raporttas leat addojuvvon máŋggat ávžžuhusat, mat vuođđuduvvet álbmotrievttálaš norpmaide.
Raportti perustuu suurelta osin erityisraportoijalle saamelaisen parlamentaarisen neuvoston Rovaniemellä 14.–16.4.2010 järjestämän konferenssin yhteydessä esitettyihin tietoihin sekä erityisraportoijalle toimitettuihin kirjallisiin esityksiin ja riippumattomaan tutkimukseen.
Raporta vuođđuduvvá eanaš osiin spesiálaraporterejeaddjái ovdanbuktojuvvon dieđuide konfereanssas, man lágidii Sámi parlamentáralaš ráđđi Roavvenjárggas, Suomas cuoŋománu 14.-16. beivviid 2010 ja maiddái spesiálaraporterejeaddjái doaimmahuvvon čállosiidda ja sorjákeahtes dutkamuššii.
Konferenssiin osallistui Norjan, Ruotsin ja Suomen saamelaiskäräjien edustajia, kunkin maan viranomaisten edustajia sekä saamelaisten kansalaisjärjestöjen edustajia Pohjoismaista ja Venäjän federaatiosta.
Konferensii ledje čoahkkanan Norgga, Ruoŧa ja Suoma beale sámedikkiid ovddasteaddjit, ráđđehusaid virgeolbmot ja maid Sámi friddja organisašuvnnaid ovddasteaddjit Davviriikkain ja Ruošša federašuvnnas.
Vaikka Venäjän federaation saamelaisia osallistui huhtikuussa 2010 järjestettyyn konferenssiin tarkkailijoina, tässä raportissa keskitytään ainoastaan Norjan, Ruotsin ja Suomen saamelaisväestön tilannetta koskeviin tärkeimpiin ongelmiin ja huolenaiheisiin.
Vaikke Ruošša federašuvnna beale sápmelaččat oassálaste cuoŋománus 2010 lágiduvvon konferensii dárkujeaddjin, dát raporta gieđahallá dušše Norgga, Ruoŧa ja Suoma Sámi álbmoga dili ja deháleamos váttisvuođaid ja fuolaid.
Erityisraportoija haluaa esittää kiitoksensa Norjan, Ruotsin ja Suomen saamelaisedustajille sekä hallituksille näiden avoimesta suhtautumisesta tähän ainutlaatuiseen vuoropuheluun sekä korvaamattomasta avusta konferenssin järjestämisessä.
Spesiálaraporterejeaddji háliida giitit Norgga, Ruoŧa ja Suoma beale Sámi ovddasteaddjiid ja ráđđehusaid dáid rabasvuođas dákkár áidnalunddot gulahallamii ja maid divrras veahkis konfereanssa lágideamis.
Pohjoismaiden ja saamelaisten edustajien osallistuminen huhtikuussa 2010 järjestettyyn konferenssiin on hyvä esimerkki toimivasta tavasta tarkastella eri valtioiden rajojen jakaman alkuperäiskansan tilannetta.
Davviriikkaid ja Sámi ovddasteaddjiid oassálastin cuoŋománus lágiduvvon konferensii lea buorre ovdamearka doaibmi vuogis guorahallat stáhtaid rájáin juhkkojuvvon álgoálbmoga dili.
Erityisraportoija painottaa tässä suhteessa YK:n alkuperäiskansojen oikeuksia koskevan julistuksen artiklaa 36, jonka mukaan ” alkuperäiskansoilla, erityisesti kansainvälisten rajojen jakamilla kansoilla, on oikeus ylläpitää ja kehittää rajat ylittäviä yhteyksiä, suhteita ja yhteistyötä, mukaan lukien hengellinen, sivistyksellinen, poliittinen, taloudellinen ja sosiaalinen toiminta ”.
Spesiálaraporterejeaddji deattuha dán oktavuođas ON álgoálbmogiid vuoigatvuođaid julggaštusa artihkkala 36, mii cealká: ” álgoálbmogiin, erenoamážit sis geaid riikkaidgaskasaš riikkaráját juhket máŋgga oassái, lea vuoigatvuohta bisuhit ja ovddidit oktavuođaid, gaskavuođaid ja ovttasbarggu iežaset lahtuiguin ja eará olbmuiguin rájiid rastá, daidda gullet maiddái vuoiŋŋalaš, kultuvrralaš, politihkalaš ja sosiála ulbmilis dahkkon doaimmat. ”
Saamelaiset
Sámi álbmot
Saamelaisten perinteistä asuinaluetta on Saamenmaa (Sápmi), joka käsittää Norjan, Ruotsin ja Suomen pohjoisosat sekä Kuolan niemimaan Venäjällä.
Sámi álbmoga árbevirolaš ássanguovlu lea Sápmi, masa gullet Norgga, Ruoŧa ja Suoma davviguovllut ja maid Guoládatnjárga Ruoššas.
Näiden neljän valtion välisistä virallisista rajoista huolimatta saamelaiset ovat yksi kansa, jota yhdistävät kulttuuriset ja kielelliset siteet sekä yhteinen identiteetti.
Sápmelaččat leat okta álbmot dán njealji riikka gaskasaš virggálaš rájáin fuolakeahttá, guđe ovttastahttet kultuvrralaš ja gielalaš čatnasat ja maiddái oktasaš identitehta.
Saamelaiskielet ja - kulttuurit ovat peräisin nykyisiä valtioita huomattavasti vanhemmalta ajalta, ja Pohjoismaiden ja Venäjän saamelaisalueilla on nykyisin yhdeksän eri kieliryhmää.
Sápmelaččain leat riikkaid boarraseamos gielat ja kultuvrrat, mat leat oalle olu boarrasut áiggis, go dálá stáhtat, ja Davviriikkaid ja Ruošša sámeguovlluin leat ovcci sierra giellajoavkku.
Saamelaisia on arviolta 70 000–100 000, josta noin 40 000–60 000 asuu Norjassa, noin 15 000–20 000 Ruotsissa, noin 9 000 Suomessa ja noin 2 000 Venäjällä.
Sápmelaččat leat sullii 70 000–100 000, geain sullii 40 000–60 000 ásset Norggas, sullii 15 000–20 000 Ruoŧas, sullii 9000 Suomas ja sullii 2 000 Ruoššas.
Saamelaiset ovat määrällisesti vähemmistönä suurimmassa osassa Saamenmaata lukuun ottamatta Finnmarkin lääniä Norjassa ja Utsjoen kuntaa Suomessa.
Sámi álbmot lea loguset bealis unnitlohkun eanaš osiin Sámis baicce Finnmárkku fylkkas Norggas ja Ohcejoga gielddas Suomas.