pere/sami_parallel huggingface dataset:
Jos nainen on homoseksuaali, säännöllisissä solunäytekontrolleissa on hyvä käydä, koska solumuutoksia mahdollisesti aiheuttava virus voi tarttua myös naisesta toiseen.
Jus lea homoseksuála de lea buorre mannat jeavddalaččat seallaiskkusdárkkisteamis daningo virus mii sáhttá dagahit seallarievdamiid jáhku mielde sáhttá bostit maid nissonis nissonii.
Jos naiselle on tehty kohdunpoisto
Jus lea čuohpahan eret goaŧu
Jos naiselta on poistettu koko kohtu toimenpiteessä, josta käytetään nimitystä totaali hysteerikottomia, hänen ei tarvitse käydä solunäytekontrolleissa, koska leikkauksessa on tuolloin poistettu myös kohdunnapukka.
Jus lea čuohpahan olles goaŧu, mii gohčoduvvo hysterektomiija, it dárbbat mannat seallaiskkusdárkkisteamis, daningo dalle goaŧŧonjálbmi lea maid dalle váldon ollásit eret čuohpadeamis.
Jos leikkaus on tehty kohdunkaulan syövän tai kohdunkaulan solumuutosten vuoksi, kontrollikäyntejä täytyy jatkaa.
Muhto jus čuohpadeapmi dahkkui goaŧŧočeabetborašdávdda dehe seallarievdamiid dihte goaŧŧočeabehis ferte joatkit mannama dárkkisteamis.
Silloin näyte otetaan emättimen yläosasta.
Dalle váldo iskkus cinni bajimus oasis.
Jos on epävarma siitä, millaisessa leikkauksessa on ollut tai mitä on poistettu, asiaa voi kysyä toimenpiteen tehneeltä klinikalta.
Jus lea eahpesihkkar man soarttat čuohpadeami lea čađahan dehe mii lea váldon eret sáhttá jearrat dan klinihkas gos čuohpadeapmi dahkkui.
Usein myös kätilövastaanoton tai äitiysneuvolan kätilö voi auttaa tämän tiedon hankkimisessa.
Jortamovra jortamovravuostáváldimis dehe etniidrávaguovddážis sáhttet dávjá maid veahkehit oažžut dan dieđu.
Jos on epävarma, näyte kannattaa antaa varmuuden vuoksi.
Jus lea eahpesihkkar lea buoret váldit iskosa sihkkarvuođa dihte.
Näin tutkimus tehdään
Nu dutkan dáhpáhuvvá
Valmistelut
Ráhkkaneamit
Mitään erityisiä valmisteluja ei tarvitse tehdä ennen solunäytteen ottoa, mutta vuorokautta ennen tutkimusta tulisi pidättäytyä yhdynnästä ja voiteiden käytöstä emättimessä.
It dárbbat ráhkkanit ovdal seallaiskosa mange sierra ládje, muhto ferte garvit anašeami dehe geavtit soames vuoidasa dehe sálvva jándora cinnis ovdal dutkama.
Muuten solunäytteen tulkinta voi vaikeutua.
Seallaiskosa sáhttá muđui leahkit váttis dulkot.
Näytettä ei myöskään saa antaa kuukautisten aikana.
It ge galgga maid guođđit iskosa jus leat mánodávddat.
Näyte kohdunnapukasta
Iskkus goaŧŧonjálmmis
Ennen näytteen ottoa täytyy riisua alaruumis paljaaksi ja asettua gynekologiseen tutkimustuoliin.
Dutkama ovdal dárbbaha nuoladit vuolit oasi gorudis ja velledit gynekologalaš dutkanstullui.
Näytteen ottaja, joka on kätilö tai lääkäri, levittää emättimen seinämiä varovasti tavallisilla gynekologisilla instrumenteilla, joiden tulee olla ruumiinlämpöisiä.
Iskkusváldi, gii lea jortamovra dehe doavttir, lebbe várrogasat cinneseinniid dábálaš gynekologalaš instrumeanttaiguin mat galget leahkit gorutlieggasat.
Näytteen ottotapa voi vaihdella hieman eri vastaanotoilla.
Mot iskkus váldo rievdá veháš vuostáváldimis vuostáváldimii.
Tavallisinta on käyttää pientä puista tai muovista lastaa, jolla pyyhkäistään kevyesti kohdunnapukkaa, ja sitten pientä pehmeää harjaa kohdunkaulan kanavan alimmassa osassa.
Dábáleamos lea ahte muorra dehe plástelasta sihkkojuvvo goaŧŧonjálmmi vuostá ja dasto gevtojuvvo una dipma borsta goaŧŧočeabetkanála vuolit oasis.
Näytteen otto käy nopeasti ja kestää tavallisesti vain muutaman minuutin.
Iskkusváldin dáhpáhuvvá jođánit ja váldá beare moadde minuhta.
Yleensä se on kivutonta.
Dat ii láve bávččagit.
Joillekin saattaa tulla epämiellyttäviä tuntemuksia, mutta ne menevät pian ohi.
Muhtimat sáhttet dovdat dan unohassan muhto dat manna jođánit badjel.
Kysymyksiä vastattaviksi
﻿﻿Jearaldagat maidda galgá vástidit
Näytteenoton yhteydessä tutkittavalle esitetään usein muutamia kysymyksiä, kuten esimerkiksi
Dábálaččat oažžu maid vástidit muhtin jearaldagaide iskkusváldima oktavuođas, ovdamearkka dihte
milloin oli viimeisten kuukautisten ensimmäinen päivä tai ovatko kuukautiset loppuneet
goas maŋemus mánodávdda vuosttaš beaivi lei, dehe leatgo mánodávddat nohkan
käyttääkö tukittava ehkäisyä ja mitä siinä tapauksessa
geavtágo eastadanávdnasa ja man dan dáhpáhusas
saako tutkittava hormonihoitoa vaihdevuosivaivoihin
dikšojuvvogo hormonaiguin jorggáldatjahkeváivviid vuostá
onko tutkittava raskaana tai synnyttänyt viime vuoden aikana.
leatgo áhpeheapme dehe ožžon máná maŋemus jagi.
Tiedot lähetetään näytteen mukana ja ne helpottavat laboratorion määrityksenteossa.
Dieđut sáddejuvvojit iskosa mielde ja geahpidit laboratoria dahkat árvvoštallama.
Jälkeenpäin voi ilmetä vähäistä vaaratonta verenvuotoa
Maŋŋel sáhttá oažžut unnánaš riskkahis vardima
Kohdunkaulan limakalvo vuotaa herkästi verta ja tutkimuksen jälkeen on tavallista saada vähäistä ja vaaratonta verenvuotoa.
Goaŧŧočeabeha šliiveassi vardá álkit ja lea dábálaš ahte oažžu una ja riskkahis vardima dutkama maŋŋel.
Verenvuoto häviää muutamassa päivässä.
Vardin jávká moatti beaivvi geažis.
Raskaana olevat voivat antaa näytteen
Áhpeheamit sáhttet guođđit iskosa
Näytteenotto on täysin vaaratonta ja näytteen voi antaa myös raskaana ollessaan.
Iskkusváldin lea riskkaheapme ja iskosa sáhttá dahkat vaikko lea áhpeheapme.
Yleensä näytteen antamista suositellaan viimeistään 15. raskausviikolla, koska poikkeavan näytteen selvitys voi olla vaikeampaa raskauden edettyä pitemmälle.
Lávejuvvo rávvet guođđit iskosa maŋemustá 15. áhpehisváhku daningo spiehkkaseaddji iskosa dutkan sáhttá leahkit váddásit jus áhpehisvuohta lea ovdánan guhkás.
Useimmissa vastauksissa ilmoitetaan, ettei muutoksia ole
Eanaš vástádusat eai čájet mangelágán rievdamiid
Näytettä koskevan vastauksen pitäisi tulla kuuden viikon kuluessa, mutta joskus voi kulua pidempi aika.
Guđa vahku siste galgá oažžut reivve iskkusvástádusaiguin, muhto muhtumin dat sáhttá váldit guhkit áiggi.
Noin 95 näytteessä sadasta ei ole solumuutoksia, ja näytteitä pidetään normaaleina.
Sullii 95 čuođi iskosis leat seallarievdamiid haga ja árvvoštallo normálan.
Laboratorio lähettää vastauksen suoraan kotiosoitteeseen.
Vástádusa oažžu dalle sáddejuvvot njuolga ruoktot laboratorias.
Jos näyte annetaan gynekologin vastaanotolla tai ehkäisyneuvolassa, näytteen ottanut on useimmiten vastuussa siitä, että tutkittava saa vastauksen.
Jus iskkus lea guđđojuvvon gynekologavuostáváldimii dehe eastadanávnnasvuostáváldimii lea dávjjimusat dat gii lea dahkan iskkusváldima geas lea vástu fuolahit vástádusas.
Harvinaisissa tapauksissa näytettä ei ole voitu analysoida, esimerkiksi jos se on sisältänyt runsaasti kuukautisverta.
Eahpedábálaš dáhpáhusas iskosa eai leat sáhttán analyseret, ovdamearkka dihte jus lea leamaš olu mánodávdavarra das.
Silloin lähetetään kutsu uuteen solunäytteen ottoon.
Dalle bovdejuvvo ođđa seallaiskkusváldimii.
Jos näytteessä on solumuutoksia
Jus iskkus siskkilda seallarievdamiid
Jos näyte osoittaa jonkinlaisia solumuutoksia, selvityksiä jatketaan.
Jus iskkus čájeha soameslágan seallarievdamiid dat dutkojuvvo viidáseappot.
Jos tutkittavalla on pieniä solumuutoksia ja hän on 30–35-vuotias, ikäraja vaihtelee asuinpaikkakunnan mukaan, näyte tutkitaan heti virustestillä.
Jus leat gehpes seallarievdamat ja lea deavdán 30 dehe 35 jagi, ahkerádji vuolgá das gos riikkas orru, nu dutkojuvvo dábálaččat iskkus hede virusteasttain.
Testillä tarkastetaan, onko tutkittavalla ihmisen papilloomaviruksen HPV:n tyyppi, joka lisää kohdunkaulan syövän riskiä.
Teasta dárkkista leago HPV tiipa, humant papillonvirus, mii addá riskka goaŧŧočeabetborašdávdii.
Silloin tutkimuksiin tarvitsee tulla vain niiden, joilla samaan aikaan on tämä HPV-tyyppi.
Beare dat geain lea seamma áigge dán sullásaš HPV dárbbahit dalle boahtit dutkamii.
Jos tutkittavalla todetaan pieniä solumuutoksia, joissa ei ole tätä virusta, uusi solunäyte täytyy ottaa vuoden kuluttua.
Jus leat gehpes seallarievdamat mat eai siskkil dakkár virusa dárbbahuvvo beare váldit ođđa seallaiskkus jagi maŋŋel.
Alle 30–35-vuotiaiden naisten kaikkien solumuutosten osalta suositellaan nykyään gynekologin tutkimusta, mutta eräillä paikkakunnilla on sen sijaan tapana kutsua uuteen solunäytteen ottoon kätilön vastaanotolle.
Go lea jearaldat buot seallarievdamiin nissoniin geat leat vuollái 30 ja 35 jagi rávvejuvvo dál ahte gynekologa dutká, muhto albmana maid ahte muhtin báikkiin bovdejuvvo dan sadjái ođđa seallaiskkusváldimii jortamovrra lusa.
Gynekologin tutkimusta suositetaan myös yli 30- tai 35-vuotiaille naisille, joilla on muita kuin kaikkein pienimpiä solumuutoksia.
Nissonat geat leat badjel 30 ja 35 jagi ja geain leat eará seallarievdamat go geahppasepmosat, rávvejuvvo maid gynekologa dutkamii.
Solunäytteenotot eivät anna täydellistä suojaa syövältä
Seallaiskkusváldimat eai atte ollislaš suoji borašdávdda vuostá
Säännölliset solunäytekontrollit antavat vahvan suojan kohdunkaulan syöpää vastaan, mutta suoja ei ole täydellinen.
Dássedis seallaiskkusdárkkisteamit addet nanu suoji goaŧŧočeabetborašdávdda vuostá, muhto dat ii leat ollislaš.
Kohdunkaulan syövän saattaa saada, vaikka solunäytteet ovat olleet normaaleja, joskin tämä on hyvin harvinaista.
Sáhttá oažžut goaŧŧočeabetborašdávdda vaikko seallaiskosat leat leamaš normálat, muhto dat lea hui eahpedábálaš.
Siksi säännöllisten solunäytekontrollissa käyntien lisäksi täytyy aina hakeutua hoitoon, jos ilmenee verenvuotoa yhdynnän jälkeen, jos ilmenee toistuvasti verenvuotoa kuukautisten välillä tai jos ilmenee verenvuotoja sen jälkeen kun kuukautiset ovat loppuneet.
Dan lassin ahte manná jeavddalaččat dássedit seallaiskkus- dárkkisteamis galgá danin álo ohcat dikšuma jus oažžu vardimiid go anaša, jus dávjá oažžu vardimiid mánodávddaid gaskkan dehe jus oažžu vardimiid maŋŋel go mánodávddat leat nohkan.
Aina voi soittaa sairaanhoitoneuvontaan ja kysyä, mihin pitää ottaa yhteys.
Sáhttá álo riŋget buohccedikšunrávvemii oažžun dihte ráđi gosa galgá jorgasit.
Näytteenotto ja näytteen vastaus voivat aiheuttaa levottomuutta
Sáhttá dovdat leabohisvuođa iskkusváldima ja iskkusvástádusaid dihte
Solunäytteen anto voi tuntua rasittavalta.
Seallaiskosiid guođđin sáhttá dovdot lossadin.
Esimerkiksi näytteen vastauksen odottaminen voi aiheuttaa levottomuutta.
Sáhttá dovdat iežas ovdamearkka dihte leaboheapmin dan áigge go vuordá iskkusvástádusaid.
Silloin saattaa tuntua helpottavalta ajatella, että solunäytteiden otot ovat yksi tapa suojautua syövältä.
Dalle lea buorre jurddašit ahte seallaiskkusváldimat lea okta vuohki suddjet iežas borašdávdda vuostá.
Tällöin havaitut muutokset voidaan lähes aina poistaa helpolla toimenpiteellä, niin että välttyy syövän kehittymiseltä tulevaisuudessa.
Dat rievdamat mat fuomášuvvo sáhttot stuorimus oassái váldot eret eaŋkilis vugiin nu ahte vealtá borašdávdda ovdáneami boahtte áiggis.
On hyvin harvinaista, että näytteessä havaitaan jo kehittynyt syöpä.
Lea hui eahpedábálaš ahte iskkus čájeha ahte lea ovddidan borašdávdda.
Niissä harvinaisissa tapauksissa, joissa solunäytekontrollissa havaitaan syöpä, se on yleensä niin varhaisessa vaiheessa, että hoito on helppoa ja sivuvaikutuksia aiheutuu vähemmän.
Daid hárve gerddiid go borašdávda fuomášuvvo seallaiskkusdárkkisteami bokte láve dat leahkit árra muttus ahte dikšun šaddá eaŋkileabbon ja unnit siidováikkuhusaiguin.
Sairaus on voitu havaita solunäytteen avulla, ja riski sairastua vakavasti pienenee.
Seallaiskosa bokte skibasvuohta lea sáhtton áicojuvvot ja riska šaddat duođas skibasin unno.
Näytteen säilytyksestä saa päättää itse
Olmmoš mearrida ieš galgetgo iskosat vurkejuvvot
Yleensä solunäytteenotoissa annetut näytteet säilytetään.
Iskkus man olmmoš guođđá seallaiskkusváldimis lávejuvvo vurket.
Uusia näytteitä voidaan esimerkiksi verrata vanhoihin ja tehdä erilaista seurantaa.
Ovdamearkka dihte ođđa iskosat veardiduvvo boares iskosiiguin ja sierra čuovvumat dahkko.
Näytteitä voidaan lisäksi käyttää tutkimukseen tai muihin tutkimuseettisen komitean hyväksymiin tarkoituksiin.
Iskosat sáhttet dan lassin gevtojuvvot dutkamii ja eará dárkkuhussii maid dutkanetihkalaš komitéa dohkkeha.
Jos näytettä ei halua säilytettävän tulevaisuutta varten, sen voi ilmoittaa näytteen ottaneelle henkilölle, jolloin näyte tuhotaan myöhemmin.
Jus ii hálit ahte iskkus galgá vurkejuvvot boahttevaš áigái dan sáhttá dadjat dasa gii váldá iskosa, ja dat duššaduvvo dasto.
Tiedot näytteenotoista säilytetään myös terveydenhoidon kehittämiseen käytettävässä laaturekisterissä.
Dieđut iskkusváldimis vurkejuvvo maid kvalitehtaregisterii mii gevtojuvvo divššu buorideapmái.
Jos tutkittava ei halua omien tietojensa käyttämistä tähän, hän voi vaatia niiden poistoa.
Jus ii hálit ahte su iežas dieđut galget gevtojuvvot dása sáhttá gáibidit ahte dat váldo eret.
Toimittaja:
Monica Wallenius, 1177 Vårdguiden
Kuvittaja: Kari C Toverud, sertifioitu lääketieteen kuvittaja, Oslo, Norja
Devdnejeaddji: Kari C Toverud, certifierejuvvon medisiinnalaš devdnejeaddji, Oslo, Norge
1117. se – toimitus ja toimitusneuvosto on myös muokannut, tarkastanut ja hyväksynyt kaiken sisällön.
Redakšuvdna ja redakšuvdnaráđđi 1177 Vårdguiden leat maid heivehan, dárkkistan ja dohkkehan buot sisdoalu.
SuomeksiFinska
Čoavjebávččas una mánážiin - maid ieš sáhttá dahkat ?
Takaisin teeman aloitussivulle
Magsjuka hos barn - vad kan man göra själv ?
Lapsi tarvitsee nestettä.
Mánná dárbbaha golgosa.
Joskus se onnistuu helpoiten antamalla juomaa lusikalla usein ja pieniä määriä kerralla.
Muhtumin lea álkimus addit juhkosa deadjabasttiin ja addit una meriid dávjá.
Nopeasti alkavat oireet
Váivvit bohtet jođánit
Lasten vatsataudin oireita ovat tavallisesti ripuli ja oksentelu.
Go mánáin lea čoavjebávččas lea dábálaš ahte sii vuovssadit ja sis lea lužohat.
Heillä saattaa ilmetä myös kuumetta ja vatsakipuja.
Sis sáhttá maid leahkit čoavjebávččas ja feber.
Vatsatauti johtuu yleensä viruksen aiheuttamasta tartunnasta.
Čoavjebávččas vuolgá dábálepmosit infekšuvnnas man virus lea dagahan.
Pienillä lapsilla tarkoitetaan tässä tekstissä alle 6-vuotiaita lapsia.
Una mánážiin dárkkuhuvvo dan deavsttas mánáid viđa - guđa jagi rádjái.
Vaivat ilmenevät tavallisesti pari päivää tartunnan saamisen jälkeen ja alkavat nopeasti.
Váivvit lávejit álgit moadde beaivvi maŋŋel go lea njommon mánnái ja bohtet jođánit.
Usein monet perheenjäsenistä tai esikoululaisista sairastuvat.
Dávjá máŋgasat veagas dehe ovdaskuvllas skihppájit.
Tavallisesti tartunta menee ohi muutamassa päivässä.
Dábálaččat infekšuvdna manná badjel moatti beaivvis.
Oksentelu kestää yleensä vuorokauden, mutta ripulointi saattaa kestää viikon.
Vuovssadeamit lávejit heaitit jándora siste, muhto luhčadávddat sáhttet bistit vahku.
Lapset ovat herkkiä nestehukalle
Mánát leat hearkkibut golggosmassimiidda
Oksenteleva ja ripulia poteva menettää nestettä ja suoloja.
Olmmoš massá golgosa ja sálttiid vuovssademiid ja luhčadávdda bokte.
Pienet lapset ovat nestehukalle paljon herkempiä kuin aikuiset.
Una mánážat leat olu hearkkibut golggosmassimiidda go ráves olbmot.
Jos pieni lapsi menettää nestettä enemmän kuin saa sisäänsä, lapsen vointi voi heikentyä nopeasti.
Jus una mánás massá eanet golgosa go dat oažžu sisa sáhttá dat jođánit hedjonit.
Kovassa kuumeessa lapsi menettää nestettä vielä enemmän.
Alla feber dagaha ahte mánná massá vel eanet golgosa.
Sen vuoksi lapselle tulee antaa juotavaa heti tartunnan alkuvaiheessa.
Danin lea dehálaš addit juhkosa dakkaviđe infekšuvnna álggu rájes.
Pienimmät lapset ovat erityisen herkkiä nestehukalle.
Unnimus mánát leat erenomáš hearkkit golggosmassimii.
Jos lasta imetetään tai syötetään pullosta
Jus máná njamahit dehe bibmet bohttaliin
Jos lasta imetetään, imetystä voi jatkaa.
Jus máná njamahit galgá joatkit dainna.
Lasta kannattaa vatsataudin aikana imettää normaalia useammin.
Galgá njamahit dávjjibut go dábálaččat.
Vaikka lapsi oksentaisi, imetystä kannattaa jatkaa ja imettää useasti päivässä.
Vaikko máná vuovssadeapmi joatkašuvvá galgá joatkit njamahit máná dávjá.
Sama koskee myös lapsia, joita syötetään pullosta.
Seamma guoská máná gean bibmojuvvo bohttaliin.
Jos vauva ei ime rintaa, maitoa on pumpattava ja yritettävä tarjota lusikalla.
Jus mánná ii hálit njammat sáhttá geahččalit bohčit dehe pumpet mielkki ja gaccahit basttiin.
Maitoa voi pumpata rinnasta käsin tai pumpulla.
Mielkki sáhttá bohčit gieđain dehe pumppuin.
Käyttöön soveltuvia pumppuja voi ostaa apteekista.
Vuogas pumpo gávdno oastit apotehkas.
Jos lapsella on voimakas ripuli, pelkkä rintamaito ei riitä, vaan lapsi tarvitsee myös lisänesteytystä, ts. nestekorviketta.
Jus mánná luhču ollu ii leat nuogis ahte mánná oažžu raddemielkki, mánná dárbbaha dalle maid oažžut golggosbuhttehusa.
Lisänesteytys
Golggosbuhttehus
Jos lapsi oksentaa runsaasti, on paras antaa tälle nestekorviketta.
Jus mánná vuovssada ollu golggosbuhttehus lea buoremus.
Tätä varten voi ostaa apteekista ns. ripulijuomaa.
Golggosbuhttehusa mánáide gávdná oastit apotehkas.
Juoman sisältämien suolojen ansiosta kehon nestetasapaino palautuu normaaliksi.
Daningo golgosis lea sálti máhccá golggosdássedeaddu gorudis bures.
Jos lapsi oksentaa runsaasti, hän tarvitsee noin kaksi teelusikallista nestettä joka viides minuutti.
Jus mánná vuovssada ollu dárbbaha addit sullii guokte deadjabastte golgosa juohke viđa minuhtas.
Päivittäinen nestetarve on suurempi kuin yleisesti kuvitellaan, sillä esimerkiksi yksivuotias lapsi tarvitsee nestettä reilun litran vuorokaudessa.
Jándoris dárbbahuvvo golggus eanet go jáhkkáge, ovdamearkka dihte jahkásaš dárbbaha badjelaš littara.
Joskus lapsi on helpompi saada juomaan joitain muuta juomaa.
Muhtumin soaitá mánná álkibut oažžut alccesat eará juhkosa.
Siinä tapauksessa lapselle voi antaa sellaista juotavaa, mitä hän suostuu ottamaan. Pääasia on, että lapsi saa kehoonsa nestettä.
Dalle ferte geahččalit dainna vuorustis, daningo lea deháleappo ahte mánná oažžu alccesis golgosa obanassii.
Voimakkaasti makeutettuja juomia, kuten virvoitusjuomia ja mehuja, tulee kuitenkin välttää, sillä sokerin liiallinen saanti saattaa aiheuttaa ripulia.
Galgá goit vealtit ila njálgga juhkosiid, dego ovdamearkka dihte limonáda ja sávtta, daningo ila olu sohkar dagaha eanet luhčadávdda.
Älä myöskään anna lapselle kevytjuomia, koska ne eivät sisällä lainkaan sokeria.
Ale atte gehpesjuhkosiidge daningo dain ii leat sohkar obanassiige.
Kun oksentelu on loppunut, mutta ripuli jatkuu
Go vuovssadeamit leat meaddel muhto luhčadávddat ain bistet
On tavallista, että oksentelu päättyy ensin, kun taas ripuli jatkuu vielä jonkin aikaa.
Lea dábálaš ahte vuovssadeamit heitet álggos dan sajis go luhčadávddat bistet veháš vel.
Jos ripuloivaa lasta imetetään, imetystä voi jatkaa normaaliin tapaan.
Jus mánás lea luhčadávda ja jus mánná njamahuvvo jotkojuvvo njamaheapmi dego ovdal.
Jos lasta ei imetetä, tälle voidaan antaa äidinmaidonkorviketta ja riisi- tai maissivelliä lapsen iän mukaan.
Jus mánná ii njamahuvvo, sáhttá addit eadnemielkebuhttehusa, rise- dehe majsejuvcca váldimiin vuhtii máná agi.
Anna aluksi pieniä määriä kerralla nähdäksesi, pysyykö ruoka sisällä.
Álggat addimiin una meriid gearddiinis vai oainnát bissugo biebmu siste.
Kun lapsi alkaa taas syödä, hänelle kannattaa antaa tavallista ruokaa, johon on sekoitettu ylimääräistä rasvaa.
Go mánná háliida álgit borrat lea buorre addit dábálaš biepmu masa seaguha liige vuoja.
Jos haluaa kokeilla vatsaa kovettavaa ruokaa, yli puolivuotiaalle lapselle voi antaa porkkanasoseesta ja vedestä tehtyä keittoa.
Jus háliida geahččalit juoidá mii bisseha dalle sáhttá addit rušpejuvcca, mii lea dahkkon rušpenjuvdosis ja čázi badjel guđa mánnosaš mánnái.
Muista, että hedelmät tekevät ulosteen löysäksi, ja että kovan ripulin aikana pitää välttää täysjyvävelliä.
Jurddaš ahte heđen dagaha dipma baikka ja váddásit luhčadávddas ferte vealtit dievasgordnejuvcca.
Älä anna runsaskuituista ruokaa ennen kuin lapsi on täysin terve.
Vuordde fiberrikkis borramušgálvvuin dasságo mánná lea ollásit dearvvas.
Jos oksentelu alkaa uudestaan
Jus vuovssadeamit bohtet ruovttoluotta
Jos lapsi alkaa oksennella uudestaan, anna hänelle jälleen lisänesteytystä. Tarkkaile kuitenkin samalla, että lapsi ei muutu veltoksi tai että tämän vointi ei muulla tavoin heikkene.
Jus vuovssadeamit bohtet ođđasit, álggat fas addit golggosbuhttehusa, muhto leage seamma áigge dárkil jus mánná álgá šaddat šliettas dehe váikkuhuvvon.
Kuinka tartuntoja voi ehkäistä ?
Mot sáhttá eastit njoammuma ?
Koska vatsatauti tarttuu erittäin herkästi, koko perheen kannattaa pestä kätensä nestesaippualla ennen ruokailua ja aina vessassa käynnin jälkeen. On myös hyvä, jos jokainen käyttää omaa käsipyyhettä tai paperipyyhkeitä.
Daningo čoavjedávda lea bahá njoammut lea buorre jus mánná ja buot veagas basset gieđaid golgi sáibbuin ovdal borrama ja hivssegis mannama maŋŋel ja ahte buohkain lea iežas sihkaldat dehe gevtet oktiigeavtinsihkaldaga.
WC-istuin kannattaa pitää puhtaana.
Hivssega sáhttá maid sihkut dávjá.
Jos lapsi käyttää vaippoja, vaipat on hyvä sulkea muovipussiin ennen roska-astiaan heittämistä.
Jus mánás lea raksa lea buorre bidjat gevton ravssa plástabussii ovdalgo šlivge rihpadutnorii.
Puhdista hoitopöytä aina käytön jälkeen, ja pese kädet huolellisesti vaipanvaihdon jälkeen.
Ráidne dikšunbeavddi geavtima maŋŋel ja basa gieđaid ortnegiid ravssamolsuma maŋŋel.
Oksentelevan tai ripuloivan lapsen on pysyttävä kotona.
Mánná galgá leahkit ruovttus go vuovssada dehe go das lea luhčadávda.
Jos lapsi on esikoulussa tai perhepäiväkodissa, hän voi mennä sinne vasta sitten, kun hän ei ole oksentanut tai ripuloinut kahteen päivään.
Jus mánná vázzá ovdaskuvlla dehe bearašbeaiveruovttu sáhttá dat mannat dohko go ii leat vuovssadan dehe das ii leat leamaš luhčadávda guovtti jándorii.
Jos lapsi ripuloi ja oksentaa kovin usein ja kärsii selvästi nestehukasta, on ts. hyvin väsynyt ja välinpitämätön ympäristöä kohtaan, pissaa vähän tai harvoin eikä jaksa leikkiä, tulee heti hakeutua terveyskeskukseen tai akuuttivastaanotolle.
Galgá ohcat dikšui dearvvasvuođaguovddážii dehe fáhkkavuostáváldimii dakkaviđe jus mánás leat dávjjit luhčadávddat ja vuovssadeamit ja čájeha mearkkaid golggosvánis, lea čielgasit váiban iige beroš birrasis, cissa unnán dehe hárvuid iige nagot stoahkat.
Terveyskeskukseen tulee ottaa yhteyttä heti myös silloin, jos lapsella on ripulin ja oksentelun lisäksi korkea kuume tai voimakkaita vatsakipuja tai jos ripulin seassa on verta tai limaa.
Galgá maid ohcat dikšui dakkaviđe jus mánás vuovssademiid ja luhčadávdda lassin lea alla feber dehe hirbmat čoavjebávččas, dehe lužohagas lea seahkalaga varra ja šliivi.
On otettava yhteys sairaanhoitoneuvontaan tai terveyskeskukseen myös silloin, jos lapsen tila ei ole kohentunut vuorokauden aikana tai jos lapsi on vatsataudin jälkeen pirteä, mutta uloste on löysää yli kahden viikon ajan.
Galgá riŋget buohccedikšorávahahkii dehe váldit oktavuođa dearvvasvuođaguovddážiin jus mánná ii leat šaddan buoret jándoris, dehe mánná čoavjedávdda maŋŋel lea virkui muhto lea leamaš dipma čoavji guhkit go guokte vahku.
Hoitoon täytyy hakeutua aina, jos alle kuuden kuukauden ikäinen lapsi kärsii ripulista ja oksentelusta.
Jus vuollái guđamánnosaš mánná vuovssada ja sus leat luhčadávddat galgá álot váldit oktavuođa buohccedikšorávahagain dehe dearvvasvuođaguovddážiin.
Jos lapsi on sairastunut ripuliin ulkomaanmatkan yhteydessä, tulee ottaa yhteyttä terveyskeskukseen tai lastenlääkärin vastaanotolle.
Jus mánná lea ožžon luhčadávdda olgoriikkareaissu oktavuođas galgá váldit oktavuođa dearvvasvuođaguovddážiin dehe mánáiddoavttervuostáváldimiin.
Miksi tutkimus on tarpeen ?
Manin dárbbaha dutkojuvvot ?
Näin se käy (ca 4 sidor)
Ná dat dáhpáhuvvá (ca 4 sidor)
Yleistä
Almmolaččat
Mammografia on rintojen röntgenkuvaustutkimus erityisellä röntgentekniikalla, jolla saadaan yksityiskohtaisia kuvia.
Mammongráfa lea rátti röntgendutkamus erenomáš röntgenteknihkain mii addá dárkilis govaid.
Tutkimus voidaan tehdä ennalta ehkäisevässä tarkoituksessa terveystutkimuksena, eli ns. seulontana, tai naisen itsensä tai lääkärin huomattua rinnassa jonkin muutoksen.
Dutkamuš sáhttá dahkkot eastadan dárkkuhusas dearvvašvuođadutkamin, ng. screenen, dehe go nisson ieš dehe doavttir lea dovdan soames rievdama rattis.
Mammografiaa ei saa tehdä terveystarkastuksena, jos nainen on raskaana tai jos lääkäri epäilee, että rinnassa on märkäpesäke.
Ii galgga čađahit mammongráfadutkamuša dearvvašvuođadárkkisteapmin jus lea áhpeheapme dehe doavttir eahpida ahte lea buogu rattis.
Mitään erityisiä valmisteluja ei tarvitse tehdä.
Ii dárbbat válmmastallat mange sierra ládje
Miten tutkimus tehdään ?
Got dutkamuš dáhpáhuvvá ?
Tutkimus tehdään usein mammografiayksikössä, joka voi olla erillinen yksikkö tai osa sairaalan röntgenosastoa.
Dutkamuš dahkko dávjá mammongráfaovttadagas, mii sáhttá leahkit friddja dehe buohccivies u röntgenossodaga oktavuođas.
Mammografiatutkimuksia tehdään myös erityisillä rintavastaanotoilla ja eräissä terveyskeskuksissa.
Mammongráfa dahkko maid sierra raddevuostáváldimiin ja dihto dearvvašvuođaguovddážiin.
Ensin röntgenhoitaja kysyy muun muassa, onko rinnoissa ollut vaivoja tai käyttääkö kuvattava hormoneja sisältäviä lääkkeitä.
Álggos oažžu vástidit röntgenbuohccedivššára muhtin jearaldagaide leatgo raddeváivvit dehe borrágo dálkasiid mat siskkildit hormonaid.
Sitten kuvattava saa riisua ylävartalon paljaaksi ja sairaanhoitaja tutkii rinnat silmämääräisesti etsien mahdollisia näkyviä muutoksia, kuten esimerkiksi suurehkoja syntymämerkkejä tai arpia aikaisemmista leikkauksista.
Dasto oažžu nuoladit bajit oasi gorudis ja buohccidivššár geahččá rattiid ja merke jus leat muhtin oinnolaš rievdamat, ovdamearkka dihte stuorit riegádanmearkkat dehe árppat ovddit čuohpademiin.
Ne voivat näkyä röntgenkuvissa ja vaikeuttaa arviointia.
Dat soitet oidnot röntgengovas ja dahkat váddáseabbon árvvoštallama.
Röntgentutkimuksen aikana seistään ja asetetaan rinta kerrallaan levylle, jossa on ns. kuvailmaisin.
Röntgendutkamis galgá čuožžut, ja bidjat ratti gearddiinis pláhta nala mas lea ng. govvadetektora.
Rintaa puristetaan toisella levyllä niin, että rinnasta tulee melko litteä.
Raddi deddojuvvo leadjái nuppi pláhta vehkiin nu ahte šaddá oalle steažžasin.
Tällöin kuvasta tulee selkeä ja samalla säteilyannos voidaan pitää alhaisena.
Dát dagaha ahte govva šaddá čielggas seamma áigge go suonjardandosa sáhttá dollot vuollin.
Käsivartta pidetään ylhäällä nojaamassa laitetta vasten sen ajan, kun otetaan kahdesta kolmeen kuvaa.
Gieđa ferte doallat badjin ja vuoiŋŋastahttit apparáhta vuostá go guokte- golbma gova váldo.
Sitten sama menettely toistetaan toiselle rinnalle.
Dasto geardduhuvvo seamma bargu nuppiin rattiin.
Rinnan puristaminen kasaan voi tuntua epämiellyttävältä tai sattua pienen hetken.
Dat sáhttá dovdot unohassan dehe bávččagit oanehis botta go raddi deddojuvvo čoahkkái.
Tutkimuksen jälkeen vointi on sama kuin ennenkin.
Dutkama maŋŋel veadjá dego dábálaččat.
Kyhmyt on helpoin tuntea suihkussa, kun rinnat on saippuoitu.
Lea álkimus guldalit eahpedássitvuođaid riššus go raddi lea sáibojuvvon.
Nosta käsivartta ja tunnustele rinnat ja kainalokuoppa perusteellisesti suorin sormin ja kevyin painalluksin...
Lokte gieđa, guldal ratti ja gieđavuoli njulges suorpmaiguin ja gehpes deaddimiin...
... tee pieniä pyöriviä liikkeitä, kierros kierrokselta koko rinnan alueella.
... daga una jorbes lihkastagaid, gierdu gierddu maŋis birra ratti.
Aloita nännin ympäriltä ja lopeta kainalokuoppaan.
Álgge čiččeruoppi birra ja heaitte gieđavuollái.
Mammografiatutkimuksessa rinnat röntgenkuvataan tekniikalla, jolla saadaan hyvin yksityiskohtaisia kuvia.
Mammongráfadutkamis raddi röntgejuvvo, teknihkain mii addá hui dárkilis govaid.
Mammografia tehdään joko ennalta ehkäisevänä terveystutkimuksena, ns. seulontana, tai siksi, että nainen itse tai lääkäri on tuntenut rinnassa uuden kyhmyn.
Mammongráfa dahkko juogo eastadeaddji dearvvašvuođadárkkisteapmin, ng. screenen, dehe daningo nisson ieš dehe doavttir lea dovdan ođđa bukki rattis.
Vuosittain Ruotsissa tehdään yli 500 000 rintaröntgentutkimusta.
Juohke jagi dahkko eanet go 500 000 radderöntgendutkama Ruoŧas.
Menetelmä rintasyövän varhaiseen havaitsemiseen
Metoda gávdnan dihte raddeborašdávdda árrat
Sosiaalihallitus suosittaa mammografiaa 40–74-vuotiaille naisille.
Sosiálastivra ávžžuha mammongráfa nissoniidda 40 ja 74 gaskkan.
Maakäräjät tarjoaa kaikille 50–69-vuotiaille naisille mahdollisuuden käydä mammografiatutkimuksessa.
Eanandiggi fállá buot nissoniidda 50 ja 69 jagi gaskkan vejolašvuođa čađahit mammongráfadutkama.
Useimmissa lääneissä tarjotaan tutkimusta lisäksi 40–74-vuotiaille, mutta tutkimusten aloittamisikä ja tutkimusajanjaksojen kesto vaihtelevat.
Dávjjimus leanain fállojuvvo maid vel joavkkuide 40 ja 74 gaskkan dutkan, muhto dat rievdá variere goas álgo bovdejuvvo ja man guhká dutkan joatkašuvvá.
Nuoremmille naisille tutkimuksia tehdään tavallisesti puolentoista vuoden välein.
Nuorat nissoniidda lea dábálaš dutkamiin jagi ja beannot jagi gaskkan.
Vanhemmat naiset kutsutaan useimmiten joka toinen vuosi.
Boarráseappot bovdejuvvot dávjjimusat juohke nuppi jagi.
Näissä terveystarkastuksissa rintasyöpäkasvain voidaan havaita ennen kuin se aiheuttaa mitään oireita tai ennen kuin sitä edes voi tuntea rinnassa.
Dáin dearvvašvuođadutkamiin sáhttá raddeborašdávdašattalmas fuomášuvvot ovdalgo dat lea geargan dagahit mangelágán dávdamearkka, dehe ovdalgo dan dovdáge rattis.
Tieteelliset tutkimukset ovat osoittaneet, että mammografian käsittäneisiin terveystarkastuksiin osallistuneilla naisilla kuolleisuus rintasyöpään vähenee 40 prosenttia.
Dieđalaš dutkamat leat čájehan nissoniin geat oassálastet mammongráfa dearvvašvuođadutkamiidda unnu jápmin raddeborašdávdii 40 proseanttain.
Myöhään tehdyn löydöksen vaara on, että syöpä on ehtinyt levitä, ja silloin tarvitaan enemmän ja vaikeampia hoitoja kuin jos kasvain havaitaan varhain.
Riska maŋŋit áicamiin lea ahte borašdávda lea geargan viidut, ja dalle dárbbahuvvo stuorit ja váddásit dikšun go dalle go šattalmas áicojuvvo árrat.
Tunnustele rintojasi säännöllisesti
Guldal jeavddalaččat rattiid
Naisen rintojen koostumus ei ole tasainen.
Nissona rattiin ii leat dássedis čoakkádus.
Se johtuu siitä, että rinnoissa on sekä maitorauhasia että rasvakudosta, minkä johdosta ne tuntuvat epätasaisilta.
Dat vuolgá das ahte rattis leat sihke mielkeravssat ja buoidegođđosat, ja danin dat dovdojit dásseheapmin.
50 vuoden iässä rinnat pehmenevät, koska maitorauhaset taantuvat ja niiden tilalle tulee rasvakudosta.
50 jagis rattit šaddet dipmáseabbon dalle mielkeravssat ástet ja buoidegođđosat šaddet sádjái.
Naisen kuukautiskierron aikana tapahtuvat hormonimuutokset vaikuttavat rintoihin, ja siksi rinnat voivat tuntua aivan erilaisilta sen mukaan, milloin niitä tutkitaan.
Hormonarievdamat váikkuhit rattiide mii dáhpáhuvvá nissona mánodávda-sihkkela áigge ja sáhttet danin dovdot sierralágánat vuolgá das goas dutká daid.
Kuukautisten viimeisen päivän jälkeinen päivä voi olla hyvä päivä tunnustella rintoja itse, koska silloin rinnat ovat yleensä pehmeät ja helpot tutkia.
Beaivvi maŋŋel mánodávddaid maŋemus beaivvi lea buorre beaivi iešdutkamii, daningo rattit lávejit leahkit dipmásat ja geahppasat dalle dutkat.
Kaikkien naisten täytyy tutkia rintojaan säännöllisesti.
Buot nissonat galggale ieža jeavddalaččat dutkat rattiideaset.
Kannattaa valita tietty päivä kuukaudessa, jotta voi helpommin verrata tuntemuksiaan.
Lea vuogas válljet mearriduvvon beaivvi mánus vai álkibut sáhttá veardidit maid dovdá.
Hyvä tilaisuus voi olla suihkussa, koska tunnustelu on helpompaa rintojen ollessa saippuoituina.
Buorre dilálašvuohta sáhttá leahkit riššus daningo lea álkit guldalit go ráttit lea sáibbohuvvon.
Tunnustelu tulisi tehdä sekä seisten että makuuasennossa.
Millosepmosit galggalii guldalit sihke go čuožžu ja go velleha.
Hyvänlaatuiset kyhmyt tavallisia
Buorresorttat buhkkot dábálaččat
Kyhmyn tai tiivistymän löytyminen kudoksesta saattaa aiheuttaa levottomuutta, mutta useimmiten kyseessä on hyvänlaatuinen muutos, erityisesti nuorilla naisilla.
Jus fuomášivččii buogu dehe dokŋama gođđosis sáhttá šaddat leaboheapmin, muhto dávjjimusat dat lea buorresorttat rievdan, erenomážit nuorat nissoniin.
Se voi olla kysta, ts. nestetäyteinen rakkula, tai sidekudoksen hyvänlaatuinen paksunnos.
Dat sáhttá leahkit cysta, dat mearkkaša čáhceskoavhli, dehe buorresorttat čanasgođđosa assun.
Lääkärin täytyy tutkia kaikki muutokset
Doavttir galgá dutkat buot rievdamiid
Muutos rintarauhasessa voi olla kuitenkin rintasyövän aiheuttama.
Radderavssa rievdama sáhttá maid raddeborašdávda dagahan.
Rintasyöpä kuuluu naisten yleisimpiin syöpämuotoihin.
Raddeborašdávda lea okta dábáleamos nissoniid borašdávdafoarbma.
Ruotsissa noin 7 000 naista ja 40 miestä saa vuosittain rintasyövän.
Juohke jagi ožžot Ruoŧas sullii 7000 nissona ja 40 dievddu raddeborašdávdda.
Rintasyövän riski kasvaa iän myötä.
Riska oažžut raddeborašdávdda lassána agi mielde.
Rintasyövän tavallinen oire on kyhmy rinnassa tai kainalokuopassa.
Dábáleamos symptoma raddeborašdávddas lea boahku rattis dehe gieđavuolis.
Toinen oire on nännin tai rinnan ihon vetäytyminen sisään.
Nubbi lea ahte čižžeruobbi dehe raddeliiki geassása sisa guvlui.
Epätavallisempia oireita ovat rinnan selittämätön punoitus tai turvotus, parantumaton haavauma tai verensekaisen nesteen vuotaminen nännistä.
Unnit dábálaččat symptomat leat čilgetmeahttun ruvssodeapmi dehe raddebohtaneapmi, hávvi mii ii savo, dehe varaseagat čáhci čižžeruoppis.
Kaikkiin rinnoissa ilmeneviin muutoksiin täytyy suhtautua vakavasti ja antaa ne lääkärin tutkittavaksi.
Buot rievdamiid rattis galgá váldit duođas ja doavttir galgá dutkat daid.
Tällöin voi hakeutua terveyskeskukseen, naisten terveyskeskukseen tai erityiselle rintavastaanotolle, joita on eräissä suurissa sairaaloissa.
Sáhttá jorgasit iežas dearvvašvuođa guovddáža, nissondearvvašvuođadivššu dehe sierra raddevuostáváldima beallái mat leat muhtin stuorit buohcciviesuin.
Lääkäri tunnustelee rintoja tarkasti ja päättää, tehdäänkö mammografiatutkimus.
Doavttir guldala dárkilit ratti ja mearrida galgágo dahkkot mammongráfadutkan.
Näin se käy
Ná dat dáhpáhuvvá
Rinta kerrallaan asetetaan levylle, joka sisältää kasetin röntgenfilmeineen.
Ovttaskas oažžu bidjat ratti gearddiinis pláhta vuostá mii siskkilda kaseahta mas lea röntgenfilbma.
Sitten rinta puristetaan litteäksi ja otetaan kahdesta kolmeen kuvaa.
Dasto raddi deddojuvvo čoahkkái ja guokte golbma gova váldojuvvot.
Tarvitaan erikoisröntgenlaite
Erenomáš röntgenapparáhtta dárbbahuvvo
Mammografia tehdään usein mammografiayksikössä, joka voi olla erillinen yksikkö tai osa sairaalan röntgenosastoa.
Mammongráfa dahkko dávjá mammongráfaovttadagas, mii sáhttá leahkit sierra dehe buohccevies u röntgenossodaga oktavuođas.
Tutkimuksia tehdään myös erityisillä rintavastaanotoilla ja eräissä terveyskeskuksissa.
Dutkamuš dahkko maid sierra raddevuostáváldimiin ja dihto dearvvašvuođaguovddážiin.
Käytettävä röntgenlaite on erityisesti muotoiltu ottamaan hyviä kuvia rintakudoksesta heikon röntgensäteilyn avulla.
Dat röntgenapparáhtta mii gevtojuvvo lea erenomážit hábmejuvvon vai sáhttá addit buriid govaid raddegođđosis gehpes röntgensuonjardeami vehkiin.
Eräissä tapauksissa voidaan havaita jopa vain muutaman millimetrin kokoisia syöpäkasvaimia.
Dihto dáhpáhusain sáhttet boraššattalmasat mat leat beare moadde millimettara stuoru áicojuvvot.
Mitään erityisiä valmisteluja ei tarvitse tehdä.
Ii dárbbat ráhkkanit mange sierra ládje.
Ensin tutkittava vastaa muutamiin kysymyksiin ja kertoo, onko rinnoissa ollut vaivoja tai käyttääkö hän hormoneja sisältäviä lääkkeitä.
Álggos oažžu vástidit moatti jearaldahkii ja muitalit jus leat leamaš váivvit rattiin, dehe jus borrá dálkasiid mat siskkildit hormonaid.
Sitten saa riisua ylävartalon paljaaksi ja sairaanhoitaja tutkii rinnat silmämääräisesti etsien mahdollisia näkyviä muutoksia, kuten esimerkiksi suurehkoja syntymämerkkejä tai arpia aikaisemmista leikkauksista.
Oažžu nuollat bajit oasi gorudis ja buohccidivššár geahččá rattiid ja merke jus leat oinnolaš rievdamat, ovdamearkka dihte riegádanmearkkat dehe árbbit ovddit čuohpademiin.
Ne voivat näkyä röntgenkuvissa ja voidaan virheellisesti tulkita syöpäkasvaimiksi.
Dat soitet oidnot röntgengovain ja dulkojuvvot boastut borašdávdašattalmassan.
Sitten kuvattava siirtyy röntgenlaitteen ääreen ja seisoo sen edessä.
Dasto oažžu mannat röntgenapparáhta lusa ja čuožžut dan ovddas.
Rinta kerrallaan asetetaan levylle, jossa on kuvailmaisin.
Raddi gearddiinis bidjo pláhta nala mii siskkilda govvadetektora.
Rintaa puristetaan sitten läpinäkyvällä levyllä, jota painetaan rintaa vasten.
Raddi njuvdojuvvo dasto čoahkkái čađačuovgi pláhtain mii deddojuvvo ratti vuostá.
Käsivartta pidetään ylhäällä nojaamassa laitetta vasten sen ajan, kun otetaan kahdesta kolmeen kuvaa.
Gieđa ferte doallat badjin ja vuoiŋŋastahttit apparáhta vuostá dan bottago guokte golbma gova váldojuvvot.
On tärkeää olla aivan liikkumatta.
Lea dehálaš čuožžut siivvuid.
Sitten sama menettely toistetaan toiselle rinnalle.
Dasto dahkko seamma ládje nuppiin rattiin.
Koko tutkimukseen kuluu noin 15–30 minuuttia, varsinainen kuvaus kestää viidestä kymmeneen minuuttia.
Olles dutkamii gollá 15-30 minuhta, ieš govaváldimii 5- 10 minuhta.
Miltä mammografia tuntuu ?
Mot mammongráfa dovdo ?
Rinnan puristaminen litteäksi voi tuntua epämiellyttävältä tai sattua pienen hetken.
Sáhttá dovdot unohas dehe bávččagahttit oanehis botta go raddi deddojuvvo čoahkkái.
Mutta se täytyy tehdä, koska siten kuvan laadusta tulee parempi ja tutkimuksesta varmempi.
Muhto dat ferte dahkkot, daningo govva oažžu buoret kvalitehta ja dutkan šaddá sihkkareabbon.
Lisäksi voidaan käyttää pienempää säteilyannosta kuin jos rintaa ei puristettaisi litteäksi.
Dan lassin sáhttá gevtot vuollegit suonjardosa go jus raddi ii livččii deddojuvvon čoahkkái.
Joskus tarvitaan uusi tutkimus
Muhtumin oažžu boahtit ruovttoluotta
Useimmiten mammografiakuvat tulkitsee kaksi röntgenlääkäriä toisistaan riippumatta.
Dávjjimustá leat guokte doaktára geat beroškeahttá nuppiideaskka árvvoštallaba mammongráfagovaid.
Tämä lisää tulkinnan varmuutta.
Dat lasida árvvoštallama sihkkarvuođa.
Jos he löytävät jotakin poikkeavaa, kuvattava kutsutaan uuteen tutkimukseen.
Jus soai áicaba juoidá mii ii oro leahkime nu go galgá, bovdejuvvo ruovttoluotta ođđa dutkamii.
Silloin otetaan lisää mammografiakuvia ja usein kuvattava tutkitaan myös ultraäänitutkimuksella.
Dalle váldojuvvo lasse mammongráfagovat ja dalle dutkojuvvo dávjá maid Ultra-jienain.
Lääkäri saattaa ottaa myös näytteen muutoksesta.
Doavttir sáhttá maid váldit iskosa rievdamis.
Jos muutos on pieni ja vaikea tunnustella, näyte voidaan ottaa uuden mammografian tai ultraäänitutkimuksen yhteydessä.
Jus lea beare una rievdan mii lea váttis dovdat iskkus sáhttá váldot ođđa mámmongráfain dehe Ultra-jiena vehkiin.
Muutokseen pistetään ohut neula, jolla imetään solunäyte.
Fiinna nállu čuggejuvvo rievdamii ja seallaiskkus njammojuvvo olggos.
Näyte lähetetään mikroskooppitutkimuksiin.
Iskkus sáddejuvvo mikroskohpalaš dutkamii.
Kaikki tämä tehdään, jotta saadaan varmuus siitä, onko kyseessä syöpä vai ei.
Buot dát dahkko sihkkarastin dihte ahte ii leat borašdávda.
Mammografiatutkimuksen vastaus lähetetään suoraan kotiin kahden viikon kuluessa, jos tutkittava on kutsuttu terveystarkastukseen.
Vástádus mámmongráfadutkamis sáddejuvvo njuolga ruoktot guovtti vahku siste dasgo lea bovdejuvvon dearvvašvuođa dárkkisteapmái.
Jos tutkittava kutsutaan uudestaan mammografiaan, hän saa tiedon tutkimustuloksesta lääkäriltään.
Jus lea vuolggahuvvon mammongráfii oažžu dieđu dutkanbohtosis iežas doaktáris.
Hormonihoito voi vaikeuttaa tulkintaa
Hormonadikšun sáhttá dahkat árvvoštallama váddáseabbon
Jotkut naiset saavat vaihdevuosien aikana tai niiden jälkeen hormonihoitoa tai syövät e-pillereitä.
Muhtin nissonat ožžot hormonadikšuma jorggáldatjagiid áigge dehe maŋŋel dehe go borret p-billara.
Tällaiset hoidot vaikuttavat rintakudokseen tiivistäen sitä, mikä vaikeuttaa mammografiakuvien tulkintaa.
Dakkár dikšun váikkuha raddegođđosii nu ahte dat šaddá diktábun mii dagaha mammongráfagovaid váddáseabbon árvvoštallat.
Siksi on tärkeää kertoa, jos käyttää hormoneja sisältäviä lääkkeitä.
Danin lea dehálaš muitalit jus borrá dálkasiid mat siskkildit hormonaid.
Tutkimus ei ole vaarallinen
Dutkan ii leat váralaš
Säteilymäärä, jolle mammografiatutkimuksessa altistutaan, on niin pieni, ettei sen katsota aiheuttavan mitään riskejä.
Dat suonjarmearri masa šaddá mammongráfadutkamis lea nu unni ahte dat ii buvtte mangelágán riskkaid.
Lisäksi tekniikkaa kehitetään koko ajan säteilyannosten pienentämiseksi entisestään.
Ja dáhpáhuvvá jámma teknihkalaš ovdáneapmi dárkkuhussan unnidit suonjardosaid vel eanet.
Mammografiatutkimuksista ei siis tule jäädä pois, kun niihin on kutsuttu tai jos itse havaitsee muutoksen rinnassaan.
Ii galgga biehttalit mannamis mammongráfadutkamii go bovdejuvvo, dehe jus lea áican rievdama iežas rattis.
Mammografiatutkimus onnistuu aivan hyvin myös, vaikka tutkittavalla olisi rintaimplantti.
Mammongráfain sáhttá dutkat vaikko olbmos lea raddeimplantahtta.
Mitään vaaraa implantin rikkoutumisesta ei ole, mutta jos rintaa ei voida puristaa litteäksi samalla tavalla kuin ilman implanttia, voidaan tarvita yksilöllisesti sopeutettu tutkimus.
Ii leat mangelágán riska ahte implantáhtta cuovkana, muhto go dalle ii sáhte deaddit rattiid čoahkkái dego nissoniin implantáhtahaga sáhttá dárbbahuvvot individuálalažžat heivehuvvon dutkan.
Usein mammografiaa täydennetään rintojen tunnustelulla ja ultraäänitutkimuksella.
Dávjjimusat kompletterejuvvo maid mammongráfa ahte rattit guldaluvvo čađa ja dutkojuvvo Ultra- jienain.
Keitä ei tule tutkia mammografialla ?
Gean ii galgga dutkojuvvot mammongráfain ?
Kun nainen on hyvin nuori, hänet on yleensä tarpeen tutkia ultraäänellä mammografian sijasta.
Go lea hui nuorra lávejuvvo dutkat Ultra-jienain mammongráfa sajis.
Se johtuu siitä, että rinnan rauhaskudos on niin tiivistä, että mammografiakuvista tulee vaikeita tulkita.
Dat vuolgá das go raksagoađus lea nu divttis ahte mammongráfagovaid lea váttis dulkot.
Silloin ultraäänellä saadaan varmempi vastaus.
Ultra-jietna addá dalle sihkkarit vástádusa.
Jos lääkäri epäilee, että rinnassa on märkäpesäke, mammografiaa ei tavallisesti tehdä, koska silloin rinnan puristaminen litteäksi on kivuliasta.
Jus doavttir vihku ahte rattis lea bohtaneapmi dalle lávejuvvo mammongráfa garvit daningo lea biidnu deaddit ratti čoahkkái.
Sen sijaan on hyvä käydä ultraäänitutkimuksessa, jossa nähdään, onko rinnassa tyhjennystä edellyttävä paise.
Dan sajis sáhttá leahkit buorre čađahit Ultra-jietnadutkama, oaidnin dihte leago siedja man dárbbaha bohčit olggos.
Kun tulehdus on hoidettu, täytyy sitä vastoin tehdä mammografiatutkimus.
Go infekšuvdna lea dikšojuvvon galgá goittotge čađahit mammongráfa.
Se on erityisen tärkeää, jos tutkittava on iäkäs.
Dat lea erenomáš dehálaš jus lea boarrásit.
Raskaana olevalle naiselle ei tehdä terveystarkastuksena terveystutkimusta eli ns. seulontaa.
Jus lea áhpeheapme ii gálgga čađahit dearvvašvuođadutkama, ng. screnen, mammongráfain.
Jos rinnasta löydetään muutos, täytyy aina ottaa yhteys terveydenhuoltoon ja antaa pikaisesti tutkia itsensä, vaikka onkin raskaana.
Muhto jus áicá rievdama rattis galgá álo váldit oktavuođa divššuin vai jođánit beassá dutkamii, vaikko lea áhpeheapme.
Silloin tutkimus aloitetaan ultraäänellä ja sitä täydennetään tarvittaessa mammografialla.
Dalle dutkan álggahuvvo Ultra-jienain ja dievasmahtto mammongráfain jus dárbbašĺas.
Toimittaja:
Čálli: Heitti Teder, kirurga, Centralsjukhuset Kristianstad
Tarkastaja: Laszlo Tabar, lääkäri, professori, radiologian erikoislääkäri Falunin sairaalassa
Dárkkisteaddji: Laszlo Tabar, doavttir, professor, spesialista i radiologi Falu buohccevies us
1117 Vårdguiden – toimitus ja toimitusneuvosto on myös muokannut, tarkastanut ja hyväksynyt kaiken sisällön.
1177 Vårdguiden redakšuvdna ja redakšuvdnaráđđi leat heivehan, dárkkistan ja dohkkehan maid buot sisdoalu.
SuomeksiFinska
Čalbmevuolššit mánáin - maid sáhttá ieš dahkat ?
Takaisin teeman aloitussivulle
Ögoninflammation hos barn - vad kan man göra själv ?
Pese silmä sideharsolla tai vanulapulla ulkonurkasta sisäänpäin.
Basa čalmmi kompressoriin dehe bumbolduhkuin olggut čalbmegeažis siskkibu guvlui.
Silmätulehdus paranee yleensä viikossa
Manná dávjá badjel vahkus
Lasten silmätulehdus on yleinen vaiva, jota esiintyy usein flunssan kaltaisen virustartunnan yhteydessä.
Čalbmevuolššit mánáin leat dábálaččat, dávjá virusinfekšuvnna oktavuođas dego nuorvu.
Silmän valkuaiset punoittavat ja ärtyvät, ja silmistä vuotaa tahmeaa, useimmiten kellertävää nestettä.
Čalbmevielgadas ruvssoda ja erdo ja čalmmis golgá ruddi, mii dávjá lea fiskat.
Silmä näyttää tavallisesti turvonneelta.
Dábálaččat čalbmi orru bohtas.
Useimmiten silmätulehdus paranee viikossa ilman hoitoa.
Eanas buorrána vahkus divššukeahttá.
Silmätulehdus tarttuu herkästi.
Čalbmevuolši njoammu álkit.
Lapset voivat saada silmätulehduksen myös muista syistä.
Mánát sáhttet oažžut vuolšši čalmmiide eará sivaid dihte nai.
Syynä voi olla allerginen reaktio tai että lapsi on loukannut silmänsä tai saanut siihen roskan.
Sivvan dasa sáhttá leahkit allergiijareakšuvdna dehe ahte mánná lea vahágahttán čalmmi dehe ožžon riba čalbmái.
Tulehdus on kehon puolustautumiskeino.
Vuolši lea goruda vuohki bealuštit iežas.
Voiko lapsi mennä esikouluun ?
Sáhttágo mánná mannat ovdaskuvlii ?
Lievästi flunssainen lapsi, jonka silmät punoittavat ja rähmivät, voi mennä esikouluun, jos lapsen yleisvointi on hyvä.
Mánná geas lea čalbmevuolši ja leat rukses čalmmit ja veháš durddas vuožus unnánaš nuorvvu oktavuođas ii dárbbat leahkit eret ovdaskuvllas jus muđui veadjá bures.
Esikouluun menevän lapsen on oltava niin pirteä, että hän jaksaa osallistua siellä kaikkeen toimintaan.
Mánát geat vázzet ovdaskuvlla galget leahkit nu virkot ahte sii nagodit oassálastit buot doaimmaide.
Allergian aiheuttamista silmävaivoista kärsivien lasten ei myöskään tarvitse pysytellä kotona.
Mánát geain lea allergiijaváttut čalmmiin eaige dárbbat leahkit ruovttus.
Lapsen tulee olla kotona, jos silmät rähmivät voimakkaasti
Mánná ferte bissut ruovttus jus čalbmi lea sidjon
Jos lapsen silmät liimautuvat kiinni, ja rähmivä silmä täytyy pyyhkiä puhtaaksi monta kertaa päivässä, lapsi on saanut voimakkaan tartunnan.
Jus máná čalbmi ruddo gitta ja ferte sihkut sieja čalmmis máŋgii beaivvis lea mánás garra infekšuvdna.
Useimmiten molemmat silmät ärtyvät ja saattavat rähmiä.
Eanas goappeš čalmmit leat erdon ja siedja sáhttá golgat.
Lapsen tulee tällöin olla kotona, toisaalta suuren tartuntariskin vuoksi, toisaalta siksi, että lapsen silmä pitää puhdistaa useita kertoja päivässä.
Mánná ferte dalle leahkit eret ovdaskuvllas oassái daningo dat njoammu, oassái daningo máná čalmmi ferte bassat máŋgii beaivvis.
Lapsi voi palata lapsiryhmään vasta sitten, kun voimakkain tulehdus on mennyt ohi ja silmän rähmiminen loppunut.
Mánná sáhttá fas mannat mánnájovkui go garra vuolši lea buorránan iige čalmmis leat šat siedja.
Silmäinfektio tarttuu herkimmin pienten lasten keskuudessa, koska lapset leikkivät niin lähellä toisiaan.
Čalbmevuolši njoammu álkit una mánážiid olis daningo sii stohket nu lahka nuppiideaset.
Tartunta leviää mm. kun tartunnan saanut lapsi hieroo silmiään ja tämän jälkeen koskee leluja tai toisia lapsia.
Njoammun viidu earet eará go mánná ruvve čalmmiidis ja dasto váldá ájanasaid dehe gitta eará mánáide.
Koululaiset eivät ole yhtä läheisessä kontaktissa toistensa kanssa, mutta heidänkin saattaa olla hyvä pysytellä kotona, jos silmät ovat ärtyneet.
Skuvlamánáin ii leat seamma lahka oktavuohta muhto garra čalbmeinfekšuvnnas sáhttet sii goit dárbbahit leahkit ruovttus jus čalmmit leat erdon.
Silmien puhdistus vedellä
Basa čalmmi čáziin
Jos lapsen silmät rähmivät, ne on hyvä pestä tavallisella vedellä niin usein kuin on tarpeen.
Jus mánás lea siedja čalmmiin lea buorre bassat čalmmi ráinnasin nu dávjá go dárbbahuvvo dábálaš čáziin.
Pese silmä sideharsolla tai vanulapulla ulkonurkasta sisäänpäin.
Geavtte kompressora dehe bumbola ja basa olggul olggut čalbmegeažis siskkibu guvlui.
Huolehdi käsien puhtaudesta
Leage fuolalaš giehtabuhtisvuođain
Kädet on silmätartuntojen ehkäisemiseksi pestävä huolella, jos joutuu olemaan flunssaisten keskuudessa.
Eastin dihte čalbmeinfekšuvnnaid lea buorre leahkit fuolalaš giehtabassamiin jus máŋgasiin birrasis lea nuorvu.
Sekä kotona että esikoulussa on myös hyvä vaihtaa käsipyyhkeet usein.
Lea maid buorre jus sihke ruovttus ja ovdaskuvllas molsojuvvo sihkaldagat dávjá.
Vastasyntyneet lapset
Njuorat mánát
On tavallista, että vastasyntyneiden lasten silmiin kertyy kellertävää eritettä. Tämä johtuu siitä, että vastasyntyneiden kyynelkanavat ovat ahtaammat kuin vanhempien lasten ja aikuisten.
Lea dábálaš ahte njuorat mánáin lea fiskeslágan vuožus čalmmiin, man sivvan lea ahte sis leat baskkit ganjalkanálat go boarrásit mánáin ja ráves olbmuin.