pere/sami_parallel huggingface dataset:
Toimintaohjelmassa on ensimmäistä kertaa oma päälukunsa, joka koskee saamelaisia ja saamelaisten perinteistä tietoa.
Doaibmaprográmmas lea vuosttaš háve iežas váldolohku, mii guoská sápmelaččaid ja sin árbevirolaš dieđu.
Toimintaohjelmassa on yhteensä 105 toimenpidettä luonnon monimuotoisuuden tilan parantamiseksi, Euroopan Unionin sekä biodiversiteettisopimuksen ja sen osapuolikokousten päätösten toimeenpanemiseksi.
Doaibmaprográmmas leat oktiibuot 105 doaibmabiju luonddu máŋggahápmásašvuođa dili buorideami várás, Eurohpa Uniovnna sihke biodiversiteahttasoahpamuša ja dan oassebeallečoakkámiid mearrádusaid olláhuhttima várás.
Saamelaisasiat on huomioitu toimintaohjelmassa kautta linjan.
Sámi áššit leat váldon vuhtii miehtá doaibmaprográmma.
Saamelaisia koskee suoraan neljä toimenpidettä: 78, 79, 84 ja 85.
Sápmelaččaid gusket njuolgut njeallje doaibmabiju: 78, 79, 84 ja 85.
Toimenpiteet ovat seuraavat:
Doaibmabijut leat čuovvovaččat:
1) Ohjataan pohjoisten erämaiden ja suojelualueiden maankäyttöä sekä luontomatkailuun ja luonnon monimuotoisuuteen perustuvaa elinkeinotoimintaa siten, että se kannustaa monimuotoisuuden turvaamiseen ja eri intressien yhteensovittamiseen.
1) Davviguovlluid mehciid ja suodjalanguovlluid eanageavahus sihke luondduturisma ja luonddu máŋggahápmásašvuhtii vuođđudeaddji ealáhusdoaibma stivrejuvvo nu ahte dat movttiidahttá máŋggahápmásašvuođa dorvvasteapmái ja sierra beroštumiid oktiiheiveheapmái.
Edistetään tunturialueiden maankäytön kokonaisvaltaista suunnittelua Akwé: Kon - ohjeiden avulla siten, että poronhoidon ja muun maankäytön ristiriidat vähenevät ja haitalliset vaikutukset tunturiluontoon lievenevät.
Ovddiduvvo duottarguovlluid eanageavahusa ollislaš plánen Akwé: Kon – rávvagiid mielde nu, ahte boazodoalu ja eará eanageavahusa russolašvuođat unnot ja vahátlaš váikkuhusat duottarlundui litnot.
2) Kehitetään poronhoidon laidunkiertoa ja laiduninventointeja laidunten kantokyvyn turvaamiseksi yhteistyössä paliskuntien kanssa, ottaen huomioon asiaa koskeva tutkimustieto, saamelaisten luonnon monimuotoisuuteen liittyvä perinteinen tieto ja muu poronhoitoon liittyvä tieto.
2) Ovddiduvvojit boazodoalu guohtonmolsašuddan ja guohtoninventeremat guohtumiid suvdinnávcca dorvvasteami várás ovttasráđiid bálgesiiguin, vuhtii válddedettiin áššáigullevaš dutkandiehtu, sápmelaččaid árbevirolaš diehtu luonddu máŋggahápmásašvuođa olis ja boazodoalu eará diehtu.
Kannustetaan paliskuntia laatimaan monitavoitteisia poronhoitosuunnitelmia.
Bálgesat movttiidahttojuvvojit ráhkadit boazodoalloplánaid, main leat máŋggabeallásaš ulbmilat.
Jatketaan porolaidunten tilan seurantaa ja kehitetään laidunten inventointimenetelmiä.
Boazoguohtuoneatnamiid dili čuovvun jotkojuvvo ja guohtoneatnamiid inventerenvuogit gárgehuvvojit.
3) Koskien myös luonnon monimuotoisuuteen liittyvän saamelaisten perinteisen tiedon huomioon ottamista jatketaan työtä ILO:n alkuperäiskansoja koskevan yleissopimuksen ratifiointiedellytyksien selvittämiseksi hallitusohjelman tavoitteen mukaisesti sekä saatetaan päätökseen Pohjoismaista saamelaissopimusta koskevat neuvottelut.
3) Guoskkadettiin maid sápmelaččaid árbevirolaš dieđu vuhtii váldima luonddu máŋggahápmásašvuođa olis jotkojuvvo bargu ILO álgoálbmotsoahpamuša ratifisereneavttuid čielggadeami várás ráđđehusprográmma ulbmila mielde sihke loahpahuvvojit davviriikkalaš sámi soahpamuša joatkkaráđđádallamat.
Artikla 8 (j) - työryhmän loppuraportissa esitettyjen toimenpiteiden toteuttamista jatketaan, perustelluista syistä toimenpiteitä tarkistetaan ja täydennetään uudessa Artikla 8(j)-työryhmässä ja toimenpide-esitykset tuodaan seurantatyöryhmään hyväksyttäviksi.
Artihkal 8(j)-bargojoavkku loahpparaporttas evttohuvvon doaibmabijuid olláhuhttin jotkojuvvo, ákkastallojuvvon ákkaid vuođul doaibmabijut dárkkistuvvojit ja dievasmahttojuvvojit ođđa artihkal 8(j)-bargojoavkkus ja doaibmabidjoevttohusat buktojuvvojit čuovvunbargojovkui dohkkeheami várás.
4) Valmistaudutaan ottamaan käyttöön CBD-yleissopimuksen osapuolikokouksen hyväksymät indikaattorit, jotka koskevat kielellistä monimuotoisuutta, saamelaisten kotiseutualueen maankäytön ja perinteisten elinkeinojen tilannetta ja kehitystä sekä perinteisen tiedon, innovaatioiden ja käytänteiden tilannetta ja kehitystä.
4) Ráhkkanuvvo dasa, ahte váldojuvvot atnui CBD-oktasašsoahpamuša oassebeallečoakkáma dohkkehan indikáhtorat, mat gusket gielalaš máŋggahápmásašvuođa, sámiid ruovttuguovllu eanageavahusa ja árbevirolaš ealáhusaid dili ja gárganeami sihke árbevirolaš dieđu, innovašuvnnaid ja geavadiid dili ja gárganeami.
Toimintaohjelman toimeenpanoa koordinoidaan ympäristöministeriön asettamassa kansallisessa artikla 8(j)-työryhmässä, joka toimii biodiversiteettityöryhmän alaisuudessa.
Doaibmaprográmma olláhuhttin koordinerejuvvo birasministeriija ásahan álbmotlaš 8(j)-bargojoavkkus, mii bargá biodiversiteahttabargojoavkku vuollásažžan.
Minut on kutsuttu työryhmän puheenjohtajaksi.
Mun lean bovdejuvvon bargojoavkku ságadoallin.
Työryhmässä on edustettuina keskeiset ministeriöt ja sidosryhmät.
Bargojoavkkus leat ovddastuvvon guovddášministeriijat ja čanusjoavkkut.
Saamelaiskäräjiä työryhmässä edustaa lisäkseni hallituksen jäsen Petra Magga-Vars, joka on Sámi Duodji ry:n ja saamelaiskäräjien yhteinen edustaja työryhmässä sekä pysyvänä asiantuntijana saamelaiskäräjien II varapuheenjohtaja Heikki Paltto.
Sámedikki bargojoavkkus ovddasta mu lassin stivrra lahttu Guhtur Biera Joavnna Mauri Petra, gii lea Sámi Duodji rs:a ja sámedikki oktasaš ovddasteaddji bargojoavkkus sihke bissovaš áššedovdin sámedikki II várreságadoalli Hánno Heaika.
Keväällä on edennyt myös saamelaiskäräjälain uudistamista valmistelleen työryhmän työ.
Giđđat lea ovdánan maid sámedikki ođasnuhttima válmmaštallan bargojoavkku bargu.
Olen osallistunut sen kokouksiin siten, miten sairauslomaltani olen pystynyt.
Lean oassálastán dan čoakkámiidda dađi mielde mot lean iežan buohcanfriddjavuođas bastán.
Julkisuudessa on ollut paljon esillä saamelaismääritelmäkysymys, jota onkin käsitelty useaan otteeseen.
Almmolašvuođas lea leamaš ovdan gažaldat sápmelačča meroštallamis, mii leanai gieđahallojuvvon máŋgii.
Inarissa järjestettiin helmikuun alussa laaja kuulemistilaisuus, jossa työryhmän valtioedustajat halusivat kuulla myös saamelaisten oikeuksia vastustavia tahoja ja myös sellaisia tahoja, joille saamelaiskäräjälain uudistaminen ei kuulu tai joita asia ei koske.
Anáris ordnejuvvui guovvamánu álggus viiddes gullandilálašvuohta, mas bargojoavkku stáhta ovddasteaddjit hálide gullat maid sámiid vuoigatvuođaid vuostálastiid ja maiddái dakkáriid, geaidda sámediggelága ođasnuhttin ii gula dehe geaid ášši ii guoskka.
Lisäksi työryhmä on kuullut asiantuntijoita saamelaismääritelmästä.
Dasa lassin bargojoavku lea gullan áššedovdiid sápmelaš meroštallamis.
Saamelaiskäräjät sai nimetä yhden kuultavan asiantuntijansa ja valtio nimesi kolme asiantuntijaa.
Sámediggi oaččui válljet ovtta áššedovdi, gean dat hálida bargojoavkku gullat ja stáhta fas golbma áššedovdi.
Suomen valtion edustajat halusivat kuulla yhteiskuntatieteilijä Erika Sarivaaraa, jota ja hänen perustamaansa yhdistystä työryhmä oli kuullut jo Inarissa, emeritusprofessori Lauri Hannikaista ja professori, ihmisoikeusasiantuntija Martin Scheininiä.
Suoma stáhta ovddasteaddjit hálide gullat servodatdieđadutki Erika Sarivaara, gean ja su vuođđudan searvvi bargojoavku ledje gullan juo Anáris, ja eará áššedovdin emeritusprofessor Lauri Hannikačča ja professor, olmmošriekteáššedovdi Martin Scheinina.
Saamelaiskäräjät halusi kuulla emeritusprofessori Pekka Sammallahtea. Kannatimme toki myös professori Scheininin kuulemista.
Sámedikki áššedovdin gullat emeritusprofessor Pekka Sammallahti ja dieđusge guottiheimmet gal maiddái professor Scheinina gullama.
Työryhmässä on sovittu, että tiedottamisesta vastaa työryhmän puheenjohtaja, mutta työryhmän jäsenet ja asiantuntijat ovat tiedottaneet melko vapaasti työryhmän työstä eri medioissa, jonka johdosta minäkin valotan hieman työryhmän työtä.
Bargojoavkkus lea sohppon, ahte dieđiheami ovddasvástádus lea bargojoavkku ságadoallis, muhto bargojoavkku lahtut ja áššedovdit leat dieđihan oalle lupmosit barggus sierra mediain, ja dan dihte munnai čuvgen unnánaš bargojoavkku barggu.
Työryhmän on tarkoitus saada esityksensä valmiiksi toukokuussa.
Bargojoavku galgá oažžut evttohusas gárvvisin miessemánus.
Saamelaismääritelmän lisäksi työryhmä käy läpi saamelaiskäräjien talous- ja kirjanpito- ja hallinto ohjaavia pykäliä ja virtaviivaistaa lakia huomioimaan lainsäädännön yleisen kehityksen.
Sápmelaš meroštallama lassin bargojoavku manná čađa sámedikki ekonomiija-, rehketdoallo- ja hálddahusa stivrejeaddji paragráfaid ja beavttálmahttá ja njuovžilmahttá lága váldit vuhtii lágaid almmolaš gárganeami.
Myös saamelaiskäräjälain § 9 mukainen neuvotteluvelvoite on asialistalla.
Maiddái sámediggelága 9 §:a miel ráđđádallangeatnegasvuohta lea áššelisttu nalde.
Metsähallitus on ennen pääsiäispyhiä julkistanut, että se ei myönnä tutkimuslupaa geologiselle tutkimuskeskukselle, GTK:lle, suorittaa malminetsintää ja kallioperän perustutkimusta Käsivarressa.
Meahcceráđđehus lea ovdal beassášbasiid almmustuhttán, ahte dat ii mieđit dutkanlobi geologalaš dutkanguovddážii, GDG:ái, olláhuhttit málbmaohcama ja báktevuođu vuođđodutkamuša Giehtaruohttasis.
Metsähallitus on yrittänyt selvittää GTK:lta miten perustutkimus poikkeaa malminetsinnästä ennen lupapäätöksen antamista, mutta GTK ei ollut antanut riittävää selvitystä tutkimustoiminnan ja malminetsinnän eroista.
Meahcceráđđehus lea geahččalan čielggadit GDG:s mot vuođđodutkamuš spiehkasta málbmaohcamis ovdal lohpemearrádusa addima, muhto GDG ii lean addán dárbahassii čilgehusa dutkandoaimma ja málbmaohcama erohusain.
Saamelaiskäräjät ja paliskunta ovat vastustaneet tutkimusluvan myöntämistä.
Sámediggi ja bálges leaba vuostálastán dutkanlobi mieđiheami.
Päätös olla myöntämättä tutkimuslupaa GTK:lle on erinomainen ja selkiyttää pelisääntöjä saamelaisten kotiseutualueelle.
Mearrádus orrut attekeahttá dutkanlobi GDG:ái lea earenoamáš buorre ja čielggasmahttá doaibmannjuolggadusaid sámiid ruovttuguovllus.
Päätös on hyvä paitsi saamelaisille ja poronhoidolle, mutta myös pienemmille malminetsintäyrityksille.
Mearrádus lea buorre earret sápmelaččaide ja boazodoallui, de maid unnit málbmaohcanfitnodagaide.
Päätös pohjautuu saamelaiskäräjien hallituksen viime kesällä tekemään selvityspyyntöön GTK:n toiminnasta ja tutkimuslupien myöntämisen ehdoista ministeriöille, Tukekselle ja GTK:lle.
Mearrádus vuođđuduvvá sámedikki stivrra diimmá gease dahkan čielggadangáibádussii GDG:a doaimmas ja dutkanlobiid mieđiheami eavttuin ministeriijaide, dorvo - ja kemikaliijavirgelágádussii Tukesii ja GDG:ái.
Saamelaiskäräjien hallitus vaati esityksessään, että GTK:lle ei myönnetä tutkimuslupia malminetsintään ja ettæ ministeriöiden on selkeytettävä GTK:n roolia.
Sámedikki stivra gáibidii evttohusastis, ahte GDG:ái eai mieđihuvvo dutkanlobit málbmaohcamii ja ministeriijaid galget čielggasmahttit GDG:a rolla.
Nyt vaatimukseen on vastattu, mistä ole todella iloinen.
Dál sámedikki gáibádussii lea vástiduvvon, mas lean duođaid ilus.
Tähän asti GTK on saanut kohtuutonta etua muihin malminetsintäyrityksiin nähden, koska se on voinut kartoittaa malmivaroja tutkimusluvan perusteella, joita ei yksityisille malminetsintätoimijoille myönnetä.
Dán rádjái GDG lea ožžon ilá stuora ovdamuni eará málbmaohcanfitnodagaid ektui, daningo dat lea sáhttán gártet málbmariggodagaid dutkanlobi vuođul, mat fas priváhta málbmaohcandoaibmiide eai mieđihuvvo.
GTK on aiemmin saanut tutkimuslupia malminetsintää varten ja GTK:n toiminta on ollut aivan rinnasteista toimintaa normaaliin malminetsintään.
GDG lea ovdal ožžon dutkanlobiid málbmaohcama várás ja GDG:a doaibma leanai leamaš buohtastahttimis dábálaš málbmaohcamii.
Maaperää on kairattu isoilla koneilla laajoilla alueilla.
Eananvuođđu lea bohkkojuvvon stuora mášiinnaiguin viiddes guovlluin.
Tutkimusluvan ehtoja ei ollut myöskään täytetty Käsivarressa, koska yhteistyötä paliskunnan kanssa ei ole ollut.
Dutkanlobiid eavttut eai leat maid devdojuvvon Giehtaruohttasis, daningo bálgesiin ii leat leamaš ovttasbargu.
Saamelaiskäräjien näkemyksen mukaan maaperämme ja sen mineraalipitoisuudet on tutkittu jo riittävät tarkasti opetusta ja tutkimusta varten saamelaisten kotiseutualueella eikä tarvetta perustutkimukseen enää ole.
Sámedikki oainnu mielde eananvuođđomet ja mineráladoallivuođat leat dutkojuvvon juo dárbahassii bures oahpahusa ja dutkamuša várás sámiid ruovttuguovllus iige vuođđodutkamuššii leat šat dárbu.
GTK on tehnyt saamelaisten kotiseutualueella tutkimusluvan varjolla malminetsintää ja tutkimusluvan jälkeen on voitu tehdä kaivoslain mukainen valtaushakemus.
GDG lea olláhuhttán sámiid ruovttuguovllus dutkanlobi namain málbmaohcama ja dutkanlobi maŋŋel das lea leamaš vejolaš dahkat ruvkelága miel vuoluštanohcamuša.
Saamelaiskäräjien näkemyksen mukaan GTK:n tehtäviin ei kuulu valtauksien tekeminen ja GTK:n tutkimus- ja liiketoimintapuoli ovat sekoittuneet keskenään ja hämärtyneet.
Sámedikki oainnu mielde GDG:a bargguide ii gula vuoluštemiid dahkan ja GDG:a dutkan- ja fitnodatdoaibma leaba báhuid seahkánan gaskaneaskka ja sevnnjodan somu sisa.
Ratkaisu on mielestäni hyvä myös siksi, että Metsähallitus ei ole kaivoslain mukainen valvontaviranomainen.
Mearrádus lea mu mielas buorre maid danin go Meahcceráđđehus ii leat ruvkelága mielde bearráigeahččoeiseváldi.
Metsähallituksella on vähäisesti henkilöstöresursseja ja jos se olisi myöntänyt tutkimusluvan, se olisi joutunut valvomaan lupaehtojen täyttymistä.
Meahcceráđđehusas leat unnán olmmošresurssat bearráigehččui ja jos dat livččii mieđihan dutkanlobi, de dat livččii šaddan bearráigeahččat lohpeeavttuid dievvama.
Se taas olisi vaatinut tietyntyyppistä osaamista ja sen mukaista henkilöstöresurssointia.
Dát livččii gáibidan dihtolágán máhtu ja olmmošresursserema dan mielde.
Toivon, että päätös johtaa myös toimenpiteisiin työ- ja elinkeinoministeriössä ja että GTK:n tutkimus- ja liiketoiminnan erot selkiytettäisiin ristiriitojen ja epäselvyyksien välttämiseksi.
Sávan, ahte mearrádus maid doalvu doaibmabijuide bargo- ja ealáhusministeriijas, ja ahte GDG:a dutkan- ja fitnodatdoaimma erohusat čielggasmahttojuvvoba ruossalasvuođaid ja eahpečielggasvuođaid caggama várás.
GTK:n osalta tämä tarkoittaa sitä, että sen tulee jatkossa hakea lupaa malminetsintään Tukekselta, kuten muutkin toimijat.
GDG:a buohta dát máksá dan, ahte dat galgá boahttevuođas ohcat lobi málbmaohcamii Tukesis dego earáge doaibmit.
Täten sen erityisasema muihin toimijoihin nähden päättyy ja tästä lähtien se on samalla viivalla muiden toimijoiden kanssa.
Dáinna lágiin dan sierrasajádat eará doibmiid ektui nohká ja dás duohko dat lea seamma sárgá nalde eará doaibmiiguin.
Saamelaiskäräjät ei kylläkään ole tyytyväinen Tukeksen toimintaan.
Sámediggi duohta gal ii leat duhtavaš Tukesa bargui.
Saamelaiskäräjien kokous hyväksyi viime viikolla Brysselissä yksimielisesti kertomuksessaan eduskunnalle vuodelta 2012 lauselman, joka koski kaivoslain toimeenpanoa.
Sámedikki čoakkán dohkkehii mannan vahku Brüsselis ovttamielalaččat muitalusastis riikkabeivviide jagi 2012 celkosa, mii guoskkai ruvkelága olláhuhttima.
Kokous totesi, että kaivoslain 38 §:n vaatimus asian selvittämisestä saamelaisten kotiseutualueella yhteistyössä saamelaiskäräjien kanssa ei ole toteutunut lain edellyttämällä tavalla kertaakaan, eikä lain edellyttämää yhteistyötä turvallisuus- ja kemikaaliviraston (Tukes) ja saamelaiskäräjien välillä ei ole ollut.
Čoakkán gávnnahii, ahte ruvkelága 38 §:a gáibádus ášši čielggadeamis sámiid ruovttuguovllus ovttas sámedikkiin ii leat olláhuvvan lága gáibidan vuogi mielde vel oktege, iige lága geatnegahtton ovttasbargu dorvo- ja kemikaliijavirgelágádusa (Tukes) ja sámedikki gaskka ii leat leamaš dán rádjái.
Lupaviranomainen (Tukes) ei ole myöskään arvioinut päätöstä tehdessään kertaakaan kaivoslain 50 §:n mukaisesti luvan myöntämisen esteitä.
Lohpeeiseváldi (Tukes) ii leat maid árvvoštallan mearrádusa dagadettiin oktege ruvkelága 50 §:a lobi mieđiheami áruid.
Tukes on tehnyt lupapäätöksiä kuulematta saamelaiskäräjiä lain edellyttämällä tavalla.
Tukes lea dahkan lohpemearrádusaid gulakeahttá sámedikki lága geatnegahttin vuogi mielde.
Saamelaisten perusoikeussuoja ei ole toteutunut uuden kaivoslain toimeenpanossa.
Sápmelaččaid vuođđoriektesuodji ii leat olláhuvvan oktege ođđa ruvkelága olláhuhttimis.
Pääsiäisen jälkeen menen Inariin vastaanottamaan Eu-parlamentaarikkoja.
Beassážiid maŋŋel manan Anárii vuostáiváldit EU-parlamentarihkkariid.
Inarista jatkan Osloon pohjoismaisen saamelaissopimuksen jatkoneuvotteluihin.
Anáris joatkkán Osloi davviriikkalaš sámi soahpamuša joatkkaráđđádallamiidda.
Neuvottelut etenevät hyvin verkkaisesti.
Ráđđádallamat ovdánit hui njozet.
Olemme parhaillaan käymässä läpi muutosehdotuksia sopimustekstiin ja niitä on valtion puolelta paljon.
Leat bárrásiin manname čađa nuppástusevttohusaid soahpamusdekstii ja dat leat stáhta bealde eatnat.
Hyvää ja rentouttavaa pääsiäistä kaikille blogini lukijoille !
Beassáslávvordaga buriid beassážiid sávvamiiguin,
Maa- ja metsätalousministeriön alan yhteistyöstä Maanantaina saamelaiskäräjät neuvotteli maa- ja metsätalousministeriön kanssa riistavahinkoasetuksesta.
Eanan- ja meahccedoalloministeriija suorggi ovttasbarggus Mánnodaga sámediggi ráđđádalai eanan- ja meahccedoalloministeriijain fuođđovahátásahusas.
Asetuksessa määrätään mm. porojen petovahinkotarkastusten tekemisestä, tarkastusmaksuista ja vasahävikkikorvausten määrittämisestä.
Ásahusas mearriduvvo ee. bohccuid spirevahátdárkkástusaid dahkamis, dárkkástusmávssuin ja miessejápmobuhtadusaid meroštallamis.
Asetuksessa esitetään, että kunta saisi periä 100 euron tarkastusmaksun poromieheltä porovahinkotarkastuksen suorittamisesta.
Ásahusas evttohuvvo, ahte suohkan oaččulii bearrat 100 euro dárkkástusmávssu boazoolbmuin boazovahátdárkkástusa olláhuhttimis.
Se taas maksettaisiin poromiehelle takaisin siinä tapauksessa, jos korvaus maksetaan.
Dat fas máksojuvvolii boazoolbmuide ruoktot dan dáhpáhusas, jos buhtadus máksojuvvo.
Asetuksessa määrätään myös poikkeuksellisen suurista petojen aiheuttamista porovahingoista.
Ásahusas mearriduvvo maid spiehkastatstuora beađuid dagahan boazovahágiin.
Saamelaiskäräjät vaati neuvotteluissa että tarkastusmaksua ei tulisi periä lainkaan poromiehiltä, koska se ei kevennä hallintoa lainkaan.
Sámediggi gáibidii ráđđádallamiin, ahte dárkkástusmáksu ii galggale berrojuvvot ollenge boazoolbmuin, daningo dat ii geahpit hálddahusa ollenge.
Tarkastuksista aiheutuvat kulut tulisi maksaa kunnille ministeriön budjettiohjauksen kautta.
Dárkkástusaid dagahan golut galggale máksojuvvot suohkaniidda ministeriija bušeahttastivrema bakte.
Saamelaiskäräjät vastusti sitä, että tarkastusmaksu perittäisin poromiehiltä koska 100 euroa on kohtuuttoman suuri summa poromiehelle verrattuna esimerkiksi eläinkohtaiseen tukeen.
Sámediggi vuostálasttii dan, ahte dárkkástusmáksu berrojuvvolii boazoolbmuin daningo 100 euro lea govttohis stuora submi boazoolbmuide veardidettiin omd. ealliguovdasaš doarjagii.
Jos tarkastus viivästyy voivat poron ja pedon jäljet kadota maastosta haaskaeläinten ja sään johdosta.
Go dárkkástus ádjána, de beađu ja beađu goddin bohcco luottat eai šat vuhtto eará meahcceeliid ja dálkkiid dihte.
Myös tunnistettu pedon tappama poro voi haaskaeläinten johdosta pilaantua tunnistamattomaksi.
Maid dovdojun beađu goddin boazu sáhttá eará rábbeelliid dihte billahuvvat nu ahte dan ii bastte šat identifiseret.
Olisi kohtuutonta, että tarkastusmaksu jouduttaisiin maksamaan tällaisissa tapauksissa, koska kyse on poromiesten omaisuuden suojasta.
Livččii govttoheapme, jos dárkkástusmáksu šattalii máksojuvvot dákkát dáhpáhusain, daningo gažaldat lea boazoolbmuid opmodatsuojis.
Vaadimme myös, että oikeusturvan vuoksi asetukseen tulee ottaa määräaika siitä, mihin mennessä porovahinkotarkastus tulee tehdä ilmoituksen jättämisestä.
Ráđđádallamis gáibideimmet maid, ahte riektedorvvu dihte ásahussii galgá váldojuvvot mearreáigi das, man rádjái boazovahátdárkkástus galgá dahkkojuvvot ilmmuhusa guođđima rájes.
Tällöin se tarkoittaisi käytännössä muutamia päiviä.
Dákko buohta dat dárkkuhivččii geavadis muhtin beivviid.
Tämä parantaisi poromiesten oikeusturvaa ja helpottaisi porovahinkojen toteamista.
Dát buoridivččii boazoolbmuid riektedorvvu ja álkidahtálii boazovahágiid gávnnaheami.
Sääolot ja haaskaeläimet voivat siis kadottaa poronruhon hyvinkin nopeasti maastosta.
Dálkedilit ja rábbeeallit sáhttet duššadit ieš ráppi hui jođánit meahcis.
Saamelaiskäräjät toi myös esille, että asetuksessa ehdotettu kolminkertainen korvaus poikkeuksellisen suurista porovahingoista tulee muodostumaan pysyväksi tueksi eteläiselle poronhoitoalueelle Kainuun ja Kuusamon alueille.
Sámediggi buvttii maid ovdan, ahte ásahusas evttohuvvon golmmageardásaš buhtadus spiehkastatstuora spirevahágiin šaddá bissovaš doarjjan lulli boazodoalloguvlui Gáidnu ja Guossáma guovlluin.
Saamelaisessa poronhoidossa on aina onnistuttu paimentamalla välttämään kohtuuttoman suuria porovahinkoja.
Sámi boazodoalus badjeolbmot lea guođoheami bakte lihkostuvvon vealtit govttohis stuora spirevahágiid.
Kokonaisuutta ajatellen tukikertymä ei tule kohdistumaan tasapuolisesti, koska riistavahinkolaissa määrätään myös petovahinkojen aitaustuista, jotka eivät saamelaiseen poronhoitoon kuulu.
Ollisvuođa jurddahettiin doarjjačoggon ii boađe čuohcat seamma bures, daningo fuođđovahátlágas mearriduvvo maid spirevahágiid áidundoarjagiin, mat fas eai gula sámi boazodollui.
Poronhoitoa ohjaavat lait ja asetukset eivät kohtele yhdenvertaisuuslain mukaisesti saamelaista poronhoitomallia ja täten perustuslain suojaamaa saamelaisporonhoitoa.
Lágat ja ásahusat, mat stivrejit boazodoalu, eai gieđahala ovttaveardásašvuohtalága mielde sámi boazodoallomálle ja dađi lági mielde vuođđolága suddjen sámi boazodoalu.
Viime viikolla saamelaiskäräjät ja saamelaisten kotiseutualueen paliskuntien poroisännät pitivät yhteiskokouksen.
Mannan vahku sámediggi ja sámiid ruovttuguovllu bálgesiid boazoisidat dolle oktasaščoakkáma.
Aiheena oli suurimpien sallittujen poromäärien määrääminen ja kokouksessa kuultiin MMM:n poroasioista vastaavaa osastopäällikköä Pentti Lähteenojaa.
Fáddán lei ee. alimus lobálaš mearrideapmi ja čoakkámis gulaimet eanan- ja meahccedoalloministeriija boazoáššiid vásttolaš ossodathoavdda Pentti Lähteenoja.
Kokous päätti, että saamelaiskäräjien ja saamelaisten kotiseutualueen paliskuntien yhteispalaverin ehdoton kanta on se että poronhoitolain (848/90) 21 §:n tarkoittamaa paliskunnan eloporojen enimmäismäärää käsittelevään ja perustettavaan työryhmään tulisi varata kahden saamelaistahoja edustavan henkilön jäsenyys.
Čoakkán mearridii, ahte sámedikki ja sámiid ruovttguovllu bálgesiid oktasašráđđádallama evttohis oaidnu lea dat ahte vuođđudanvuloš bargojovkui, mii gieđahallá boazodoallolága (848/90) 21 §:a dárkkuhan bálgesa lohkoboccuid eanemusmeari, galggalii addit sámi oassebeliide guovtti olbmo báikki.
Toisen jäsenistä voisivat valita saamelaisten kotiseutualan paliskunnat ja toisen saamelaiskäräjät.
Nuppi lahtuin válljele sámi ruovttuguovllu bálgesat ja nuppi sámediggi.
Kokouksen kulusta laadittiin muistio, ja yritän edistää omalta osaltani yhteiskokouksen päätöstä.
Čoakkámis ráhkaduvvui muittuhancálus ja geahččalan ieš ovddidit oktasaščoakkáma mearrádusa.
Tiistaina oli 8(j)-työryhmän kokous.
Disdaga lei 8 (j) - bargojoavkku čoakkán.
Saamelaiskäräjät oli hakenut rahoitusta kansainvälisen saamelaisten perinteistä tietoa käsittelevän 8(j)-työpajan järjestämistä varten maa- ja metsätalousministeriön porotalouden ja luontaistalouden tutkimuksiin varatuista tutkimusvaroista viime marraskuussa.
Sámediggi lei ohcan eanan- ja meahccedoalloministeriija boazodoalu ja luondduealáhusaid dutkanruđain ruhtadeami ordnet riikkaidgaskasaš 8(j)-bargobáji, mii gieđahallá sámi árbevirolaš dieđu.
Työpajan järjestäminen on biodiversiteettisopimuksen osapuolikokousten päätösten mukainen, ja tarjoaisi erinomaista tietoa saamelaisten perinteisestä tiedosta ja sen suojelusta.
Bargobáji ordnen lea biodiversiteahttasoahpamuša oassebeallečoakkáma mearrádusa mielde ja dat fálalii earenoamáš buori dieđu sámiid árbevirolaš dieđus ja dan suodjaleamis.
Rahoituksesta päättävä elin oli varannut aiemmissa kokouksissaan rahoituksen työpajalle täysmääräisenä ja ympäristöministeriö olisi lausunnossaan tukenut rahoituksen myöntämistä.
Ruhtadeami mearridanorgána lei várren ovddit čoakkámiin ruhtadeami bargobadjái dievasmearálažžan ja birasministeriija lei cealkámušastis dorjon ruhtadeami juolludeami.
Työryhmä oli pyytänyt lausuntoa jostakin syystä MMM:n kala- ja riistaosastolta hankkeesta erikseen, koska heidän edustajansa ei ollut päässyt rahoituksesta päätettyyn kokoukseen.
Bargojoavku lei bivdán fidnus sierra cealkámuša juogaman ákka dihte eanan- ja meahccedoalloministeriija guolle- ja fuođđoossodagas, daningo sin ovddasteaddji ii lean beassan ruhtadeamis mearriduvvon čoakkámii.
Ja lausunto oli kaikissa puutteellisuuksissaan ja lyhykäisyydessään hyvin kuvaava ja perustui täysin virheellisyyksiin.
Ja cealkámuš lei buot váilevašvuođaidisguin ja oanehisvuođáštis hui govvejeaddji ja vuođđuduvai dievaslaččat boasttovuođaide.
MMM:n riistaosasto oli lausunut sanatarkasti seuraavasti: ” sori, me emme katso, että tämänkaltainen hanke toisi erityistä lisää porotalousasioiden hoitoon.
EMM:a fuođđoossodat lei bienasta bitnii cealkán ná: “ sori, mii eat geahča, ahte dánsullasaš fidnu buvttálii lasi boazodoalloáššiid dikšumii. nd..
ns. Renman hanke on ollut vastaavanlainen hanke. ”
Renman fidnu lea leamaš vástideaddjilágán fidnu ”.
Tämän lausunnon jälkeen jo varattu rahoitus työpajalle otettiin pois, ja työpajan julkaisua varten päätettiin myöntää 8000 euroa jos seminaari saa muuta kautta rahoitusta.
Dán cealkámuša maŋŋel juo várrejuvvon ruhtadeapmi sihkkojuvvui eret, ja bargobáji publikašuvnna várás mearriduvvui mieđihuvvot 8000 euro jos seminára oažžu eará bakte muđuid ruhtadeami.
Päätös oli täystyrmäys jo senkin johdosta, että nyt vietetään biodiversiteettivuotta.
Mearrádus lei dievaslaš beahttašupmi juo dannai dihte, ahte dál lea biodiversiteahttajahki.
MMM on sitoutunut 8(j)-työryhän työhön sekä kansallisessa biodiversiteettityöryhmässä että myös sen alatyöryhmässä, 8(j)-työryhmässä ja meille annettiin ymmärtää, että rahoitus on hyvin varma.
EMM lea čatnasan 8(j)-bargojoavkku bargui sihke álbmotlaš biodiversiteahttabargojoavkkus ja maiddái dan vuollebargojoavkkus, 8(j)-bargojoavkkus ja midjiide addojuvvui čielga signála ahte ruhtadeapmi livččii sihkar.
Koska 8(j)-työryhmän työ loppuu tämän vuoden lopussa emme ehdi kyseisestä rahoituspäätöksestä vastaavan elimen päätöksenteon vitkuttelun myötä hakea rahoitusta työpajalle mistään muualta.
Daningo 8(j)-bargojoavkku bargu nohká dán jagi loahpas, de eat háhppet namuhuvvon ruhtadanmearrádusas vásttolaš orgána mearrádusdahkama ájahallama dihte ohcat bargobadjái ruhtadeami gostege eará sajes.
Saamelaiskäräjät aikoo kyseisestä asiasta kirjelmöidä vielä rahoituspäätöksestä vastaavalle elimelle.
Sámediggi áigu namuhuvvon áššis vel sáddet virggálaš reivve orgánii, mas lea ovddasvástádus ruhtadanmearrádusas.
Renman oli kaiken lisäksi kolmivuotinen Eu-rahoitteinen tutkimushanke.
Renman lei dasa lassin golmmajahkásaš EU-ruhtadan dutkanfidnu.
Renman-hankkeessa käsiteltiin poronhoidon kestävyyttä ja miten porot ja poronhoito selviävät tulevaisuudessa Fennoskandian pohjoisosassa ja Kuolan niemimaalla Hanke ei mitenkään liittynyt biodiversiteettisopimukseen eikä tutkimushanketta voi verrata mitenkään yhteen työpajaan, jossa poronhoidon perinteinen tieto olisi ollut vain yksi osa seminaaria muiden saamelaiselinkeinojen perinteisen tiedon huomioimisen rinnalla.
Renman-fidnus gieđahallojuvvui boazodoalu suvdilisvuohta ja mot bohccot ja boazodoallu cevzet boahtteáigge Fennosskandia davviosiin ja Guoládatnjárggas.
Päätös oli hyvin ikävä, erityisesti koska se perustuu virheellisiin tietoihin.
Fidnu ii mainnage lágiin čatnasan biodiversiteahttasoahpamuššii iige dutkanfidnu sáhte veardidit mainnage lágiin ovtta bargobadjái, mas boazodoalu árbevirolaš diehtu livččii leamaš dušše okta seminára oassi eará sámi ealáhusaid árbevirolaš dieđu vuhtii váldima bálddas.
Tämä on tietenkin yksi asia joka nousee esille YK:n erityisraportoija James Anayan vierailun yhteydessä, eli miten Suomi toimeenpanee artikla 8(j):tä eri ministeriöissä ja miten Suomi huomioi osapuolikokouksen päätökset.
Dát lea dieđusge okta ášši mii loktana ovdan ON:a sierrareporterejeaddji James Anaya guossástallama olis, dehege mot Suopma olláhuhttá artihkkala 8 (j):a sierra ministeriijain ja mot Suopma váldá vuhtii oassebeallečoakkáma mearrádusaid.
Saamelaiskäräjien tällä vaalikaudella tekemät lukuisat esitykset saamen kielen elvytysohjelman laatimisesta ovat tuottaneet tulosta ainakin sitoumuksen tasolla.
Sámedikki dán válgabajis dahkan eatnatlohkosaš evttohusat sámegiela ealaskahttinprográmma gáibideamis leat buktán bohtosa aŋkke čatnaseami dásis.
Eilen valtioneuvoston yleisistunnossa käsiteltiin valtioneuvoston toimenpidekertomusta vuodelta 2008.
Ikte stáhtaráđi dievasčoakkámis gieđahallojuvvui stáhtaráđi doaibmamuitalus jagi 2008 ovddas.
Tasavallan presidentti määräsi eduskunnan kirjelmän hallituksen toimenpidekertomuksesta vuodelta 2008 merkittäväksi pöytäkirjaan ja tiedoksi saatetuksi.
Dásseválddi presideanta mearai merkejuvvot beavdegirjái ja addojuvvot diehtun riikkabeivviid čállosa ráđđehusa doaibmabidjomuitalusas jagi 2008 ovddas.
Eduskunnan lausumien kohtaan kolme merkittiin myös tiedoksi, jossa eduskunta edellyttää, että hallitus ryhtyy tehostettuihin toimenpiteisiin saamen kielen elvyttämiseksi; erityistä huomiota on kiinnitettävä uhanalaisten inarinsaamen ja koltansaamen säilymisen turvaamiseen.
Riikkabeivviid celkosii čuoggái golbma merkejuvvui maid diehtun, mas riikkabeaivvit gáibida, ahte ráđđehus riepmá beavttálmahttojuvvon doaibmabijuide sámegiela ealáskahttima várás; earenoamáš fuomášupmi ferte giddejuvvot uhkivuloš anáraš- ja nuortalašgiela seailluheami dorvvasteami várás.
Tätä samaa muotoilua on pyöritelty eduskunnassa ja valtioneuvoston piirissä melkein vuoden ja Tasavallan Presidentti on toistuvasti vedonnut saamen kielen tulevaisuuden puolesta.
Dát seamma hábmen lea jorahallojuvvon riikkabeivviin ja stáhtaráđi olis measta jagi ja Dásseválddi Presideanta lea jeavddalaččat doarjalan sámegiela boahtteáiggi beales.
Eduskunta ja valtioneuvosto ovat saamen kielen elvytysohjelmasta samaa mieltä.
Riikkabeaivvit ja stáhtaráđđi leaba sámegiela ealáskahttinprográmmas ovttaoaivilis.
Miksi se ei sitten edisty ja ala toimia ?
Manne dat ii dasto ovdán ja doaibmagoađe ?
Luottamus valtioneuvoston toimintaan heikkenee jos kirjallisista sitoumuksista huolimatta yhteisesti sovittuja päätöksiä ei aleta toimeenpanna.
Luohttámuš stáhtaráđi doaimma guovdu hedjona jos čálalaš čatnasemiin fuolakeahttá oktasaččat sohppojuvvon mearrádusat eai olláhuhttojuvvo.
Nyt olisi opetusministeriön viimein aika aloittaa kielenelvytysohjelman toteuttaminen yhdessä saamelaiskäräjien kanssa.
Dál oahpahusministeriijas livččii juo viimmat áigi álggahit giellaealáskahttinprográmma olláhuhttima ovttas sámedikkiin.
Toivoisin, että tästä tulisi päätös pikaisesti, jotta saamelaiskäräjillä olisi jotain myönteistä kerrottavaa YK:n erityisraportoija James Anayalle huhtikuun puolessa välissä.
Sávalin, ahte dás boađálii mearrádus jođánit, vai sámedikkis livččii juoga miehtemielalaš muitalepmosiid ON:a sierraraporterijeaddji James Anayai cuoŋománu beallemuttos.
Hyvää pääsiäistä kaikille blogini lukijoille !
Buriid beassážiid buohkaide mu blogga lohkkiide !
Vuontisjärvellä 31.3.2010
Vuottesjávrres 31.3.2010 Juvvá Lemet
Kilpisjärvi 2020-kuulemistilaisuudesta Saamelaiskäräjät kuuli eilen Käsivarren alueen saamelaisia, poromiehiä, kylän asukkaita ja yrittäjiä Kilpisjärvi 2020-kehittämishankkeesta ja tulipa paikalle myös Enontekiön kunnan edustajakin, hankkeen projektipäällikkö.
Gilbbešjávri 2020-álbmotčoakkámis Sámediggi gulai ikte Giehtaruohttasa guovllu sápmelaččaid, boazoolbmuid, gili orruid ja fitnodatbargiid Gilbbešjávri 2020-gárgehanfidnus ja bođiibe báikki nala maid Eanodaga suohkana ovddasteaddji, fidnu prošeaktajođiheaddji.
Paikalle oli saapunut noin 30 osanottajaa, jopa ylikin, kertomaan näkemyksiään alueen kehittämisestä.
Álbmotčoakkámii ledje boahtán sulaid 30 oasseváldi, juobe eanetge, muitalit oannuideaset guovllu gárgeheamis.
Joukko oli moninainen, mutta oli hyödyllistä kuulla eri elinkeinonharjoittajien näkemyksiä alueen kehittämisestä ja kehittämistarpeista.
Dán jovkku ovddaste iešguđetlágán suorggi olbmot, muhto lei ávkkálaš gullá sierra ealáhusbargiid oainnuid guovllu gárgeheamis ja gárgehandárbbuin.
Kuulemisen pohjalta laadimme muistion ja esitykset Kilpisjärvi 2020-hankkeen ohjausryhmälle.
Gullandilálašvuođa vuođul ráhkadit muittuhančállosa ja evttohusaid Gilbbešjávri 2020-fidnu stivrenjoavkku várás.
Kilpisjärvi 2020-hankkeen tarkoitus on luoda kylän kehittämissuunnitelma vuoteen 2020 asti ja suunnitelman on tarkoitus toimia alueen yleiskaavatyön pohjana.
Gilbbešjávri 2020-fidnu ulbmil lea ráhkadit gili ovddidanplána jagi 2020 rádjái ja dat galgá leat guovllu oppalašlávvabarggu vuođđun.
Hankkeessa suunnitellaan konkreettisia kaavaehdotuksia.
Fidnus plánejuvvojit konkrehtalaš lávvaevttohusat.
Hanketta ohjaa ohjausryhmä, jossa on myös saamelaiskäräjien edustus.
Fidnu stivre stivrenjoavku, mas lea maid sámedikki ovddastus.
Ohjausryhmä kokoontuu seuraavan kerran 9.11.
Stivrenjoavku čoahkkana čuovvovaš have 9.11.
Hankkeen oli tarkoitus loppua vuoden lopussa, mutta ilmeisesti ohjausryhmä hakee työlle jatkoaikaa ensi keväälle, vaikka Enontekiön kunta on jatkoajan hakemista vastustanut.
Fidnu galggai nohkat jagi loahpas, muhto almmatge stivrenjovku ohcá barggu várás joatkkaáiggi boahtte giđa rádjái, vaikko Eanodaga suohkan leage joatkkaáiggi ohcama vuostálastán.
Esittelin kuulijoille Kilpisjärvi 2020-hankkeen tämänhetkisiä esityksiä.
Muitalin guldaleddjiide Gilbbešjávri 2020-fidnu dán mutto evttohusaid.
Hankkeessa esitetään mm. maisemahissin rakentamista Saanalle, lomamökkien ja arktisen seikkailupuiston rakentamista Salmivaaralle, krossirataa lapsille ja nuorille, Jäämeren rataa, vuodepaikkojen lisäämistä 4000 (uusimmassa esityksessä 3600) nykyisestä 1200 vuodepaikasta, moottorikelkka- ja mönkijäreittien perustamista, uusia tieyhteyksiä mm.. Termisjärvelle sekä silta Ruotsiin.
Fidnus evttohuvvojit ee. duovddahisse huksen Sánái, luopmostobuid ja árktalaš fearanpárkka huksen Čoalmmevárrái, krossavuojáhat mánáide ja nuoraide, Jiekŋameara ruovderáŧŧi, seaŋgabáikkiid lasiheapmi 4000 (varraseamos evttohusa mielde 3600) dáláš 1200 seaŋgabáikkis, mohtorgielká- ja njealjejuvllatjohtolagaid vuođđudeapmi, ođđa luoddaoktavuođat ee. Dierpmesvárrái sihke šaldi Ruŧŧii.
Korostin kuulemisessa, että saamelaiskäräjien lähtökohta Kilpisjärven kehittämiselle on saamelaiskulttuurin ja poronhoidon toimintamahdollisuuksien sekä luonnon monimuotoisuuden ja Saanan kansallismaiseman turvaaminen.
Deattuhin dilálašvuođas, ahte sámedikki vuođđun Gilbbešjávrre ovddideamis lea sámi kultuvrra ja boazobarggu doaibmavejolašvuođai, luonddu ja Sáná álbmotduovdaga dorvvasteapmi.
Saamelaiskäräjille on myös hyvin tärkeää säilyttää saamelaisten kotiseutualue elinvoimaisena sekä turvata ja kehittää alueen palvelurakenne.
Sámediggái lea eallindehálaš seailluhit sámiid ruovttuguovllu ealasin, dorvvastit ja gárgehit guovllu bálvalanráhkadusa.
Kilpisjärvellä, kuten muuallakin, tämä tavoite edellyttää alueen monipuolista elinkeinorakennetta ja väestökadon pysäyttämistä.
Gilbbešjávrres, dego eará sajesnai, dát ulbmil gáibida guovllu máŋggabeallásaš ealáhusstruktuvrra ja olbmuid eret muotkuma bisseheami.
Kilpisjärveen kuuluu matkailu, mutta matkailua tulee kehittää sopusoinnussa saamelaiskulttuurin ja luonnon monimuotoisuuden turvaamisen kanssa.
Gilbbešjávrái gullá mátkedoaibmaealáhus, muhto turismma galgá ovddidit oktiiheivvolaččat sámi kultuvrra ja luonddu máŋggahápmásašvuođa dorvvastemiin.
Massamatkailukohteita Suomessa on hyvin monia ja suunnitelmaa 4000 vuodepaikasta kauhistuttaa ainakin minua.
Mássáturismabáikkit gal leat Suomas vaikko man eatnat ja plána 4000 seaŋgabáikkis hirpmástuhttá aŋkke mu.
Minne Kilpisjärvelle nämä 4000 vuodepaikkaa mahtuvat ?
Gosa Gilbbešjávrres dát 4000 seaŋgabáikki čáhket ?
Tunturien rinteille ja laille ?
Várrefilttiide ja – čohkaidego ?
Kilpisjärveen vahvuus on luonto, kaunis, puhdas ja ainutlaatuinen luonto sekä saamelaiskulttuuri ja poronhoito.
Gilbbešjávrre geasuhussan lea luondu, čáppa, ráinnas ja áidnalunddot luondu, sámi kultuvra ja bohccot.
Näitä osa-alueita tulee kehittää ja turvata samalla alueen asukkaiden peruspalvelut.
Dáid oassesurggiid dat galgá ovddidit ja dorvvastit maid oktanaga olbmuid vuođđobálvalusaid.
Kuulemisessa tuli ilmi, että alueen nykyinen infrastruktuuri: tiestö, sähköverkko, jätehuolto sekä puhelin- ja tietoliikenneyhteydet eivät ole toimivia.
Gullandilálašvuođas bođii ovdan, ahte guovllu dálá infrastruktuvra: luottat, elrávdnjefierbmi, bázáhusfuolahus sihke telefun- ja diehtojohtalusoktavuođat eai leat doaimma albma ládje.
Huonot puhelinyhteydet ovat turvallisuusriski turistien määrän lisääntyessä.
Heajos telefunoktavuođat leat dorvvolašvuohtauhkki go turisttaid mearri laská.
Jätehuoltokapasiteetti ei ole nykyisellään riittävä turismikaudella ja päästöt vesistöön rehevöittävät herkkää arktista luontoa.
Bázáhusfuolahuskapasiteahtta ii leat dálážis dárbahassii buorre dalle go lea alimus turistaáigi ja bázáhusat čáhcádahkii dahket hearkkes árktalaš luonddu liiggaš šattolažžan.
Toimivia tietoliikenneyhteyksiä ei saa sivukylille ilman lottovoittoa, niin kallista se on.
Doaibmi diehtojohtalusoktavuođat eai boađe doaresbeal giliide almmá stuora ruhtavuoittu haga, nu divrrasin dakkárat šaddet.
Kilpisjärven tien huono kunto on turvallisuuskysymys, koska rekkaliikenne tiellä ja kylän läheisyydessä on suurta ja kevyen liikenteen väylät puuttuvat.
Gilbbešjávrre luotta heajos ortnet lea dorvvolašvuohtagažaldat, daningo tráilarjohtalus luotta nalde ja gili lahkosiin lea stuoris ja geahppasit vázzin- ja sihkkelastinluottat váilot.
Peruspalvelujen turvaamiseen tulisikin kiinnittää huomiota vahvasti Kilpisjärven kehittämissuunnitelmassa ja peruspalvelujen turvaamisen jälkeen tulisi aloittaa varsinainen kehittämistyö.
Vuođđobálvalusaid dorvvasteapmái galggaliinai giddet sakka fuomášumi Gilbbešjávrre gárgehanplánas ja vuođđobálvalusaid dorvvasteami maŋŋel galggalii álggahuvvot aitosaš gárgehanbárgu.
Matkailun tulisi keskittyä Kilpisjärven vahvuuksiin, ei massaturismiin ja koneisiin perustuvaan turismiin.
Turismmas galggalii Gilbbešjávrres bidjat deattu nanusvuođaide, ii mássáturismii ja turismii, mii atná ávkin mašiinnaid.
Se vielä tästä puuttuisi, että Kilpisjärven kylällä ja tuntureilla pörräisivät villisti moottorikelkkojen lisäksi mönkijät.
Dat dat vel váillolii, ahte Gilbbešjávrre gilis ja váriin márále mohtorgielkkáid lassin njealjejuvllagat.
Poromiehet olivat järkyttyneitä suunnitelman laajuudesta ja pelkäsivät erilaisten hankkeiden vaikeuttavan poronhoidon harjoittamista.
Badjeolbmot ledje hirpmástuvvan plána viidodagas ja balle sierralágán fidnuid váttásnuhttit boazobarggu.
Kehittäminen tuntui myös ristiriitaiselta.
Gárgeheapmi orui maid manname ruossalassii.
Poromiehet eivät saa viedä jalaksilla kulkevia talvisia paimennuskämppiä tuntureihin, mutta mökkejä voi rakentaa lisää.
Boazoolbmot eai oaččo doalvut duoddarii dálveguođohanstobuid, mat fievrreduvvojit mielgasiid nalde, muhto stobuid sáhttá hukset lasi ieš gillái.
Poromiehille paimennuskämpät ovat turvallisuuskysymys, koska sääolosuhteet vaihtelevat Kilpisjärven alueella rajusti.
Boazoolbmuide orrot dorvvolašvuođa dihte guođohanstobuin daningo dálkedilit iežáhuvvet hui olu Gilbbežis.
Jalaksilla kulkevat muutamat mökit talvella eivät haittaa luontoa, mutta poromiehille ne ovat turvallisuuskysymys.
Diet moadde mielggasstobu gal eai vaháguhte luonddu, muhto dat sáhttet muhtimin gádjut boazoolbmuid heakka.
Tähän asiaan tulee saamelaiskäräjien paneutua.
Dán áššiin sámediggi ferte bargat.
Kuulemisessa tuotiin vahvasti esille, että kehittämisessä tulee kunnioittaa alkuperäiskansa saamelaisten oikeuksia ja poronhoidon toimintamahdollisuuksia ja myös luonnon monimuotoisuus uhanalaisine eläin- ja kasvilajeineen on turvattava.
Álbmotčoakkámis bođii hui bures ovdan dat, ahte gárgehanplánas galgá gudnejahttit álgoálbmot sápmelaččaid vuoigatvuođaid ja boazodoalu doaibmanvejolašvuođaid dego maiddái galgá dorvvastuvvot luonddu máŋggahápmásašvuohta uhkivuloš ealli- ja šaddošlájainis.
Kuulemisessa vaadittiin myös tarkkoja suunnitelmien kustannusarvioita, vaikutuksenarviointeja sekä selvityksiä suunnitelman pohjaksi alueen luonnosta, maisemasta, poronhoidosta ja saamelaiskulttuurista.
Dilálašvuođas gáibide maid dárkkes plánaid golluárvvoštallamiid, váikkuhusaid árvvošttallamiid sihke čilgehusaid plána vuođđun guovllu luonddus, duovdagis, boazodoalus ja sámi kultuvrras.
Kuulemisessa todettiin, että hanketta tulee suunnitella edelleen hyvin vuorovaikutteisesti alueen kaikkien asukkaiden ja eturyhmien kanssa.
Gullamis daddjojuvvui, ahte gárgehanfidnu galgá plánejuvvot nu ahte das lea buorre vuorrováikkuhus guovllu buot orruid ja sierra ealáhussurggiid ovddasteddjiid gaskka.
Tähän mennessä kunta on kuullut vain matkailuyrittäjiä.
Dán rádjái gundá (suohkan) lea gullan dušše fitnodagaid, mat barget turismmain.
Kuulemisessa tuli selkeästi ilmi, että nykyinen turismi aiheuttaa ongelmia valvonnan ja ohjeistuksen puutteista johtuen.
Álbmotčoakkámis bođii čielgasit ovdan, ahte dáláš turisma dagaha váttisvuođaid bearráigeahču ja rávvagiid váiluma geažil.
Norjalaisten turistien reittien ulkopuolinen moottorikelkkaliikenne on hallitsematonta ja haittaa kylän asukkaiden viihtyvyyttä ja kotirauhaa ja se estää myös poronhoitajien elinkeinon harjoittamista.
Dačča turisttaid johtolagaid olggobeal mohtorgielkájohtalusa ii baste bearráigeahččat ja dat lea árrun gili olbmuid loaktimii ja ruovtturáfái ja dat eastá maid boazosápmelaččaid boazobarggu.
Toisaalta myös moottorikelkkasafarien reittisuunnitelmista ei ole neuvoteltu poronhoitajien kanssa riittävästi ja safarit ovat voineet vaikeuttaa poronhoitajien työtä.
Nuppe dáfus mohtorgielkásafaraid johtolatplánain ii leat ráđđádallojuvvon dárbahassii olu boazoolbmuiguin ja safarat leat sáhttán váttásnuhttit boazoolbmuid barggu.
Roskaaminen Kilpisjärven ympäristössä on lisääntynyt myös merkittävästi.
Ribahuhttin Gilbbešjávrre birrasis lea lassánan maid hui olu.
Roskaaminen tulee lisääntymään ilmeisesti entisestään, koska reittien varrelta on poistettu vessoja ja roskakoreja.
Ribahuhttin boahtá almmatge vel ovddežisnai lassánit, daningo johtolaid guorain leat váldojuvvon eret hivssegat ja rihpalihtit.
Tämä on lyhytnäköistä toimintaa.
Dán dáfus ii leat gal beare guhkás jurddahuvvon.
Osa maastoliikenteen aiheuttamista ongelmista poistuu ehkä uuden maastoliikennelain myötä, jos lain toteutumisenvalvontaa resursoidaan.
Muhtin oassi meahccejohtalusa dagahan buncaraggáin soaitá jávkat ođđa meahccejohtaluslága mielde, jos lága olláhuhttima bearráigehččui biddjojuvvojit návccat.
Kuulemisen perusteella sain muutamia ajatuksia, joita tulisi kehittämissuunnitelmassa edistää peruspalvelujen turvaamisen lisäksi.
Dán gullandilálašvuođa vuođul ožžon muhtin jurdagiid, maid gárgehanplánas galggalii ovddidit vuođđobálvalusaid dorvvasteami lassin.
Alueen norjalaisille turisteille tulee laatia Kilpisjärven kestävä matkailun opas, jossa kerrotaan maastoliikenteestä, opastetaan moottorikelkkailuun ja luonnon monimuotoisuuden turvaamiseen.
Guovllu dáčča turisttaide galgá ráhkaduvvot Gilbbešjávrre suvdilis mátkedoaimma ofelaš, mas muitaluvvo meahccejohtaalusas, oahpistuvvo mohtorgielkávuodjimii ja luonddu máŋggahápmásašvuođa dorvvasteapmái.
Matkailuryittäjien tulisi myös vuokratessaan kelkkoja kertoa vastuullisesta maastoliikenteestä.
Turismafitnodagat galggale maid láigohettiineaset mohtorgielkkáid muitalit vásttolaš meahccejohtalusas.
Kilpisjärvi 2020-hankkeessa on asetettu tavoite yrittäjäyhdistyksen perustamiseksi Kilpisjärvelle.
Gilbbešjávri 2020-fidnus lea biddjon mihttomearrin fitnodatbargiid searvvi vuođđudeapmi Gilbbešjávrái.
Se on mielestäni hyvä tavoite ja se voisi helpottaa poronhoitajien ja matkailuyrittäjien välisten ongelmatilanteiden ratkaisua.
Dat lea mu mielas buorre jurdda ja dat sáhtálii álkidahttit boazodolliid ja turismafitnodatbargiid gaskavuođa váttisvuođaid čoavdima.
Paliskunta / siidat ja yhdistys voisivat sopia esim. moottorikelkkasafareiden reiteistä yhdessä.
Bálges / siiddat ja searvi sáhtále soahpat omd. mohtorgielkásafaraid johtolagain ovttas.
Lisäksi alueen tieto- ja puhelinliikenne tulee saattaa kuntoon ja tässä asiassa saamelaiskäräjät tekee mielellään yhteistyötä Enontekiön kunnan kanssa.
Dasa lassin guovllu diehto- ja telefunjohtalus galgá ožžojuvvot ortnegii ja dán áššis sámediggi bargá mielalis ovttasráđiid Eanodaga gunddáin.
Kilpisjärvelle tulisi saada myös poliisi.
Gilbbešjávrái galggalii oažžut maid bolesa.
Pitkät etäisyydet aiheuttavat turvallisuusuhkia alueelle.
Guovllu guhkes gaskkat dagahit riskkaid dorvvolašvuhtii.
Saamelaiskäräjät saattaa esityksensä Kilpisjärvi 2020-ohjausryhmälle ja vie sen myös nettiin sen valmistuttua.
Sámediggi doalvu evttohusas Gilbbešjávri 2020-stivrenjovkui ja doalvu dan maid nehttii dan gárváneami mielde.
Hankkeen projektipäällikkö, Lasse Mäkitalo, lupasi välittää omalta osaltaan tilaisuuden terveiset ohjausryhmälle.
Fidnu prošeaktajođiheaddji, Lasse Mäkitalo, lohpidii bealistis doalvut dilálašvuođa dearvvuođagaid stivrenjovkui.
Hanke on vielä luonnosvaiheessa projektipäällikön mukaan ja toki toivon, että sellaisena se pysyy vielä hyvin pitkään hankkeen keskeneräisyyden vuoksi.
Prošeaktajođiheaddji mielde fidnu lea vel gaskandagat ja mun gal dieđusge sávan dan bissut dakkárin hui guhká dan dihte go fidnu lea bahuid gaskandagat.
Itse kyllä näkisin, että hankkeelle pitää saada jatkoaikaa melkeinpä vuosi, jotta hankkeesta saadaan sellainen, johon kaikki voivat yhtyä ja hanke todella palvelee yleiskaavatyötä perusteellisten selvitysten ja pohdittujen esitysten mukaisesti.
Ieš mun gal oainnálin, ahte fidnui galgá oažžut joatkkaáiggi measta jagi, vai fidnus boahtá dakkár, man buohkat sáhttet dohkkehit ja fidnu duođas bálvala oppalašlávvabarggu vuđolaš čilgehusaid ja suokkardallojuvvon evttohusaid mielde.
Nyt hankkeen esitykset ovat vain ilmaan heitettyjä ideoita ilman konkretiaa, hintalappua tai vaikutustenarviointia.
Dál fidnu evttohusat leat dušše áibmui bálkestuvvot jurdagat almmá konkretiija, haddeláhpo dehe váikkuhusaid árvvoštallama haga.
On menty takapuoli edellä puuhun.
Murrii lea gizzojuvvon bađalis.
Kuten tilaisuudessa totesin, saamelaiskäräjät ottaa mielellään vastaan alueen saamelaisten ja yhdistysten näkemyksiä miten aluetta tulisi kehittää ja pyrimme edistämään saamelaiskulttuuria tukevia esityksiämme omassa toiminnassamme ja Kilpisjärvi 2020-hankkeessa.
Dego dilálašvuođas dadjen, sámediggi váldá mielalis vuostá guovllu sápmelaččaid ja servviid oaainnuid das mot guovllu galggalii gárgehit ja sámediggi viggá ovddidit doaimmastis ja Gilbbešjávri 2020-gárgehanfidnus evttohusaid, mat dorjot sámi kultuvrra.
Vuontisjärvellä 31.10.
Vuottesjávrres 31.10.
Pitkä urakka on ohi - saamelaiskäräjälakityöryhmän työ on päättynyt
Guhkes rahčan lea meaddel – sámediggelága ođasnuhttinbargojoavkku bargu lea nohkan
Saamelaiskäräjälain uudistamista valmistellut työryhmä luovutti eilen mietintönsä oikeusministeri Anna-Maja Henrikssonille.
Sámedikki ođasnuhttima válmmaštallan bargojoavku luobahii ikte smiehttamušas vuoigatvuohtaministtar Anna-Maja Henrikssonii.
Työryhmän mietintö oli yksimielinen.
Bargojoavkku smiehttamuš lei ovttamielalaš.
Tämä on todella tärkeää, koska se antaa hyvän pohjan ja edellytykset sille, että työryhmän esitykset myös toteutetaan.
Dát lei duođaid dehálaš, daningo dat addá buori vuođu ja eavttuid dasa, ahte bargojoavkku evttohusat maid olláhuhttojit.
Saamelaiskäräjälakityöryhmä on tehnyt perusteellista ja huolellista työtä hyvässä yhteishengessä.
Sámediggelága ođasnuhttinbargojoavku lea bargan vuđolaš ja fuolalaš barggu buori ovttasbargovuoiŋŋas.
Työryhmän mietintöä voi pitää erinomaisena kompromissina ja toivonkin, että se hyväksytään sellaisenaan mahdollisimman nopeasti.
Bargojoavkku smiehttamuša sáhttá atnit earenoamáš buorrin kompromissan ja sávannai, ahte dat dohkkehuvvo dakkáražžan nu jođánit go vejolaš.
Saamelaiskäräjiä edusti työryhmässä lisäkseni I varapj Tiina Sanila-Aikio ja elinkeino- ja oikeuslautakunnan pj Nilla Tapiola.
Sámedikki ovddastii bargojoavkkus mu lassin I várresd Tiina Sanila-Aikio ja ealáhus- ja vuoigatvuohtalávdegotti sd Nilla Tapiola.
Lisäksi saamelaiskäräjien lakimiessihteeri Aimo Guttorm toimi pysyvänä asiantuntijanamme työryhmässä.
Dasa lassin sámedikki láhkaolmmoščálli Aimo Guttorm doaimmai bissovaš áššedovdin bargojoavkkus.