pere/sami_parallel huggingface dataset:
Se pohjautuu kansallisen artikla 8(j)-työryhmän loppuraporttiin, jonka puheenjohtajana minulla oli ilo ja kunnia työskennellä.
Dat vuođđuduvvá artihkal 8(j)-bargojoavkku loahpparaportii, man ságadoallin mus lei illu ja gudni bargat.
Perinteisen tiedon osalta valtioneuvosto katsoo strategiassa, että luonnon monimuotoisuuden suojelun ja kestävän käytön yhteydessä toteutetaan yleissopimuksessa ja sen päätöksissä kirjatut alkuperäiskansojen perinteistä tietoa koskevat linjaukset ja tähdentää Suomen mahdollisuuksia toimia edelläkävijänä kansainvälisessä yhteisössä artikla 8(j):n toimeenpanossa.
Árbevirolaš dieđu olis stáhtaráđđi geahččá strategiijas, ahte luonddu máŋggahápmásašvuođa suodjaleami ja suvdilis anu oktavuođas olláhuhttojuvvo oktasašsoahpamušas ja dan márrádusain čállojun álgoálbmogiid árbevirolaš dieđu linnjemat ja deattuha Suoma vejolašvuođaid doaibmat ovdavuojánin riikkaidgaskasaš servošis artihkal 8(j):a olláhuhttimis.
Linjaus on todella tärkeä ja merkittävä ja se velvoittaa Suomea toimeenpanemaan bd-sopimuksen osapuolikokousten keskeisiä päätöksiä - kuten Akwé: Kon - ohjeita ja uudempaa nk. bd-sopimuksen eettistä menettelytapasäännöstä.
Linnjen lea duođaid dehálaš ja mearkkašahtti ja dat geatnegahttá Suoma olláhuhttit bd-soahpamuša oassebeallečoakkámiid guovddášmearrádusaid – dego Akwé: Kon – rávvagiid ja ođđasit ng. bd-soahpamuša etihkalaš meannudanvuohkenjuolggadusaid.
Valtioneuvosto sitoutuu turvaamaan saamelaisten tarpeet alkuperäiskansana ekosysteemipalveluissa.
Stáhtaráđđi čatnasa dorvvastit sápmelaččaid dárbbuid álgoálbmogin ekosystemabálvalusain.
Ekosysteemillä tarkoitetaan tietyn alueen elollista ja elotonta ympäristöä.
Ekosystemain dárkkuhuvvo dihto guovllu ealli ja heakkahis biras.
Saamelaisten perinteistä tietoa käsittelee oma strateginen tavoite 18, jonka kirjoitan tähän sanasta sanaan, koska se on niin tärkeä: Luonnon monimuotoisuuden suojelun ja kestävän käytön kannalta olennaista saamelaisten perinteistä tietoa ja käytänteitä sekä biologisten resurssien perinteistä käyttöä kunnioitetaan, elvytetään ja suojellaan kansallisen lainsäädännön ja kansainvälisten velvoitteiden mukaisesti kehittämällä perinteisen tiedon suojelua koskevaa hallintoa ja lainsäädäntöä.
Sámiid árbevirolaš diehtu gieđahallojuvvo iežas strategiija ulbmila 18 mielde, man čálán dása sánis sátnái, daningo dat lea nu dehálaš (lean jorgalan sámás deavstta suomagiela originála deavsttas): Luonddu máŋggahápmásašvuođa suodjaleami ja suvdilis anu dáfus mávssolaš sápmelaččaid árbevirolaš diehtu ja geavadat sihke biologalaš resurssaid árbevirolaš diehtu gudnejahttojuvvo, ealáskahttojuvvo ja suodjaluvvo riikkasis lágaid ja riikkaidgaskasaš geatnegasvuođaid mielde nu ahte gárgehuvvojit árbevirolaš dieđu suodjaleami hálddahus ja lágat.
Yleissopimuksen toimeenpanossa otetaan huomioon saamelaisten täysipainoinen ja tehokas osallistuminen kaikilla tarpeellisilla tasoilla yleissopimuksen ja osapuolikokousten päätösten mukaisesti.
Oktasašsoahpamuša olláhuhttimis váldojuvvojit vuhtii sápmelaččaid dievasmearálaš ja beaktilis oassálastin buot dárbbatlaš dásiin oktasašsoahpamuša ja oassebeallečoakkámiid mearrádusaid mielde.
Strategiassa on tuotu esille myös kyseisen strategien tavoitteen tausta ja taloudelliset vaikutukset.
Strategiijas leat buktojuvvon ovdan maid namuhuvvon strategiija ulbmila duogáš ja ruđalaš váikkuhusat.
Tavoitteen 18. saavuttamisen kannalta keskeiset ehdotukset sisältyvät 8j-asiantuntijaryhmän raporttiin vuodelta 2011.
Ulbmila 18 olláhuvvama dáfus guovddáševttohusat ožžot sisdoalu 8(j):a jagi 2011 áššedovdijoavkku raporttas.
Työryhmän ehdottamat toimenpiteet edellyttävät resurssien kohdennusta ympäristöhallinnon ja saamelaiskäräjien määrärahoihin, minkä lisäksi työryhmä ehdotti kertaluonteisia selvitys- ja kehittämishankkeita.
Bargojoavkku evttohan doaibmabijut gáibidit resurssaid čuoziheami birashálddahusa ja sámedikki mearreruđaide, masa lassin bargojoavku evttohii geardelundosaš čielggadan- ja ovddidanfidnuid.
Toimiessani kyseisen 8j- työryhmän puheenjohtajan, niin olen todella iloinen, että monta vuotta työstetty raportti ja perustyö artikla 8j:n toimeenpanemiseksi on tuottanut tulosta ja työryhmän loppuraportin toimenpiteiden toteuttamiselle on valtioneuvoston täysi tuki.
Go doibmen namuhuvvon 8(j)-bargojoavkku ságadoallin, de lean duođaid ilus, ahte máŋga jagi bargojuvvon loahpparaportta doaibmabijuid doaimmaheapmái lea stáhtaráđi dievas doarjja.
Valtioneuvoston periaatepäätös on todella tärkeä.
Stáhtaráđi prinsihppamearrádus lea duođaid dehálaš.
On erityisen tärkeää nykyisten vähäisten resurssien aikana, että valtioneuvosto toteaa strategian saamelaisia koskevien tavoitteiden edellyttävän käytännössä lisäresursseja.
Lea earenoamáš dehálaš dáláš unnánaš resurssaid áigge, ahte stáhtaráđđi cealká strategiija sámi ulbmiliid gáibidit geavadis lassiresurssaid.
Kuluvalla hallituskaudella uudistetaan koko keskeinen maankäyttöä koskeva lainsäädäntö.
Nohkavaš ráđđehusbaji áigge ođasnuhttojuvvojit buot guovddáš eanangeavahanlágat.
Valtioneuvoston periaatepäätös tarkoittaa sitä, että kaikissa näissä lainsäädännön uudistamishankkeissa tulee arvioida lainsäädännön vaikutuksia saamelaisten perinteisen tiedon suojellulle ja Suomen kansainvälisille velvoitteille suojella saamelaisten perinteistä tietoa.
Stáhtaráđi prinsihppamearrádus dárkkuha dan, ahte buot dáid lágaid ođasnuhttinfidnuin galget árvvoštallojuvvot váikkuhusat sámiid árbevirolaš dieđu suodjaleapmái ja Suoma riikkaidgaskasaš geatnegasvuođaide suodjalit sámiid árbevirolaš dieđu.
Kuluvalla hallituskaudella uudistetaan myös Metsähallituksen hallintomalli ja kenties myös ympäristöhallintoa - ja valtioneuvoston linjaus edellyttää myöskin, että näissä uudistushankkeissa tulee arvioida vaikutukset saamelaisten perinteisen tietoon ja sen suojeluun.
Dán ráđđehusbaji áigge ođasnuhttojuvvo maid Meahcceráđđehusa hálddašanmálle ja soaitá maid birashálddahus – ja stáhtaráđi linnjen gáibida maid dan, ahte maid dáin ođasnuhttinfidnuin galget árvvoštallojuvvot váikkuhusat sámiid árbevirolaš dihtui ja dan suodjaleapmái.
Ehkä kuitenkin kaikkein merkittävin ja kauaskantoisin päätös strategiassa on se, että valtioneuvosto sitoutuu elvyttämään saamelaisten perinteistä tietoa.
Buot mearkkašahttimus ja guhkkelepmosii olli mearrádus strategiijas dáidá leat dat, ahte stáhtaráđđi čatnasa ealáskahttit sámiid árbevirolaš dieđu.
Kansallinen artikla 8(j)-työryhmä on loppuraportissaan todennut, että perinteisen tiedon säilyminen edellyttää konkreettisia elvytyshankkeita - ja niille on nyt valtioneuvoston tuki.
Našuvnnalaš artihkal 8(j)-bargojoavku lea loahpparaporttastis dadjan, ahte árbevirolaš dieđu seailun gáibida konkrehtalaš ealáskahttinfidnuid - ja daidda lea dál stáhtaráđi doarjja.
Strategian toteutuminen edellyttää saamelaiskäräjien vahvaa panosta - eli työnsarkaa tuleville vuosille on - ja paljon.
Strategiija olláhuvvan gáibida sámedikkis nanu bargobidjosa – dehege bargonoađi boahttevaš jagiide – ja oba mihá olu.
Strategian toteutumista seurataan jatkossakin bd-työryhmässä, jonka jäsenenä jatkan.
Strategiija olláhuvvan bearráigehččojuvvo boahtteáiggenai bd-bargojoavkkus, man lahttun joatkkán.
Edellinen, vuonna 2007 julkaistu bd-strategia olisi alun perin ollut voimassa vuoteen 2016 asti, mutta biodiversiteettisopimuksen osapuolikokousten päätökset edellyttivät strategian päivittämistä.
Ovddit, jagi 2007 almmustuhtton bd-strategiija livččii galgan leat álgoálggus vuoimmis gitta jagi 2016 rádjái, muhto biodiversiteahttaoassebeallečoakkáma mearrádusat gáibide strategiija ođasnuhttima.
Saamelaisten kannalta strategian pikainen päivittäminen oli todella tärkeää, koska vanha strategia oli melko vaatimaton saamelaisten perinteistä tietoa koskevien tavoitteiden osalta.
Sápmelaččaid dáfus strategiija hohpos ođasnuhttin lei duođaid dehálaš, daningo boares strategiija lei oalle gáibitmeahttun sámiid árbevirolaš dieđu ulbmiliid dáfus.
Strategiassa oli itse asiassa vain yksi maininta, joka koski saamelaisia.
Dan strategiijas lei iešalddes dušše okta máinnašupmi, mii guoskkai sápmelaččaid.
Strategiassa todettiin vain, että on erityisen tärkeää toteuttaa biodiversiteettisopimuksen alkuperäiskansoja koskevat velvoitteet.
Strategiijas daddjojuvvui duššebeare, ahte lea earenoamáš dehálaš olláhuhttit biodiversiteahttasoahpamuša álgoálbmotgeatnegasvuođaid.
Voidaan perustellusti sanoa, että uusi strategia on todella huomattava edistysaskel.
Sáhttá gal buriiguin ákkáiguin dadjat, ahte ođđa strategiija lea duođaid mearkkašahtti ovdánanlávki.
Lopuksi toivotan edelleen hyvää joulua ja biodiversiteettirikasta uutta vuotta kaikille blogini lukijoille ja kiitokset kuluneesta vuodesta !
Loahpas sávan ain buriid juovllaid ja biodiversiteahttarikkis ođđa jagi buot mu blogga lohkkiide ja giittosat nohkavaš jagis !
Näissä tunnelmissa lähden iloisena joululomalle.
Dáiguin dovdduiguin vuolggán ilolažžan juovlalupmui.
Palaan kuluneen vuoden asioihin vielä uuden vuoden tienoilla.
Máhcan nohkavaš jagi áššiide vel ođđa jagi sulaid.
Viikon kuulumisia Loppuviikosta minulla oli mielenkiintoinen artikla 8(j)-työryhmän kokous Inarissa.
Vahku ságat Loahppavahku mus lei beroštahtti artihkal 8(j)-bargojoavkku čoakkán Anáris.
Työryhmä kävi läpi biodversiteettisopimuksen osapuolikokouksen hyväksymiä vapaaehtoisia Akwe Kón ohjeita alkuperäiskansojen alueille suunniteltavien hankkeiden kulttuuristen, - sosiaalisten- ja ympäristöllisten vaikutusten arvioinnista.
Bargojoavku gieđahalai biodiversiteahttasoahpamuša oassebeallečoakkáma dohkkehan eaktodáhtolaš Akwe Kó rávvagiid álgoálbmogiid viidodagaide plánenvuloš fidnuid kultur-, sosiála- ja birasváikkuhusaid árvvoštallamis.
Ohjeiden puutteellinen suomennos työllisti työryhmää paljon, mutta yhteistyöllä saimme suomennoksen vastaamaan englanninkielistä alkutekstiä ja jatkamme käännöksen korjaamista edelleen.
Rávvagiid váilevaš suomagiel jorgalus barggahii bargojoavkku olu, muhto ovttas barggadettiineamet oaččuimet suomagiela dávistit eŋgelašgiel álgodeavstta ja joatkit jorgalusa divvuma vel viidáseappot.
Kun varsinainen käännös on tehty, alamme soveltaa ohjeita sekä Suomen lainsäädäntöön että Suomen saamelaisten kotiseutualueelle ja sen olosuhteisiin.
Go ieš jorgalus lea bargojuvvon, de álgit guoskadit rávvagiid sihke Suoma lágaide ja heivehit daid Suoma sámiid ruovttuguvlui ja dan diliide.
Tätä työtä varten työryhmä järjestää Akwe Kón ohjeisiin liittyvän seminaariin kuluvana keväänä.
Dán barggu várás bargojoavku ordne dán giđa seminára, mii guoská Akwe Kó rávvagiid.
Työryhmä kuuli Sámi Duodjia saamen käsityön perinteisestä tiedosta.
Bargojoavku gulai Sámi Duodji-searvvi sámi giehtaduoji árbevirolaš dieđus.
Olin hyvin iloinen, että yhdistyksen puheenjohtaja, koltan-, inarin- ja pohjoissaamen käsityön asiantuntijat kunnioittivat 8(j)-työryhmän kokousta läsnäolollaan ja saimme kuulla saamen käsityön tarpeista.
Lean hui ilus, go searvvi ságadoalli, nuortalaš-, anáraš- ja davvisámegiel giehtaduoji meaštárat bohte 8(j)-bargojoavkku čoakkámii muitalit sámi duoji dárbbuin.
Työryhmä sai erinomaista tietoa saamen käsityöstä ja uskon, että Sámi Duodji-yhdistyksen kuuleminen avasi monen työryhmäedustajan silmät saamen käsityön merkityksestä ja suhteesta luonnon resursseihin.
Bargojoavku oaččui earenoamáš buori dieđu sámi giehtaduojis ja jáhkán, ahte Sámi Duodji-searvvi gullan rabai bargojoavkku máŋgga ovddasteaddji čalmmiid sámi giehtaduoji mearkkašumis ja gaskavuođas luonddu resurssaide.
Tulen edistämään saamen käsityöntekijöiden tarpeita ja huomioimaan myös saamelaiskäräjien työssä.
Áiggon ovddidit sámi duodjáriid dárbbuid ja váldit dan maid vuhtii sámedikki barggus.
Tällä viikolla Suomi on jättänyt kolmannen raportin kansallisten vähemmistöjen suojelua koskevan puiteyleissopimuksen täytäntöönpanosta.
Dán vahku Suopma lea guođđán goalmmát raporttas álbmotlaš rápmaoktasašsoahpamuša ollašuhttimis, mii guoská veahádagaid suodjaleami.
Raportti ilmestynee lähiaikoina ulkoministeriön kotisivuille osoitteeseen: http://www.formin.fi/Public/default.aspx?contentid=67435.
Raporta boahtá fargga olgoáššiidministeriija ruovttusiidduide čujuhussii: http://www.formin.fi/Public/default.aspx?contentid=67435.
Määräaikaisraportissa Suomi vastaa sopimusta valvovan komitean suosituksiin.
Mearreáigeraporttastis Suopma vástida soahpamuša bearráigeahččokomitea ávžžuhusaide.
Saamelaiskäräjät on antanut laajan lausunnon sopimusta valvovan komitean suosituksista (lausuntoja 2009-osiossa, annettu 21.8.2009).
Sámediggi lea addán viiddes cealkámuša soahpamuša bearráigeahččokomitea ávžžuhusain (cealkámušat 2009-gaskabláđi vuolde, addojun 21.8.2009).
Valitettavasti saamelaiskäräjien lausuntoa ei ole juuri huomioitu ja Suomen valtion antama raportti pitää sisällään lukuisia vääriä tietoja ja virheellisiä tulkintoja.
Dađi bahábut sámedikki cealkámuš ii leat jur váldojun vuhtii ja Suoma stáhta addin raporta doallá sisttis eatnat vearru dieđuid ja boasttodulkomiid.
Saamelaiskäräjien tulee raporttiin reagoida ja vähintäänkin lähettää oma alkuperäinen lausuntonsa sopimuksen toimeenpanoa valvovalle komitealle.
Sámediggi galgá reageret raportii ja unnimusat sáddet iežas originála cealkámuša soahpamuša olláhuhtti bearráigeahččokomiteai.
Suomi on raportissa ilmoittanut, että se olisi aloittanut neuvottelut saamelaiskäräjien kanssa maaoikeuksien ratkaisemiseksi.
Suopma lea raportastis ilmmuhan, ahte dat livččii álggáhan ráđđádallamiid sámedikkiin eananvuoigatvuođaid čoavdima várás.
Olisi tietenkin hyvä, että raportin toteamus olisi totta, mutta valitettavasti Suomen valtio ei ole aloittanut saamelaiskäräjien kanssa minkäänlaisia neuvotteluja maaoikeuskysymyksen ratkaisemiseksi.
Livččii dieđusge buorre, ahte raportta cealkkus livččii duohta, muhto dađi bahábut Suoma stáhta ii leat álggahan sámedikkiin mangelágán ráđđádallamiid eananvuoigatvuohtagažaldaga čoavdima várás.
Erinäisiä neuvotteluja on käyty asiassa valtioneuvoston sisällä jo toista vuotta, mutta kyseisten neuvottelujen tulokset ovat jääneet tyhjäksi ja aitoa halua parantaa saamelaisten oikeuksia ei valtioneuvostossa ole havaittavissa.
Sierralágán ráđđádallamat leat čađahuvvon riikka ráđđehusa siste juo badjel jagi, muhto namuhuvvon ráđđádallamiid bohtosat leat báhcán duššin ja eakti hálu buoridit sámiid vuoigatvuođaid riikka ráđđehusas ii gal sáhte obanassiige vuohttit.
Saamelaiskäräjät on ilmoittanut Suomen valtiolle, että on valmis neuvotteluihin vaikka heti.
Sámediggi lea ilmmuhan Suoma stáhtii, ahte dat leat gárvvis ráđđádallamiidda vaikko dakkaviđe.
Suomi toteaa myös raportissaan, että saamenkielisen sanomalehdistön synty Suomeen olisi saamenkielisten aktiivisuudesta kiinni.
Suopma cealká maid raportastis, ahte sámegiel aviisadoaimma boahtin Supmii livččii sámegielagiid áŋgirvuođa duohken.
Näin ei ole, vaan nykyinen sanomalehdistön tukijärjestelmä estää saamenkielisen sanomalehdistön synnyn.
Ná gal ii leat, muhto dálá aviissaid doarjjaortnet eastá sámegielalaš aviissaid vuođđudeami.
Raportti myös syyttää saamelaiskäräjiä siitä, että se ei ole pystynyt laatimaan ammatti- ja aikuiskoulutukseen soveltavaa saamenkielistä oppimateriaalia.
Raporta maid sivaha sámedikki das, ahte dat ii leat bastán ráhkadit ámmát- ja rávesolbmuid skuvlemii heivvolaš oahppamateriála.
Syytös on todella ihmeellinen ottaen huomioon saamelaiskäräjien resurssitason, kolmen saamen kielen tarpeet ja perusopetuksen tarpeen.
Dát sivaheapmi lea duođaid imašlaš vuhtii válddedettiin sámedikki resursadási, golmma sámegiela dárbbuid ja vuođđooahpahusa dárbbu.
Saamelaiskäräjät on toistuvasti vaatinut lisäresursseja oppimateriaalituotantoon, mutta resursseja ei ole tullut.
Sámediggi lea jeavddalaččat gáibidan lassiresurssaid oahppamateriála buvttadussii, muhto resurssat eai leat lassánan.
On kummallista, että raportti ei ole todennut kuinka paljon todellisuudessa Suomi resursoi saamenkielistä oppimateriaalituotantoa ja mikä resurssien todellinen tarve on.
Lea hui ártet, ahte raporta ii leat namuhan man olu duohtavuođas Suopma resursere sámegielalaš oahppamateriála ja mii lea resurssaid duođalaš dárbbuid.
Koko raportti on lähtökohdiltaan virheellinen jo saamelaisten ja saamenkielisten määrän määrittämisessä, vaikka saamelaiskäräjät on yrittänyt antaa asiassa oikean kuvan omassa lausunnossaan.
Oba raportta vuolggačuokkis lea boastto vuođu nalde juo dan hárrái man olu sápmelaččat leat mii lea sámegielalaš olbmuid mearri, vaikko sámediggi lea geahččalan addit áššis rievttes gova iežas cealkámušas.
Raportoija Suomen ulkoministeriö pitää Suomen väestörekisterijärjestelmän antamia tietoja käytännössä ainoina oikeina, vaikka järjestelmä ei tunne eri saamen kieliä eivätkä yksittäiset saamelaiset tunne mahdollisuuksia ilmoittaa järjestelmään omia tietojaan.
Raporterejeaddji Suoma olgoriikkaministeriija atná Suoma álbmotregisttarvuogádaga addin dieđuid geavadis áidna rievttes diehtun, vaikko vuogádat ii dovdda sámegielaid eaige ovttaskas sápmelaččat dovdda vejolašvuođaid ilmmuhit vuogádahkii iežaset dieđuid.
Surullista Suomen raportissa on se, että vielä nykyisinkin Suomi antaa virheellisiä tietoja kansainvälisille valvontaelimille eikä aidosti ota huomioon sopimusta valvovien elimien suosituksia.
Morašlaš Suoma raporttas lea dat, ahte vel dálá áiggenai Suopma addá baosttodieđuid riikkaidgaskasaš bearráigeahččoorgánaide iige váldde eakti vuogi mielde vuhtii soahpamuša bearráigeahččoorgánaid ávžžuhusaid.
On turhaa ratifioida kansainvälisiä sopimuksia, mikäli niitä ei aidosti toimeenpanna.
Lea dušši ratifiseret riikkaidgaskasaš soahpamušaid, jos dat eai eakti vuogi mielde olláhuhttojuvvo.
Perjantaina pidettiin myös saamelaiskäräjien hallituksen kokous, viimein varsinainen kokous ennen 11.3 pidettävää yleiskokousta Hetassa.
Bearjadaga dollojuvvui maid sámedikki stivrra čoakkán, maŋimus aitosaš čoakkán ovdal 11.3. dievasčoakkáma Heahtás.
Asialista oli niin täynnä, että jatkamme kokousta puhelinkokouksella 25.2.
Áššelistu lei nu dievva, ahte joatkit čoakkáma telefončoakkámiin 25.2.
Ehdimme käsitellä kiireelliset välttämättömät yleiskokoukselle esitettävät asiat, mm. tämän vuoden budjettiesityksen, esityksen nuorisoelimen perustamiseksi sekä selvityksen vuoden 2008 kulttuurimäärärahojen käytöstä.
Háhppeheimmet gieđahallat hohpolaš áššit, mat evttohuvvojit dievasčoakkámii, ee. dán jagi bušeahttaevttohusa, evttohusa nuoraidorgána vuođđudeami várás sihke čilgehusa jagi 2008 kulturmearreruđaid geavahusas.
Ensi viikolla olen loppuviikon Helsingissä.
Boahtte vahku loahpa lean Helssegis.
Tapaan metsähallituksen pääjohtaja Jyrki Kankaan ja olen eduskunnan ympäristövaliokunnan kuultavana Pallas-Yllästunturin kansallispuistolain muuttamisesta.
Deaivvadan meahcceráđđehusa oaivehoavdda Jyrki Kangasa ja lean riikkabeivviid birasválljagotti gullandilálašvuođas Bállás-Ylläsduoddara álbmotmeahccelága rievdadeamis.
Näkkälän paliskunnan poronhoidossa on tapahtunut huolestuttavaa kehitystä saamelaisporonhoidon suojan ja tulevaisuuden suhteen.
Näkkela bálgesa boazodoalus lea dáhpáhuvvan fuolastuhtti gárganeapmi sámiid boazodoalu suoji ja boahtteáigge hárrái.
Saamelaisporonhoitoa suojelevat mm..
Sámiid boazodoalu suddjejit ee. Suoma vuođđoláhka, nd..
Suomen perustuslaki, KP-sopimus ja ihmisoikeuskomitean päätökset KP-sopimuksen osalta.
KP-soahpamuš ja olmmošvuoigatvuohtakomitea mearrádusat KP-soahpamuša olis.
Vaikka Suomea sitovien kansainvälisen ihmisoikeuslainsäädännön mukaisesti valtaväestön taloudelliset edut eivät saa uhata saamelaista poronhoitoa, niin nyt kyseiset edut alkavat jo uhata saamelaisporonhoitoa Näkkälän paliskunnassa.
Vaikko Suoma čadni riikkaidgaskasaš olmmošriektelágaid mielde váldoálbmoga ekonomalaš ovddut eai oaččo uhkidit sámiid boazodoalu, de dál namuhuvvon ovddut uhkidišgohtet juo sámiid boazodoalu Näkkela bálgesis.
Saamelaiset paimentavat porojaan perinteisen poronhoitomallinsa ja laidunkiertonsa mukaisesti paliskunnan pohjoisosissa ja alueen laitumet ovat myös valtiollisten tutkimuslaitosten mukaan hyvässä kunnossa.
Boazosápmelaččat guođohit bohccuideaset árbevirolaš boazobargomálleset ja guohtoneatnamiid molsašuddanvuogádagaset mielde bálgesa davviosiin ja dán viidodaga guohtoneatnamat leat rivgasat ja buori ortnegis maiddái stáhta dutkanlágáidusaid mielde.
Suomalaiset poronhoitajat laiduntavat paliskunnan eteläosissa ja laitumet ovat siellä kuluneet loppuun koska suomalainen poronhoitomalli on käytännössä osoittautunut soveltumattomaksi saamelaisten kotiseutualueella.
Láddelaš boazodoallit barget bohccuideasetguin bálgesa lulliosiin ja eanamat leat doppe gollan ja nohkan daningo láddelaš boazodoallomálle lea geavadis čájehan iežas heivemeahttumin sámiid ruovttuguvlui.
Koska suomalaiset poronhoitajat ovat kuluttaneet laitumensa loppuun, niin nyt he siirtävät porojaan saamelaisten alueelle jopa tuntureille asti pilaten saamelaisten laidunkiertojärjestelmää ja laitumia.
Go láddelaš boazodoallit leat skievttidan guohtomeatnamiiddiset guorbbasin, de dál sii sirdet bohccuideaset sámiid guohtoneatnamiidda, juobe váriid rádjái, ja billistit sápmelaččaid guohtumiid, guđohagaid ja sin guohtuneatnamiid molsašuddanvuogádaga.
Pääväestön ja alkuperäiskansan edut törmäävät.
Láddelaččaid ja sápmelaččaid ovddut beaškkehit oktii.
Jos asia ei korjaannu paliskunnan oman toiminnan kautta, niin myös saamelaiskäräjien tulee puuttua asiaan.
Jos ášši ii divvahuva bálgesa iežas bargama bakte, de maid sámediggi ferte seahkanit áššái.
Vuontisjärvellä 21.2.2010 Klemetti Näkkäläjärvi
Vuottesjávrres 21.2.2010 Juvvá Lemet
Kokousterveiset Helsingistä Kilpisjärvi 2020-hankkeen ohjausryhmän kokous oli helmikuun alussa.
Čoakkándearvvuođagat Helssegis Gilbbesjávri 2020-fidnu stivrenjoaavkku čoakkán lei guovvámánu álgogeahčen.
Saamelaiskäräjät esitti, että hankkeelle otetaan jatkoaikaa kesäkuulle asti.
Sámediggi evttohii, ahte fidnui váldojuvvo lassiáigi geassemánu rádjái.
Ohjausryhmä oli tästä yksimielinen.
Stivrenjoavku lei dás ovttamielalaš.
Kunta valmistelee lausuntojen ja ohjausryhmän palautteen perusteella uuden esityksen kehittämissuunnitelmaksi ja odotamme suurella mielenkiinnolla mitä muutoksia kunta suunnitelmaan tekee.
Suohkan válmmaštallá cealkámušaid ja stivrenjoavkku máhcahagaid vuođul ođđa evttohusa gárgehanplánan ja vuordit stuora beroštumiin maid rievdadusaid suohkan dahká plánii.
Kilpisjärven kehittämishankkeella on kotisivut, mutta niitä ei ole kyllä tämän vuoden puolella päivitetty.
Gilbbesjávrre gárgehanplánas leat ruovttusiiddut, muhto dat eai gal leat dán jagi bealde ođasnuhttojuvvon.
Osoite on: (http://www.kilpisjarvi2020.com /).
Čujuhus lea: (http://www.kilpisjarvi2020.com /).
Eri ministeriöiden tulevaisuusselonteot tuleviin hallitusneuvotteluihin ovat valmistuneet.
Sierra ministeriijaid čielggadeamit boahtteáigge várás ráđđehusráđđádallamiidda leat válmmašnuvvan.
Saamelaiskäräjät on antanut kannanottonsa koskien hallitusohjelman valmistelua ja joitakin saamelaiskäräjien esittämiä asioita oli otettu ministeriöiden selontekoihin.
Sámediggi lea addán oainnuidis ráđđehusprográmma válmmaštallama várás ja muhtin sámedikki ovddan áššit leat váldojuvvon ministeriijaid čielggademiide.
Mutta valitettavasti ei riittävästi.
Muhto dađi bahábut eai doarvái.
Ministeriöiden tulevaisuusselonteot löytyy koottuna osoitteesta: (http://www.vnk.fi/toiminta/hallitusohjelman-seuranta/tulevaisuuskatsaukset/fi.jsp).
Ministeriijaid čielggadeamit boahtteáigge várás leat čohkkejuvvon čuovvovaš čujuhusa oktavuhtii: (http://www.vnk.fi/toiminta/hallitusohjelman-seuranta/tulevaisuuskatsaukset/fi.jsp).
Oikeusministeriö on asettanut tulevaisuusselonteossaan tavoitteeksi laatia alkuperäiskansaoikeuksia vahvistava lainsäädäntö, jossa selkiytettäisiin maaoikeuksiin liittyviä kysymyksiä ja ratifioidaan ILO 169-sopimus.
Vuoigatvuohtaministeriija lea čielggadeamistis boahtteáigge várás ásahan ulbmilin ráhkadit lága mii nanne álgoálbmotrivttiid. Das čielggasmahttojuvvole eananvuoigatvuohtagažaldagat ja ratifiserejuvvo ILO 169-soahpamuš.
Toivottavasti tavoite kirjataan hallitusohjelmaan ilman minkäänlaisia heikennyksiä.
Doaivvu mielde ulbmil čállojuvvo ráđđehusprográmmii almmá mangelágán heajudemiid haga.
Saamen kielen osalta oikeusministeriä sitoutuu saamen kielenelvytysohjelman toimenpiteiden toteuttamiseen sekä varmistamaan riittävän kielikoulutuksen ja kansalaisten oikeuden saada palveluja omalla kielellään.
Sámegiela oasis vuoigatvuohtaministeriija čatnasa sámi giellaealáskahttinprográmma doaibmabijuid olláhuhttimii sihke sihkkarastit dárbbatlaš giellaskuvlejumi ja riikkavuložiid rievtti oažžut bálvalusaid iežaset gillii.
Opetus- ja kulttuuriministeriö sitoutuu kehittämään ja tukemaan saamen kielten ja saamelaiskulttuurin asemaa tukirakenteita kehittämällä.
Oahpahus- ja kulturministeriija čatnasa ovddidit ja doarjut sámegielaid ja sámi kultuvrra sajádaga doarjjaráhkadusaid ovddidemiin.
Tavoite on tärkeä, saamelaiskulttuuri ja saamelaistaiteilijat tarvitsevat lisää tukea.
Ulbmil lea dehálaš, sámi kultuvra ja sámi dáiddárat dárbbahit lasi doarjaga.
Maa- ja metsätalousministeriön tulevaisuuskatsaus oli surullista luettavaa.
Eanan- ja meahccedoalloministeriija geahčastat boahtteáigge várás lei morašlaš lohkat.
Saamelaisista tai saamelaisporonhoidosta ei selonteossa sanota sanaakaan.
Sápmelaččain dehe sámi boazodoalus ii daddjojuvvo čielggadeamis sátnige.
Poroluvun alentaminen on selonteossa esillä, samoin teknisten menetelmien kehittäminen porolukujen seurantaan.
Boazologu vuolideapmi lea čielggadeamis ovdan, seamma ládje maid teknihkalaš vugiid gárgeheapmi boazologuid bearráigehččui.
Poronhoitajien ansiotason nostamisesta ei sanota sanakaan – kuten ei poronhoitolain ja poronhoidon tukijärjestelmän kehittämisestäkään.
Boazodolliid dinesdási loktemis ii daddjojuvvo sátnige – dego ii boazodoallolága ja boazodoalu doarjjaortnega gárgeheamisge.
Toissa viikolla olin Helsingissä kulttuuri ja kestävä kehitys - seminaarissa puhujana.
Ovddetvahku ledjen Helssegis kultuvra ja suvdilis garganeapmi – semináras hubmin.
Puhe löytyy osoitteesta: (www.samediggi.fi/puheet).
Mu sáhka lea čujuhusas: (www.samediggi.fi/puheet).
Osallistuin myös arktisen neuvottelukunnan kevään ensimmäiseen kokoukseen.
Oassálasten maid árktalaš ráđđádallangotti giđa vuosttaš čoakkámii.
Neuvottelukunnan tehtävänä on Suomen arktisen politiikan valmistelu.
Ráđđádallangotti bargun lea Suoma árktalaš politihka válmmaštallan.
Politiikan valmistelu ei ole vielä alkanut.
Politihka válmmaštallan ii leat vel álgán.
Esitin harkittavaksi, että alkuperäiskansa-asioita valmistelisi oma ohjelma-asiakirjatyöryhmä, jotta alkuperäiskansoja koskevat asiat tulevat horisontaalisesti huomioiduksi.
Evttohin váldojuvvot árvvoštallama vuollásažžan, ahte álgoálbmotáššit válmmaštalalii iežas prográmmaáššegirjebargojoavku, vai álgoálbmotáššit váldojuvvojit vuhtii horisontálalaččat.
Toissa viikolla saamelaiskäräjät antoi lausunnon LuTU-toimintasuunnitelmasta (uhanalaisten luontotyyppien toimintasuunnitelma).
Ovddetvahku sámediggi attii cealkámuša LuTU-doaibmaplánas (uhkivuloš luonddutiippaid doaibmaplána).
Toimintasuunnitelma löytyy ympäristöministeriön kotisivuilta ja saamelaiskäräjien lausunto osoitteesta: (www.samediggi.fi/lausunnot).
Doaibmaplána gávdno birasministeriija ruovttusiidduin ja sámedikki cealkámuš čujuhusas: (www.samediggi.fi/lausunnot).
Toimintasuunnitelma on laadittu uhanalaisten luontotyyppien tilan parantamiseksi.
Doaibmaplána lea ráhkaduvvon uhkivuloš luonddutiippaid dili buorideami várás.
Toimintasuunnitelma pitää sisällään hyviä esityksiä saamelaiskulttuurin ja saamelaisporonhoidon huomioimiseksi maankäytön ohjauksessa ja lainsäädännössä.
Doaibmaplána doallá sisttis buriid evttohusaid sámi kultuvrra ja sámi boazodoalu vuhtii váldima várás eanangeavaheami stivremis ja lágain.
Saamelaiskäräjät tuki toimintasuunnitelman keskeisiä esityksiä.
Sámediggi guottiha doaibmaplána guovddáševttohusaid.
Toimintasuunnitelmassa on esitetty, että maa- ja metsätalousministeriö alkaa valmistelemaan poronhoidon tukijärjestelmän kehittämistä.
Doaibmaplánas lea evttohuvvon, ahte eanan- ja meahccedoalloministeriija álgá válmmaštallat boazodoalu doarjjaortnega gárgeheami.
Saamelaiskäräjien näkemyksen mukaan saamelaisporonhoidon tuki- ja hallintajärjestelmää tulee valmistella biodiversiteettisopimuksen artikla 8(j):n ja 10(c):n sekä Suomen kansainvälisten velvoitteiden mukaisesti omassa työryhmässään, ei MMM-vetoisessa virkamiestyöryhmässä.
Sámedikki oainnu mielde sámi boazodoalu doarjja- ja hálddašanortnet galgá válmmaštallojuvvot biodiversiteahttasoahpamuša artihkkaliid 8(j):a ja 10(c):a sihke Suoma riikkaidgaskasaš geatnegasvuođaid mielde iežas bargojoavkkus, iige virgeolmmošbargojoavkkus, man jođiha eanan- ja meahccedoalloministeriija.
Saamelaiskäräjät esittää ympäristöministeriölle, että sen edustajat tulisivat esittelemään LuTU-toimintasuunnitelmaa seuraavaan saamelaiskäräjien ja saamelaisten kotiseutualueen paliskuntien yhteistyökokoukseen ja samalla voisi pohtia toimintasuunnitelman toimeenpanoa saamelaisten kotiseutualueelle kohdistuvien esityksien osalta.
Sámediggi evttoha birasministeriijai, ahte dan ovddasteaddjit boađále buktit ovdan LuTU-doaibmaplána čuovvovaš sámedikki ja sámi ruovttuguovllu bálgesiid oktasaščoakkámii ja seammas sáhtálii suokkardallat doaibmaplána olláhuhttima daid evttohusaid vuođul, mat gusket sámiid ruovttuguovllu.
Viime viikko on kulunut Helsingissä.
Mannan vahkku lea gollan eanas áigge Helssegis sierralágán čoakkámiin ja seminárain.
Tiistaina osallistuin asiantuntijaseminaariin aineettoman kulttuuriperinnön suojelusopimuksen ratifioimismahdollisuuksista Suomessa.
Disdaga oassálasten áššedovdiseminárii immateriála kulturárbbi suodjalansoahpamuša ratifiserenvejolašvuođain Suomas.
Sopimusteksti löytyy englanniksi oheisesta osoitteesta:.
Soahpamušdeaksta gávdno eŋgelasgillii čujuhusas: (www.).
Sopimus suojelee mm. saamelaisten perinteistä tietoa, käsityötaitoa, saamelaisten perinteistä musiikkia ja sopimus on saamelaisille hyvin tärkeä.
Soahpamuš suodjala ee. sámiid árbevirolaš dieđu, duodjámáhtu, sámi árbevirolaš musihka ja soahpamuš lea sápmelaččaide hui dehálaš.
Saamelaiskäräjät on tehnyt aloitteen sopimuksen ratifioimiseksi opetus- ja kulttuuriministeriölle.
Sámediggi lea dahkan álgaga soahpamuša ratifiserema várás oahpahus- ja kulturministeriijai.
Asiantuntijaseminaari on järjestetty saamelaiskäräjien aloitteen perustalta.
Áššedovdiseminára lea lágiduvvon sámedikki álgaga vuođul.
Norja ja Ruotsi ovat ratifioineet aineettoman kulttuuriperinnön suojelusopimuksen.
Norga ja Ruoŧŧa leaba ratifiseren immateriála kulturárbbi suodjalansoahpamuša.
Asiantuntijaseminaari oli yksimielinen siitä, että sopimus tulisi ratifioida.
Áššedovdiseminára lei ovttamielalaš das, ahte soahpamuš galggalii ratifiserejuvvot.
Opetus- ja kulttuuriministeriö aloittaa ratifiointiprosessin valmistelun ja todennäköisesti asia viedään hallituksen käsittelyyn kesällä.
Oahpahus- ja kulturministeriija álggaha ratifiserenproseassa válmmaštallama ja lea jáhkehahtti, ahte ášši dolvojuvvo ráđđehusa gieđahallamii geasset.
Ratifioinnista päättää viime kädessä eduskunta.
Ratifiseremis mearrida loahpaloahpas riikkabeaivvit.
Sopimuksen ratifiointi helpottaa myös pohjoismaisen saamelaissopimuksen jatkoneuvotteluita, koska sopimus pitää sisällään piirteitä aineettoman kulttuuriperinnön suojelusopimuksesta.
Soahpamuša ratifiseren álkida maid davviriikkalaš sámi soahpamuša joatkkaráđáđdallamiid, daningo soahpamuš doallá sisttis iešvugiid immateriála kulturárbbi suodjalansoahpamušas.
Myös alkuperäiskansajulistuksen toimeenpano helpottuisi, koska julistuksen artikla 31 pitää sisällään samanlaisia velvoitteita kuin aineettoman kulttuuriperinnön suojelusopimus.
Maiddái álgoálbmotjulggaštusa olláhuhttin šattalii álkibun, daningo julggaštusa artihkal 31 doallá sisttis seammalágán geatnegasvuođaid go immateriála kulturárbbi suodjalansoahpamuš.
Aineettoman kulttuuriperinnön suojelusopimuksen ratifiointi edellyttää lisäksi toimintasuunnitelman laatimista ja tietenkin resursointia.
Immateriála kulturárbbi suodjalansoahpamuša ratifiseren gáibida dasa lassin doaibmaplána ráhkadeami ja diehttelas resursserema.
Torstaina pidin saamelaiskäräjien puheenvuoron Metsähallituksen lakiuudistuksen aloitusseminaarissa.
Duorastaga dollen sámedikki sáhkavuoru Meahcceráđđehusa láhkaođastusa álggahansemináras.
Metsähallituksen hallintomallia on valmisteltu nyt noin kaksi vuotta.
Meahcceráđđehusa hálddahusmálle lea válmmaštallojuvvon dál sulaid guokte jagi.
Uudistustarve johtuu siitä, että valtioneuvosto ja ministeriöt tulkitsevat liiketalousmallin olevan EU-oikeuden vastaisia.
Stáhtaráđđi ja ministeriijat dulkojit, ahte fitnodatekonomiijamálle lea EU-rievtti vuostá. Ođasnuhttindárbu boahtá das.
Puhe löytyy saamelaiskäräjien kotisivuilta.
Mu sáhka gávdno sámedikki ruovttusiidduin.
Toin esille puheessani niitä kansainvälisiä ja kansallisia velvoitteita, joita tulisi huomioida Metsähallituksen hallinnonuudistuksessa.
Bukten ságastan ovdan daid riikkaidgaskasaš ja álbmotlaš geatnegasvuođaid, mat galggale váldojuvvot vuhtii Meahcceráđđehusa hálddahusođastusas.
Saamelaiskäräjien kotisivuilta löytyy YK:n alkuperäiskansajulistuksen käännös suomeksi (www.samediggi.fi).
Sámedikki ruovttusiidduin gávdno ON:a álgoálbmotjulggaštusa jorgalus suomagillii (www.samediggi.fi).
Ulkoasianministeriö ei ole vielä käännättänyt julistusta saameksi.
Olgoáššiidministeriija ii leat vel jorgalahttán julggaštusa sámegillii.
Alkuviikon olen Tromsassa arktisen parlamentaarikkojen pysyvän komitean kokouksessa ja II pohjoisen ulottuvuuden parlamentaarisessa foorumissa.
Álgovahkku lean Romssas árktalaš parlamentarihkkáriid bissovaš komitea čoakkámis ja nuppi davvi dimenšuvnna parlamentálaš forumas.
Tromssissa 21.2.2011
Romssas 21.2.2011
Arktisten parlamentaarikkojen kokoustunnelmia Terveiset Washingtonista.
Árktalaš parlamentárihkkariid čoakkánságat Dearvvuođagat Washingtonis.
Osallistuin täällä arktisten parlamentaarikkojen (SCPAR) kokoukseen.
Oassálasten dáppe árktalaš parlamentárihkkariid (SCPAR) čoakkámii.
Saamelainen parlamentaarinen neuvosto (SPN) on pysyvä osallistuja yhteistyössä.
Sámi parlamentáralaš ráđđi (SPR) lea bissovaš oassálasti dán ovttasbarggus.
SPN:n edustus siirtyi Ruotsin saamelaiskäräjiltä Suomen saamelaiskäräjille viime vuonna.
SPR:a ovddastus sirdásii Ruoŧa sámedikkis Suoma sámediggái diibmá.
Tähän kokoukseen osallistui kaikkien arktisten maiden edustajat paitsi Kanadan, jonka edustaja ei päässyt kokoukseen sisäpoliittisen tilanteen johdosta.
Dán čoakkámii oassálaste buot árktalaš riikkaid ovddasteaddjit earret Kanada, man ovddasteaddji ii beassan čoakkámii riikka sispolitihkalaš dili geažil.
Kokouksessa kuulimme senaattori Lisa Murkowskin katsauksen Alaskan alueen öljy- ja kaasuvaroista ja niiden hyödyntämisestä.
Čoakkámis gulaimet senáhtor Lisa Murkowski geahčastaga Alaska guovllu oljo- ja gássariggodagaide ja daigun ávkkástallamis.
USA odottaa Alaskan alueella olevan laajoja löytämättömiä öljy- ja kaasuvaroja.
USA jáhkká Alaska guovllus leat viiddes dán rádjái vel gávdnameahttun oljo- ja gássariggodagat.
Murkowskin mukaan uusien varantojen hyödyntämisessä huomioidaan alkuperäiskansojen oikeudet ja ympäristölliset näkökulmat.
Murkowski mielde ođđa riggodagaid ávkin atnimis váldojuvvojit vuhtii álgoálbmogiid vuoigatvuođat ja birasgeahččanguovllut.
Toivon, että näin tapahtuu.
Sávan, ahte ná duođaid dáhpáhuvvá.
Kokoukselle esiteltiin USA:n arktista politiikkaa.
Čoakkámii ovdanbuktojuvvui USA árktalaš politihkka.
Arktinen politiikka on valmisteltu Bushin kaudella ja sen on otettu osaksi Obaman hallintoa.
Árktalaš politihkka lea válmmaštallojuvvon Bush áigodagas ja dat lea váldon Obama hálddahusa oassin.
Arktista politiikkaa vahvistamaan USA:ssa on keskusteltu arktisen suurlähettilään tehtävän perustamisesta.
Árktalaš politihka nannema várás USAs lea ságastallojuvvon árkatalaš ambassadevrra barggu vuođđudeamis.
Suomellahan arktinen suurlähettiläs (Hannu Halinen) jo on.
Suomashan árktalaš ambassadevra (Hannu Halinen) juo lea.
USA:n arktisen politiikan painopisteitä ovat arktisen alueen turvallisuus, arktisen alueen luonnon suojelu, alueen ympäristöllisesti kestävän taloudellisen kehityksen turvaaminen, arktisen neuvoston toiminnan vahvistaminen, alkuperäiskansayhteisöjen vaikutusmahdollisuuksien turvaaminen ja ympäristöön liittyvän tutkimuksen vahvistaminen.
USA árktalaš politihka váldoáššit leat árktalaš guovllu dorvvolašvuohta, árkatalaš guovllu luonddu suodjaleapmi, guovllu birrasa dáfus suvdilis ekonomalaš gárganeami dorvvasteapmi, árktalaš ráđi barggu nannen, álgoálbmotservošiid váikkuhanvejolašvuođaid dorvvasteapmi ja birasdutkamuša nannen.
Arktisen politiikan tavoitteet ovat hyviä ja toivon, että niitä toimeenpannaan.
Árktalaš politihka ulbmilat leat buorit ja sávan, ahte dat olláhuhttojuvvojit.
Alkuperäiskansojen oikeudet ovat vaan usein jääneet taloudellisten intressien jalkoihin.
Álgoálbmogiid vuoigatvuođat leat fal dávjá vajálduvvan ekonomalaš beroštumiid ávkkástallama dihte.
USA on ainoa arktinen maa, joka ei ole ratifioinut YK:n merioikeussopimusta (Law of the Sea Convention).
USA lea áidna árktalaš riika, mii ii leat ratifiseren ON:a mearravuoigatvuohtasoahpamuša (Law of the Sea Convention).
Muut maat, jotka eivät ole sopimusta ratifioineet ovat mm.. Pohjois-Korea ja Irak.
Eará riikkat, mat eai leat soahpamuša ratifiseren leat ee. Davvi-Korea ja Irak.
Useat USA:n senaattoreista totesivat tarpeen sopimuksen ratifioinnille ja kuluvan vuoden aikana kongressissa aloitetaan keskustelut asiassa.
Máŋggat USA senáhtoriin gávnnahe dárbbašlažžan ratifiseret soahpamuša ja dán jagi mielde kongreassas álggahuvvojit ságastallamat áššis.
Arktisten maiden yhteistyön kannalta erityisesti taloudellisten intressien lisääntyessä ja uusien merireittien avautuessa sopimuksen ratifioimattomuus on ongelma.
Árktalaš riikkaid ovttasbarggu dáfus earenoamážit ekonomalaš beroštumiid lassáneami mielde ja ođđa mearrajohtolagaid rahpaseami mielde soahpamuša ratifiserekeahtesvuohta lea buncarakkis.
Kokous kuuli kongressin ulkoasianvaliokunnan puheenjohtajaa, senaattori John Kerryä.
Čoakkán gulai kongreassa olgoáššiidválljagotti ságadoalli, senáhtor John Kerry.
Kerry kertoi, että arktisen alueen merkitys kasvaa USA:n ulkopolitiikassa ja että lähiaikoina kongressiin tuodaan uusi esitys USA:n ilmastolaiksi.
Kerry muitalii, ahte árktalaš guovllu mearkkašupmi stuorru USA olgoriikkapolitihkas ja ahte lagašáiggiid kongressii buktojuvvo ođđa evttohus USA dálkkádatláhkan.
Kerryn mukaan uusi ilmastolakiesitys on tärkeä USA:n turvallisuuden ja talouden kannalta.
Kerry mielde ođđa dálkkádatláhkaevttohus lea dehálaš USA dorvvolašvuođa ja ekonomiija dáfus.
Tarkoituksena on vähentää riippuvuutta Lähi-idän öljyvaroista ja lisätä energian omavaraisuutta ja uusiutuvien energiamuotojen käyttöä.
Ulbmilin lea unnidit sorjjasvuođa Lahka-Nuortti oljoriggodagain ja lasihit energiija iešbirgejeaddjivuođa ja ođasnuvvi energiijahámiid anu.
Kerry oli hyvin toiveikas esityksen läpimenoon, ja näki, että esityksellä vastataan Kööpenhaminan ilmastokokouksen vaatimukseen USA:n johtajuudesta ilmastoasioista.
Kerry jáhkii, ahte evttohus dohkkehuvvo kongreassas ja son oinnii, ahte evttohusain dávistuvvo Københavnna dálkkádatčoakkáma gáibádussii USA njunušvuođas dálkkádatáššiin.
Toivon todellakin, että esitys etenee kongressissa, jotta Meksikon ilmastokokouksella on mahdollisuuksia onnistumiseen.
Sávan duođainge, ahte ášši ovdána kongreassas, vai Mexiko dálkkádatčoakkámis leat vejolašvuođat lihkostuvvamii.
Seuraava SCPAR:in kokous pidetään Oslossa kesäkuussa kansainvälisen polaarivuoden tiedekonferenssin yhteydessä.
Čuovvovaš SCPAR-čoakkán dollojuvvo Oslos geassemánus riikkaidgaskasaš polárajagi dieđakonfreanssa olis.
Syyskuussa Euroopan parlamentti isännöi yhdeksättä arktista konferenssia.
Čakčamánu Eurohpá parlameanta lea ovccát árktalaš konfereanssa isidin.
Konferenssin teemoja ovat arktisen alueen resurssien hyödyntäminen, yhteistyö opetuksessa ja tutkimuksessa sekä jäätiköiden sulaminen.
Konfereanssa fáddán leat árktalaš guovllu resurssaiguin ávkkástallan, ovttasbargu oahpahusas ja dutkamušas sihke jihkiid suddan.
Kokouksen jälkeen USA:n sisäministeri Ken Salazar tarjosi arktisille parlamentaarikoille lounaan ja kuuli parlamentaarikkojen toiveita USA:n arktiselle politiikalle.
Čoakkáma maŋŋel USA sisáššiidministtar Ken Salazar fálai árktalaš parlamentárihkkariidda beaivemállása ja gulai parlamentárihkkariid sávaldagaid USA árktalaš politihka hárrái.
Oli mielenkiintoista kuulla USA:n sisäasianministeriön tehtävistä, koska ne poikkeavat merkittävästi esimerkiksi Suomen sisäasianministeriön tehtävistä.
Lei beroštahtti gullat USA sisáššiidministeriija bargguin, daningo dat spiehkastit mearkkašahtti ládje omd. Suoma sisáššiidministeriija bargguin.
Ministeriön tehtäviin kuuluvat mm. intiaaniasiat, kansallispuistojen ja luonnonsuojelualueiden hallinta, vesialueiden hallinta, riistanhoito ja alueiden virkistyskäyttö.
Ministeriija bargguide gullet ee. indiánaáššit, álbmotmehciid ja luonddusuodjalanguovlluid hálddašeapmi, čáhceviidodagaid hálddašeapmi, meahci valji dikšun ja viidodagaid áhpásnuhttinatnu.
Illalla Suomen suurlähetystössä oli suurlähettiläs Pekka Linnun isännöimä vastaanotto.
Eahkes Suoma ambassadevrras lei vuostáiváldin, man isidin lei ambassadevra Pekka Lintu.
Lähetystössä oli juuri avattu Kalevala-aiheinen näyttely.
Ambassadevrras lei jur rahppojuvvon čájáhus Kalevala-fáttas.
Arktisten parlamentaarikkojen lisäksi vastaanotolla oli mm. sisäasianministeri Anne Holmlund.
Árktalaš parlamentárihkkariid lassin vuostáiváldindilálašvuođas lei mielde ee. sisáššiidministtar Anne Holmlund.
Keskustelin ministerin kanssa mm. ajankohtaisesta hätäkeskusuudistuksesta, josta liikkunut paljon huhuja ja huolta.
Ságastallen ministariin ee. áigeguovdilis heahteguovddášođastusas, mas leat leamaš juos juo makkár ságat ja fuolat.
Ministeri kertoi, että hätäkeskusuudistus yhdistää hätäkeskusalueita ja niiden hallintoa.
Ministtar muitalii, ahte heahteguovddášođastus ovttastahttá heahteguovddášguovlluid ja daid hálddahusaid.
Lapin hätäkeskuspalvelut tulevat säilymään Rovaniemellä ja vain hallintopalvelut siirtyvät Ouluun.
Sámi ja Davvi-Suoma heahteguovddášbálvalusat seilot Roavenjárggas ja dušše hálddahusbálvalusat sirdásit Oului.
Lappilaisten hätäkeskuspalveluihin ei uudistus vaikuta vaan palvelutaso säilyy entisellään.
Davvi-Suoma olbmuid heahteguovddášbálvalusaide ođastus ii váikkut, muhto bálvalandássi seailu ovddešlágánin.
Sovimme ministerin kanssa, että seuraavan kerran kun hän vierailee Lapissa tapaamme ja keskustelemme tarkemmin mm. saamenkielisistä palveluista ja viranomaisyhteistyöstä saamenkielisten palvelujen turvaamiseksi.
Soabaime ministariin, ahte čuovvovaš háve go son guossástallá Sámis moai deaivvade ja ságastalle dárkileappot ee. sámegiel bálvalusain ja eiseváldiid ovttasbarggus sámegiel bálvalusaid dorvvasteami várás.
Tähän asti hätäkeskus ei ole palvellut saameksi asiakkaita ja toivon, että tilanne parantuisi hätäkeskusuudistuksen kautta jos resursseja vapautuisi asiakaspalvelutyöhön.
Dán rádjái heahteguovddáš ii leat bálvalan áššehasaid sámegillii ja sávan, ahte dilli buorránivččii heahteguovddášođastusa mielde jos resurssat luovvanivčče áššehasbálvalusbargui.
Klemetti Näkkäläjärvi
Washingtonis Juvvá Lemet
Käsivarren kansallispuistosta ja Rion julistuksesta
Giehtaruohttasa álbmotmeahcis ja Rio julggaštusas
Ympäristöministeri Ville Niinistö vieraili Kilpisjärvellä pari viikkoa sitten.
Birasministtar Ville Niinistö guossástalai Gilbbesjávrres moadde vahku dás ovdal.
Ministeri halusi tutustua Käsivarren tilanteeseen ja Käsivarren kansallispuistohankkeeseen.
Ministtar hálidii oahpásnuvvat Giehtaruohttasa dillái ja Giehtaruohttasa álbmotmeahccefidnui.
Keskustelimme ministerin kanssa kahdenkeskisessä neuvottelussa hyvin lämminhenkisesti myös muista ympäristöministeriön toimialan hankkeista ja saamelaisasioista.
Ságastalaime ministariin guovttágaskka hui liggosit maiddái eará birasministeriija doaibmasuorggi fidnuin ja sámi áššiin.
Saamelaiskäräjät ei ole käsitellyt Käsivarren kansallispuistoesitystä, koska asia ei ole tullut vielä meille lausunnolle.
Sámediggi ii leat gieđahallan Giehtaruohttasa álbmotmeahcceevttohusa, daningo ášši ii leat boahtán vel sámediggái cealkima várás.
Henkilökohtaisesti pidän esitystä hyvänä ja myös Käsivarren poromiehet ovat esitystä tukeneet.
Persovnnalaččat anán evttohusa buorrin ja maiddái Giehtaruohttasa boazoolbmot leat guottihan evttohusa.
Saamelaiskäräjien yleisen linjan mukaisesti olen todennut monissa yhteyksissä ja myös Kilpisjärvellä, että kansallispuistot muiden luonnonsuojelualueiden tapaan ovat olleet saamelaiskulttuurille ja poronhoidolle hyviä.
Sámedikki almmolaš linnjá mielde lean dadjan máŋgga oktavuođas ja maiddái Gilbbesjávrres, ahte álbmotmeahcit eará luonddusuodjalanguovlluid ládje leat leamaš sámi kultuvrii ja boazodollui buorrin.
Kansallispuistot ovat tuoneet myös matkailullista hyötyä.
Álbmotmeahcit leat buktán maid mátkedoaibmaealáhusa dáfus ávkki.
Lounastapaamisessa Enontekiön kunta ilmoitti vastustavansa kansallispuistohanketta ja haluavansa kompensaatiota suojelualueista kunnalle.
Beaivemálisdeaivvadeamis Eanodaga suohkan ilmmuhii vuostálastit álbmotmeahccefidnu ja logai hálidit kompensašuvnna suodjalanguovlluin suohkanii.
Mielestäni tämä on lyhytnäköistä politiikkaa.
Mu mielas dát lea politihkka, mii ii guotte guhkás.
Kansallispuistot sijaitsevat valtion hallinnassa olevalla maa-alueella ja tarvittaessa valtio ostaa yksityisiltä ja kunnilta maa-alaa kansallispuistoa varten.
Álbmotmeahcit leat stáhta hálddašan eatnamiin ja dárbbu mielde stáhta oastá ovttaskas olbmuin ja suohkaniin eatnama álbmotmeahci várás.
Kunnilla ei ole mitään mahdollisuutta saada muunlaista korvausta.
Suohkaniin ii leat mihkkege vejolašvuođaid oažžut eará buhtadusa.
Kansallispuistot ovat tärkeitä kansallisesti ainutlaatuisen luonnon ja maiseman suojelemiseksi.
Álbmotmeahcit leat dehálaččat álbmotlaččat earenoamáš luonddu ja duovdaga suodjaleami várás.
Kansallispuistoja perustetaan, jotta voimme säilyttää luontoarvot myös tuleville sukupolville pitemmän aikavälin suunnitelmalla eikä ajatella vain tämän sukupolven lyhytnäköisiä tarpeita.
Álbmotmeahcit vuođđuduvvojit, vai sáhttit seailluhit luondduárvvuid maid boahtte buolvvaide guhkesáigge plánain iige jurddahallat dušše dán buolvva oanehisáigge dárbbuid.
Asiassa tulee tarkastella laajempaa kansallista etua, kuin vain Enontekiön kunnan kantaa.
Áššis galgá geahčadit viiddit álbmotlaš beroštumi, go dušše Eanodaga suohkana oainnu.
Alueen luonto-, maisema- ja kulttuuriarvojen perusteella Käsivarteen soveltuisi hyvin kansallispuisto.
Guovllu luonddu-, duovdda- ja kulturárvvuid vuođul Giehtaruohttasii heivelii hui bures álbmotmeahcci.
Viime viikko kului Helsingissä.
Mannan vahkku golihii Helssegis.
Kävin työ- ja elinkeinoministeriössä saamelaiskäräjälain § 9 mukaiset neuvottelut rakennerahasto-ohjelmasta ja aluekehityslainsäädännön uudistamisesta.
Mannen bargo- ja ealáhusministeriijas sámediggelága 9. §:a ráđđádallamiin ráhkadusruhtarádjoprográmmas ja guovlluidgárgeheami láhkaásaheami ođasteamis.
Esitin rakennerahasto-ohjelmaan ja lakiin tavoitteeksi saamelaiskulttuuriin kehittämisen.
Ovdanbukten ráhkadusruhtarádjoprográmmii ja láhkii ulbmilin sámi kultuvrra gárgeheami.
Tilaisuuden perusteelta tehty muistio löytyy saamelaiskäräjien kotisivuilta.
Dilálašvuođa vuođul ráhkaduvvon muittuhančálus gávdno sámedikki ruovttusiidduin.
Minulla oli ilo vieraille kahteenkin otteeseen Nuuksion kansallispuiston luontokeskus Haltiassa.
Mus lei illu guossástallat guovttenai háve Nuuksio álbmotmeahci luondduguovddáš Haltias.
Ensiksi vierailin siellä avajaisjuhlallisuuksissa ja myöhemmin saamelaiskäräjien ja Sámi Duodjin delegaation kanssa neuvottelemassa saamen käsityötuotteiden myymisestä luontokeskuksessa.
Vuohččan ledjen doppe rahpanávvudemiin ja maŋŋelaš sámedikki ja Sámi Duoji sáttagottis ráđđádallame sámi dujiid vuovdimis luondduguovddážis.
Viime viikolla saamelaiskäräjien edustajat tapasivat maa- ja metsätalousministeri Jari Koskisen ja ulkoministeri Erkki Tuomiojan.
Mannan vahku sámedikki ovddasteaddjit deaivvade eanan- ja meahccedoalloministtar Jari Koskisa ja olgoministtar Erkki Tuomioja.
Tapaamisten aiheena olivat ILO 169-sopimuksen ratifioiminen ja hallitusohjelman saamelaiskirjausten toteutuminen.
Deaivvadeami fáddán ledje ILO 169-soahpamuša ratifiseren ja ráđđehusprográmma sámi girjemiid olláhuvvan.
Osallistuin myös ympäristöministeriön järjestämään seminaariin RIO+20- miten tästä eteenpäin ?
Oassálasten maid birasministeriija ordnen seminárii RIO +20 – mot dás ovddos ?
Rion julistus käsittelee kestävän kehityksen edistämistä, joiden osana ovat myös alkuperäiskansojen oikeudet.
Rio julggaštus gieđahallá suvdilis gárganeami ovddideami, maid oassin leat maid álgoálbmogiid rievttit.
Julistus painottaa, että kestävän kehityksen edistämisen toteuttaminen edellyttää alkuperäiskansojen aktiivista ja vaikuttavaa osallistumista sen edistämiseksi kaikilla tasoilla.
Julggaštus deattuha, ahte suvdilis gárganeami ovddideami olláhuhttin gáibida álgoálbmogiid aktiivvalaš oassálastima dan ovddideami várás buot dásiin.