pere/sami_parallel huggingface dataset:
Toiseksi saamelaisilla ei ole mitään takuita siitä, että nykyinen kansallinen poliittinen hallinto ja hallintojärjestelmä säilyvät ikuisesti.
Nášunstáhta ceggen leamaš dandihtii viehka guhkká doalahuvvon dievaslaš ja áidna duođalaš iešmearrideami vuoigatvuođa čađaheapmin.
Sodanjälkeisenä aikana kansallisvaltiota on pidetty yhteiskuntaorganisaation perusyksikkönä.
Dán duohtandahkan lea measta automáhtalaččat vurdon mannat luovusgálgamii ja dasmaŋŋá sierra nášunstáhta ceggemii.
Nykyään on kuitenkin yhä laajemmin alettu hyväksyä se, että itsemääräämisoikeus on dynaaminen konsepti, jonka sisällön voi tuskin sanoa olevan staattinen.
Otne datte-ge lea buorrinváldin lassáneamen dasa ahte iešmearrideami vuoigatvuohta lea njuovžilis vuogádat masa lea váttis ráhkadit lihkatkeahtes sisdoalu.
Kansojen itsemääräämisoikeutta käsittelevä UNESCOn asiantuntijakokous huomauttaa, että itsemääräämisoikeutta on pidettävä ennemminkin prosessina kuin etukäteen määriteltynä tuloksena.
UNESCO áššedovdiid čoahkkin álbmogiid iešmearrideamis fuomášuhttá ahte vuoigatvuohta iešmearrideapmái ferte dovddastuvvot proseassan dansadjái go ovdalgihtii mearriduvvon boađusin.
Asiantuntijakokous viittaa yleiskokouksen päätöslauselmaan nro 2625, josta käy ilmi:
Čoahkkin gidde fuomášumi váldočoahkkaneami cealkagiid nr. 2625, mas muittuhuvvo:
Yleiskokous lausuu tässä, että itsenäisen valtion tai liiton perustaminen tai sulautuminen johonkin riippumattomaan valtioon tai toisen poliittisen statuksen luominen edustavat ainoastaan joitakin tapoja (” modes ”) toteuttaa itsemääräämisoikeus.
Dás bukto dat oaidnu ahte sorjjekeahtes stáhta ásaheapmi, ovttastus nuppiin stáhtain dahje integrašuvdna iehčanas stáhtain, dahje nuppelágán politihkalaš statusa ráhkadeapmi, dušše čájeha moattelágán vugiid (” modes ”) movt čađahivčče iešmearrideami vuoigatvuođa.
Tämä on myös sopusoinnussa sen käsityksen kanssa, joka kansainvälisellä tuomioistuimella (International Court of Justice) on itsemääräämisoikeuden toteuttamisesta.
Dát lea seamma oaidnu maid Albmogiidgaskasaš Duopmostuollu (International Court of Justice) maiddái lea dovddahan.
Tuomioistuin toteaa perusedellytyksenä olevan, että itsemääräämisoikeuden toteuttamisen tulos on sopusoinnussa kansan vapaiden ja vapaaehtoisten valintojen kanssa.
Duopmostuollu dadjá ahte vuođđoeaktun lea ahte iešmearridemi vuoigatvuođa duohtandahkan lea álbmogiid iežas luođu ja iešdáhtolaš válljema vuođul.
Mikäli saamelaiset haluavat toteuttaa itsemääräämisoikeuden autonomian muodossa, sitä on pidettävä saamen kansan vapaana ja vapaaehtoisena valintana.
Jos sámit hálidit čađahit dán vuoigatvuođa ieččanasvuođa gáibádusain, lea dat-ge sámi álbmoga iežas frijja ja iešdáhtolaš válga.
UNESCOn asiantuntijakokous esittää edelleen, että oikeutta itsemääräämiseen ei ole pidettävä asiana, joka antaa oikeuden kerran tapahtuvaan valintaan, vaan pikemminkin jatkuvasti käynnissä olevana prosessina, joka takaa kansan osallistumisen päätöksentekoprosesseihin ja oman tulevaisuutensa hallintaan:
UNESCO áššedovdiidčoahkkin dadjá viidáseabbot ahte vuoigatvuohta oažžut iešmearrideami ii galgga áddejuvvot dakkárin mii addá vuoigatvuođa lájidit ovttageardásaš válgga, muhto galgá leat jeavddalaš ovdáneapmi mii dorvvasta álbmogiid oasseváldima mearrádusproseassain ja iežas boahttevuođa háldema: ” Self-determination should not be viewed as one time choice, but as an ongoing process which ensures the continuance of a people ’ s participation in decision making control over its own destiny. ”
Edelleen sanotaan, ettei itsemääräämisoikeutta kuten ei useimpia muitakaan oikeuksia voi pitää absoluuttisena oikeutena.
Daddjo maiddái ahte vuoigatvuohta oažžut iešmearrideami, nugo lea dilli eanaš eará vuoigatvuođaid buohta, ii galgga dulkojuvvot ábsoluhtta vuoigatvuohtan.
Niissä tapauksissa, joissa itsemääräämisoikeuden toteuttaminen on ristiriidassa muiden kansainvälisesti tunnustettujen oikeuksien ja periaatteiden kanssa, eri oikeuksien välisistä painotussuhteista joudutaan keskustelemaan.
Jos iešmearridanvuoigatvuođa čađaheapmi rihkkugoahtá nuppiid, álbmogiidgaskasaččat dovddastuvvon vuoigatvuođaid ja vuođđojurdagiid, galgá dahkkot árvvoštallan dáid gaskkas.
UNESCOn asiantuntijakokouksen mukaan sellaisissa tapauksissa päätavoitteena on rauhan ja turvallisuuden ylläpito.
Ráfi ja dorvvu seailluheapmi gártá dákkár diliid vuolde bajimuš mihtun, cealká UNESCO áššedovdiid čoahkkin.
6.2 Itsemääräämisoikeuden sisäinen aspekti
6.2 Iešmearrideami vuoigatvuođa siskáldas govvádus
6.2.1 Itsemääräämisoikeuden sisäistä aspektia koskevia yleisiä seikkoja
6.2.1 Oppalaččat iešmearrideami siskáldas govvádusa birra
Kuten edellä on mainittu, CCPR- ja CESCR-yleissopimusten 1 artiklan 1 kappaleessa sanotaan:
Nugo dásovdalis lea daddjon, rávve CCPR:a ja CESCR:a oktasaš árt. 1 (1) ahte;
Tässä yhteydessä voidaan panna merkille, että alkuperäiskansojen ihmisoikeuksia ja perusvapauksia käsittelevä YK:n erityisraportoija on korostanut seuraavaa:
Dán olis oažžu fuobmát ahte ON:a Spesialrapportár Eamiálbmot Olmmošlaš Vuoigatvuođain ja Vuođđofrijjavuođain lea deattuhan ahte;
Myös muissa itsemääräämisoikeuteen viittaavissa asiakirjoissa toistetaan yleensä, että kansojen oikeus itsemääräämiseen sisältää oikeuden itse määrätä taloudellisten, sosiaalisten ja sivistyksellisten olojensa kehittämisestä.
Nuppit čállosat maid čujuhit iešmearrideami vuoigatvuhtii ja geardduhit oppalaččat ahte álbmogiid vuoigatvuohta dás maiddái váldá mielde ahte álbmogiin lea vuoigatvuohta ieš beassat mearridit ekonomálaš, sosiala ja kultuvrralaš ovdaneamiset badjel.
Kuten edellä on selostettu, nyt näyttää siltä kuin WGDD:hen osallistuvat valtiot olisivat valmiita hyväksymään alkuperäiskansojen itsemääräämisoikeuden olemassaolon.
Nugo juo lea máinnašuvvon, leat WGDD-stáhtat gárvát dovddastit iešmearridanvuoigatvuođa eamiálbmogiidda.
Vaikka nämä valtiot eivät ole suuremmassa määrin lausuneet mielipidettään itsemääräämisoikeuden sisäisen aspektin tarkemmasta sisällöstä, saattaa kuitenkin olla mielenkiintoista tarkastella lähemmin, mitä alkuperäiskansajulistuksessa sanotaan itsemääräämisoikeuden aineellisesta sisällöstä.
Vaikke dát stáhtat leat unnán dadjan iešmearrideami siskáldas áspeavtttas, sáhttá lihkká-ge leat miellagiddevaš geahčastallat maid Eamiálbmotjulggástus máinnaša vuoigatvuođa ávnnaslaš sisdoalus.
Tässä yhteydessä voidaan aluksi panna merkille, että, kuten edellä on mainittu, 3 artiklassa toistetaan CCPR:n ja CESCR:n 1 artiklan 1 kappale ja lausutaan, että itsemääräämisoikeuteen sisältyy oikeus, jonka mukaan alkuperäiskansat saavat määrätä taloudellisten, sosiaalisten ja sivistyksellisten olojensa kehittämisestä.
Álggus oažžu fuobmát ahte, nugo lea juo daddjon, ártihkkal 3 geardu CCPR:a ja CESCR:a árt 1.1, ja cealká ahte iešmearrideami vuoigatvuhtii gullá maid eamiálbmogiid vuoigatvuohta háldet iežaset ekonomiija ovddideami ja sociala diliid ja kultuvrrá čálgama. WGDD árt.
WGDD:n 31 artikla sisältää lisäksi luettelon elementeistä, jotka alkuperäiskansajulistuksen mukaan sisältyvät itsemääräämisoikeuteen.
31 sistisdoallã dasalassin listtu mas lea áhta mii Eamiálbmotjulggástusa mielde lea oassi iešmearrideami vuoigatvuođas:
Pohjoismaat ovat tosin ehdottaneet, että tuo esimerkein varustettu luettelo poistettaisiin alkuperäiskansajulistuksesta ja että siihen jäisi jäljelle ainoastaan 31 artiklan ensimmäinen osa.
Davviriikkat leat gal evttohan ahte ovdamearkalisttá sihkkojuvvo Eamiálbmotjulggástusas, ja dušše árt.31 vuosttas lađas galggašii dás bisuhuvvot.
Norja on kuitenkin selvästi ilmoittanut, että perusteluna ehdotukseen kyseisen kohdan poistamiseksi ei ole, ettei näiden elementtien tulisi sisältyä alkuperäiskansojen itsemääräämisoikeuteen.
Norga datte-ge lea čielgasit máinnašan ahte ná ii evttohuvvo dandihtii ahte dát áđat eai livčče galgan leat oassin eamiálbmogiid iešmearrideami vuoigavuođas.
Ehdotuksen tausta on pikemminkin puhtaasti taktinen: Pohjoismaat uskovat, että tämä helpottaa WGDD:ssä käytäviä neuvotteluja.
Duogášin baicce lea táktihkka, davviriikkat jáhkket ahte dát veahkehivčče lihtodemiid mannat falibut ovddos WGDD:a vuolde.
Tässä yhteydessä mielenkiintoa herättävät myös alkuperäiskansajulistuksen 4 artikla, jossa sanotaan:
Gánneha dán olis geahčestit Eamiálbmotjulggástusa ártihkkalii 4, mii dadjá;
Tässä yhteydessä voidaan mainita myös 23 artikla, jonka ensimmäinen lause kuuluu:
Maiddái oažžu mainnašit ártihkkala 23, mii jietnada ná;
Vaikka ILO 169 - alkuperäiskansasopimuksessa ei, kuten edellä on selostettu, puututa suoraan alkuperäiskansojen itsemääräämisoikeuteen, kannattaa kuitenkin mainita ILO 169:n 7 artiklan 1 kappale, jossa sanotaan:
Vaikke ILO 169 ii njulgestaga hála eamiálbmogiid iešmearrideamis, ánssáša lihkká namahit árt. 7.1, mii cealká dán;
Vaikuttaa siten selvältä, että alkuperäiskansojen itsemääräämisoikeus sisältää niiden oikeuden määrätä taloudellisten, sosiaalisten ja sivistyksellisten olojensa kehittämisestä.
Lea mealgatmuddui čielggas ahte eamiálbmogiin lea iešmearridanvuoigatvuohta, ja dasa gullá maid vuoigatvuohta beassat ieš mearridit badjel ieččas kultuvrralaš, sosiala ja ekonomálaš ovdáneami.
Itsemääräämisoikeuden sisäinen aspekti käsittää sellaisissa olosuhteissa kohtuuden nimessä periaatteessa kaikki alkuperäiskansojen yhteisöjen kulttuuristen, sosiaalisten ja taloudellisten aspektien säilyttämisen ja kehittämisen kannalta tärkeät asiat.
Iešmearrideami vuoigatvuođa siskáldas áspeakta sistisdoallá dákkár dilis vuordimis maiddái buot dehálaš gažaldagaid mat gusket kultuvrralaš, sosiala ja ekonomálaš beliid seailluheapmái eamiálbmogiid servodagain.
Siitä, mitä poliittisten, taloudellisten, sosiaalisten ja sivistyksellisten olojen kehittämisellä tarkoitetaan tarkemmin ottaen, saadaan tiettyä osviittaa loppupäätelmistä, joita ihmisoikeuskomitea on tehnyt ratifioivien valtioiden sille luovuttamista määräaikaisraporteista.
Olmmošvuoigatvuođa Komitea kommenttain, mat dahkkojit stáhtaid áigodatráporttaid iskama buohta, oaidná veaháš das mii oaivvilduvvo politihkalaš, ekonomálaš, sosiala ja kultuvralaš ovdánemiin.
Niihin on jo viitattu aiemmin, ja kuten on käynyt ilmi, ihmisoikeuskomitea on niissä johdonmukaisesti keskittynyt itsemääräämisoikeuden resurssiulottuvuuteen (1 artiklan 2 kappale).
Dáin dokumeanttain lea Olmmošvuoigatvuođa Komitea čađagaskka bidjan iešmearrideami vuoigatvuođa resursadimenšuvnna guovddašii (árt. 1.2).
Näitä loppupäätelmiä käsitellään tarkemmin jäljempänä.
Dát kommenttat geahčaduvvojit lagabuid veahá maŋŋelis dás.
Ihmisoikeuskomitea on lisäksi vuosien mittaan luonut oman suhteellisen laajan CCPR:n 27 artiklaa koskevan käytännön.
Olmmošvuoigatvuođa Komitea lea maiddái jagiid mielde čohkken govdagis vásáhusa ja ráhkadan doaibmavuogi CCPR ártihkkala 27. dulkomii. Komitea lea olu gerddiid máinnašan ahte CCPR árt. 27 ja árt.
Kuten edellä on selostettu, ihmisoikeuskomitea on lukuisissa tilaisuuksissa lausunut, että CCPR:n 27 artikla ja 1 artikla käsittelevät toisiaan lähellä olevia oikeuksia, vaikka oikeussubjektit ovatkin erilaiset (yksilöt verrattuina kansoihin).
1 gieđahallet lagaš vuoigatvuođaid, vaikke gal sierralágán gearretsubjeavttaiguin (ovttatolmmoš álbmoga ektui).
Osviittaa itsemääräämisoikeuden sisällöstä voi siksi hakea myös 27 artiklaa koskevasta komitean tulkinnasta.
Iešmearrideami vuoigatvuođa sisdoalu bagadusa sáhttá dandihtii gávdnat komitea iežas dulkomis árt. 27 buohta.
6.2.2 Osallistuminen taloudelliseen toimintaan
6.2.2 Oasálastin ekonomálaš doaimmaide / fidnuide
CCPR- ja CESCR-yleissopimusten yhteisessä 1 artiklan 2 kappaleessa lausutaan seuraavaa kaikkien kansojen oikeudesta määrätä omasta taloudellisesta kehityksestään:
Fuobmá maid ahte WGDD:a árt. 31, máinnaša ahte eamiálbmogiidda galgá juolluduvvot ekonomálaš doarjja vai šaddá vejolaš ollášuhttit daid osiid iešmearrideamis mat bohtet ovdan árt.
On myös syytä panna merkille WGDD:n 31 artikla, jonka mukaan alkuperäiskansoille tulee myöntää varoja, jotta niillä olisi mahdollisuus toteuttaa 31 artiklasta ilmenevät itsemääräämisoikeuden elementit (”... as well as ways and for financing these autonomous functions. ”)
31 (”... as well as ways and for financing these autonomous functions. ”)
Tässä yhteydessä voidaan huomioida myös ihmisoikeuskomitean lausunto, joka liittyy Tanskan antamaan määräaikaisraporttiin. Siinä komitea:
Dán oktavuođas oidno maiddái mo Olmmošvuoigatvuođa Komitea celkki Dánmarkku áigodatráportta buohta;
Ihmisoikeuskomitea on edelleen Uuden-Seelannin määräaikaisraportista tekemissään loppupäätelmissä lausunut:
Komitea lea dasalassin buktán dán oainnu go geahčadii Ođđa Selandda ráportta;
Tässä yhteydessä voidaan myös panna merkille, että ihmisoikeuskomitea kehottaa Ruotsia antamaan saamelaisille todellista vaikutusvaltaa taloudelliseen toimintaansa (” economic activities ”).
Dán olis oažžu fuobmát ahte Olmmošvuoigatvuođa Komitea ávžžuha Ruoŧa dovddastit sámiide duođalaš váikkuhanfámu badjel sin ” economic activities ”.
6.3 Lisää itsemääräämisoikeuden resurssiulottuvuudesta
6.3 Lasi iešmearrideami vuoigatvuođa resursadimenšuvnnas
6.3.1 Oikeus perinteisiin maa- ja vesialueisiin, perinteisiin elinkeinoihin sekä perinteisiin luonnonvaroihin
6.3.1 Vuoigatvuohta ja hálddašanváldi badjel árbevirolaš eana- ja čáhceduovdagiid, badjel árbevirolaš ealáhusaid ja badjel eará árbevirolaš luondduvalljiid
Koska alkuperäiskansojen kulttuurit ja yhteiskunnat kytkeytyvät läheisesti perinteisiin maa- ja vesialueisiin sekä luonnonvaroihin, maata ja luonnonvaroja koskevalla itsemääräämisoikeuden osalla on keskeinen merkitys alkuperäiskansoille.
Eamiálbmogiid kultuvrrat ja servodagat leat hui čavga darvvihuvvon árbevirolaš eana- ja čáhcebirrasiidda ja luondduvalljiide muđui ja dát leat dalle iešmearridanvuoigatvuođa sisoasit.
Ei ole mielekästä puhua alkuperäiskansojen itsemääräämisoikeudesta, ellei siihen liity resurssiulottuvuutta.
Ii atte dalle olu jierpmi hállagoahtit eamiálbmogiid iešmearrideamis jos resursabealit eai guoskkahuvvo.
YK:n vähemmistöjen oikeuksia käsittelevän työryhmän entinen puheenjohtaja Asbjörn Eide on mm. lausunut, ettei alkuperäiskansojen kulttuurinen autonomia ole mielekästä, ellei siihen sisälly oikeutta hallita maata ja luonnonvaroja.
Asbjørn Eide, danáiggi ON:a Veahádatálbmogiid Vuoigatvuođa Bargojoavkku sátnejođiheaddji, muittuhii e.e. ahte kulturautonomiija eamiálbmogiidda ii atte gánnáhahtti oaivila jos ášši ii maiddái gieđahala eatnamiid hálddašeami ja luondduvaljjiid dikšuma ja ávkkástallama.
Sen takia on luonnollista, että YK-elimet ja muut alkuperäiskansoja käsittelevät elimet ovat alkaneet ensisijaisesti painottaa sitä itsemääräämisoikeuden sisäisen aspektin osaa, joka koskee alkuperäiskansojen päätösvaltaa ja / tai vaikutusvaltaa maa- ja vesialueisiinsa, luonnonvaroihinsa sekä elintapoihinsa.
Danne lea lunddolaš ahte ON-organat ja earát mat barget eamiálbmogiid áššiiguin, ovddimustá giddejit berostumi iešmearridanvuoigatvuođa siskáldas áspeavtta beallái, mii guoská eamiálbmogiid mearridanváldái ja/dahje váikkuhanvejolašvuhtii go sáhka lea movt dáid olbmuid eana- ja čáhceresurssat ja birgenvuogit galget hálddašuvvot.
Ihmisoikeuskomitea on monissa tilaisuuksissa ilmaissut käsityksensä 1 artiklan 2 kappaleesta suhteessa alkuperäiskansoihin.
Olmmošvuoigatvuođa Komitea lea máŋgii addán oainnus ártihkkalii 1 (2) dakko mii gusto eamiálbmogiidda.
Komitea on esittänyt kantansa erityisen selkeästi aiemmin mainitussa, Kanadan neljättä määräaikaisraporttia koskevassa lausunnossaan, jossa komitea esittää:
Čielgaseammosit leamaš komitea ovdalis namahuvvon kommeanttain dalle go geahčadii Kanada 4. áigodat rápportta;
CCPR / C/79/Add.105/1999 kohdat 7 ja 8.
Komitea cealká Australia ráportii ná;
Mitä maahan ja veteen liittyviin oikeuksiin tulee, ihmisoikeuskomitea on lisäksi UudenSeelannin määräaikaisraporttia koskevissa loppupäätelmissään lausunut seuraavaa:
Čáhce- ja eanavuoigatvuođaid hárrái, lea Komitea go suokkardii Ođđa Selãndda ráportta dadjan ná;
Ihmisoikeuskomitea on kiinnittänyt huomiota resurssiulottuvuuteen myös suhteessa saamelaisten itsemääräämisoikeuteen.
Maiddái sámiid iešmearridanvuoigatvuođas lea Olmmošvuoigatvuođa Komitea deattuhan resursadimenšuvnna.
Komitean edellä mainitussa, Norjan hallituksen neljättä määräaikaisraporttia koskevassa lausunnossa komitea korostaa CCPR:n 1 artiklan 2 kappaleeseen viitaten saamelaisten oikeutta hallita luonnonvarojaan ja sitä, ettei niiltä saa riistää niiden toimeentulomahdollisuuksia.
Komitea lea maiddái go geahčadii Norgga 4. ráportta, čujuhettiin CCPR:a ártihkkalii 1 (2), deattuhan sámiid vuoigatvuođa hálddašit luondduvalljiideaset ja ahte sámiin eai oažžu ceavzinvuogádagat váldot eret.
Ihmisoikeuskomitea kehottaa lisäksi Norjaa seuraavassa komitealle luovutettavassa raportissaan selostamaan, millä tavalla Norja aikoo panna täytäntöön 1 artiklan 2 kappaleen suhteessa saamelaisiin.
Komitea dasto ávžžuha Norgga boahtte háve muitalit movt Norga lea jurddašan doibmiibidjat ártihkkala 1 (2) sápmelaččaid buohta ja máinnaša ain iežas kommeanttaide iešmearrideamis ahte komitea;
Edellä on viitattu Ruotsin viidenteen raporttiin, jonka johdosta ihmisoikeuskomitea lausuu, että itsemääräämisoikeus käsittää saamelaisilla olevan oikeuden osallistua saamelaisten alueita ja elinkeinoja koskevien päätösten tekemiseen.
Dát seammá mii bajábealde lea daddjon lea máiddái sánis sátnái máinnašuvvon Ruoŧa 5. ráportii.
Komitea viittaa mm.. CCPR:n 1 artiklaan ja lausuu siinä yhteydessä yhden huolenaiheensa:
Komitea čujuha e.e. CCPR:a ártihkkalii 1 ja lea fuolastuvvan go buktá dán oainnu;
Voidaan edelleen panna merkille, että eräässä CCPR:n 27 artiklan piiriin kuuluvassa oikeusjutussa ihmisoikeuskomitea lausui merikalastusoikeuden kuuluvan CCPR:n 27 artiklan piiriin.
” the limited extent to which the Sami Parliament can have a significant role in the decision-making process on issues affecting the traditional lands and economic activities of the indigenous Sami people ” Lea dehálaš fuobmát ahte Olmmošvuoigatvuođa komitea doalaha ahte mearrabivddu vuoigatvuohta galgá gehččot CCPR-árt 27 vuolde.
Aivan kuten edelläkin on esitetty, voidaan hyvällä syyllä olettaa, että itsemääräämisoikeus käsittää alkuperäiskansojen kohdalla oikeuden päättää merikalastuksesta tai ainakin vaikuttaa siihen siinä määrin kuin merikalastus on kyseessä olevan alkuperäiskansan perinteinen elinkeino.
Dás oažžu hui nannosit dan jáhku ahte eamiálbmogiid iešmearrideami vuoigatvuohta addá válddi mearridit, dahje goit-ge vejolašvuođa váikkuhit mearrabivddu, dan muddui ja nu guhkás go mearrabivdu lea áššáiguoski eamiálbmogiid árbevieru ealáhus.
Myös taloudellisten, sosiaalisten ja sivistyksellisten oikeuksien komitea (” TSS-komitea ”) on antanut lausunnon, josta käy ilmi, että myös TSS-komitean käsityksen mukaan alkuperäiskansoilla on oikeus itse käyttää omaisuuttaan ja luonnonvarojaan.
Maiddái Ekonomálaš, Sosiala ja Kulturvuoigatvuođaid Komitea (” ESK-Komitea ”) lea máinnašan nu ahte lea maiddái dán komitea oaidnu ahte eamiálbmogat ieža lea fámuiduhtton háldet valljideaset, maiddái diehttalas luondduvalljiid oppanassiige.
TSS-komitea on CESCR:n 1 artiklan 2 kappaleeseen viitaten lausunut:
ESK-Komitea čujuha CESCR-ártihkkallii 1.2 ja jietnada;
Voidaan myös panna merkille alkuperäiskansojen ihmisoikeuksia ja perusvapauksia käsittelevän YK:n erityisraportoijan seuraava, jo aiemmin mainittu lausunto:
Berre maiddái muitit maid ON:a Eamiálbmogiid Olmmošlaš Vuoigatvuođaid ja Vuođđofrijjavuođaid Spesialráportár lea cealkán;
Vaikka ILO 169 - yleissopimus ei sisälläkään alkuperäiskansojen itsemääräämisoikeutta koskevia nimenomaisia säännöksiä, Kristian Myntti on hyvin perustein esittänyt ILO 169 - yleissopimuksen säännösten merkitsevän, että alkuperäiskansoilla on selkeä oikeus hallita perinteisiä maa-alueitaan.
Beroškeahttá das ahte ILO 169 ii sistisdoala makkár-ge čilgejeaddji bagadusaid eamiálbmogiid iešmearrideami hárrái, lea Kristan Myntti buriin sujain máinnašan ahte ILO 169 bures-ge deattuha ahte eamiálbmogiin lea váldi árbeeatnamiideaset badjel.
Tässä yhteydessä voidaan erityisesti panna merkille, mitä ILO 169:n 7 artiklan 1 kappaleessa sanotaan alkuperäiskansojen oikeudesta päättää maaalueistaan.
Dákko oažžu maiddái fuobmát maid ILO 169, ártihkkalis 7.1 dadjá eatnamiid hálddašeamis.
On ylipäätään vaikea vetää selkeää rajaa sen kollektiivisen oikeuden, joka ILO 169 - yleissopimuksen mukaan alkuperäiskansoilla on maahan, ja sen itsemääräämisoikeuden aspektin välille, joka koskee oikeutta määrätä maa- ja vesialueista sekä luonnonvaroista.
Lea oppanassii-ge gággat geassit dárkilis rájá gaskal eamiálbmogiid oktasaš (kollektiiva) eanavuoigatvuođaid, nugo ILO 169 máinnaša, ja iešmearrideami govvehusa (áspeakta) oasi, mii guoská mearridanváldái čáziide, eatnamiidda ja luondduvalljiide.
Tässä yhteydessä voidaan myös huomioida CERDin ja ILO:n arvio, jonka mukaan Norjan luonnos Ruijan laiksi (Finnmarkslov) ei täytä kansainvälisen oikeuden vaatimuksia.
Dás gánneha maid geassit ovdan movt CERD ja ILO leaba árvvoštan, go dadjaba ahte Norgga álgoárvalus Finnmarkkoláhkii ii deavdde ja ii duhtat álbmotnjulgosa eavttuid.
On luonnollisesti myös mielenkiintoista seurata, mitä alkuperäiskansajulistuksessa sanotaan itsemääräämisoikeuden resurssiulottuvuudesta.
Maid Eamiálbmotjulggástus máinnaša iešmearridanvuoigatvuođa resuradimešuvnnas lea diehttalas dehálaš ja miellagiddevaš.
Tässä yhteydessä olennaisia artikloja ovat 7 b artikla:
Čállagat dán olis maid berre geahčadit leat e.e. árt. 7 b.
88.
dasto maiddái árt.
ja 21 artikla:
21
Katso myös edellä siteerattua 31 artiklaa, jossa lausutaan, että ” land and resource management ” sisältyy alkuperäiskansojen itsemääräämisoikeuteen.
Oainne maid ártihkkal 31, ovddabealde jo namahuvvon, mii muittuha ahe ” land and resource management ” lea oass eamiálbmot iešmearrideami válddis.
YK:n jäsenmaat näyttäisivät nykyään olevan valmiita hyväksymään tällaisen resurssiulottuvuuden sisältävän itsemääräämisoikeuden.
Orru leat nu ahte ON-lahttostáhtat dál leat gárvá mieđihit iešmearrideami mas maid resursadimenšuvdna lea fárus.
Pohjoismaiden WGDD:lle tekemä edellä kuvattu ehdotus sisälsi myös lisäksi muutamia muutoksia tehtäväksi alkuperäiskansajulistuksen 30 artiklaan, joka kuuluu nykymuodossaan seuraavasti:
Davviriikkaid evttohus WGDD:ii, dás ovddabealde juo namahuvvon, sistisdoalai lassin dasa mii lea máinnašuvvon, maiddái muhtin nuppástuhttimiid Eamiálbmotjulggástusa ártihkkalii 30, mii dalle dán hámis gullo ná;
Pohjoismaiden ehdotuksen mukaan alleviivattu teksti siirretään siihen alkuperäiskansajulistuksen osaan, jossa käsitellään erityisesti oikeutta itsemääräämiseen, kun taas jäljelle jäävä teksti on sisällytettävä niihin alkuperäiskansajulistuksen artikloihin, joissa käsitellään maaoikeuksia.
Davviriikkat árvalit ahte vuolláisárgojuvvon gurggástat sirdo julggástusas dan oassái mii erenamažit guoská iešmearrideapmái, go fas teaksta mii dákko báhcá, biddjo ártihkkaliidda mat gieđahallet eanavuoigatvuođaid.
Selvä enemmistö WGDD:hen osallistuvista valtioista tuki myös Pohjoismaiden ehdotuksen tätä osaa.
Eanaš stáhtat mat oasálastet WGDD:a gávnnademiide, dorjot davviriikkaid dán oasi bokte.
Itsemääräämisoikeuden resurssiulottuvuuden yhteydessä on myös otettava huomioon geneettiset resurssit, perinteinen tietämys ja perinteiset kulttuuriset ilmaisut (TCE:t).
Iešmearrideami resursadimenšuvdna ferte maiddái vuhtiiváldit genehtalaš resurssaid, árbevirolaš máhtu, ja árbevirolaš kulturovdanbuktimiid (TCE).
Kuten edellä on mainittu, itsemääräämisoikeuteen sisältyy keskeisenä elementtinä kaikkien kansojen oikeus päättää omasta kulttuurisesta kehityksestään.
beassat mearridit kultuvrralaš čálgamasas.
Principles and Guidelines for the Protection of the Heritage of Indigenous Peoples - periaatteissa ja ohjeissa lausutaan:
Bagadus» Principles and Guidelines for the Protection of the Heritage of Indigenous Peoples ” jietnada ná;
Oikeus hallita omaa kulttuurista kehitystä on varsin lähellä kansojen oikeutta päättää luovuudestaan.
Láhka dan njulgosa man mielde álbmot vákšu kultuvrralaš ovdáneamis, lea vuoigatvuohta mearridit álggahanálšša.
Tässä voidaan viitata esimerkiksi CESCR:n 15 artiklaan, joka korostaa:
Dás čujuhuvvo CESCR:a ártihkkalii 15, mii deattuha ahte;
CESCR:n 15 artikla on muotoiltu yksilölliseksi oikeudeksi – se tähtää sanamuotonsa mukaan yksilöllisten tekijöiden aikaansaannosten turvaamiseen.
CESCR:a árt. 15 lea hábmejuvvon ja galgá leat individuala vuoigatvuohtan – ulbmilin lea suodjalit ovttaskažža hutkanálmmi.
Oikeus perinteiseen tietämykseen ja perinteisiin kulttuurisiin ilmaisuihin on kuitenkin − määritelmällisesti − kollektiivinen oikeus.
Vuoigatvuohta árbevieru gelbui ja TCE:i, fas lea – nugo čielggaduvvo – oktasaš vuoigatvuohta.
Koska perinteinen tietämys ja perinteiset kulttuuriset ilmaisut ovat määritelmällisesti kansan luomia, sellainen tietämys ja sellaiset kulttuuriset ilmaisut kuuluvat kaiken kohtuuden mukaan kansalle sellaisenaan.
Árbevirolaš gealbu ja TCE:at šaddagohtet das go álbmot ovttas, dološáiggi erenamaš vieruides mielde, guorrasa molsašumiide mat dáhpáhuvvet birgen- ja eallinbirrasis.
kuuluvat kyseisten teosten tekijöille, ts. kirjoittajalle tai lauluntekijälle.
Ii dalle dábálaččat leat vejolaš dovdát ovttakaš hutki dahje joavkku hutkkiid geat guddet árbevirolaš máhtu ja TCE ovddosguvlui.
Tässä yhteydessä voidaan mainita myös alkuperäiskansajulistuksen 29 artikla, joka vahvistaa alkuperäiskansojen oikeuden hallita ja omistaa perinteinen tietämyksensä ja perinteiset kulttuuriset ilmaisunsa, ja 12 artiklassa sanotaan edelleen:
Danne go árbevirolaš gelbbolašavuohta ja TCE, cielggadusa mielde, leat riegáduvvan álbmoga historjjálaš ovdaneami áiggi ja siste, de dalle dákkár čehppodat ja kultuvrralaš olggosaddinvuogit gullet dinassiid álbmogii, ovddimustá vuođđuduvvon sullasaš jurdaga ala mii vuordá ahte ovttatolbmuid lávlagat, čállosat jna. leat hutki oamastusat.
Alkuperäiskansojen yhteiskunnat eivät muodosta poikkeusta tästä.
Dán oktavuođas sáhttá máinnašuvvot ahte Eamiálbmotjulggástusa árt.
Koska alkuperäiskansojen oikeusjärjestelmiä ei ole koonnettu, niitä on usein pidetty
29, mii nanne eamiálbmogiid vuigatvuođa vákšut ja oamastit árbevirolaš máhtu ja TCE, ja árt. 12 dadjá dasto ahte;
Ks. tässä yhteydessä esim. WIPO-asiakirja WIPO / GRTKF / IC/3/8, WIPO / GRTKF / IC/3/9 ja
Dehálaš bealli eamiálbmogiid iešmearrideamis lea árvu eamiálbmogiid árbevieruide ja dábiid njulgosat.
WIPO / GRTKF / IC/4/8. Tämä ei tarkoita, etteivätkö yksilölliset tekijät voisi jatkaa perinteisen tietämyksen tai perinteisten kulttuurien muiden elementtien kehittämistä edelleen.
Buot servodagat hálddašuvvojit norpmaid mielde, ja lea danne áiggiid mielde ráhakdan iežasit diggesystemaid.
Tämä on päinvastoin hyvin tavallista, ja sen avulla luodaan yksilöllisesti tunnistettavia kohteita, joiden takana ovat tunnistettavissa olevat tekijät.
Eamiálbmogiid servodagat lea nugo earát-ge dán luotta mielde ovdánan, ja sin njulgossystemat leat dábálaččat hui seahkalasa ja mealgatmuddui váddát, ráhkaduvvon dábiid ja árbevirolaš gearreduššanvugiid vuođul, ná eanet go virggálaš láhkaásahusaid bokte mii eará kultuvrrain lea dábáleammos.
primitiivisinä, ja siirtomaavallat ovat usein ottaneet sen asenteen, ettei niiden tarvitse kunnioittaa alkuperäiskansojen oikeusjärjestelmiä.
Go eamiálbmogiid vuoiggalašvuođa lávva ii leat čadnon almmolaččat ja globála dohkkehuvvon koodaide, gehččojuvvojit earáid bealis primitiivan, ja kolonistáhtat lea dávjá váldán dan oainnu ahte aiddo dáid sujaid geažil eai dárbbaš addit árvvu eamiálbmogiid digge- ja gearretsystemaide.
Tämä ei välttämättä ole oikein.
Dát ii datte-ge dárbbaš leat vuoiga.
Se seikka, että alkuperäiskansojen oikeusjärjestelmät ovat pikemminkin tapaoikeudellisia kuin koonnettuja, ei sinänsä riitä sellaisen johtopäätöksen vetämiseen, ettei alkuperäiskansojen oikeusjärjestelmiä kannata kunnioittaa samassa laajuudessa kuin koonnettua lainsäädäntöä.
Go eamiálbmogiid diggesystemat leat vuođđuduvvon árbedábiid vuoigatvuođa oainnuide, eai-ge leat koodaide čadnon, ii leat doarvái duođaštus dasa ahte eai livčče árvvoláččat nugo dakkár systemat maid láhkaásahusat leat huksejuvvon kodaid ala.
Molemmissa tapauksissa on kysymys oikeusjärjestelmistä, jotka on luotu ohjaamaan ihmisten käyttäytymistä yhteiskunnassa, ja alkuperäiskansojen tapaoikeudellisen järjestelmän kunnioittaminen on keskeinen asia itsemääräämisoikeuden toteuttamisen kannalta.
Datte-ge galget láhkasystemat leat njuolggadussan olbmuid láhtenvugiide servodagas ja danseammás galget eamiálbmogiid árbevirolaš vuoiggalaš gearret- ja diggesystemat bissut árvvolažžan, ja ná dandihtii jos iešmearrideapmi galggašii duohtandahkkot.
Kun otetaan huomioon alkuperäiskansojen kulttuurin vahva kiinnittyminen niiden perinteisiin maa- ja vesialueisiin, alkuperäiskansojen tapaoikeudellisen järjestelmän mukaisesta maan, veden ja luonnonvarojen hallinnosta tulee tietysti erittäin merkittävä asia.
Go eamiálbmogiid kultuvra ja ceavcin lea nu čavga giddejuvvon árbedábálaš eana- ja čáhcebirrasiiddasaset, lea dalle lunddolaš ahte árbevirolaš eatnamiid ja čáziid hálddašeapmi lea erenamaš dehálaš sidjiide.
ILO 169 - yleissopimuksen 8 ja 9 artikloista käy ilmi, että valtioiden on kansallista lainsäädäntöä toteuttaessaan kunnioitettava alkuperäiskansojen tapaoikeutta.
ILO 169 árt. 8 ja 9 muitaleaba ahte dalle go stáhtaid iežas láhkagihpagat biddjojit fápmui, galget maiddái eamiálbmogiid árbevierut dán olis árvvusádnot ja gutnejahttot.
Myös alkuperäiskansajulistuksen 4 artiklassa lausutaan, että alkuperäiskansoilla on oikeus säilyttää selkeät oikeusjärjestelmänsä ja kehittää niitä, ja myös TSS-komitea on korostanut sen seikan tärkeyttä, että alkuperäiskansoille luodaan mahdollisuudet tapojensa noudattamiseen ja säilyttämiseen.
Maiddái Eamiálbmotjulggástusa árt. 4 cuoigu ahte nášuvnnala lágat ja daid geavahus galget vuhtiiváldit dan ahte eamiálbmogat ieža galget oažžut bisuhit ja čálgadit iežaset sierralágan gearreduššan- ja lágastallansystemaideaset.
Myös alueelliset elimet ovat painottaneet alkuperäiskansojen tapaoikeudellisten järjestelmien kunnioittamisen tärkeyttä.
Maiddái ESK-Komitea lea deattuhan dan beali ahte eamiálbmogiidda addošii vejolašvuohta geavahit ja seailluhit árbevieruideaset.
Awas Tingnin oikeusjutussa yleisamerikkalainen ihmisoikeustuomioistuin lausui:
Ná leat maid guovlludásiid orgánat cealkán.
6.3.2 Oikeus perinteiseltä saamelaisalueelta löytyviin mineraaleihin, öljyyn ja muihin ei-perinteisiin luonnonvaroihin
Awas Tingni áššis celkki interámerikalaš olmmošvuoigatvuođa duopmostuollu ahte
Ihmisoikeuskomitean Ruotsin määräaikaisraportista tekemistä aiemmin mainituista loppupäätelmistä käy ilmi, että komitean käsityksen mukaan saamelaisten itsemääräämisoikeus ei rajoitu tarkoittamaan ainoastaan oikeutta hallita saamelaisten perinteisesti hyödyntämiä luonnonvaroja.
Olmmošvuoigatvuođa komitea fuopmášupmi Ruoŧa áigodatráportta buohta, čujuhii bajábealnamahuvvon cealkágii ja das oaidná ahte sámiid iešmearrideami vuoigatvuohta ii sáhte ráddjejuvvot dušše dasa ahte sámit ožžot háldet badjel árbevirolaččat ávkkástallon luondduvalljiid.
Todettuaan, että saamelaisille on annettava merkittävä rooli omia perinteisiä maa-alueitaan ja elinkeinojaan koskevassa päätöksenteossa, komitea jatkaa toteamalla:
Dasmáŋŋá go komitea nannii ahte sámiide ferte addojuvvot mearkkašahtti mađi mearridanváldi dakko mii gusto árbe-eatnamiid ja birgejumiid hálddahussii, ja fuopmášuhttá dasalassin
Komitea täsmentää siten, että ilmaisuun saamelaisten ” economic activities ” sisältyy sellaisia toiminta-aloja kuten vesivoima, kaivostoiminta ja metsätalous sekä maan yksityistäminen.
Komitea gidde fuompášumi dasa ahte namahus ” Saami economic activities ” sistisdoallá doaimmaid nugo čáhcefápmu, ruvkedoaimmat, vuovdegávppašeapmi ja eatnamiid addin privahta oamastussii.
Tätä voidaan verrata CERD:n Ruotsiin kohdistamaan kritiikkiin:
Maiidái EU nanne eamiálbmogiid vuoigatvuođa iešmearrideapmái ja cealká;
TSS-komitea on edelleen pettyneenä todennut:
Ja dákko oažžu maid oaidnit movt CERD cuigguda Ruoŧa;
ja on sen jälkeen kehottanut kyseistä valtiota (Kolumbiaa):
ESK-Komitea lea behtton ja jietnada ná;
Tiivistäen näyttää selvältä, että alkuperäiskansojen itsemääräämisoikeus sisältää oikeuden käyttää vaikutusvaltaa myös silloin, kun kyseessä ovat ei-perinteiset luonnonvarat. Vähemmän varmaa on se, mikä oikeus alkuperäiskansoilla on sellaisista luonnonvaroista saatavaan taloudelliseen osuuteen.
Go čohkke buot mii dás boahtá ovdan, orruleamen hui čielggas ahte eamiálbmogiid vuoigatvuohta iešmearrideapmái maiddái mieldesbuktá iešmearridanváldi váikkuhit eaiárbejuvvon luondduvalljiid badjel.
Ihmisoikeuskomitean tekemät Ruotsin määräaikaisraporttia koskevat loppupäätelmät viittaavat sellaisen oikeuden olemassaoloon.
Eanet eahpečielggasin lea galget go eamiálbmogat ožžut oasi ekonomálaš ovdduin mat čuožžánit dákkár resurssaid ávkkásteamis.
On lisäksi huomattava, että ainakin tietynlaista tukea saa osakseen ajatus, jonka mukaan alkuperäiskansoille on kohdennettava taloudellisia resursseja, jotta niiden itsemääräämisoikeus voidaan toteuttaa edellä selostetulla tavalla.
Olmmošvuoigatvuođa komitea kommeanttat Ruoŧa áigodat ráportii geažudit dohko ahte dákkár gáibádusa sáhttá loktet, nugo dás ovddabealde lea jietnaduvvon.
6.4 Solidaarisuusulottuvuus
6.4 Solidaritehta dimenšuvdna
Vuoden 1966 yleissopimusten 1 artiklan kolmas kappale käsittelee vielä yhtä itsemääräämisoikeuden ulottuvuutta, nimittäin valtio-osapuolten yhteistä vastuuta muiden kansojen itsemääräämisen edistämisestä missä tahansa maailmassa, ts. ensisijaisesti maan oman alueen ulkopuolella.
Goalmmát oassi 1966 konv. ártihkkalis 1 geahčada vel nuppi beali iešmearridanvuoigatvuođas: Stáhtaid oktasaš ovddasvástádus ovddidit nuppiid máilmmeguovlluid olbmuid / álbmogiid iešmearrideami, namalassii stáhtaid iežas rájáid olggobealde.
Ihmisoikeuskomitea on viitannut tähän ulottuvuuteen raportointimenettelyssä ja tällöin etenkin valtioiden velvollisuuteen edistää Palestiinan kansan ja Etelä-Afrikan kansojen oikeutta itsemääräämiseen.
Olmmošvuoigatvuođa komitea lea ráportaprosedurastes deattuhan dán-ge beali, ja dás eanemustá čujuhan stáhtaid iežas geatnegasvuhtii nanosmahttit Pálestiinna ja MáttáÁfriikka álbmogiid iešmearridanválddi.
6.5 Saamelaisten kanssa tehdyn yhteiskuntasopimuksen uudelleen muotoilu
6.5 Servodatsoahpamuš sámiiguin rievdaduvvo
Kuten mm.. James Anaya on korostanut, itsemääräämisoikeuteen liittyy selkeitä hyvitys- ja korvausprosesseja, mitä tulee alkuperäiskansoihin ja niihin historiallisiin vääryyksiin, joita monet niistä ovat joutuneet kokemaan.
Nugo e.e. James Anaya lea fuopmášuhttán, mieldesbuktá iešmearrideapmi ekonomálaš buorrindahkama eamiálbmogiid buohta ja historrjálaš boasttuvuohta maid ollugat leat gártan gillát.
Sen takia alkuperäiskansat, jotka tuntevat joutuneensa nykyaikaisen kansallisvaltion vallan alaisiksi ilman omaa suostumustaan ja usein jopa niin, ettei niitä ole edes kuultu, kokevat usein päämääräksi sinänsä saada valtio tunnustamaan alkuperäiskansa itsemääräämiseen oikeutetuksi kansaksi sellaisesta tunnustamisesta aiheutuvista seurauksista riippumatta.
Eamiálbmogat guhte vihkugohtet ahte sii leat šáddan ođđaáigásaš stáhtaválddi vuollásažžan almma iežaset dáhtu haga, ja dávjá lea geavvan ná sin jierakáhttá, lea dalle bajimusdási ulbmilin ahte stáhta ferte dovddastit ahte eamiálbmogiidda galgá addot fámudus iešmearrideapmái. Ja ulbmil galgá ollášuhttot beroškeahttá čuozahusain mat dás čuožžilivčče.
Sellaisia äärimmäisiä poikkeustapauksia lukuun ottamatta, joissa kansainvälinen oikeus sallisi alkuperäiskansan irtautumisen valtiosta, valtion taholta tullut tunnustus, jonka mukaan alkuperäiskansalla on itsemääräämisoikeus, merkitsee uutta yhteiskuntasopimusta kansallisvaltion ja alkuperäiskansan välillä.
Earret ereliggánis diliin gos álbmotnjuolggus dorjjošii eamiálbmogiid luovusgaikuma, mearkkaša stáhtalaš dohkkehus dasa ahte eamiálbmogiidda áddo iešmearrideami váldi, áibbas ođđa servodatsoahpamuš gaskal stáhta ja eamiálbmoga. Ná maiddái go lea sáhka davviriikalaš sámekonvenšuvnna evttohusa válbmenbarggus.
Tämä koskee myös työn alla olevaa pohjoismaista saamelaissopimusta, jossa Suomi, Norja ja Ruotsi vahvistaisivat saamelaiset näiden maiden alkuperäiskansoiksi ja tunnustaisivat saamelaiset itsemääräämisoikeuden haltijoiksi.
Dás lea ulbmilin ráhkadit soahpamuša mii duohtandágašii ahte Suopma, Ruoŧŧa ja Norga dovddastit ahte dáid stáhtaid sámit leat eamiálbmot ja dalle siddjiide galgá áddot vuoigatvuohta iešmearrideapmái.
Lyhyesti itsemääräämisoikeuden toteuttamisesta
Oanehaččat iešmearrideami vuoigatvuođa ollášuhttimis
Kuten edellä on selostettu, alkuperäiskansojen itsemääräämisoikeus toteutuu ensi kädessä alkuperäiskansojen omien yhteiskuntarakenteiden avulla, saamelaisten tapauksessa nyttemmin ensisijaisesti saamelaiskäräjien välityksellä.
7.1 Iešmearrideapmi eamiálbmogiid iežas servodatvuogádagaid mielde Nugo dánmuddui dás lea čielggaduvvon, fievrriduvvo dán válddi vuoigatvuohta ovddimustá eamiálbmogiid iežaset servodatvuogádagaid mielde, ja sápmelaččaid buohta dánáiggi eanemusat sámedikkiid vuolde.
On kuitenkin syytä huomata, ettei saamelaisten itsemääräämisoikeutta tarvitse välttämättä toteuttaa saamelaiskäräjien välityksellä.
Berre lihkká muitit ahte sámiid iešmearrideami fámudus ii bákkus dárbbaš čáđahuvvot dušše sámedikiid bokte.
Loppujen lopuksi on kai saamelaisten asia itse päättää omista päätöksentekoprosesseistaan itsemääräämisoikeuden puitteissa.
Lohpas goit-ge galggašii dilli stargat nu ahte sámit ieža mearridit movt dán olis dahkkošii.
Omien yhteiskunnallisten laitosten säilyttäminen ja niiden kehittäminen muodostavat alkuperäiskansojen itsemääräämisoikeuden keskeisen elementin.
Guovddáš áhtan eamiálbmogiid vuoigatvuođain lea ahte sii ieža besset seailluhit ja ovdánahttit servodatásahusaideaset.
Saamelaisilla on siten lähtökohtaisesti oikeus säilyttää omat poliittiset ja yhteiskunnalliset laitoksensa ja rakenteensa ja kehittää niitä.
Sámi álbmoga vuolggabáikin lea ahte das lea vuoigatvuohta bisuhit ja čálgadit politihkalaš ja servodatlaš institušuvnnaides ja daid struktuvrraid.
Kysymyksissä, jotka koskevat ainoastaan saamelaisia tai joita kohtaan ei-saamelaiset yhteisöt eivät tunne juurikaan kiinnostusta, saamelaisten tulee siten itse pystyä tekemään päätöksiä omien yhteiskunnallisten laitostensa välityksellä.
Sámit galget ieža beassat čađahit mearrádusaid ieažaset servodatsystemaid bokte dakkár áššiiin mat dusse gusket sámiide dahje leat hui unnán giddejuvvon eai-sápmelaš servodagaide.
7.2 Itsemääräämisoikeus kansallisiin päätöksentekorakenteisiin osallistumisen yhteydessä
7.2 Iešmearrideapmi sisriikalaš mearrádusstruktuvrraid bokte
Edellä on myös esitetty, että alkuperäiskansat ovat sen lisäksi, että ne voivat säilyttää omat yhteiskunnalliset laitoksensa, myös halutessaan oikeutettuja osallistumaan enemmistöyhteiskunnan yhteiskunnalliseen elämään.
Lassin das ahte eamiálbmogat galget oažžut bisuhit iežaset servodatvuogádagaid, nugo dás juo lea jietnaduvvon, lea sis maiddái vuoigatvuohta oasálatit eanádatservodaga dábálaš eallimii, jos sii nu hálidit.
Alkuperäiskansajulistuksen 4 artiklan viimeinen kohta kuuluu:
Eamiálbmotjulggástusa ártihkkala 4. lavtta gullo ná;
Mitä tulee alkuperäiskansojen itsemääräämisoikeuden toteuttamiseen ympäröivän yhteiskunnan kanssa käytyjen neuvottelujen avulla, voidaan myös panna merkille CERDin lausunto:
Dán vuoigatvuođa čađaheamis / ollášuhttimis CERD lea árvalan ahte;
Kuten edellä on esitetty, ILO 169 - yleissopimus ei muodollisesti puutu alkuperäiskansojen itsemääräämisoikeuteen.
Nugo dás oaidná-ge, ii ILO 169 virggálaččat guoskat eamiálbmogiid iešmearridanvuoigatvuođa, vaikke lea gal hilgon ovddeš ássimilašuvnna jurdaga eamiálbmogiid hárrái, de datte-ge lea ášši nu ahte konvenšuvdna berre impirduvvot dego livčče sáhka iešmearrideamis.
ILO 169:ssä kuitenkin torjutaan alkuperäiskansojen kohdalla aiemmin sovellettu pyrkimys sulauttamiseen, mikä tarkoittaa, että yleissopimuksen on tulkittava puoltavan itsemääräämistä. ILO 169 korostaa valtioiden velvollisuuksia neuvotella alkuperäiskansojen kanssa ” in good faith ”.
ILO 169 čuovggaha stáhtaid geatnegasvuođa lihtodit eamiálbmogiiguin ” buriin oskáldasvuođain ” (” in good faith) ” ja ILO iežas čađahannjuolggadusat dadjet, maŋŋá go lea deattuhan eamiálbmogiid vuoigatvuođa bisuhit iežas servodatvuogádagaid, máinnašit ahte
ILO on täten tehnyt selväksi, että kyseisten alkuperäiskansojen kanssa on käytävä neuvotteluja esimerkiksi ennen maanalaisten luonnonvarojen hyödyntämiseen tarvittavan valtuutuksen antamista.
ILO lea dákko bures čielggadan dan ahte lea dárbbašlaš čađahit ráđđádallamiid áššáiguoski álbmogiiguin omd. ovdal go eatnanvuoláš luondduvalljiid ohcan- ja ávkkástanlohpi addojuvvo.
Alkuperäiskansojen itsemääräämisoikeutta koskeva Pohjoismaiden (Tanskan, Suomen, Islannin, Norjan ja Ruotsin) yhteinen ehdotus, joka esitettiin alkuperäiskansajulistusta käsittelevän YK:n työryhmän 9. istunnolle (vuonna 2003).
Mielddus Oktasaš davviriikalaš evttohus (Dánmarku, Suopma, Islánda, Norga ja Ruoŧŧa): Eamiálbmogiid iešmearridanvuoigatvuohta; beavdáduvvon ON:a eamiálbmotjulggástusa bargojoavkku 9. čohkkámii (2003).
Tavoitteena saamenkielisten ja kulttuuriin pohjautuvien palveluiden laatu, vaikuttavuus ja saatavuus
Ulbmilin buoridit sámegielat ja kultuvrii vuođđuduvvi bálvalusaid kvalitehta, váikkuhahttivuođa ja oažžuma
- Miten toimin, kun asiakkaana on saamelainen ikäihminen ?
- Mo doaimman, go áššehassan lea sápmelaš ahkeolmmoš ?
Työkalupakin avulla
Bargoneavvolođá vehkiin
• Saamen kieli ja kulttuuri tulevat näkyviksi hoitotyössä.
• Sámegiella ja kultuvra bohtet oinnolažžan dikšunbarggus.
Oman taustan merkitys ja hoitotyön laatu korostuvat.
Iežas duogáža mearkkašupmi ja dikšunbarggu kvalitehta bohtet čielgasabbot ovdan.
• Henkilöstö huomioi paremmin saamelaisen ikääntyneen tarpeet ja asiakas saa mahdollisuuden vaikuttaa omaan hoitoonsa kotipalvelussa, palveluasumisessa, tehostetussa palveluasumisessa ja laitoshoidossa.
• Bargit váldet buorebut vuhtii sámi ahkeolbmo dárbbuid ja áššehas oažžu vejolašvuođa váikkuhit iežas dikšui ruoktobálvalusas, bálvalusássamis, beavttálmahtton bálvalusássamis ja lágádusdivššus.
• Henkilöstö saa käytännön tietoa siitä, miten saamelainen ikääntynyt ihminen voi säilyttää ja ylläpitää kieltään, kulttuuriaan ja identiteettiään.
• Bargit ožžot geavatlaš rávvagiid, ávžžuhusaid das, mo sápmelaš ahkeolmmoš sáhttá seailluhit ja bajásdoallat iežas giela, kultuvrra ja identitehta.
• Ohjekirjasen avulla työyhteisöön tuleva työntekijä voidaan helposti perehdyttää.
• Rávagirjjáža vehkiin bargoservošii boahtti bargi sáhttá álkket oahpás mahttit bargui.
• Työkalupakista saa helposti ja nopeasti käsityksen siitä, mitä saamelaisen vanhustyö työpaikalla tarkoittaa.
• Oažžu álkket ja johtilit áddejumi das, maid sámi boarrásiidbargu bargobáikkis oaivvilda.
• Saamelaisen ikääntyneen ja omaisten vaikutusmahdollisuudet hoitoon paranevat.
• Sámi ahkeolbmo ja su oapmahaččaid váikkuhanvejolašvuođat dikšui buorránit.
• Jokaisen luvun kohdalla on saamelaisten kotiseutualueella tehtävää vanhustyötä koskevaa tietoa ja ohjeita.
• Guhtege logu buohta lea sámiid ruovttuguovllu boarrásiidbarggu guoski diehtu ja rávvagat.
Lisäksi on tila, johon työpaikkakohtaisia käytäntöjä voi täydentää.
Lassin lea sadji, masa guđege bargobáikki meannudanvugiid sáhttá dievasmahttit.
SAAMELAISEN VARHAISKASVATUKSEN ARJEN KÄYTÄNTÖJEN OPAS - Miten toimimme arjen käytännöissä ?
SÁMI ÁRRABAJÁSGEASSIMA RÁVAGIRJI ÁRGABEAIVVE DILIIDE - Mo mii doaibmat árgabeaivve diliin ?
LuontoyhteysKunnioitamme elämää, luontoa ja sen resursseja
Oktavuohta lunduiGudnejahttit eallima, luonddu ja dan resurssaid.
MonikulttuurisuusKunnioitamme ihmisen oikeutta olla erilainen
MáŋggakultuvrralašvuohtaGudnejahttit olbmo vuoigatvuođa leat earálágan.
YhteisöllisyyysTuemme jokaisen oikeutta kuulua johonkin
Servošii gullan Doarjut juohkeovtta vuoigatvuođa gullat gosa nu.
Tasa-arvo ja ihmisyysOlemme tasa-arvoisia kohtaamisissa, päätöksenteossa ja töissä
Dásseárvu ja olmmošvuohtaMii leat ovttaárvosaččat deaivvademiin, mearrádusadahkamis ja bargguin.
Yhdistävät kulttuuriset arvot
Ovttastahtti kultuvrralaš árvvut
IdentiteettiKulttuuri-identiteettimme vahvistuu vuorovaikutuksessa oman ryhmämme kanssa
IdentitehtaMin kulturidentitehta nanosmuvvá vuorrováikkuhusas iežamet joavkkuin.
Perinteiset elinkeinot Yhteys elämän-, luonnon- ja vuoden kiertokulkuun säilyy perinteisten elinkeinojen kautta
Árbevirolaš ealáhusatOktavuohta eallima, luonddu ja jagi johtui seailu árbevirolaš ealáhusaid bokte.
KieliEdistämme suullisen perimä-tiedon ja kielten siirtymistä sukupolvelta toiselle
Gieđadáiddut, musihkka, máinnasárbevierru, dáidda ja olggosbuktinDahkamuš ja kreatiivvalašvuođa vásiheapmi nannejit oktiigullevašvuođa dovddu
Kädentaidot, musiikki, kerto-musperinne, taide ja ilmaisuTekeminen ja luovuuden kokeminen vahvistavat yhteenkuuluvuuden tunnetta
GiellaEOvddidat njálmmálaš árbedieđu ja gielaid sirdáseami buolvvas nubbái.
Miten opas toimii arjen käytännöissä ?
Mo rávagirji doaibmá árgabeaivve diliin ?
• Työntekijöiden perehdytyksen ja vuorovaikutuksen työvälineenä.
• Bargiid oahpásmahttima ja vuorrováikkuhusa bargoneavvun.
• Pohjana yksiköiden lapsiryhmien vasulle*
• Vuođđun ovttadagaid mánnájoavkkuid árrabajásgeassinplánii.
• Pohjana lapsikohtaiselle vasulle
• Vuođđun guđege mánnái guoski árrabajásgeassinplánii.
• Pedagogisen johtamisen työvälineenä.
• Pedagogalaš jođiheami bargoneavvun.
• Oppaaseen kirjataan päiväkodin / kielipesän toiminta
• Rávagirjái merkejuvvo beaiveruovttu / giellabeasi doaibma
• Kyseessä on jatkuva prosessi, jota kehitetään henkilöstön ja varhaiskasvatusyksikön tarpeiden mukaan
• Gažaldagas lea jotkkolaš proseassa, mii ovddiduvvo bargiid ja árrabajásgeassinovttadaga dárbbuid mielde
* varhaiskasvatussuunnitelma
Buorre beaivi. Mun lean AslatPyeri peivi.
Aika: 3.12.2010 kello 8:00-12:00 Paikka: Levi, Hotelli Levitunturi, Levintie 1590 Sirkka.
Áigi: 3.12.2010 dmu 8:00-12:00 Báiki: Levi, Hotelli Levitunturi, Levintie 1590 Sirkka.
Kokoussali 1.
Čoahkkinsále 1.
Saamelaiskäräjät kutsuu lämpimästi saamelaisia, saamelaisyhdistyksiä ja saamelaiskulttuurista kiinnostuneita Leville saamelaiskulttuurin suojelua Suomessa käsittelevään seminaariin.
Sámediggi bovde liekkusit sámiid, sámeservviid ja sámekultuvrras beroštuvvan olbmuid Levii sámekultuvrra suodjaleami Suomas gieđahalli seminárai.
Seminaarin tarkoitus on antaa kuva saamelaiskulttuurin eri osa-alueista ja yhteiskunnallisista haasteista.
Seminára dárkkuhussan lea fállat gova sámekultuvrra sierra oassesurggiin ja servodatlaš hástalusain.
Seminaarin yhteydessä luovutetaan ensimmäinen Saamen kieliteko-palkinto.
Seminára oktavuođas luohpaduvvo vuosttas Sámi gielladahku-bálkkašupmi.
Tilaisuus on historiallinen.
Dilálašvuohta lea historjjálaš.
Saamen kieliteko-palkinto on ainutlaatuinen palkinto maailmassa.
Sámi gielladahku-bálkkašupmi lea áidnalunddot bálkkašupmi máilmmis.
Saamelaiskäräjät on perustanut saamen kieliteko-palkinnon, jonka tarkoitus on antaa tunnustusta saamenkielisten palvelujen ja saamen kielen aseman edistämiseksi tehdystä ansiokkaasta työstä Suomessa.
Sámediggi lea vuođđudan sámi gielladahku-bálkkašumi, man dárkkuhussan lea addit dovddastusa sámegielat bálvalusaid ja sámegiela sajádaga ovdideapmin dahkkon ánssolaš barggus Suomas.
Saamen kielellä tarkoitetaan pohjois-, inarin- ja koltansaamea.
Sámegielain dárkkuhuvvo davvisáme-, anáraš- ja nuortalašgiella.
Palkinnon tarkoitus on kannustaa palkinnon saajaa parantamaan entisestään saamen kieleen eteen tehtyä työtä ja kannustaa kaikkia viranomaisia parantamaan saamenkielen asemaa.
Bálkkašumi dárkkuhussan lea movttiidahttit bálkkašumi oažžu buoridit ain ovddežis sámegiela ovdii dahkkon barggu ja movttiidahttit buot virgeoapmahaččaid buoridit sámegiela sajádaga.
Saamen kieliteko-palkinnon saajan on valinnut saamen kielineuvosto.
Sámi gielladahku-bálkkašumi oažžu lea válljen sámi giellaráđđi.
Saamen kieliteko palkinto on taidepalkinto, jonka tulee kuvastaa saamen kielen ja kulttuurin rikkautta ja moninaisuutta.
Sámi gielladahku bálkkašupmi lea dáiddabálkkašupmi, mii galgá govvidit sámegiela ja kultuvrra riggodaga ja máŋggahámatvuođa.
Palkinto vaihtuu vuosittain ja sen tekemisestä vastaa Sámi Duodji ry:n valitsema saamelaistaitelija tai - käsityöntekijä.
Bálkkašupmi molsašuddá jahkásaččat ja dan ráhkadeamis vástida Sámi Duodji rs válljen sámedáiddár dahje - duojár.
Palkinto velvoittaa saajaa jatkamaan työtä saamen kielen aseman ja saamenkielisten palvelujen parantamiseksi.
Bálkkašupmi geatnegahttá oažžu joatkit barggu sámegiela sajádaga ja sámegielat bálvalusaid buorideapmin.
Palkinnon luovuttaa kulttuuri- ja urheiluministeri Stefan Wallin.
Bálkkašumi luohpada kultur- ja valástallanministtar Stefan Wallin.