pere/sami_parallel huggingface dataset:
Merkittävin kansainvälinen tapahtuma oli luonnollisesti YK:n alkuperäiskansakonferenssi alkusyksyllä.
Mávssolaččamus riikkaidgaskasaš dáhpáhus lei diehttelas ON:a álgoálbmotkonfereansa álgočavčča.
Konferenssissa valtiot sitoutuivat alkuperäiskansajulistuksen tavoitteiden toimeenpanoon.
Konfereanssas stáhtat čatnase álgoálbmotjulggaštusa ulbmiliid olláhuhttimii.
Myös biodiversiteettisopimus kehittyi.
Maiddái biodiversiteahttasoahpamuš gárganii.
Syksyllä pidetyssä biodiversiteettisopimuksen osapuolikokouksessa päätettiin jatkossa käyttää osapuolikokouksen päätöksissä alkuperäis- ja perinteisen elämänmuodon omaavan paikallisyhteisön sijasta alkuperäiskansa ja perinteisen elämänmuodon omaavan paikallisyhteisö – termiä.
Čakčat dollojun biodiversiteahttasoahpamuša oassebeallečoakkámis mearriduvvui das duohko adnot oassebeallečoakkáma mearrádusain eami- ja árbevirolaš eallinvuogi oamastan báikkálašservoša sajis álgoálbmot ja árbevirolaš eallinvuogi oamastan báikkálašsearvvuš – tearpma.
Päätös oli tärkeä ja korostaa sopimuksen kehittyvää luonnetta ja ottaa huomioon myös YK:n alkuperäiskansajulistuksen.
Mearrádus lei dehálaš ja dat deattuha soahpamuša gárganeaddji luonddu ja váldá vuhtii maiddái ON:a álgoálbmotjulggaštusa.
Muutama sana kuluvan vuoden haasteista
Muhtin sátni dán jagi hástalusain
Saamelaiskäräjien kokous päätti kuluvan vuoden tärkeimmät tavoitteet ja miten nämä tavoitteet rahoitetaan.
Sámedikki dievasčoakkán mearridii dán jagi deháleamos ulbmiliid ja dan mot dát ulbmilat ruhtaduvvojit.
Tärkein tavoite koskee luonnollisesti vaaleja ja niiden järjestämistä.
Deháleamos ulbmil guoská diehttelas válggaid ja daid lágideami.
Tarvitsisimme eduskunnasta päätöksen saamelaiskäräjälaista mahdollisimman pian, jotta saamelaiskäräjien vaalilautakunta voi valmistautua uuden lain mukaisesti vaaleihin samoin kuin äänestäjät ja mahdolliset ehdokkaatkin.
Dárbbahivččiimet riikkabeivviid mearrádusa sámediggelágas nu jođánit go vejolaš, vai sámedikki válgalávdegoddi beassá ráhkkanit ođđa lága mielde válggaide dego maid jienasteaddjit ja válgaevttohasatnai.
Saamelaiskäräjien työjärjestys on myös uudistettavana.
Sámedikki bargoortnet lea maid ođasnuhttima vuollásažžan.
Työ on jo aloitettu, mutta koska työjärjestyksen uudistus on sidoksissa saamelaiskäräjälakiin, odotamme eduskunnalta ensin päätöstä saamelaiskäräjälain kohtalosta ennen kuin etenemme uudistuksessa.
Bargu lea juo álggahuvvon, muhto go bargoortnega ođastus lea čatnagasas sámediggeláhkii, vuordit riikkabeivviin vuohččan mearrádusa sámediggelága galgamušas ovdal go ovdánit ođastusas.
Saamelaiskäräjälain uudistus tuo saamelaiskäräjille mahdollisuuden päättää nykyistä paremmin omasta organisaatiostaan ja kehittää sitä.
Sámediggelága ođastus buktá sámediggái vejolašvuođa mearridit dáláža buorebut iežas organisašuvnnas ja gárgehit dan.
Työjärjestyksen uudistamisen yhteydessä selvitetään myös miten käytännössä saamelaiskäräjälain uudistuksen tuoma saamelaisten aloitemahdollisuus saamelaisille käytännössä järjestetään.
Bargoortnega ođasnuhttima olis čielggaduvvo maid mot geavadis sámediggelága ođastusa buktin sápmelaččaid álggavejolašvuohta sápmelaččaide geavadis ordnejuvvo.
Saamelaiskäräjien lakisääteinen velvollisuus on myös aloittaa yt-neuvottelut henkilöstön kanssa työjärjestyksen uudistamisesta.
Sámedikki lágas mearriduvvon geatnegasvuohta lea maid álggahit ovttasdoaibman- dehege od-ráđđádallamiid bargiiguin bargoortnega ođasnuhttima olis.
Eduskunta käsittelee alkuvuodesta hallituksen esitystä Ilo 169-sopimuksen ratifioimiseksi.
Riikkabeaivvit gieđahallet álgojagi ráđđehusa evttohusa ILO 169-soahpamuša ratifiserema várás.
Perustuslakivaliokunta kuulee saamelaiskäräjiä tammikuun lopussa muiden tahojen ohella.
Vuođđoláhkaváljagoddi gullá sámedikki ođđajagimánu loahpas oktanaga eará beliiguin.
Eduskunnan odotetaan antavan ratkaisunsa niin saamelaiskäräjälaista kuin Ilo 169-sopimuksen ratifioimisestakin heti alkuvuodesta.
Riikkabeivviid vurdet addit čovdosis sámediggelágas nugo Ilo 169-soahpmuša ratifimeseremis dakka álgojagi.
Sen jälkeen on saamelaiskäräjillä päätöksien tai toimeenpanon aika, riippuen päätetäänkö kyseisistä lakiesityksistä hallituksen esityksen mukaisesti.
Dan maŋŋel álgá sámedikkis mearrádusaid ja olláhuhttima áigi dan mielde mearriduvvogo namuhuvvon láhkaevttohusain ráđđehusa evttohusa mielde.
Tärkein tavoite keväällä näiden lakihankkeiden lisäksi on eduskuntavaalien jälkeinen hallitusohjelma ja sen laatimiseen osallistuminen.
Deháleamos ulbmil giđđat dáid láhkafidnuid lassin lea riikkabeaiveválggaid maŋŋelaš ráđđehusprográmma ja dán ráhkadeapmái oassálastin.
Lehtitietojen mukaan hallitusohjelman muotoa muutettaisiin nykyisestä, mutta tilanne selviää vasta silloin, kun neuvottelut aloitetaan.
Aviisadieđuid mielde ráđđehusprográmma hápmi rievdaduvvolii dálážis, muhto dilli čielgá easka dalle, go šiehtadallamat álget.
Valionhallinnon työryhmä on esittänyt, että hallitusohjelma olisi lyhyt ja sen tueksi laadittaisiin laajempi toimintaohjelma hallituksen aloitettua toimintansa seuraavan kolmen kuukauden ajan.
Stáhtahálddahusa bargojoavku lea evttohan, ahte ráđđehusprográmma livččii oanehaš ja dan doarjjan ráhkaduvvolii viiddit doaibmaprográmma go ráđđehus lea álggahan barggus čuovvovaš golmma mánu áigge.
Ajatus siitä, että hallitusohjelman toimeenpano-ohjelmaa valmisteltaisiin usean kuukauden ajan voi olla hyvin raskas menettely ja vaarana on, että toimeenpano-ohjelma paisuisi hyvin laajaksi ja käytännössä hallitusohjelmaneuvottelut venyisivät todella pitkäksi.
Jurdda das, ahte ráđđehusprográmma olláhuhttinprográmma válmmaštallojuvvolii máŋgga mánu áigge, sáhttá leat hui lossa vuohki ja várran lea, ahte olláhuhttinprográmma báissalii hui viiddisin ja geavadis ráđđehusprográmmašiehtadallamat guhkkole sakka.
Mutta oli malli mikä tahansa, saamelaiskäräjät tekee parhaansa että saamelaisten oikeusasema huomioidaan missä hallitusohjelmamuodossa tahansa.
Muhto lei dál mii beare málliid, sámediggi bargá dan buorrin ahte sápmelaččaid riektesajádat váldojuvvo vuhtii man ráđđehusprográmmahámis beare.
Saamelaiskäräjille siirtyy saamelaisen parlamentaarisen neuvoston puheenjohtajuus tämän vuoden alkukuukausina Ruotsin saamelaiskäräjiltä.
Sámediggái sirdása sámi parlamentáralaš ráđi (SPR) jođiheapmi dán jagi álgománuid Ruoŧa sámedikkis.
Puheenjohtajuus edellyttää resursseja ja mahdollisuuksia myös valmistella SPN:n päätöksiä.
SPR:a jođiheapmi gáibida resurssaid ja vejolašvuođaid maid válmmaštallat SPR:a mearrádusaid.
SPN:n toimintaa on tehostettava.
SPR:a doaibma ferte nannejuvvot.
Kuluvana vuonna tulisi saada myös vauhtia pohjoismaisen saamelaissopimuksen jatkoneuvotteluihin.
Nohkavaš jagi galggalii maid oažžut leahtu davviriikkalaš sámi soahpamuša joatkkašiehtadallamiidda.
Neuvottelut ovat olleet pysähdyksissä käytännössä kaksi vuotta.
Geavadis dat leat leamaš bisánan guokte jagi.
Kansallisen artikla 8(j)-työryhmän toimikausi päättyy ja työryhmän tulee antaa esityksensä saamelaisen perinteisen tiedon suojan parantamiseksi.
Álbmotlaš artihkal 8(j)-bargojoavkku doaibmaáigodat nohká ja bargojoavku galgá addit evttohusas sápmelaččaid árbevirolaš dieđu suoji buorideami várás.
Kuluvana vuonna myös biodiversiteettisopimuksen toimeenpanoa tulee tehostaa saamelaisten osalta ottaen huomioon viime syksyn osapuolikokouksen päätökset.
Nohkavaš jagi maid biodiversiteahttasoahpamuša olláhuhttin sámiid dáfus galgá beavttálmahttojuvvot nu ahte váldojuvvojit vuhtii diimmá čavčča oassebeallečoakkáma mearrádusat.
Vuodesta on tulossa hyvin kiireinen, tiivis ja monipuolinen.
Jagis lea šaddame hui hohpolaš, deahtis ja máŋggabeallásaš.
Viime aikojen tapahtumista ja tulevista toimista
Maŋimus áiggiid dáhpáhusain ja boahttevaš doaimmain
Tällä viikolla saamelaiskäräjien puheenjohtajisto on ollut Helsingissä valiokuntakuulemisissa ILO 169-sopimuksen ratifioimisesta.
Dán vahku sámedikki ságadoallit leat leamaš Helssegis váljagoddegullamiin Ilo 169-soahpamuša ratifiseremis.
Saamelaiskäräjien lausunnot ja puheenvuorot löytyvät kotisivuiltamme.
Sámedikki cealkámušat ja sáhkavuorut gávdnojit ruovttosiidduineamet.
Julkisuuteen on nostettu esille POSKE:n saamelaisyksikön rahoitustilanne ja asia nousi esille jopa valiokuntien Ilo 169-kuulemisessa.
Almmolašvuhtii lea loktejuvvon ovdan POSKE dehege Davvi-Suopma sosiálasuorggi máhttinguovddáža sámiovttadaga ruhtadandilli ja ášši váldui ovdan juobe riikkabeivviid váljagottiid Ilo 169-gullamis.
Koska asiasta liikkuu paljon huhuja ja asia tuntuu kiinnostavan monia, kerron asiasta ja sen taustoista, jotta väärinkäsityksiltä vältytään.
Daningo áššis johtet olu šolžžat ja ášši orru beroštahttime máŋgasa, de muitalan áššis ja dan duogážiin, vai boasttoipmárdusat njulget.
Saamelaiskäräjien rahoitustilanne on hyvin tiukka ja se on tehnyt viime vuosina alijäämäisiä tilinpäätöksiä.
Sámedikki ruhtadandilli lea hui váttis ja dat lea dahkan maŋimus jagiid rehketdoalloloahpahemiid, main lea leamaš vuolláibáza.
Eri budjettimomentit ovat toistuvasti ylittyneet ja erityisesti edunvalvontaa ja poliittista toimintaa käsittelevät budjettimomentit ovat ylittyneet.
Sierra bušeahttamomeanttat leat jeavddalaččat mannan badjel daidda bušeterejuvvon meriin ja earenoamážit beroštumiid bearráigeahčču ja politihkalaš doaimma bušeahttamomeanttat eai leat bisson bušeahttaráma siste.
Kuluvakin vuosi viime vuoden tapaan tulee edellyttämään useita saamelaiskerääjien kokouksia sekä edunvalvontaa.
Nohkavaš jagi diimmáža ládje boahtá gáibidit máŋggaid sámedikki čoakkámiid dego maid beroštumiid bearráigeahčču.
Saamelaiskäräjien tulee pohtia tarkasti, mihin se rahoituksensa osoittaa siten, että lakisääteiset tehtävä tulevat hoidetuksi ja saamelaiskäräjien talous on kestävällä tasolla.
Sámediggi ferte guorahallat dárkket, masa dat ruhtadeamis čujuha dađi lági mielde, vai lágas mearriduvvon barggut šaddet dikšojuvvot ja sámedikki ekonomiija lea gierdavaš dásis.
Saamelaiskäräjien varsinaisen toiminnan budjetista vain noin 12 % kuluu poliittiseen työhön ja edunvalvontaan.
Sámedikki aitosaš doaimma bušeahtas dušše sulaid 12 % manná politihkalaš bargui ja beroštumiid bearráigehččui.
Edunvalvonta ja edustuksellinen saamelaisdemokratia ovat saamelaiskäräjien päätehtäviä.
Beroštumiid bearráigeahčču ja representatiivvalaš sápmelaš demokratiija leat sámedikki váldobarggut.
Sosiaalialan osaamiskeskuksia ohjataan lailla.
Sosiálasuorggi máhttinguovddážat stivrejuvvojit lágain.
Pohjois-Suomen sosiaalialan osaamiskeskus (POSKE) toimii Pohjois-Suomessa ja sen on käytettävä tietty prosenttiosuus rahoituksestaan saamenkielisen ja kulttuurinmukaisen sosiaalialan kehittämistyöhön.
Davvi-Suoma sosiálasuorggi máhttinguovddáš (POSKE) doaibmá Davvi-Suomas ja dat ferte atnit dihto proseantaossodaga ruhtadeamistis sosiálasuorggi gárgehanbargui, mii lea sámegiela ja sámi kultuvrra mielde.
Osaamiskeskus ostaa saamelaiskäräjiltä ostopalveluna saamenkielisiä ja saamelaiskulttuurinmukaisia sosiaali- ja terveyspalveluja.
Máhttinguovddáš oastá sámedikkis oastobálvalussan sámegiela ja sámi kultuvrra miel sosiála- ja dearvvašvuohtabálvalusaid.
Ostopalveluja tuottaa yksi suunnittelija.
Oastobálvalusaid buvttada okta plánejeaddji.
Saamelaiskäräjillä on yksi suunnittelija.
Sámedikkis lea dan várás okta plánejeaddji.
Sosiaali- ja terveysministeriö (SDM) on leikannut tänä vuonna POSKE:n rahoitusta.
Sosiála- ja dearvvašvuohtaministeriija lea čuohppan dán jagi POSKE ruhtadeami.
Saamelaiskäräjät on lähettänyt viime syksynä asiasta kirjeen (kannanotto sosiaalialan osaamiskeskusten valtionosuusleikkaukseen) STM:lle ja POSKE:lle ja todennut, että mikäli rahoitusosuuden leikkaus toteutuu, saamelaiskäräjien suunnittelijan virka tulee muuttaa osa-aikaiseksi.
Sámediggi lea sádden diimmá čavčča áššis reivve (kannanotto sosiaalialan osaamiskeskusten valtionosuusleikkaukseen) SDM:ii ja POSKE:i ja lea cealkán, ahte jos ruhtadanossodaga čuohppan olláhuvvá, de sámedikki plánejeaddji virgi šaddá nuppástuvvat oasseáigásažžan.
Saamelaiskäräjien esitys löytyy SaKän kotisivuilta.
Sámedikki reive gávdno sámedikki ruovttusiidduin.
Lisärahoitusta POSKE:s eikä STM:ltä ei hakemuksestamme huolimatta tullut.
Ii POSKE:s iige SDM:s leat čujuhuvvon lassiruhtadeapmi ohcamušasteamet fuolakeahttá.
Saamenkielisten ja saamelaiskulttuurinmukaisten sosiaalialan osaamiskeskuspalvelujen tuottaminen ei ole saamelaiskäräjien lakisääteinen tehtävä.
Sámegiel ja sámi kultuvrra miel sosiálasuorggi máhttinguovddášbálvalusaid buvttadeapmi ii leat sámedikki lágas mearriduvvon bargu.
Toivon, että lisärahoitusta POSKEN saamelaisyksikölle löydetään pikaisesti, että tehtävä voi jatkua täyspäiväisenä.
Sávan, ahte lassiruhtadeapmi POSKE sámiovttadahkii gávdno fargga, vai bargu sáhttá joatkahuvvat ollesbeaivásažžan.
Vastuu rahoituksen löytymisessä on POSKE:lla ja luonnollisesti myös saamelaiskäräjät voi auttaa rahoituksen etsimisessä.
Ovddasvástádus ruhtadeami gávdnamis lea POSKE:s ja diehttelas maid sámediggi sáhttá veahkehit ruhtadeami ohcamis.
POSKE:n saamelaisyksikkö ei ole saamelaiskäräjien lakisääteinen tehtävä, mikä tulee muistaa.
POSKE sámiovttadat ii leat sámedikki lágas mearriduvvon bargu, man ferte muitit.
Valtion rahoitustilanne on hyvin tiukka, samoin kuin saamelaiskäräjienkin.
Stáhta ruhtadilli lea hui heittot, dego sámedikkinai.
Kaikkialla joudutaan säästämään, eikä saamelaiskäräjät ole siitä poikkeus.
Juohke sajis šaddá seastit, iige sámediggi leat das spiehkastat.
Ensi viikolla osallistun Levillä kaivosteollisuutta käsittelevään seminaariin, jossa pidän myös puheen.
Boahtte vahku oassálasttán Levis seminárii, mii gieđahallá ruvkeindustriija ja doalan doppe sága.
Ensi viikolla on myös saamelaisen parlamentaarisen neuvoston hallituksen kokous Kiirunassa.
Boahtte vahkku lea maid sámi parlamentáralaš ráđi stivrra čoakkán Gironis.
Vuontisjärvellä 18.1.2015
Vuottesjávrres 18.1.2015
Rotusyrjintäkomitean uusi saamelaismyönteinen linja
Nállevealahankomitea ođđa miehtemielalaš linnjá sámiid ektui
YK:n alainen rotusyrjintäkomitea on kokouksessaan 31.8 2012 antanut Suomelle suosituksia rotusyrjintäsopimuksen toimeenpanemiseksi.
ON:a vuollásaš nállevealahankomitea lea čoakkámisttis 31.8.2012 addán Supmii ávžžuhusaid nállevealahansoahpamuša olláhuhttima várás.
Rotusyrjintäkomitea suosittaa Suomea vahvistamaan saamelaisten itsemääräämisoikeuden toteutumisen saamelaismääritelmässä ja saamelaiskäräjien vaaliluettelon täydentämisessä.
Nállevealahankomitea ávžžuha Suoma nannet sápmelaččaid iešmearridanrievtti olláhuvvama sápmelašmeroštallamis ja sámedikki válgalogahallama dievasmahttimis.
Komitea on käsitellyt Suomen määräaikaisraporttia (määräaikaisraportit 20-22).
Komitea lea gieđahallan Suoma mearreáiggeraportta (mearreáiggeraporttat 20-22).
Komitea koostuu valtioiden nimittämistä riippumattomista asiantuntijoista, jotka valvovat nk. rotusyrjintäsopimuksen toteutumista.
Komitea čohkiida stáhtaid nammadan sorjjasmeahttun áššedovdiin, geat bearráigehččet nd. nállevealahansoahpamuša olláhuvvama.
Sopimus kieltää ketään syrjimästä etnisen alkuperän mukaan ja sopimus edellyttää positiivisia erityistoimia vähemmistöjen ja etnisten ryhmien tosiasiallisen tasa-arvon saavuttamiseksi.
Soahpamuš gieldá geange vealaheamis etnihkalaš álgoboahtimuša mielde ja soahpamuš gáibida positiivvalaš sierradoaimmaid vehádagaid ja etnihkalaš joavkkuid duođalaš dásseárvvu joksama várás.
Rotusyrjintäkomitea on antanut edellisen kerran suosituksia Suomelle vuonna 2009.
Nállevealahankomitea lea addán ovddit háve ávžžuhusaid Supmii jagi 2009.
Silloin komitea toisti aikaisemman käsityksensä, jonka mukaan Suomen katsantokanta on liian rajoittava sen määrittämiseen, ketä voidaan pitää saamelaisena.
Dalle komitea geardduhii ovddit ipmárdusas, man mielde Suoma geahččanvuođđu lea liiggás ráddjejeaddji dan meroštallamii, gean sáhttá atnit sápmelažžan.
Komitea toisti myös suosituksensa siitä, että Suomen tulisi antaa nykyistä enemmän asiaankuuluvaa merkitystä kyseisten henkilöiden itseidentifikaatiolle, kuten komitean yleisessä suosituksessa nro 8 (v. 1990) esitetään.
Komitea geardduhii maid ávžžuhusas das, ahte Suopma galggalii addit dáláža eanet áššáigullevaš mearkkašumi jearaldatvuloš olbmui iešidentifikašuvdnii, dego komitea oppalaš ávžžuhusas nr 8 (j. 1990) ovdan buktojuvvo.
Saamelaiskäräjät on antanut lausunnon vuonna 2011 Suomen määräaikaisraporttia varten, jossa kritisoimme komitean silloista kannanottoa.
Sámediggi lea addán cealkámuša jagi 2011 Suoma mearreáiggeraportta várás, mas kritiseriimet komitea daláš oainnu.
Korkein hallinto-oikeus viittasi tähän suositukseen tehdessään päätöksen täydentää saamelaiskäräjien vaaliluetteloa saamelaiskäräjien kannan vastaisesti ja KHO:n päätöksen perusteella rotusyrjintäkomitean kannanotto oli päätöksessä ratkaiseva.
Alimus hálddahusriekti čujuhii dán ávžžuhussii dagadettiinis mearrádusa dievasmahttit sámedikki válgalogahallama sámedikki oainnu vuostásaččat ja AHR:a mearrádussii váikkuhii nállevealahankomitea oaidnu ja dat lei das eanemus mearrideaddji.
Nyt rotusyrjintäkomitea on käsitellyt asiaa uudelleen ja saamelaismääritelmää käsitellessään ottanut suosituksessaan huomioon hyvin merkittävällä tavalla YK:n alkuperäiskansajulistuksen Suomen valtiota velvoittavana dokumenttina.
Nállevealahankomitea lea gieđahallan ášši dál ođđasit ja sápmelašmeroštallama gieđahaladettiinis lea váldán ávžžuhusastis vuhtii hui mearkkašahtti ládje ON:a álgoálbmotjulggaštusa Suoma stáhta geatnegahtti dokumeantan.
Tämä on hyvin mielenkiintoista siksi, että antaessaan edellistä suositustaan saamelaismääritelmästä, komitea ei huomioinut lainkaan YK:n alkuperäiskansajulistusta, joka oli tuolloin jo toki hyväksytty (v.2007).
Dát lea hui miellagiddevaš daningo attedettiinis ovddit ávžžuhusa sápmelašmeroštallamis, komitea ii váldán vuhtii ON:a álgoálbmotjulggaštusa, mii lei gal juo dalle dohkkehuvvon (j. 2007).
Nyt komitea on todennut, että KHO ei ole päätöksessään pannut riittävää painoarvoa YK:n alkuperäiskansajulistuksen artikloille 3, 8 ja 33.
Dál komitea lea cealkán, ahte AHR ii leat mearrádusastis bidjan dárbahassii stuora deattu ON:a álgoálbmotjulggaštusa artihkkaliidda 3, 8 ja 33.
Alkuperäiskansajulistuksen artiklan 3 mukaan alkuperäiskansoilla on itsemäärämisoikeus.
Álgoálbmotjulggaštusa artihkkala 3 mielde álgoálbmogiin lea iešmearridanriekti.
Artikla 8:n mukaan alkuperäiskansoilla ja niihin kuuluvilla henkilöillä on oikeus siihen, että niitä ei pakkosulauteta eikä niiden kulttuuria tuhota.
Artihkkala 8 mielde álgoálbmogiin ja ja daidda gullevaš olbmuin lea riekti dasa, ahte dat eai suddaduvvo bákkuin iige daid kultuvra duššaduvvo.
Artiklan 33 mukaan alkuperäiskansoilla on oikeus määrätä omasta identiteetistään tai jäsenyydestään tapojensa ja perinteidensä mukaisesti.
Artihkkala 33 mielde álgoálbmogiin lea riekti mearridit iežaset identiteahtas dehe lahttuvuođas dábiideaset ja árbevieruideaset mielde.
Rotusyrjintäkomitea suosittaa 31.8.2012 Suomelle, että määritettäessä kuka voi äänestää saamelaiskäräjävaaleissa, Suomen tulee taata saamelaisten itsemääräämisoikeuden toteutuminen määritettäessä heidän statustaan, määritettäessä ketkä kuuluvat saamelaisiin ja taattava, että heitä ei pakoteta assimilaatioon.
Nállevealahankomitea ávžžuha 31.8.2012 Supmii, ahte meroštaladettiin gii sáhttá jienastit sámediggeválggain, de Suopma galgá dáhkidit sápmelaččaid iešmearridanrievtti olláhuvvama mearridettiinis sin stáhtusa, meroštaladettiin geat gullet sápmelaččaide ja dáhkidit, ahte sii eai bákkuhuvvo assimilašuvdnii.
Rotusyrjintäkomitean muuttunut linja on totta kai hyvä uutinen, mutta toisaalta komitea ei ole kumonnut vuonna 1990 antamaansa yleistä kommenttia nro 8, jonka mukaan kuulumisen etniseen ryhmään tulisi perustua itseidentifikaatioon.
Nállevealahankomitea earáhuvvan linnjá lea diehttelas buorre, muhto nuppe dáfus komitea ii leat gomihan jagi 1990 iežas addin oppalaš kommeantta nr 8, man mielde etnihkalaš jovkui gullama vuođđun galggalii leat iešidentifikašuvdna.
Yleiskommentit ovat yleisiä suosituksia ihmisoikeuksien parantamiseksi.
Oppalaš kommeanttat leat oppalaš ávžžuhusat olmmošrivttiid buorideami várás.
Odotankin komitean antavan uuden yleiskommentin suhteessa komitean uuteen linjaan ja YK:n alkuperäiskansajulistukseen.
Mun vuorddánnai komitea addit ođđa oppalaš kommeantta gaskavuođas komitea ođđa linnjái ja ON:a álgoálbmotjulggaštussii.
Mikäli yleiskommenttia ei kumota, epäselvä tilanne miten rotusyrjintäkomitean ratkaisuja pitäisi tulkita ja toimeenpanna voi jatkua.
Jos oppalaš kommeanta ii gomihuvvo, dehe eahpečielga dilli, mot nállevealahankomitea čovdosat galggale dulkojuvvot ja olláhuhttojuvvot, sáhttá bistit vaikko man guhká.
On tärkeää ja merkittävää, että komitea on ottanut suosituksissaan huomioon YK:n alkuperäiskansajulistuksen näin vahvana dokumenttina.
Hui dehálaš ja mearkkašahtti lea dat, ahte komitea lea ávžžuhusainis váldán vuhtii ON:a álgoálbmotjulggaštusa ná nanu dokumeantan.
Se on selkeä viesti myös Suomen valtiolle alkuperäiskansajulistuksen toimeenpanemiseksi.
Dat lea čielga signála maid Suoma stáhtii álgoálbmotjulggaštusa olláhuhttima várás.
On sinänsä erikoista, että komitea ei ole arvioinut eikä huomioinut päätöksessään kansalais- ja poliittisia oikeuksia koskevaa yleissopimusta, vaikka sen artikla 1 takaa saamelaisille itsemäärämisoikeuden kansana.
Iešalddes gal lea earenoamáš, ahte komitea ii leat árvvoštallan iige váldán vuhtii mearrádusastis siviila- ja politihkalaš rivttiid oppalašsoahpamuša, vaikko dan vuosttaš artihkal dáhkida sápmelaččaide iešmearridanrievtti álbmogin.
Asia ja rotusyrjintäkomitean suositukset tulevat käsiteltäväksi saamelaiskäräjälakia uudistavassa työryhmässä.
Dát ášši ja nállevealahankomitea ávžžuhusat šaddet gieđahallot bargojoavkkus, mii ođasta sámediggelága.
Työryhmä pitää ensimmäisen kokouksensa ensi viikolla, 25.9 ja työryhmällä on työaikaa ensi vuoden toukokuuhun asti.
Bargojoavku doallá vuosttaš čoakkáma boahtte vahku 25.9. ja bargojoavkkus lea barganáigi boahtte jagi miessemánu lohppii.
Saamelaiskäräjiä työryhmässä edustaa lisäkseni Tiina Sanila-Aikio ja Nilla Tapiola.
Sámedikki bargojoavkkus ovddastit mu lassin Tiina Sanila-Aikio ja Nilla Tapiola.
Toki tämä tarkoittaa myös sitä, että KHO:lla on asiassa itsetutkiskelun paikka, koska se on päätöksessään huomioinut rotusyrjintäkomitean aiemmat suositukset sellaisenaan analysoimatta niiden mahdollisia virhearvioita.
Almmatge dát maid dárkkuha dan, ahte maiddái AHR galgá geahččat speadjalii, daningo dat lea mearrádusastis váldán vuhtii nállevealahankomitea ovddit ávžžuhusaid dakkáražžan analyserekeahttá daid vejolaš boasttoárvvoštallamiid.
Muilta osin komitea on suosittanut, kuten aiemminkin, että Suomen tulisi ratifioida Ilo 169-sopimus ja uutena kohtanaan on suosittanut Suomea panostamaan saamelaisten oikeuksien toteutumiseen saamelaisten kotiseutualueen ulkopuolella sekä kiirehtimään kielenelvytysohjelman toteuttamista ja saamenkielisten sosiaali- ja terveyspalvelujen parantamista kotiseutualueella.
Eará osiin komitea lea ávžžuhan, dego ovdalge, ahte Suopma galggalii ratifiseret Ilo 169-soahpamuša ja ođđa čuokkisin lea ávžžuhan Suoma galgat bidjat deattu sámiid vuoigatvuođaid olláhuvvamii sámiid ruovttuguovllu olggobealde sihke hoahpuhan giellaealáskahttinprográmma olláhuhttima ja sámegielalaš sosiála- ja dearvvašvuohtabálvalusaid buorideami ruovttuguovllus.
Rotusyrjintäkomitea on käsitellyt raportissaan myös saamelaisporonhoitoa ja erityisesti huolenaiheena ovat olleet nykyisen Suomen poronhoitolain puutteet.
Nállevealahankomitea lea gieđahallan raporttastis maid sámi boazodoalu ja earenoamážit fuollan leat leamaš Suoma dáláš boazodoallolága váillit.
Komitea on huolissaan siitä, että poronhoitolaki mahdollistaa paliskuntien enemmistöpäätökset, jotka voivat uhata saamelaisporonhoitajien mahdollisuuksia harjoittaa perinteistä elinkeinoaan.
Komitea lea fuolas das, ahte boazodoalloláhka dahká vejolažžan bálgesiid eanetlohkomearrádusaid, mat sáhttet uhkidit sámi boazodolliid vejolašvuođaid bargat árbevirolaš ealáhusaideasetguin.
Komitea on erityisen huolissaan korkeimman hallinto-oikeuden (KHO) päätöksestä sallia koko Nellimin siidan porojen teurastus.
Komitea lea earenoamáš fuolas alimus hálddahusrievtti (AHR) mearrádusas suovvat njuovvat olles Njellima siidda boazoealu.
Nellimin siidan poromiehet ovat valittaneet päätöksestä YK:n ihmisoikeuskomiteaan ja niin saamelainen parlamentaarinen neuvosto kuin Suomen saamelaiskäräjät ovat tukeneet heidän valitustaan.
Njellima siidda boazoolbmot leat váidalan mearrádusas ON:a olmmošriektekomiteai ja sihke Sámi parlamentáralaš ráđđi ja Suoma sámediggi leaba dorjon sin váidalusa.
Ihmisoikeuskomitea on edellyttänyt, että KHO:n päätöstä ei saa panna toimeen ennen kuin ihmisoikeuskomitea on ratkaissut asian.
Olmmošriektekomitea lea mearridan, ahte AHR:a mearrádus ii oaččo olláhuhttojuvvot ovdal go olmmošvuoigatvuohtakomitea lea čoavdán ášši.
Ratkaisua valitukseen odotetaan tänä syksynä tai ensi keväänä.
Mearrádus váidalussii vurdojuvvo dán čavčča dehe boahtte giđa.
Rotusyrjintäkomitea suosittaa, että Suomi ryhtyy riittäviin toimenpiteisiin suojellakseen saamelaisten perinteisiin elinkeinoihin kuuluvaa poronhoitoa.
Nállevealahankomitea ávžžuha, ahte Suopmá riepmá dárbbašlaš doaibmabijuide suodjalit sámiid árbevirolaš ealáhusaide gullevaš boazodoalu.
Olen pyytänyt saamelaiskäräjien hallintoa valmistelemaan seuraavaan saamelaiskäräjien hallituksen kokoukseen alustavan esityksen, mihin toimiin rotusyrjintäkomitean uusi linjaus johtaa.
Lean bivdán sámedikki hálddahusa válmmaštallat čuovvovaš sámedikki stivrra čoakkámii álgovuolggálaš evttohusa, makkár doaimmaide nállevealahankomitea ođđa linnjen addá ákka dehe doalvu.
Olen pyytänyt hallintoa valmistelemaan purkuesityksen KHO:n viime vuoden päätöksistä täydentää saamelaiskäräjien vaaliluetteloa väärin perustein.
Lean bivdán hálddahusa válmmaštallat burginevttohusa AHR:a diimmá mearrádusain dievasmahttit sámedikki válgalogahallama boastto ákkaid vuođul.
Hallitus arvioi kokouksessaan antaako rotusyrjintäkomitean suositus aihetta purkuun vai tyydymmekö KHO:n ratkaisuun.
Stivra árvvoštallá čoakkámisttis addágo nállevealahankomitea ávžžuhus ákka burgimii vai duhtatgo AHR:a mearrádussii.
Vuontisjärvellä 18.9.2012
Vuottesjávrres 18.9.2012
Suomi jäi rannalle
Suopma bázii gáddái
Kuten odotettuakin Suomi ei päässyt YK:n turvallisuusneuvostoon.
Dego vuordágis leinai, Suopma ii beassan ON:a dorvvolašvuohtaráđđái.
Edellisen kerran Suomi pyrki vastuulliseen YK:n tehtävään 2000-luvun alussa, jolloin se pääsi yhdeksi vuodeksi vuosina 2006 -2007 YK:n ihmisoikeusneuvoston jäsenmaaksi.
Ovddit háve Suopma vikkai vásttolaš ON:a bargui 2000-logu álggus, goas dat beasainai ovtta jahkái jagiid 2006 – 2007 ON:a olmmošriekteráđi lahttoriikan.
Silloisen kampanjan aikana Suomi käytännössä lupasi ratifioida Ilo 169-sopimuksen ja käytti sitoumustaan kampanjassa hyväkseen.
Daláš kampánnja áigge Suopma geavadis lohpidii ratifiseret Ilo 169-soahpamuša ja anii čatnaseamis ávkin kampánnjas.
Ratifiointilupaus unohtui nopeasti sen jälkeen kun ihmisoikeusneuvostopaikka saavutettiin.
Ratifiserenlohpádus vajálduvai jođánit dan maŋŋel go olmmošriekteráđđebáiki joksojuvvui.
Viimeiset pari vuotta Suomi on kampanjoinut ja panostanut paljon niin taloudellisesti kuin poliittisestikin pääsystä YK:n turvallisuusneuvoston vaihtuvaksi jäseneksi.
Maŋimus moadde jagi Suopma lea kampánnjeren ja bidjan hui olu sihke ekonomalaš ja politihkalaš deattu beassat ON:a dorvvolašvuohtaráđi molsašuddi lahttun.
Suunnitelmat kariutuivat tänään hyvin selkeässä äänestyksessä.
Plánat cohkkoje hui čielgasit otná jienasteamis.
Tasavallan presidentti Sauli Niinistö puhui syyskuun lopulla YK:n yleisistunnossa osana turvallisuusneuvostokampanjaa että ” Suomi näkee itsensä kansainvälisen yhteisön vastuullisena jäsenenä, eräänlaisena kunnon maailmankansalaisena.
Dásseválddi presideanta Sauli Niinistö humai čakčamánu loahpas ON:a váldočoakkámis dorvvolašvuohtakampánnja oassin, ahte “ Suopma oaidná iežas riikkaidgaskasaš servoša vásttolaš lahttun, muhtinlágán ávddalaš máilmmiriikkavuložin.
Maamme tukee Yhdistyneitä Kansakuntia niin sanoin kuin teoin, sillä se on kansallisen etumme mukaista. ”
Riikkamet doarju Ovttastuvvan Našuvnnaid sániiguin ja daguiguin, daningo dat lea min álbmotlaš beroštumi mielde. ”
Lupauksella ei tainnut olla riittävästi katetta.
Lohpádusain ii orron leame nohkka gokču.
Suomi sai juuri kesällä Suomen ihmisoikeustilanteen kolmannessa määräaikaistarkastelussa YK:n ihmisoikeusneuvostolta suosituksen ratifioida ILO 169-sopimus.
Suopma oaččui jur geasset Suoma olmmošriektedili goalmmát mearreáigegeahčadeamis ON:a olmmošriekteráđis ávžžuhusa ratifiseret ILO 169-soahpamuša.
Luulen, että Suomen hidastelu Ilo 169-sopimuksen ratifioimisessa ja aiemmat lupaukset ovat osaltaan vaikuttaneet siihen, että Suomi ei saanut riittävästi kannatusta turvallisuusneuvostojäsenyydelle ponnisteluistaan huolimatta.
Mun jáhkán, ahte Suoma ájahallan Ilo 169-soahpamuša ratifiseremis ja ovddit lohpádusat leat buore muddui váikkuhan dasa, ahte Suopma ii ožžon dárbahassii doarjaga dorvvolašvuohtaráđi lahttuvuhtii rahčamušainis fuolakeahttá.
Ilmeisesti myös Suomen heikentynyt asema EU:ssa on voinut vaikuttaa tulokseen kuten myös rauhanturvaamisen vähentyminen YK:n operaatioissa ja Suomen antaman kehitysavun jääminen kauas YK:n tavoitteista.
Orru leame nu, ahte Suoma hedjonan sajádat EU:s lea sáhttán váikkuhit bohtosii dego maid ráfidorvvasteami unnun ON:a operašuvnnain ja Suoma addin ovddidanveahki báhcin guhkás ON:a ulbmiliin.
Suomen kokonaisuskottavuus YK:n mallijäsenmaana ei ollut riittävä.
Suoma ollislaš jáhkehahttivuohta ON:a mállelahttoriikan ii leat leamaš dárbahassii buorre.
On selvää, että turvallisuusneuvostoon on kova tunku ja varsinkin Suomen kokoisen valtion tulee olla itseään suurempi - ja aito ” maailmankansalainen ”, joka on myös täyttänyt YK:n velvoitteet.
Lea maid čielggas, ahte dorvvolašvuohtaráđđái lea garra bahkkehallan ja earenoamážit Suoma sturrosaš stáhta galgá leat iežas stuorit – ja eakti “ máilmmiriikkavuloš ”, mii maid lea deavdán ON:a geatnegasvuođaid.
Toivon kuitenkin, että Suomi ei unohda haavettaan päästä YK:n turvallisuusneuvostoon ja parantaa kansainvälistä uskottavuuttaan.
Sávan goitge, ahte Suopma ii vajálduhte sávaldagas beassat ON. a dorvvolašvuohtaráđđái ja buoridit riikkaidgaskasaš jáhkehahttivuođas.
Olisi Suomelle hyödyllistä kantaa vastuuta YK:n turvallisuusneuvostossa.
Supmii livččii ávkkálaš guoddit ovddasvástádusa ON:a dorvvolašvuohtaráđis.
Mielestäni Suomella on hyvät mahdollisuudet päästä turvallisuusneuvostoon, mikäli Suomi ratifioi Ilo 169-sopimuksen ja toimii todellisena edelläkävijänä ihmisoikeuksien, rauhanturvaamisen ja suvaitsevaisuuden edistämisessä.
Mu mielas Suomas leat buorit vejolašvuođat beassat dorvvolašvuohtaráđđái, jos Suopma ratifisere Ilo 169-soahpamuša ja doaibmá duođalaš bálggesčuollin olmmošrivttiid, ráfidorvvasteami ja utnolašvuođa ovddideamis.
Luulen, että Suomi voisi saada jopa tukea saamelaisilta pyrkimykselleen päästä YK:n turvallisuusneuvostoon mikäli Suomi on täyttänyt kansainväliset velvoitteensa.
Jáhkán, ahte Suopma sáhttá oažžut juobe doarjaga sápmelaččain viggamuššásis beassat ON:a dorvvolašvuohtaráđđái, jos Suopma lea deavdán riikkaidgaskasaš geatnegasvuođaidis.
Kolonialismin haamuja 8j-kokouksessa, osa 2
Kolonialismma gopmiid suoivanat 8j-čoakkámis, oassi 2
Artikla 8(j)-työryhmän kokouksen lounastauolla Suomen saamelaiskäräjien delegaatiolla oli mahdollisuus vierailla Montrealin alueella asuvan kanien: keha ' ka - kansan (mohawk-kansa) kieli- ja kulttuurikeskuksessa Kahnawá:ke:ssa.
Artihkal 8(j)-bargojoavkku čoakkáma boradanbottas Suoma sámedikki sáttagottis lei vejolašvuohta guossástallat Montreála guovllu kanien: keha ' ka – álbmoga (mohawk-álbmoga) giella- ja kulturguovddážis Kahnawá:ke:s.
Kahnawá: ke – reservaatissa asuu yhteensä noin 8000 kanien: keha ' ka – kansan jäsentä.
Kahnawá: ke – reserváhtas orrot oktiibuot 8000 kanien: keha ' ka – álbmoga oasálačča.
Vierailemallamme alueella oli kansan jäsenten pitämiä palveluja.
Min guossástallan guovllus ledje álbmoga oasálaččaid fállan bálvalusat.
Mohawk on hollantilaisten heille antama nimitys.
Mohawk lea hollánddalaččaid sidjiide addin namma.
Kansan oma nimi on keha ' ka.
Álbmoga iežas namma lea keha ' ka.
Vierailu jätti ikävän kuvan Kanadan valtion alkuperäiskansapolitiikasta.
Galledeapmi guđii ahkidis gova Kanada stáhta álgoálbmotpolitihkas.
Kokemukset Kanadan alkuperäiskansapolitiikasta olivat hyvin erilaisia kuin Nunavutissa, jossavierailin muutamia vuosia sitten.
Muosáhusat Kanada álgoálbmotpolitihkas ledje hui sierralágánat go Nunavutas, gos guossástallen muhtin jagiid dás ovdal.
YK:n alkuperäiskansaraportoija James Anaya on esittänyt raportissaan vakavan huolenaiheen Kanadan alkuperäiskansojen asemasta.
ON:a álgoálbmotraporterejeaddji James Anaya lea ovdanbuktán raporttasttis duođalaš fuola Kanada álgoálbmogiid dilis.
Kanien: keha ' ka – kansan luona vierailusta jäi muuten kuitenkin hyvin myönteinen kuva, koska yhteisön identiteetti, halu säilyä omana, itsenäisenä kansana, yhteisöllisyys ja halu säilyttää omaa kieltään ja kulttuuriaan oli todella vahva.
Guossástallamis kanien: keha ' ka – álbmoga luhtte bázii muđuid hui miehtemielalaš govva, daningo servoša identiteahta, hállu seailut iehčanas álbmogin, searvvušvuohta ja hállu seailluhit iežas giela ja kultuvrra orui leame duođaid gievra.
keha ' ka - kansa on joutunut kestämään historian saatossa paljon.
keha ' ka – álbmot lea šaddan gillát historjjas áigge olu.
Vain noin 10 % kansan jäsenistä puhuu omaa kieltään, kanien ’ kéhaa äidinkielenään.
Dušše sulaid 10 % olbmuin hupmet iežaset giela, kanien ’ kéha eatnigiellanis.
Noin 30 % hallitsee kielen toisena kielenä tai auttavasti.
Sulaid 30 % hálddaša giela nubbin giellan dehe veháš.
Syynä kielitaidon katoamiseen on – kuten Suomessakin – koululaitos ja kanadalaistamispoltiiikka.
Sivvan giellamáhtu láhppomii lea – dego Suomasnai – skuvlalágádus ja politihkka, mainna viggojuvvo dahkat kanadalažžan.
Katolisen kirkon pitämät koulut kielsivät muun kuin englannin- ja ranskankielen käytön.
Katolálaš girku bajásdoallan skuvllat gilde eará go eŋgelasgiela- ja ránskágiela anu.
Nyt yhteisö ylläpitää omia koulujaan, jossa opetetaan kansan kielestä, kulttuurista ja historiasta oman opetussuunnitelman mukaisesti.
Dál searvvuš bajásdoallá iežas skuvllaid, main oahpahuvvo álbmoga gielas, kultuvrras ja historjjás iežas oahppoplána mielde.
Yhteisössä on ollut myös kielipesiä.
Servošis leat leamaš maid giellabeasit.
Kieli- ja kulttuurikeskuksessa on museo kansan historiasta, opetustiloja, kirjasto ja tiloja käsitöiden tekemiseen.
Giella- ja kulturguovddážis lea musea álbmoga historjjás, oahpahussajit, girjerádju ja sajit duddjomii.
Saimme tutustua kanien ’ kéhan opetukseen aikuisille keha ' ka - kansan jäsenille, jotka eivät olleet saaneet mahdollisuutta oppia omaa kieltään lapsena.
Beasaimet oahpásnuvvat kanien ’ kéha oahpahussii rávis olbmuide keha ' ka – álbmoga oasálaččaide, geat eai leat ožžon vejolašvuođa oahppat iežaset giela mánnán.
Opetuksen haasteet ovat vielä suurempia kuin saamelaisilla, koska opettajat joutuvat tekemään melkein kaiken opetusmateriaalin itse.
Oahpahusa hástalusat leat vel stuoribut go sápmelaččain, daningo oahpaheaddjit šaddet ráhkadit measta buot oahppomateriála ieža.
Opetusta, kuten kieli- ja kulttuuritoimintaa vaivaa rahoituksen puute, mikä on tuttua saamelaisillekin.
Oahpahusa, dego giella- ja kulturbarggu árrun lea ruhtaváili, mii lea diehtetlas oahpis sápmelaččaidenai.
Noin puolet toiminnasta rahoittaa valtio, muuten kieli- ja kulttuurikeskuksen työntekijät joutuvat etsimään rahoitustaan muualta.
Sulaid bealli doaimmas ruhtada stáhta, muđuid giella- ja kulturguovddáža bargit šaddet ohcat ruhtadeami eará sajes.
Museossa esiteltiin keha ' ka - kansan historiaa ja perinteitä.
Museas čájehuvvoje keha ' ka – álbmoga historjá ja árbevierut.
Museo-oppaamme kertoi, että 1990-luvun alussa kansalla oli ollut aseellinen konflikti Kanadan valtion kanssa.
Min museaofelaš muitalii, ahte 1990-logu álggus álbmogis lei leamaš vearjokonflikta Kanada stáhtain.
Valtio yritti ottaa heidän maansa ilman kansan hyväksyntää minkä johdosta keha ' ka - kansa yritti estää kanadalaisten pääsyn kansan alueelle barrikaiden.
Stáhta vikkai váldit sin eatnamiid almmá álbmoga dohkkeheami haga, man dihte keha ' ka – álbmot vikkai eastit kanadalaččaid beassama álbmoga viidodahkii barrikádaiguin.
Piiritystilanne kesti kolme kuukautta, jonka aikana kuoli tulitaistelussa yksi poliisi ja yksi keha ' ka – vanhus kanadalaisten kivittäessä kansan jäseniä Montrealin suunnasta.
Birastahttin bisttii golbma mánu, man áigge vearjodáistaleamis jámii okta boles ja okta keha ' ka – boaran go kanadalaččat geđgeje álbmoga oasálaččaid Montreála guovllos.
Loukkaantuneita oli enemmän.
Roasmmehuvvan olbmot leadje eambbo.
Konflikti päättyi, mutta ristiriidat Kanadan valtion kanssa jatkuivat.
Konflikta nogai, muhto ruossalasvuođat Kanada stáhtain joatkahuvve.
Kansalla ei ole minkäänlaista virallista neuvotteluyhteyttä valtioon, koska Kanada ei tunnusta heidän perinteistä päätöksentekoelintään.
Álbmogis ii leat mihkkege virggálaš ráđđádallanoktavuođaid stáhtii, daningo kanada stáhta ii dovddas sin árbevirolaš mearrádusdahkanorgána.
Maaoikeuskysymykset ovat edelleen ratkaisematta.
Eananriektegažaldagat leat ain čoavddekeahttá.
Tällä viikolla pääsin osallistumaan hieman iloisempaan tapahtumaan, Norjan saamelaiskäräjien avajaisiin, jotka avasi juhlallisesti kuningas Harald.
Dán vahku bessen oassálastit veaháš ilolaččat dáhpáhussii, Norgga sámedikki rahpamii, man rabai alladit gonagas Harald.
Avajaiset olivat luonnollisesti hienot.
Rahpandoalut ledje diehttelas fiidnát.
Jokaisella saamelaiskäräjillä on toki omat tapansa ja perinteensä, mutta pidin erikoisena että olin ainoa avajaisiin osallistunut, joka käytti tervehdyspuheen saameksi.
Juohke sámedikkis leat almmatge iežas vierut ja árbevierut, muhto atnen veaháš ártegin go ledjen áidna rahpandoaluide oassálastán, gii geavahii dearvvuođat-sága sámegillii.
Saamen kieltä olisi tärkeää kuulla saamelaisten omissa tilaisuuksissa.
Sámegiela livččii dehálaš gullat sápmelaččaid iežaset dilálašvuođain.
Suomensaamelaiskäräjien puolesta pitämäni tervehdyspuhe löytyy kotisivuiltamme pohjoissaameksi ja norjaksi.
Suoma sámedikki beales mu doallan sáhkagávdno min ruovttusiidduin davvisáme- ja dárogillii.
Seurasin myös Norjan saamelaiskäräjien yleiskokousta, joka alkoi avajaisten jälkeen.
Čuvvon maid Norgga sámedikki dievasčoakkáma, mii álggii rahpandoaluid maŋŋel.
Ensi viikolla on saamelaiskäräjien yleiskokous.
Boahtte vahku lea sámedikki dievasčoakkán.
Asialistalla on työsuojeluasia, joka käsitellään salassa pidettävänä asiana julkisuuslain (621/1999) 24 § 1 mom 32 kohdan perusteella.
Áššelistu nalde lea bargosuodjalanášši, mii gieđahallojuvvo čiegusin almmolašvuohtalága (621/1999) 24 § 1 mom 32 čuoggá vuođul.
Muuten tämä viikonloppu menee sähköpostin ja työasioiden purkamiseen työmatkojen jälkeen.
Muđuid dát vahkkoloahppa manna rávdnjeboasttaid ja bargoáššiid burgimii bargomátkkiid maŋŋel.
Blogistani on taas kulunut tovi – pahoittelen sitä.
Mu bloggas lea golihan bottaš – šállošan dan.
Kevät on ollut saamelaiskäräjillä melkoisen kiireistä.
Giđđa lea leamaš sámediggái mealgat muddui hohpolaš.
Koska saamelaiskäräjien kokous pidetään Uumajassa eivätkä Suomen saamelaiset pääse kokousta seuraamaan ilman pitkää ajomatkaa, laitan blogiini kokouksen alussa pitämäni puheenjohtajan katsauksen suomeksi ja saameksi.
Go sámedikki dievasčoakkán dollojuvvo Upmis eaige Suoma sápmelaččat beasa čuovvut čoakkáma juos eai boađe báikki nala, de bigan bloggái dievasčoakkáma álggus ságadoalli geahčastaga davvisáme- ja suomagillii.
Päivitän lähipäivää blogiani muista ajankohtaisista asioista.
Lagašbeivviid čálán eará áigeguovdilis áššiin.
Hyvät saamelaiskäräjäjäsenet,
Buorit sámediggeáirasat !
Lämpimästi tervetuloa Euroopan kulttuuripääkaupunki Uumajaan pitämään kokousta !
Liekkus buresboahtin Eurohpá kulturoaivegávpogii Ubmái doallat čoakkáma !
Uumaja on erinomainen kokouspaikka, koska saamelaiskulttuuri on hyvin vahvasti läsnä kulttuuripääkaupunkivuoden tapahtumissa.
Ubmi lea earenoamáš buorre čoakkánbáiki, daningo sámi kultuvra lea hui bures čalmmustahtton kulturoaivegávpoga dáhpáhusain.
Viime kokouksen jälkeen hallintomme on alkanut toimeenpanna hyväksyttyä talousarvioita, henkilöstöpoliittista ohjelmaa sekä yhdenvertaisuus- ja tasa-arvosuunnitelmaa.
Mannan čoakkáma maŋŋel min hálddahus lea olláhuhttagoahtán dohkkehuvvon bušeahta, persovdnapolitihkalaš prográmma sihke ovttaveardásašvuohta- ja dásseárvoplánaid.
Taloushallinnon uudistaminen on myös pantu alulle.
Ekonomiijahálddahusa ođasteapmi lea maid álggahuvvon.
Hallinto on aloittanut myös saamelaiskäräjien tiedotustoiminnan parantamisen ja kotisivuillemme on tuotettu uutta tietoa Suomen ratifioimista kansainvälisistä sopimuksista, ihmisoikeuselinten suosituksista, saamelaisista lainsäädännössä, saamelaiskäräjien edustajista eri työryhmissä ja saamelaiskulttuurista ylipäätään.
Hálddahus lea buoridišgoahtán maid sámedikki dieđihandoaimma ja min ruovttusiidduide lea buvttaduvvon ođđa diehtu Suoma ratifiseren riikkaidgaskasaš soahpamušain, olmmošriekteorgánaid ávžžuhusain, sápmelaččaid birra lágain, sámedikki ovddasteddjiin sierra bargojoavkkuin ja obanassii sámi kultuvrras.
Olen hyvin tyytyväinen siihen, miten tarmokkaasti hallintomme on alkanut parantaa saamelaiskäräjien tiedotustoimintaa, tästä suurkiitos Pia Ruotsalalle.
Lean hui duhtavaš dasa, man searalaččat min hálddahus lea buoridišgoahtán sámedikki dieđihandoaimma.
Toivon, että myös saamelaiskäräjäjäsenet tutustuisivat kotisivuihimme ja sinne koottuun tietoon.
Mun gal duođaid sávan, ahte sámediggeáirasat oahpásnuvale min ruovttusiidduide ja dohko čohkkejun dihtui.
Kansainväliset sopimukset ovat yksi oikeuksiemme perusta ja on tärkeää, että luottamushenkilömme tuntevat ne hyvin.
Riikkaidgaskasaš álbmotriekti, nappo olmmošriektesoahpamušat, lea oktan min rivttiideamet vuođđu ja lea dehálaš, ahte min luohttámušolbmot dovdet maid daid.
Saamelaiskäräjät neuvotteli saamelaiskäräjien kokouksen hyväksymän lausunnon pohjalta saamen kielten elvytysohjelmasta opetus- ja kulttuuriministeriössä tammikuun lopussa.
Sámediggi ráđđádalai sámedikki dievasčoakkáma dohkkehan cealkámuša vuođul sámegielaid ealáskahttinprográmmas oahpahus- ja kulturministeriijas ođđajagimánu loahpas.
Ohjelma viimeistellään ja se mennee alkukeväästä valtioneuvoston käsiteltäväksi.
Giellaealáskahttinprográmma buoriduvvo loahpalaš hápmái ja dat manaš álgogiđa stáhtaráđi gieđahallamii.
Ohjelma hyväksytään periaatepäätöksenä.
Prográmma dohkkehuvvo prinsihppamearrádussan.
Valitettavasti ohjelman toimeenpanolle ei ole erillistä rahoitusta ja vasta vuoden 2015 talousarviossa voidaan olettaa ohjelmalle löytyvän rahoitusta.
Dađi bahábut prográmma olláhuhttimii ii leat sierra ruhtadeapmi ja easka jagi 2015 bušeahtas sáhttá navdit giellaealáskahttinprográmmii gávdnot ruhtadeapmi.
Ohjelma on viivästynyt monestakin syystä, monilla ministeriöillä, Yleisradioilla ja muilla toimijoilla oli useita tarkennusehdotuksia ohjelmaan ja ohjelma on vaatinut paljon jatkotyöstämistä.
Prográmma lea maŋŋonan máŋgga siva dihte, máŋggain ministeriijain, Riikkaradios Yles ja eará doibmiin ledje máŋggat buoridanevttohusat ja prográmma lea gáibidan olu joatkkabargama.
Saamelaiskäräjien pitää varautua siihen, että meidän tulee tehdä esityksiä lisätalousarvioihin, jotta saamme ohjelman toimeenpanoon vauhtia.
Sámediggi ferte ráhkkanit dasa, ahte galgat dahkat evttohusa lassibušeahtaide, vai oažžut prográmma olláhuhttimii leahtu.
Joutunemme käyttämään myös henkilöstöresursseja ohjelman toimeenpanoon.
Mii várra šaddat geavahit min olmmošlaš návccaid giellaealáskahttinprográmma olláhuhttimii.
Ravintola Galla on irtisanonut vuokrasopimuksen kannattamattoman toiminnan vuoksi jo 30.4 lähtien.
Restauráŋŋa Gálla lea cealkán eret láigošiehtadusa juo 30.4. rájes dan dihte go doaibma ii lean gánnáhahtti.
Haemme parhaillaan uutta ravintoloitsijaa.
Ohcat bárrasiin ođđa restauráŋŋadoalli.
Mikäli ravintoloitsijaa ei löydetä, se vaikuttaa sajoksen palvelumyyntiin ja nykyiseen palveluyksikköön sekä saamelaiskäräjien rahoituspohjaan.
Jos eat gávnna ođđa fitnodaga restauráŋŋadoallin, de dat váikkuha Sadjosa bálvalanvuovdimii ja dáláš bálvalanovttadahkii ja dieđusge maid sámedikki ruhtadanvuđđui.
Lakimiessihteerimme Kalle Varis on selvittämässä parhaillaan miten sajoksen liiketoimintapalvelut tullaan järjestämään ja asiasta neuvotellaan eri ministeriöiden kanssa.
Min láhkaolmmoš Kalle Varis lea aiddo dál čielggadeame mot Sadjosa fitnodatdoaibmabálvalusat ordnejuvvojit ja áššis ráđđádallojuvvo sierra ministeriijaiguin.
Toivon, että saisimme mallin luotua ja toisimme sen seuraavaan yleiskokoukseen.
Sávan, ahte oaččuleimmet málle duddjojuvvot ja buvttaleimmet dan čuovvovaš dievasčoakkáma gieđahallamii.
On kuitenkin mahdollista että mikäli emme saa ravintoloitsijaa, se voi aiheuttaa tarpeen tehdä edelleen lisäselvityksiä ja liiketoimintamallin hyväksyminen siirtyy edelleen.
Lea goitge vejolaš, ahte jos eat oaččo restauráŋŋadoalli, de dat sáhttá dagahit dárbbu ráhkadit lassičielggademiid ja fitnodatdoaibmamálle dohkkeheapmi sirdása vel maŋŋelii.
Saamelaiskäräjien hallitus hyväksyi lausunnon kalastuslaista.
Sámedikki stivra dohkkehii cealkámuša guolástanlágas.
Valitettavasti se ei ehtinyt yleiskokouksen käsittelyyn, koska maa- ja metsätalousministeriö ilmoitti, että se voi ottaa lausuntoa huomioon mikäli se olisi käsitelty tässä kokouksessa.
Dađi bahábut eat ožžon nu olu cealkináiggi, ahte livččiimet dan bastán buktit dán dievasčoakkáma gieđahallamii, daningo eanan- ja meahccedoalloministeriija ilmmuhii, ahte dat ii sáhte váldit cealkámuša fuomášupmái jos dat livččii dohkkehuvvon easka dievasčoakkámis.
Lausunto perustui kokonaisuudessaan yleiskokouksen vuonna 2012 hyväksymään lausuntoon kalastuslain kokonaisuudistusta valmistelleen työryhmän ehdotuksesta.
Cealkámuš vuođđuduvai ollislaččat dievasčoakkáma jagi 2012 dohkkehan cealkámuššii guolastanlága válmmaštallan bargojoavkku evttohusas.
Ministeriö ei ottanut huomioon lausunnossamme kiinnittämiin asioihin ja periaatteessa ministeriön esitys oli pitkälti sama kuin lakia valmistelleen työryhmän esitys.
Ministeriija ii lean váldán vuhtii min cealkámušasteamet gidden fuomášumiide ja prinsihpas ministeriija evttohus lei hui guhkás seamma go lága válmmaštallan bargojoavkku evttohus.
Kalastuslakiesitys on hyvin monella tapaa ongelmallinen saamelaisten kannalta.
Guolástanláhkaevttohus lea máŋgga ládje buncar sápmelaččaid dáfus.
Perinteinen kotitarvekalastus ehdotetaan rinnastettavaksi vapaa-ajankalastukseen.
Árbevirolaš ruovttodárboguolástus evttohuvvo buohtastahttojuvvot luomosáigge guolásteapmái.
Kotitarvekalastajat eivät saisi myydä pyytämäänsä kalaa ravintoloille tai kaupoille.
Ruovttudárboguolásteaddjit eai oaččole vuovdit iežaset bivdin guoli restauráŋŋŋaide dehe rámbuvrraide.
Viisi kiloa vuorokaudessa saisi myydä sukulaisille tai tutuille.
Vihtta gilo jándoris oaččulii vuovdit fulkkiide dehe oahppásiidda.
Ilmeisesti Tenolla lohet pitäisi paloitella ennen myymistä.
Dađi lági mielde Deanus luosat galggale smávvejuvvot ovdal vuovdima.
Pelkään että suurempi ongelma on se, että ehdotus lopettaa läheltä pyydetyn kalan saannin kaupoista ja ravintoloista, koska monet kotitarvekalastajat eivät ryhdy byrokratian johdosta ammattimaisiksi kalastajaksi.
Balan, ahte stuorit problema lea dat, ahte evttohus loahpaha lahka bivdojun guoli oažžuma rámbuvrrain, restauráŋŋain, skuvllain ja boarrásiidsiiddain, daningo in jáhke beare gállása guollebivdiin riepmat byrokratiija geažil ámmátguolásteaddjin.
Saamelaiselle kalastusperinteelle esitys voi olla tuhoisa.
Sámi guolástanárbevieru dáfus evttohus sáhttá leat sorbmi.
Samoin saamelaisten vapaata kalastusoikeutta ehdotetaan rajoitettavan merkittävästi.
Seamma ládje sápmelaččaid friddja guolástanriekti evttohuvvo ráddjejuvvot hui olu.
Perustuslakivaliokunnan kannan mukana vapaan kalastusoikeuden tarkoituksena on osaltaan ratkaista saamelaisten maaoikeuksia.
Vuođđoláhkaválljagotti oainnu mielde friddja guolástanrievtti ulbmilin lea muhtin oassái čoavdit sámiid eanan- ja čáhcerivttiid.
Kaikkinaiset heikennykset saamelaisten maaoikeuksiin heikentävät Ilo-sopimuksen ratifiointia ja saamelaisten oikeusasemaa.
Buot geahnohuhttimat sápmelaččaid eanan- ja čáhcevuoigatvuođaide heajudit Ilo 169-soahpamuša ratifiserema vejolašvuođaid ja sámiid riektesajádaga.
Saamelaiskäräjien hallitus esitti, kuten yleiskokouskin, että vapaasta kalastusoikeudesta ei tule luopua ja se tulee ulottaa koskemaan myös Vuotson aluetta.
Sámedikki stivra evttohii, dego dievasčoakkánnai, ahte friddja guolástanrievttis ii galgga luohpat ja dat galgá olahuvvot guoskat maid Vuohču guovllu.