pere/sami_parallel huggingface dataset:
Tilaisuudessa pitämässäni puheessani toin tuon esille yleisesti saamelaiskäräjien toimintaan liittyviä asioita ja ajankohtaisia kehittämistarpeita erityisesti kulttuuriasioihin liittyen.
Dilálašvuođas doallan sáhkavuorustan bukten ovdan oppalaččat sámedikki bargui gullevaš áššiid ja áigeguovdilis gárgehandárbbuid earenoamážit kulturáššiid buohta.
Toin esille tarpeen nostaa saamelaiskäräjien kautta kanavoituvaa valtioapua merkittävästi nykyisestä.
Bukten ovdan dárbbu loktet sámedikki bakte kanaliserejuvvon stáhtaveahki mearkkašahtti ládje dálážis.
Erityisen suuri tarve olisi saamelaiskäräjien kautta myönnettävälle erityiselle avustukselle lasten ja nuorten saamelaiskulttuuria tukeviin toimintoihin ja hankkeisiin.
Hui stuora dárbu livččii ruhtadoarjagii, mii juolluduvvolii sámedikki bakte earenoamážit mánáid ja nuoraid sámi kultuvrra doaimmaide ja fidnuide.
Toinen suuri tarve on lasten ja nuorten osallisuuden kehittäminen saamelaiskäräjillä, ja tähän tarvitaan kipeästi uusia resursseja.
Nubbi stuora dárbu lea mánáid ja nuoraid oassálastima gárgeheapmi sámedikkis ja dása dárbbahuvvolii jođánit ođđa resurssaid.
Nykyisellä resurssitasolla emme pysty luomaan pysyvää lasten ja nuorten osallisuutta parantavaa järjestelmää Saamelaiskäräjille.
Dáláš resursadásis eat bastte ráhkadit bissovaš vuogádaga, mii buorida mánáid ja nuoraid oassálastima Sámedikkis.
Lisäksi pyysin valtiosihteeriä edistämään saamelaisten kotiseutualueen ulkopuolella asuvien saamelaisten asemaa ja kiinnittämään huomioita saamelaistaiteilijoiden tilanteeseen.
Dasa lassin bivden stáhtačálli ovddidit sámiid ruovttuguovllu olggobealde orru sápmelaččaid sajádaga ja giddet fuomášumi sámi dáiddariid dillái.
Koko puhe on löydettävissä saamelaiskäräjien sivuilta
Oba sága sáhttá gávdnat sámedikki siidduin
Samana päivänä tapasin myös metsähallituksen edustajia epävirallisessa tapaamisessa, jossa oli mukana mm. luontopalvelujohtaja Rauno Väisänen.
Seamma beaivve deaivvadin maid meahcceráđđehusa ovddasteddjiid eahpevirggálaš deaivvadeamis, mas lei mielde ee. luonddubálvalanhoavda Rauno Väisänen.
Tilaisuudessa hän teki kattavan katsauksen osastonsa toimintaan.
Dilálašvuođas son dagai gokčevaš geahčastaga ossodagas bargui.
Juuri ennen tapaamistamme saamelaismuseosäätiö ja metsähallitus olivat allekirjoittaneet sopimuksen yhteistyön tiivistämisestä.
Jur ovdal min deaivvadeami sámimuseavuođđudus ja meahcceráđđehus leigga vuolláičállán soahpamuša ovttasbarggu buorideamis.
Kuulin myös myönteisen uutisen siitä, että metsähallitus on parantamassa saamenkielistä tiedotustoimintaansa lähiaikoina.
Gullen maid miehtemielalaš ođđasa das, ahte meahcceráđđehus lea buorideame sámegielalaš diehtojuohkindoaimma lagaš boahtteáigge.
Perjantaina oli saamelaiskäräjien hallituksen kokous, joka jatkuu maanantaina.
Bearjadaga lei sámedikki stivrra čoakkán, mii joatkahuvvá mánnodaga.
Tiistaina tapaan hallinto- ja kuntaministeri Mari Kiviniemen, jonka kanssa keskustelen aluehallinnon uudistamis- ja kehittämishankkeesta.
Disdaga deaivvadan hálddahus- ja suohkanministtar Mari Kiviniemi, geainna ságastalan guovlluhálddahusa ođašnuhttin- ja gárgehanfidnus.
Keskiviikkona minulla on ilo osallistua tasavallan presidentti Tarja Halosen järjestämään monikulttuurisuutta ja moniarvoisuutta Suomessa käsittelevään presidenttifoorumiin, jossa pidän lyhyen alustuksen.
Gaskavahkko mus lea illu oassálastit dásseválddi presideantta Tarja Halosa lágidan máŋggakultuvrralaš- ja máŋggaárvošašvuođa Suomas gieđahalli presideantaforumii, gos doalan oanehis vuođđosága.
Presidenttifoorumi on nähtävissä internetissä suorana Ylesradion kotisivuilla (
Presideantaforuma sáhttá oaidnit interneahtas njuolggosáttan Yleisradio ruovttusiidduin (
) ja tiivistelmä YLE TV 1:ssä 22.5 klo 14-15.
) ja báddejuvvon čoahkkáigeassun YLE TV 1:žis 22.5. d. 14-15.
Vuontisjärvellä 18.5.2008
Vuottesjávrres 18.5.2008
Pikapäivitys pohjoismaisen saamelaissopimuksen tiimoilta
Jođánis beaivádeapmi davviriikkalaš sámi soahpamuš-bargui
Tänään julkistettiin oikeusministeriön asettaman työryhmän mietintö pohjoismaisen saamelaissopimuksen suhteesta kansalliseen lainsäädäntöön ja kansainvälisiin sopimuksiin.
Odne almmustahttojuvvui vuoigatvuohtaministeriija ásahan bargojoavkku smiehttamuš davviriikkalaš sámi soahpamuša gaskavuođas riikkasis lágaide ja riikkaidgaskasaš soahpamušaide.
Mietintö löytyy oikeusministeriön kotisivuilta osoitteesta: http://www.om.fi/Etusivu/1247667830882 Saamelaiskäräjien edustaja työryhmässä oli I varapuheenjohtaja Irja Seurujärvi-Kari.
Smiehttamuš gávdno vuoigatvuohtaministeriija ruovttusiidduin čujuhusas: http://www.om.fi/Etusivu/1247667830882 Sámedikki ovddasteaddji bargojoavkkus lei I várreságadoalli Irja Seurujärvi-Kari.
Valitettavasti edustajamme ankara työ pohjoismaisen saamelaissopimuksen edistämiseksi ja saamelaisten oikeuksien asianmukaiselle huomioimiselle ei saanut riittävää vastakaikua työryhmässä ja hän joutui jättämään mietintöön laajan loppulausunnon.
Dađi bahábut min ovddasteaddji áŋgiris bargu davviriikkalaš sámi soahpamuša ovddideami várás ja sámiid vuoigatvuođaid áššálaš vuhtii váldima várás ii ožžon dárbahassii olu doarjaga bargojoavkkus ja son šattai guođđit smiehttamuššii viiddes loahppacealkámuša.
Työryhmämietintö olisi ollut kokonaisuutena vielä heikompi nykyisestä ilman saamelaiskäräjien edustajan vahvaa työtä pahimpien saamelaisten oikeusasemaa heikentävien kohtien poistamiseksi mietinnöstä.
Bargojoavkku smiehttamuš livččii leamaš ollisvuohtan vel heajut dálážis almmá sámedikki ovddasteaddji nanu barggu sihkkut smiehttamušas vearrámus deakstasajiid, mat heajude sámiid riektesajádaga.
Työryhmän mietintö uutisoitiin hyvin negatiivisesti saamelaisten oikeuksien kannalta.
Bargojoavkku smiehttamuš ilmmuhuvvui hui negatiivvalaččat sámiid vuoigatvuođaid dáfus.
Näin muutamia otsikoita, joissa työryhmän näkemyksen mukaan sanottiin pohjoismaisen saamelaissopimusluonnoksen olevan Suomen perustuslain vastainen.
Oidnen muhtin bajilčállosiid, main daddjojuvvui ahte bargojoavkku oainnu mielde davviriikkalaš sámi soahpamušhámus lea Suoma vuođđolága vuostá.
Työryhmämietintö ei ollut saamelaiskäräjien puheenjohtajan kannalta miellyttävää luettavaa.
Bargojoavkku smiehttamuš ii lean munnje sámedikki ságadoallin mielamiel lohkamuš.
Saamelaiskäräjien toiveena on, että vuoden 2005 luonnos pohjoismaiseksi saamelaissopimukseksi hyväksyttäisiin lähes sellaisenaan kuitenkin niin, että saamelaisten oikeuksia ei heikennetä.
Sámedikki sávaldahkan lea, ahte jagi 2005 hámus davviriikkalaš sámisoahpamuššan dohkkehuvvolii measta dakkáražžan muhto goitge nu ahte sámiid rievttit eai heajuduvvo.
Mietinnössä pohjoismaista saamelaissopimusluonnosta käytiin hyvin ylimalkaisesti läpi, lueteltiin asiaan liittyvät Suomen lainkohdat ja todettiin kaikissa kohdissa jotka lisäisivät saamelaisten oikeuksia ” asia on ongelmallinen perustuslain kannalta ”, ” artikla lisäisi Suomen kansainvälisiä velvoitteita ” näitä toteamuksia sen kummemmin perustelematta juridisesti.
Smiehttamušas davviriikkalaš sámi soahpamuš ii gieđahallon beare čiekŋalit, oažžu dadjat buorebutge geahppasit. Das logahallojuvvoje dán áššái gullevaš Suoma láhkabáikkit ja gávnnahuvvui buot báikkiin mat lasihivčče sámiid vuoigatvuođaid, ahte ” ášši lea čuolbmái vuođđolága dáfus ”, ” artihkal lasihivččii Suoma riikkaidgaskasaš geatnegasvuođaid ”. Dát dajaldagat eai ákkastallojuvvo dađi dárkileappot juridihka dáfus.
En tiedä, mitä lisäarvoa tällainen toteava työryhmätyöskentely tuo.
In dieđe mii lassiárvvuid dakkár bargojoavkobarggus lea, go ášši duššebeare daddjojuvvo ákkastalakeahttá.
Mietinnössä ei aidosti arvioida sopimusluonnoksen suhdetta kansalliseen lainsäädäntöön eikä pohdita millaisia lainsäädäntömuutoksia sopimuksen ratifiointi toisi.
Smiehttamušas ii eakti vuogi mielde árvvoštallojuvvo soahpamušhápmosa gaskavuohta riikkasis lágaide iige guorahallojuvvo makkár láhkanuppástusaid soahpaamuša ratifiseren buvttálii.
Mietinnöstä käy ilmi, että Suomi haluaisi neuvotella pohjoismaisen saamelaissopimuksen uudelleen siten, että saamelaisten asemaa heikennettäisiin eikä aitoa saamelaisten aseman parantamista toteutettaisi.
Smiehttamušas boahtá ovdan, ahte Suopma hálidivččii ráđđádallat davviriikkalaš sámi soahpamuša ođđasit nu, ahte sámiid sajádat heajuduvvolii iige sámiid sajádat buoriduvvole rievttes ládje.
Myös ns. paikallisten ihmisten (kuntalaisten) oikeuksista haluttaisiin huolehtia ja rinnastaa ne alkuperäiskansaoikeuksiin.
Maiddái nd. báikkálaš olbmo (gieldda ássi) vuoigatvuođain hálidit atnit ávvira ja buohtastahttit daid álgoálbmotvuoigatvuođaide.
Työryhmämietintö ei tue pohjoismaisen saamelaissopimuksen ratifiointia.
Bargojoavkosmiehttamuš ii doarjjo davviriikkalaš sámi soahpamuša ratifiserema.
Sopimuksen ratifiointi näyttäytyy ainakin Suomen osalta yhä kaukaiselta, ellei valtioneuvostossa ole tahtoa asian edistämiseen pohjoismaisen saamelaissopimusluonnoksen mukaisesti.
Soahpaamuša ratifiseren orru leame aŋkke Suoma buohta ain hui guhkkin, jos stáhtaráđis leat dáhttu ášši ovddideapmái davviriikkalaš sámi soahpaamušhápmosa mielde.
Mutta, koska Ilo 169-sopimuksen ratifiointikin on yhä auki, millaiset mahdollisuudet pohjoismaisen saamelaissopimuksen ratifiointiin oikein ovat ?
Go Ilo 169-soahpaamuša ratifiserenge lea ain bahuid gaskan, de oažžu jearrat makkár vejolašvuođat davviriikkalaš sami soahpamuša ratifiseremii rievtti mielde oba leatge ?
Heikot, pahoin pelkään.
Balan, ahte oba heajut.
Tämän työryhmän jälkeen oikeusministeriö varmaankin perustaa toisen työryhmä pohtimaan sitä, mitä tämän työryhmän mietinnössään esille ottamat asiat tarkoittavat.
Dán bargojoavkku maŋŋel vuoigatvuohtaministeriija sihkkarit vuođđuda nuppi bargojoavkku suokkardit dan, maid dán bargojoavkku smiehttamušastis ovdan váldán áššit rievtti mielde dárkkuhit.
Suomessahan on perinteisesti perustettu työryhmiä, tehty selvityksiä, mietintöjä ja tutkimuksiakin, joita on perusteltu tavoitteella saamelaisten oikeusaseman parantamiseksi.
Suomashan leat árbevirolaččat ceggen bargojoavkkuid, dahkan čilgehusaid ja dutkamušaidnai, maid leat ákkastallan sámiid riektesajádaga buorideami ulbmiliin.
Tosiasiassa nämä hankkeet ovat hidastaneet saamelaisten oikeuksien toteutumista.
Duohtaáššis dát fidnut lea njoazidan sámiid vuoigatvuođaid olláhuvvama.
Suomella on tällaisesta toiminnasta eli ILO 169-sopimuksen ratifioimattomuuden osalta pitkä ja ansiokas hidasteluhistoria aina 1990-luvulta lähtien.
Suomas lea dákkár doaimmas dehege ahte dat ii leat ratifiseren ILO 169-soahpamuša, hui guhkes ja ánssolaš ájihanhistorjá gitta 1990-logu rájes.
Toivottavasti tällainen samanlainen selvittelyvyyhti ei tapahdu pohjoismaisen saamelaissopimuksen osalta.
Doaivvu mielde dákkár seammalágán čielggademiid ráidu ii dáhpáhuva davviriikkalaš sámi soahpamuša olis.
Työryhmämietintö on sinänsä tärkeä, koska se voi vaikuttaa Suomen kantaan mahdollisissa pohjoismaisen saamelaissopimuksen ratifiointineuvotteluissa.
Bargojoavkosmiehttamuš lea iešalddes dehálaš, daningo dat sáhttá váikkuhit Suoma oidnui vejolaš davviriikkalaš sámi soahpamuša ratifiserenráđđádallamiin.
Siksi olen vaatinut, että saamelaiskäräjien kokouksen on päästävä antamaan asiassa lausunto.
Dan dihte lean gáibidan, ahte sámediggi čoakkán galgá beassat addit áššis cealkámuša.
Asianesittelijämme ovat kiireellisestä aikataulusta huolimatta alkaneet valmistella saamelaiskäräjien lausuntoa omalta toimialaltaan hallituksen puhelinkokoukselle 4.12 jonka käsittelyn jälkeen lausuntoesitys toimitetaan yleiskokouksen käsittelyyn 16.12.
Sámedikki áššegieđahallit leat hohpolaš áigedávvalis fuolakeahttá álgán válmmaštallat sámedikki cealkámuša iežaset doaimasuorggis stivrra telefunčoakkámii 4.12., man gieđahallama maŋŋel cealkámušárvalus doaimmahuvvo dievasčoakkáma gieđahallamii 16.12.
Porotalouden ja luontaiselinkeinojen rahoituslain uudistuksesta
Boazodoalu ja luondduealáhusaid ruhtadanlága ođasnuhttimis
Maa- ja metsätalousministeriö on asettunut keväällä työryhmän pohtimaan porotalouden ja luontaislainkeinojen rahoituslain eli POLURA-lain kokonaisuudistusta.
Eanan- ja meahccedoalloministeriija lea ceggen giđđat bargojoavkku suokkardit boazodoalu ja luondduealáhusaid ruhtadanlága dehege POLURA-lága ollislaš ođasnuhttima.
Nykyinen poronhoidon tukijärjestelmä poronhoitajalle koostuu pääasiassa 26 euron eläinkohtaisesta tuesta, 20 % investointituesta kaluston uusimiseen viiden vuoden välein ja erinäisistä lainoista.
Dálá boazodoalu doarjjavuogádat boazodoallái čoaggana eanas 26 euro ealliguovdasaš doarjagis, 20 % investerendoarjagis meahccefievrruid ođasnuhttimii viđa jagi gaskkaid ja sierralágán loanain.
POLURA-työryhmässä toimii saamelaiskäräjien edustajana hallituksen jäsen ja poromies Asko Länsman.
Sámedikki ovddasteaddjin POLURA-bargojoavkkus lea sámedikki stivrra lahttu Asko Länsman, gii iešnai lea badjeolmmái.
Työryhmä on luovuttanut väliraporttinsa kesällä ja työryhmän tulee laatia ehdotuksensa tämän vuoden loppuun mennessä.
Bargojoavku lea luobahan gaskaraporttas geasset ja bargojoavku galgá ráhkadit evttohusas dán jági loahpa rádjái.
Tavoitteenani on ollut että myös Lappi-työryhmä olisi loppuraportillaan tuonut tukea ja ehdotuksia poronhoidon kehittämiseksi, mutta en saanut riittävästi tukea esityksilleni.
Mu ulbmilin lea leamaš, ahte maiddái Lappi-bargojoavku livččii loahpparaporttastis addán doarjaga ja evttohusaid boazodoalu ovddideami várás, muhto in ožžon dárbahassii olu doarjaga evttohusaidasan.
Saamelaiskäräjien tavoitteena POLURA-työssä on saada saamelaisporonhoidolle oma tukijärjestelmänsä ja saada poronhoidon tukitasoa nostettua.
Sámedikki ulbmilin POLURA-barggus lea oažžut sámi boazodollui iežas doarjjavuogádaga ja oažžut boazodoalu doarjjadási badjánit.
Lisäksi keskeinen tavoite on saada poronhoidon investointituen ehtoja paremmaksi siten, että tukitasoa nostetaan 20 %:sta 40 %:iin ja kaluston uudistamiseen myönnetään tukea kahden vuoden välein.
Dasa lassin guovddášulbmil lea oažžut boazodoalu investerendoarjaga eavttuid buorránit nu ahte doarjjadássi bajiduvvo 20 %:s 40 %:ii ja ahte meahccefievrruid, mohtorgielkká ja geassevuojániid lonuheapmái mieđihuvvo doarjja guovtti jagi gaskkaid.
Nykyisin investointitukea myönnetään viiden vuoden välein kaluston hankintaan.
Dáláš investerendoarjja mieđihuvvo viđa jagi gaskkaid.
Paimennuskalusto ei kestä viittä vuotta, ja poromiesten on uusittava ne parin vuoden välein.
Mohtorgielkkát, mohtorsykkelat ja njealjejuvllat mönkijät eai gierdda boazosápmelaččaid beaivválaš boazobarggus vihtta jagi, muhto dat fertejit lonuhuvvot moatti jagi gaskkaid.
Toinen keskeinen tavoitteemme on saada porotalouden eläinkohtainen tuki nostettua jo tulevalle poronhoitovuodelle Euroopan Unionin sallimaan ylärajaan eli 36 euroon porolta.
Nubbi guovddáš ulbmil lea oažžut boazodoalu ealliguovdasaš doarjaga loktanit juo boahtte boazodoallojahkái Eurohpa Uniovnna mieđihan badjerádjái dehege 36 euroi bohccos.
Nykyinen eläinkohtainen tuki on aivan liian alhainen tasoltaan, eikä 36 euroa ole sekään kuin indeksikorotus verrattuna esimerkiksi kotieläinten tukitasoon.
Dáláš ealliguovdasaš doarjja, 26 euro, lea aivve liiggás unni, iige 36 euro leat datge go indeaksabajideapmi veardidettiin ovdamearkkadihte oapmedoalu doarjjadássái.
Mikäli tukitasoa ei paranneta, poronhoitoalueella poronhoitajien olisi kannattavampaa ryhtyä paimentamaan esimerkiksi lampaita, joista saa eläintä kohti usean sadan euron tuen.
Jos doarjjadássi ii buoriduvvo, boazodoalloguovllu boazodolliide livččii eambbo gánnáhahtti guođohišgoahtit omd. sávzzaid, main oažžu ealli nala máŋgga čuođi euro stuoru doarjaga.
Kotieläintaloudessa on käytössä eläinkohtaisen tuen ja teurastuen yhdistelmiä.
Oapmedoalus lea anus ealliguovdasaš ja njuovvandoarjaga oktiibidju.
Myös porotalouden tukijärjestelmää olisi järkevä kehittää eläinkohtaisen ja teurastuen yhdistelmäksi.
Maiddái boazodoalu doarjjaortnega gánnáhivččii gárganahttit ealliguovdasaš ja njuovvandoarjaga oktiibidjun.
Eläinkohtaisesta tuesta ei tule kuitenkaan luopua, koska vain teurastuki tukimuotona pakottaisi poronhoitajat teurastuksiin ja antaisi lihanostajille paremman neuvotteluaseman lihan hinnan määräytymisessä.
Ealliguovdasaš doarjagis ii goitge galggale luohpat, daningo dušše njuovvandoarjja doarjjahápmin bággelii boazodolliid njuovvamii ja attálii biergooastiide buoret ráđđádallansajádaga biergohatti mearrahuvvamis.
Teurastuki eläinkohtaisen tuen lisänä olisi toimiva erityisesti niissä paliskunnissa joissa on vaikea pitää poroluku suurimman sallitun poromäärän rajoissa.
Njuovvandoarjja ealliguovdasaš doarjaga lassin livččii doaibmi earenoamážit dain bálgesiin, main lea váttis doallat boazologu stuorimus lobálaš boazomeari rájiid siste.
Saamelaiskäräjien työn tueksi POLURA-työryhmässä olemme kysyneet saamelaisalueen paliskunnilta kirjallisia näkemyksiä ja ehdotuksia miten POLURA-lakia tulee uudistaa.
Sámedikki barggu doarjjan POLURA-bargojoavkkus leat jearran sámiid ruovttuguovllu bálgesiin čálalaš oainnuid ja evttohusaid mot POLURA-láhka galgá ođastuvvot.
Tämän johdosta pidimme saamelaiskäräjien ja saamelaisten kotiseutualueen paliskuntien yhteiskokouksen viime maanantaina Inarissa.
Dán dihte mii doalaimet sámedikki ja sámiid ruovttuguovllu bálgesiid oktasaščoakkáma mannan mánnodaga Anáris.
Kokouksessa käsittelimme ennen kaikkea saamelaiskäräjien ehdotusta saamelaisporonhoidon omasta tukijärjestelmästä eli nk. Laumaporonhoidon paimennustuesta, jolla tuettaisiin paimentolaisporonhoitoa ja sen säilymistä ja kehittymistä.
Čoakkámis gieđahalaimet vuohččan sámedikki evttohusa sámi boazodoalu iežas doarjjavuogádagas dehege ng. ealloboazodoalu guođohandoarjagis, mas dorjojuvvolii ealloboazodoallu ja dan seailun ja gárganeapmi.
Saamelaisten kotiseutualueella poronhoito perustuu tokkapaimennukseen, joka aiheuttaa polttoainemenoja ja kaluston kulumista.
Sámiid ruovttuguovllus boazodoallu vuođđuduvvá ealuid guođoheapmái, mas čuvvot dieđusge bensiidnagolut ja meahccefievrrut maid gollet.
Paimennus on kuitenkin välttämätöntä porojen hyvinvoinnin kannalta.
Guođoheapmi lea goit vealtameahttun bohccuid buresbirgejumi dáfus.
Kokous oli yksimielinen siitä, että POLURA-tuen kokonaistasoa tulisi tarkistaa ylöspäin, POLURA-tuen rakennetta tulee muuttaa ja että paimennustukea saamelaisalueen paliskunnille on vaadittava POLURA-lain uudistamisen yhteydessä.
Čoakkán lei ovttaoaivilis das, ahte POLURA-doarjaga ollislaš dási galgá loktet, POLURA-doarjaga ráhkadusa galgá rievdadit ja ahte sámiid ruovttuguovllu bálgesiidda galgá gáibidit guođohandoarjaga POLURA-ođasnuhttima olis.
Perusteet paimennustuen vaatimiselle löytyvät Suomen perustuslaista, eduskunnan perustuslakivaliokunnan päätöksistä ja EU:n liittymissopimuksesta, jonka perusteella Suomen viranomaisilla on mahdollisuus kansallisin toimin ja EY. – oikeuden estämättä myöntää saamelaisten poronhoitoon erityisiä oikeuksia saamelaisten kotiseutualueella.
Ákkat guođohandoarjaga gáibideapmái gávdnojit Suomma vuođđolágas, riikkabeivviid vuođđoláhkaváljagotti mearrádusain ja EU:a searvansoahpamušas, man vuođul Suoma eiseválddiin lea vejolašvuohta álbmotlaš doaimmaiguin ja Eurohpa ovttastumi lága easttekeahttá mieđihit sámi boazodollui sierra vuoigatvuođaid sámiid ruovttuguovllus.
EU:n parlamentti puolestaan on pitänyt mahdollisena sallia saamelaisporonhoidon edelleen kehittämisen saamelaisten omalta kulttuuriselta pohjalta yhteisön tukemana.
EU:a parlameanta lea bealistis atnán vejolažžan gárganahttit sámi boazodoalu sápmelaččaid iežaset kultuvrra vuođul nu ahte uniovdna dan doarju.
Eteläisellä poronhoitoalueella suuri osa poronhoitajien tuloista tulee peltotuista ja myös metsätaloudesta.
Lulit boazodoalloguovllus eanas boazodolliid boađuin bohtet gieddedoarjagiin ja maiddái vuovdedoalus.
Saamelaisporonhoito on ennen kaikkea kulttuurinen elinkeino, ja se ylläpitää saamen kieltä ja saamelaiskulttuuria sekä mahdollistaa asumisen saamelaisten kotiseutualueella.
Sápmelaš boazodoallu lea earenoamážit kultuvrralaš ealáhus ja dat bajásdoallá sámegiela ja sámi kultuvrra ja dasa lassin dahká obanassiige vejolažžan orruma sámiid ruovttuguovllus.
Saamelainen poronhoito takaa parhaiten eläinten hyvinvoinnin, koska paimennusjärjestelmä mahdollistaa parhaiten sen, että poro laumana voi noudattaa biologista vaellusviettiään. Eläinten hyvinvointi näkyy myös lihan laadussa ja maussa.
Sápmelaš boazodoallu dáhkida buoremusat elliid buresbirgejumi, daningo guođohanvuogádat dahká buoremusat vejolažžan dan, ahte boazu eallun sáhttá eallit biologalaš ohkoladdanvieruidis mielde.
Eläinten hyvinvoinnilla on vaikutusta myös lihan terveellisyyteen.
Elliid buresbirgejupmi lea váikkuhus maid bierggus dearvvašvuhtii.
Ruokinnassa olevien porojen liha ei ole yhtä terveellistä kuin paimennettujen porojen liha, koska lihan rasvaominaisuudet muuttuvat ravinnon myötä.
Gárdebiebmanbohccuid biergu leat liikká dearvvašlaš go daid bohccuid, mat guođohuvvojit, daningo bierggu vuodjadoallu rievdá biepmu mielde.
Maataloudessa itse asiassa on jo käytössä eläinten hyvinvointituki, jota voi omalta osaltaan soveltaa paimennustuen perusteissa ja määräytymisessä.
Eanandoalus lea iešalddes juo anus elliid buresbirgendoarjja, man sáhttá heivehit guođohandoarjaga ákkain ja mearrahuvvamis.
Maataloudessa kotieläintila voi saada maksimissaan 3000 euroa hyvinvointitukea vuodessa ja se tulee kaikkien muiden tukien päälle.
Eanandoalu bealde oapmedállu sáhttá oažžut bajimus mearis mielde 3000 euro buresbirgendoarjaga jahkái ja dat boahtá buot eará doarjagiid nala.
Paimennustuen tulee perustua luonnollisesti paimentolaisporonhoitoon.
Guođohandoarjja galgá vuođđuduvvat lunddolaččat boazobargomállii, mas ealut guođohuvvojit miehtá jagi.
Tukea saisi ympärivuotisena paimennuspäiviltä.
Doarjaga galggalii oažžut guođohanbeivviin miehtá jagi.
Tuen saamisen ehdot ja maksimimäärät tulee tietenkin tarkasti määrittää.
Doarjaga oažžuma eavttut ja eanemusmearit galget dieđusge dárkket meroštallojuvvot.
Tuki ei saa kuitenkaan lisätä byrokratiaa, vaan tuen hakemisen ja tuen käytön seurannan tulee perustua nykyiseen kirjanpitojärjestelmään ja ajopäiväkirjojen käyttöön.
Doarjja ii oaččo lasihit byrokratiija, muhto doarjaga ohcama ja doarjaga bearráigeahčču galgá vuođđuduvvat dáláš ruhtadoallovuogádahkii ja vuodjinbeaivegirjjiid atnui.
Tuki tulisi myöntää useasti vuodessa ja myös ennakkona, kuten maatalouden tukijärjestelmässä on jo mahdollista.
Doarjja galggalii juolluduvvot máŋgga háve jagis ja maiddái ovddalgihtii, dego eanandoalu doarjjavuogádagas lea juo vejolaš.
Itse koen tuen erityisen tärkeäksi saamelaisporonhoidon tulevaisuudelle, ja omalta osaltaan se mahdollistaisi myös nuorten entistä aktiivisemman osallistumisen poronhoitotyöhön.
Ieš gal oainnán doarjaga earenoamáš mávssolažžan sámi boazodoalu boahtteáigái ja dat bealistis dagalii vejolažžan maiddái nuoraid ein árjjálaččat bargama bohccuiguin.
Tuki mahdollistaisi saamelaisen poronhoitomallin ja sen perinteiden säilymisen tulevaisuudessakin.
Doarjja dagalii maid vejolažžan sápmelaš boazodoallomálle ja dan árbevieruid seailuma boahtteáiggenai.
Paimennustuki estäisi tehokkaasti suomalaisen tarhaporonhoitomallin leviämisen saamelaisporonhoitoon, vaikka tukijärjestelmä ja lihantuotannon tehokkuus nykyisellä poronhoitajien tulotasolla voikin houkutella saamelaisporonhoitajia tarhaporonhoidon piiriin, jossa on käytössä mm. maatalouden pelto- ja muut tuet.
Guođohandoarjja easttálii beaktilit suopmelaš gárdeboazodoallomálle lávdama sámi boazodollui, vaikko doarjjavuogádat ja biergobuvttadeami beaktilvuohta dáláš boazodoalu dinesdásiin sáhttánai geasuhit boazosápmelaččaid gárdebiebmanmállet boazodoalu ollái, mas lea anus ee. eanandoalu giedde- ja eará doarjagat.
Saamelaiskäräjät valmistelee yksilöidyn esityksensä paimennustuesta ja sen määräytymisestä POLURA-työryhmälle.
Sámediggi válbme bienalaš evttohusas guođohandoarjagis ja dan mearrahuvvamis POLURA-bargojovkui.
Yhteiskokouksessa sovimme myös, että jatkamme yhteistyötä saamelaisalueen paliskuntien ja saamelaiskäräjien kesken.
Oktasaščoakkámis soabaimet maid, ahte joatkit sámedikki ja sámiid ruovttuguovllu bálgesiid ovttasbarggu.
Vuontisjärvellä 28.9.2008
Vuottesjávrres ramádahkan
Viime blogikirjoituksesta on ehtinyt vierähtää jo tovi ja paljon on ehtinyt tapahtua, myös positiivista.
Maŋimus bloggačállosisttán lea juo guhkes áigi ja olu lea háhppehan dáhpáhuvvat, maiddái positiivvalaš áššit.
Enontekiön kunta on päättänyt osallistua saamelaisen lastenkulttuurikeskuksen kuntakohtaiseen kustannukseen.
Eanodaga suohkan lea mearridan oassálastit sámi mánáidkulturguovddáža suohkanguovdasaš goluide.
Tämä on erittäin hieno asia.
Dát lea hui buorre ođas.
Toisena iloisena asiana on opetusministeriön päätös myöntää saamelaiskäräjille 100 000 euroa vuodelle 2009 saamelaisten kieli- ja kulttuuripesätoimintaa varten.
Nubbin somáš áššin lea oahpahusministeriija mearrádus mieđihit sámediggái 100 000 euro jahkái 2009 sámi giella- ja kulturbeassedoaimma várás.
Valtionavustuksella rahoitetaan Inarin kirkonkylässä toimivan inarin- ja koltansaamenkielisen kielipesän toimintaa yhteensä 81 200 eurolla ja Vuotsossa sijaitsevan pohjoissaamenkielisen kielipesän toimintaa yhteensä 18 800 eurolla.
Stáhtavehkiin ruhtaduvvo Anára girkogili anáraš- ja nuortalašgiel giellabeassedoaibma oktiibuot 81 200 euroin ja Vuohču davvisámegiel giellabeassedoaibma oktiibuot 18 800 euroin.
Marraskuun puolivälissä saamelaisten yhteistyöelin, saamelainen parlamentaarinen neuvosto oli YK:n pysyvän foorumin vieraana Kaarasjoella Norjassa.
Skábmamánu beallemuttos sámiid ovttasbargoorgána, Sámi parlamentáralaš ráđđi lei ON:a bissovaš foruma guossin Kárášjogas Norggas.
YK:n pysyvä foorum on alkuperäiskansakysymyksiin erikoistunut YK:n elin.
ON:a bissovaš forum lea álgoálbmotáššiide spesialiseren ON:a orgána.
Toimitin pysyvälle foorumille raportin saamelaisten ihmisoikeustilanteesta Suomessa.
Doaimmahin bissovaš forumii raportta sámi olmmošvuoigatvuohtadilis Suomas.
Raportti löytyy saamelaiskäräjien kotisivuilta englanniksi lausunnot 2009-osiosta.
Raporta gávdno sámedikki ruovttusiidduin eŋgelasgillii cealkámušat 2009-oasis.
Samalla viikolla neuvottelimme myös Raittijärven polun toteutuksesta Rovaniemellä.
Seamma vahku ráđđádalaimet maid Ávžžášjávrri bálgá huksemis Roavenjárggas.
Viime viikolla koko viikko meni erilaisten kokouksien valmistelussa.
Mannan vahku áigge oba vahkku manai sierralágán čoakkámiid válmmaštallamis.
Perjantaina osallistuin biodiversiteettityöryhmän kokoukseen Helsingissä.
Bearjadaga oassálasten biodiversiteahttajoavkku čoakkámii Helssegis.
Työryhmä on pidemmältä nimeltään: Suomen luonnon monimuotoisuuden suojelun ja kestävän käytön kansallisen strategian ja toimintaohjelman 2006-2016 toteutusta ja seurantaa edistävä työryhmä.
Bargojoavku lea guhkit nama mielde Suoma luonddu máŋggalágánvuođa suddjema ja suvdilis anu našuvnnalaš strategiija ja doaibmaprográmma 2006-2017 olláhuhttima ja čuovvuma ovddideaddji bargojoavku.
Työryhmä on todella mielenkiintoinen ja osallistun sen työhön aina kuin voin.
Bargojoavku lea duođaid miellagiddevaš ja oassálasttán dan bargui álohii go fal sáhtán.
Perjantaina käsittelimme biodiversiteettisopimuksen maaraporttia sopimuksen sihteeristölle.
Bearjadaga gieđahalaimet biodiversiteahttasoahpamuša riikaraportta, mii sáddejuvvo soahpamuša čállingoddái.
Maaraportissa käsitellään saamelaisia koskevia asioita ja asetetaan myös tavotteita biodiversiteetin suojelulle lähivuosille.
Riikaraporttas gieđahallojuvvojit áššit, mat gieđahallet sápmelaččaid ja biddjojuvvojit maid ulbmilat biodiversiteahta lagašjagiid suodjaleapmái.
Toin omat huomioni jo etukäteen kirjallisesti.
Bukten iežan mearkkašumiid juo ovddalgihtii čálalaččat.
Käsittelimme myös biodiversiteettiviestinnän strategiaa ja toivoin, että tietoa biodiversiteetistä olisi saatavilla myös saameksi.
Gieđahalaimet maid biodiversiteahttasoahpamuša kommunikašuvnna strategiija ja sávven, ahte diehtu biodiversiteahtas livččii maid sámegillii.
Suomen Ympäristökeskuksen tutkija esitteli työryhmälle ekosysteemilähestymistapaa.
Suoma birasguovddáža dutki buvttii ovdan bargojovkui ekosystemalaš lahkonanvuogi.
Ekosysteemilähestymistapa on biodiversiteettisopimuksen viitekehys, jonka avulla pyritään kokonaisvaltaiseen näkemykseen luonnonalueiden suojelussa, hoidossa ja kestävässä käytössä.
Ekosystemalaš lahkonanvuohki lea biodiversiteahttasoahpamuša refereansarápma, mainna viggojuvvo ollislaš oidnui luondduviidodagaid suodjaleamis, dikšumis ja suvdilis anus.
Lähestymistapa painottaa ekosysteemien rakenteen ja toiminnan säilyttämistä, jotta ihmisille ja luonnolle arvokkaiden ekosysteemipalvelujen saatavuus turvataan.
Lahkonanvuohki deattuha ekosystema struktuvrra ja doaimma seailluheami, vai olbmuide ja lundui divrras ekosystemabálvalusaid oažžun dorvvastuvvo.
Toivottavasti ekosysteemilähestymistapaa ruvetaan soveltamaan laajasti myös saamelaisten kotiseutualueen viranomaisissa maankäytössä ja kaavoituksessa.
Doaivvu mielde ekosystemalaš lahkonanvuohki álgojuvvo guoskaduvvot viidát maid sámiid ruovttuguovllu eiseválddiid olis eanangeavaheamis ja lávvemis.
Lauantaina minulla oli ilo ja kunnia osallistua Merkkivuoden 1809 päätapahtumaan Porvoossa.
Lávvordaga mus illu ja gudni searvat Mearkajagi 1809 váldodáhpáhussii Porvoos.
Kutsuvieraille esitettiin Porvoon juhlallisessa kirkossa näytelmä Laulu Suomelle, jonka jälkeen osallistuin Porvoon kaupungin vastaanotolle.
Bovdejun gussiide nektojuvvui Porvoo fiinna girkus čájálmas Lávlu Suoma várás ja dan maŋŋel oassálasten Porvoo gávpoga vuostáiváldimii.
Maanantaina osallistuin Maailman porokansojen neljänteen maailmankongresiin Koutokeinossa.
Ovddetbeaivve oassálasten Máilmmi boazoálbmogiid njealját máilmmikongressii Guovdageainnus.
Toin tilaisuuteen saamelaiskäräjien tervehdyksen, joka löytyy parin päivän päästä saamelaiskäräjien kotisivuilta puheet-osiosta pohjoissaameksi.
Bukten dilálašvuhtii sámedikki dearvvahusa, mii gávdno moatti beaivvi siste sámedikki ruovttusiidduin ságat-oasis davvisámegillii.
Iltapäivällä saamelaiskäräjien hallitus piti puhelinkokouksen, jossa ainoana asiana oli lausunnon antaminen PEFC- metsäsertifiointikriteeristöstä.
Eahkesbeaivve sámedikki stivra doalai telefunčoakkáma, mas áidna áššin lei cealkámuša addin PEFS-vuovdesertifiserenkritearas.
Hallitus päätti palauttaa asian elinkeino- ja oikeuslautakunnan käsittelyyn ja käsittelee asiaa seuraavassa kokouksessaan 14.4.
Stivra mearridii máhcahit ášši ealáhus- ja vuoigatvuohtalávdegotti gieđahallamii ja gieđahallá ášši čuovvovaš čoakkámisttis 14.4.
Loppuviikko minulla kuluukin Helsingissä.
Loahppavahkku mus mannánai Helssegis.
Keskiviikkona osallistuin kestävän kehityksen toimikunnan kokoukseen.
Odne oassálastten suvdilis gárganeami doaibmagotti čoakkámii.
Kokouksessa käsiteltiin Itämerta ja kokouksessa painotettiin erityisesti Itämeren suojelun kehittämistä.
Čoakkámis gieđahallui Nuortameara dilli ja čoakkámis deattuhuvvui earenoamážit Nuortameara suodjaleami gárgeheapmi.
Eduskunnalle annetaan kesään mennessä Itämeri-selonteko.
Riikkabeivviide addojuvvo geasi rádjái Nuortamearra-čielggadeapmi.
Iltapäivällä osallistuin työ- ja elinkeinoministeriössä saamelaiskäräjälain mukaisiin neuvotteluihin kaivoslaista ja valtaushakemuksista.
Eahkesbeaivve oassálasten bargo- ja ealáhusministeriijas sámediggelága miel ráđđádallamiidda ruvkelágas ja málbmavárrehusohcamiin.
Käsittelimme kokouksessa kaivoslaista annettuja lausuntoja ja saamelaiskäräjien lausuntoa ja miten se otetetaan huomioon kaivoslaissa.
Gieđahalaimet čoakkámis ruvkelágas addojun cealkámušaid ja sámedikki cealkámuša ja mot dat váldojuvvo vuhtii ruvkelágas.
Saamelaiskäräjät painotti, että kaivoslakityöryhmän (KAILA) ehdotukseen ei saa tulla saamelaisten oikeusaseman kannalta heikennyksiä.
Sámediggi deattuhii, ahte ruvkeláhkabargojoavkku (KAILA) evttohussii eai oaččo boahtit sámiid riektesajádaga dáfus geahnohuhttimat.
Saamelaiskäräjien lausunto kaivoslaista löytyy lausunnot 2008-osiosta.
Sámedikki cealkámus ruvkelágas gávdno cealkámušat 2008-oasis.
Kaivoslaki tulee hallituksen esityksenä aikaisintaan ensi syksynä ja sitä käsitellään sen jälkeen viidessä valiokunnassa.
Ruvkeláhka boahtá jáhku mielde ráđđehusa evttohussan áramusat boahtte čavčča ja dat gieđahallojuvvo dan maŋŋel viđa váljagottis.
Eduskuntakäsittely kestänee vuoden ja voitaneen hyväksyä eduskunnassa vuonna 2010 ja se voisi tulla voimaan vuonna 2011.
Riikabeaivegieđahallan bistá sulaid jagi ja sáhtáš dohkkehuvvot jagi 2010 ja bođeš vuoibmái jagi 2011.
Perjantaina on hyvin tärkeä kokous, johon osallistuu lajaasti saamelaiskäräjien asianesittelijöitä.
Bearjadaga lea hui dehálaš čoakkán, masa oassálastet viidát sámedikki áššemeannudeaddjit.
Neuvottelemme Aluehallinnon uudistamishankkeesta (ALKU) valtiovarainministeriössä.
Ráđđádallat guolohálddahusa ođasnuhttinfidnus (ALKU) ruhtaministeriijas.
Helsingissä 1.4.2009
Helssegis 1.4.2009
sunnuntaina 9. marraskuuta 2008
Roavenjárgga čoakkáma muosáhusat
Viime viikon tiistaina Rovaniemellä pidettiin saamelaisparlamentaarikkojen konferenssi, joka pidetään joka neljäs vuosi.
Mannan vahku disdaga Roavenjárggas dollojuvvui sámi parlamentarihkkáriid konfereansa, mii dollojuvvo juohke njealját jagi.
Konferenssin virallisina edustajina olivat Norjan, Ruotsin ja Suomen saamelaiskäräjien sekä Venäjän saamelaisjärjestöjen edustajat.
Konfereanssa virggálaš ovddasteaddjin ledje Norgga, Ruoŧa ja Suoma sámedikkiid ovddasteaddjit sihke Ruošša beale sámi servviid ovddasteaddjit.
Konferenssi kuuli pohjoismaiden lapsiasiavaltuutettujen selvitystä saamelaislasten ja nuorten tilanteesta ja selvityksen viesti oli, että saamelaislasten ja nuorten osallisuutta on parannettava.
Konfereansa gulai davviriikkaid mánáidáittardeddjiid čilgehusa sámi mánáid ja nuoraid dilis ja čilgehusa signála lei, ahte sámi mánáid ja nuoraid oassálastima galgá buoridit.
Heidän kuten mŧös nuorten konferenssin suosituksensa otettiin osaksi kokouksen julistusta.
Sin dego máid nuoraid konfereanssa ávžžuhusat váldojuvvoje konfereanssa julggaštusa oassin.
Konferenssissa piti saamelaiskäräjien I varapuheenjohtaja Irja Seurujärvi-Kari esityksen saamen kieliyhteistyön ja sen hallinnoin kehittämisestä.
Konfereanssas doalai sámedikki I várreságadoalli Irja Seurujärvi-Kari ovdasága sámi giellaovttasbarggu ja dan hálddahusa gárgeheamis.
Hänen puheensa löytyy pohjoissaameksi saamelaiskäräjien kotisivuilta puheet-osiosta.
Su ovdasáhka gávdno davvisámegillii sámedikki ruovttusiidduin ságat-gaskabláđi vuolde.
Pidin konferenssin päätöspuheen, joka löytyy samasta osoitteesta.
Dollen konfereanssa loahpahansága, mii gávdno seamma čujuhusas.
Kokouksen julistus kehotti valtioita kiirehtimään pohjoismaisen saamelaissopimuksen toimeenpanoa ja kehotti valtioita samanaikaisesti toimeenpanemaan kansallisia ratkaisuja eli ILO 169-sopimuksen ratkaisua.
Čoakkáma julggaštus ávžžuhii stáhtaid doapmat olláhuhttit davviriikkalaš sámi soahpamuša ja ávžžuhii stáhtaid ovttaáigásaččat olláhuhttit našuvnnalaš čovdosiid dehege ILO 169-soahpamuša čoavdima.
Julistuksessa myös painotettiin että kansainvälisellä saamelaisalueella tulee olla saamelainen korkeakouluympäristö.
Julggaštusas maid deattuhuvvui ahte davviriikkalaš sámi guovllus galgá leat sápmelaš allaoahppanbiras.
Julistus löytyy saamelaiskäräjien kotisivuilta ajankohtaista-osiosta.
Julggaštus gávdno sámedikki ruovttusiidduin áigeguovdil-oasis.
Keskiviikkona saamelaiskäräjien puheenjohtajat tapasivat YK:n erityisraportoija S. James Anayan.
Gaskavahkko sámedikki ságadoallit deaivvade Ovttastuvvan našuvnnaid spesiálaraporterejeaddji S. James Anaya.
Keskustelimme hänen kanssaan saamelaisten oikeuksien toteutumisesta, pohjoismaisen saamelaissopimuksen ja ILO 169-sopimuksen ratifioinnin etenemisestä.
Ságastalaimet suinna sámiid vuoigatvuođaid olláhuvvamis, davviriikkalaš sámi soahpamuša ja ILO 169-soahpamuša ratifiserema ovdáneamis.
Tiedote Anayan tapaamisesta löytyy saamelaiskäräjien kotisivuilta ajankohtaista-osiosta.
Dieđáhus Anaya deaivvadeamis gávdno sámedikki ruovttusiidduin áigeguovdil-siiddus.
Tapaamisen jälkeen vuorossa oli saamelaisen parlamentaarisen neuvoston kokous.
Deaivvadeami maŋŋel vuorus lei sámi parlamentáralaš ráđi čoakkán.
Parlamentaariseen neuvostoon kuuluu seitsemän edustajaa Norjan, Suomen ja Ruotsin saamelaiskäräjistä ja kaksi tarkkailijajäsentä Venäjän saamelaisjärjestöistä.
Parlamentáralaš ráđđái gullet čieža ovddasteaddji Norgga, Suoma ja Ruoŧa sámedikkis ja guokte dárkojeaddji Ruošša sámi servviin.
Kokouksessa käsittelimme mm. saamen kieliyhteistyötä, saamelaisnuorten osallisuuden kehittämistä sekä Norjan, Suomen ja Ruotsin lapsiasiavaltuutettujen raporttia, joka koski saamelaislasten ja nuorten tilannetta.
Čoakkámis gieđahalaimet ee. sámi giellaovttasbarggu, sámi nuoraid oassálastima gárgeheami sihke Norgga, Suoma ja Ruoŧa mánáidáittardeddjiid raportta, mii guoskkai sámi mánáid ja nuoraid dili.
Kokouksessa siirtyi saamelaisen parlamentaarisen neuvoston puheenjohtajuus Norjalta Ruotsille.
Čoakkámis sirdásii sámi parlamentáralaš ráđi ságadoalli doaibma Norggas Ruŧŧii.
Torstaina olin jo rutiinitöiden parissa.
Duorastaga ledjen juo ollen dábálaš rutiinabargguid ollái.
Avasin PEFC-metsäsertifikaation alatyöryhmän sähköpostikokouksen ns. saamelaiskriteerin ehdotuksen aikaansaamiseksi.
Rahpen PEFC-vuovdesertifikašuvnna vuollebargojoavkku rávdnjeboastačoakkáma ng. sámi kritera áigái oažžuma várás.
Saamelaiskäräjien ehdotus pohjautuu hyvin pitkälle sen asiasta 26.5.08 antamaan lausuntoon, joka löytyy saamelaiskäräjien kotisivuilta lausunnot-osiosta.
Sámedikki evttohus vuođđuduvvá hui guhkás dan áššis 26.5.08 addin cealkámuššii, mii gávdno sámedikki ruovttusiidduin cealkámušat2008-gaskabláđi vuolde.
Torstai-iltapäivällä ja perjantaina kävin läpi sosiaali- ja terveysministeriön ehdotusta uudeksi terveydenhuoltolaiksi ja saamelaiskäräjien lausuntoluonnosta lakiehdotuksesta.
Duorastateahkesbeaivve ja bearjadaga mannen čađa sosiála- ja dearvvašvuohtaministeriija evttohusa ođđa dearvvašvuohtaláhkan ja sámedikki cealkámušhápmosa láhkaevttohusas.
Saamelaiskäräjiltä ei ole pyydetty lausuntoa lakiehdotuksesta eikä asiasta ole käyty saamelaiskäräjälain mukaisia neuvotteluja.
Sámedikkis ii leat jerrojuvvon cealkámuš láhkaevttohusas eaige áššis leat olláhuhttojuvvon ráđđádallamat sámediggelága mielde.
Asia koskee oleellisesti saamelaisia ja saamelaisten oikeutta saamenkieliseen ja – kulttuurinmukaisiin terveyspalveluihin, ja tämän johdosta lausumme asiasta.
Ášši guoská hui čielgasit sápmelaččaid ja sápmelaččaid vuoigatvuođa sámegielalaš ja sámi kultuvrra miel ` dearvvašvuohtabálvalusaide ja dán dihte dieđusge cealkit áššis.
Saamelaiskäräjien lausunto löytyy kokonaisuudessaan saamelaiskäräjien kotisivuilta lausunnot 2008 – osiosta.
Sámedikki cealkámuš gávdno ollislažžan sámedikki ruovttusiidduin cealkámusat 2008 gaskabláđi olis.
Tämän viikon tiistaina olin saamelaiskäräjien edustajana opetusministeriön asettaman työryhmän kuultavana valmisteilla olevan saamelaisalueen koulutuskeskuksesta annetun lain uudistamisesta.
Dán vahku disdaga ledjen sámedikki ovddasteaddjin oahpahusministeriija ásahan bargojoavkku gulaskuddandilálašvuođas, mas lei sáhka válmmaštallanvuloš sámi oahpahusguovddáža láhkaođastusas.
Lainuudistustyö on vielä kesken ja tässä vaiheessa saamelaiskäräjät toi esityksiä miten lakia ja koulutuskeskuksen hallinnointia tulisi kehittää.
Láhkaođadanbargu lea vel gaskan ja dán muttos sámediggi buvttii evttohusaid mot láhka ja oahpahusguovddáža hálddašeapmi galgá gárgehuvvot.
Kuulemisen jälkeen saadessamme työryhmän ehdotuksen käsiteltäväksemme viemme asian jatkotyöstämistä varten asiantuntijalautakuntamme, koulutus- ja oppimateriaalilautakunnan, ja sen jälkeen hallituksen valmisteltavaksi.
Gullama maŋŋel go oažžut bargojoavkku evttohusa gieđahallamii doalvut ášši joatkkabargama várás áššedovdilávdegotti, skuvlen- ja oahppamateriálalávdegotti, ja dan maŋŋel stivrra gieđahallamii.
Muilta osin tällä viikolla ohjelmassa on ollut lausuntoehdotuksiin tutustumista ja seuraavan viikon kokousten valmistelua.
Muđuid dán vahku prográmmas lea leamaš cealkámuševttohusaide oahpásnuvvan ja čuovvovaš vahku čoakkámiid válmmaštallan.
Ensi viikolla vietän loppuviikon kokouksissa Helsingissä.
Boahtte vahku mielde lea mánnodaga vuovdesertifikašuvnna vuollebargojoavkku čoakkán Roavenjárggas ja loahppavahku manná čoakkámiin Helssegis.
Keskiviikkona on saamelaisasioista vastaavien pohjoismaiden ministerien ja saamelaiskäräjien puheenjohtajien yhteiskokous.
Gaskavahkko lea sámi áššiid ovddasvástádussuorggi davviriikkalaš ministariid ja sámedikki ságadolliid oktasaščoakkán.
Torstaina Helsingissä on saamelaiskäräjien, vähemmistövaltuutetun ja lapsiasiavaltuutetun järjestämä yhteisseminaari joka käsittelee saamen kieltä ja saamelaisopetusta 2000-luvun Suomessa.
Duorastaga Helssegis lea sámedikki, veahádatáittardeaddji ja mánáidáittardeaddji lágidan oktasašseminára, mii gieđahallá sámegiela ja sámegielalaš oahpahusa 2000-logu Suomas.
Seminaari käsittelee erityisesti saamelaisalueen ulkopuolisten saamelaisten asemaa ja sen yhteydessä pohditaan miten turvataan saamen kielen ja kulttuurin siirtyminen uusille sukupolville.
Seminára gieđahallá earenoamážit sámiid ruovttuguovllu olggobeale orru sápmelaččaid dili ja dan olis suokkardallojuvvo mot dorvvastuvvo sámegiela ja sámi giela sirdin ođđa buolvvaide.
Seminaari on avoin ja sinne ovat kaikki tervetulleita.
Seminára lea rabas buohkaide ja sávannai buresboahtima dohko.
Perjantaina osallistun PEFC-metsäsertifiointityöryhmän isoon kokoukseen.
Bearjadaga oassálasttán PEFC-vuovdesrtikašuvnna stuoračoakkámii.
Vuontisjärvellä isänpäivänä
Áhčibeaivve Vuottesjávrres
perjantaina 30. tammikuuta 2009
Sámi parlamentáralaš ráđi stivrra čoakkámis
Tällä viikolla tiistaina ja keskiviikkona oli vuoden ensimmäinen saamelaisen parlamentaarisen neuvoston (SPN) hallituksen kokous.
Dán vahku disdaga ja gaskavahkko lei dán jagi vuosttaš Sámi parlamentáralaš ráđi (SPR) stivrra čoakkán.
Neuvoston puheenjohtajuus on siirtynyt marraskuussa Ruotsille kahdeksi vuodeksi.
Skábmamánu rájes ja guokte jagi dás ovddos parlamentáralaš ráđi ságadoalli- ja čállingoddebarggu doaimmaha Ruoŧa sámediggi.
Kokous käsitteli erityisesti Neuvoston toimintasuunnitelmaa.
Čoakkán gieđahalai earenoamážit SPR:a doaibmaplána.
Painopisteenä yhteistyössä tulevat olemaan kieliyhteistyö kehittäminen, saamen kielen ja kulttuurin opetuksen kehittäminen, nuorisoasioiden edistäminen ja pohjoismaisen saamelaissopimuksen ratifiointi sekä kansainvälisen yhteistyön kehittäminen.
Ovttasbarggu deaddočuokkisin šaddet leat giellaovttasbarggu gárgeheapmi, sámegiela ja sámi kultuvrra oahpahusa ovddideapmi, nuoraidáššiid ovddideapmi ja davviriikkalaš sámi soahpamuša ratifiseren sihke riikkaidgaskasaš ovttasbarggu ovddideapmi.
SPN:llä on tavoitteena kehittää kieliyhteistyötä InterregSápmi-rahotteisen yhteisprojektin kautta, jonka suunnittelusta vastaa Suomen saamelaiskäräjät.
SPR:s ulbmilin lea gárgehit giellaovttasbarggu InterregSápmi ruhtadan oktasašprošeavtta bakte, man plánema ovddasvástádus lea Suoma sámedikkis.
SPN:n hallitus keskusteli kokouksessaan Barentsin Euro-arktisen alueneuvoston yhteistyöstä ja miten alkuperäiskansa-asioita voidaan edistää alueyhteistyössä.
SPR:a stivra ságastalai čoakkámisttis Barentsa Euro-árktalaš guovloráđi ovttasbarggus ja mot álgoálbmogiid áššit sáhttet ovddiduvvot guovloovttasbarggus.
Neuvoston vieraana oli Barentsin Euro-arktisen alueneuvoston puheenjohtaja Pauli Saapunki ja alkuperäiskansojen edustaja alueneuvostossa Tuomas Aslak Juuso.
SPR:a guossin lei Barentsa Euro-árktalaš guovloráđi ságadoalli Pauli Saapunki ja guovloráđi álgoálbmogiid ovddasteaddji Tuomas Aslak Juuso.
Keskustelimme erityisesti saamelaisten elinkeinoasioiden edistämisestä Barentsin alueen yhteistyössä.
Ságastalaimet earenoamážit sámi ealáhusáššiid ovddideamis Barentsguovllu ovttasbarggus.
Kokous kuuli Saamelaisen korkeakoulun rehtoria Steinar Pederseniä saamelaisesta yliopistohankkeesta.
Čoakkán gulai Sámi allaskuvlla rektora Steinar Pedersena sámi universiteahttafidnus.
Kokous totesi tarpeen yliopistohankkeen edistämiselle yhteispohjoismaiselta pohjalta ja päätti hakea esiselvitysrahaa, jolla selvitettäisiin mm. yliopistohankkeen toimintamalli, koulutusalat, rahoitusmahdollisuudet ja hallinto.
Čoakkán gávnnahii dárbbu universiteahttafidnu ovddideapmái davviriikkalaš oktasaš vuođu nalde ja mearridii ohcat ruđa ovdačielggadeapmái, mainna čilgejuvvolii ee. uiversiteahttafidnu doaibmamálle, oahpposuorggit, ruhtadanvejolašvuođat ja hálddašeapmi.
Seuraava SPR:a hallituksen kokous sovittiin pidettäväksi huhtikuussa.
Čuovvovaš SPR:a stivrra čoakkán sohppojuvvui dollojuvvot cuoŋománus.
Saamelaiskäräjät on tällä viikolla tehnyt yhdessä saamelaismuseo Siidan kanssa aloitteen valtiotalouden elvytysohjelmaan.
Sámediggi lea dán vahku dahkan ovttas sámi musea Siiddain álgaga stáhtaekonomiija ealáskahttinprográmmii.
Aloitteessa esitetään, että Siidan laajennus otetaan osaksi elvytysohjelmaa ja saamelaisarkistohanke toteutettaisiin pikaisesti.
Álgagis ovddiduvvo, ahte Siidda viiddideapmi váldojuvvo ealáskahttinprográmma oassin ja ahte sámi arkiiva-fidnu olláhuhttojuvvolii jođáneamos lági mielde.
Saamelaismuseo Siidan nykyiset tilat ovat jääneet auttamattoman pieniksi työntekijöiden määrän kasvun myötä ja suuria tarpeita on myös uusille näyttelytiloille.
Sámi musea Siidda dáláš doaibmasajit leat báhcán gáržin bargiid meari lassáneami mielde ja stuora dárbbut leat maid ođđa čájáhussajiide.
Saamelaiskäräjät on esittänyt Siidalle viranomaistehtäviä ja saamelaisten kansallismuseon asemaa, joka edellyttää myös lisätiloja.
Sámediggi lea evttohan Siidii eiseváldidoaimmaid ja sámi álbmotmusea sajádaga, mii maid gáibida sakka eanet doaibmasajiid.
Saamelaisten kotiseutualueelle ollaan suunnittelemassa saamelaisarkistoa, johon koottaisiin saamelaisia käsitteleviä arkistomateriaaleja.
Sámiid ruovttuguvlui lea plánejuvvon sámi arkiiva, masa čoggojuvvolii sámiid gieđahalli arkiivamateriála.
Saamelaiskäräjät toivoo arkistohankkeen pikaista toteutusta.
Sámediggi sávvá arkiivva-fidnu jođánis olláhuhttima.
Ensi viikolla tiistaina on saamelaiskäräjien, metsähallituksen ja kolttaneuvoston yhteiskokous saamelaista kulttuuria ja elinkeinoja käsittelevästä metsäsertifiointikriteeristä.
Boahtte vahku disdaga lea sámedikki, meahcceráđđehusa ja nuortalašráđi oktasaščoakkán vuovdesertifiserenkritearas, mii guoská sámi kultuvrra ja ealáhusaid.
Keskiviikkona osallistun valtiopäivien avajaisiin.
Gaskavahkko oassálasttán stáhtabeivviid rahpamii.
Torstaina ohjelmassa on kansallinen Mieli-päivä Rovaniemellä, johon tuon saamelaiskäräjien tervehdyksen.
Duorastaga prográmmas lea álbmotlaš Miella-beaivi Roavenjárggas, masa buvttán sámedikki dearvvuođagaid.
Torstaina iltapäivällä on saamelaiskäräjien neuvottelut metsähallituksen kanssa.
Duorastateahketbeaivve leat sámedikki ráđđádallamat meahcceráđđehusain.
Perjantaina onkin saamelaisten kansallispäivä, jolloin vietetään juhlallisuuksia monilla paikkakunnilla.
Bearjadaga leanai sámiid álbmotbeaivi, goas leat máŋggat ávvodoalut sierra guovlluin.
Itse osallistun kansallispäivän viettoon Inarissa aamupäivällä ja iltapäivällä olen Karigasniemellä.
Ieš oassálasttán álbmotbeaivve iđđesbeaivve ávvudeapmái Anáris ja eahkesbeaivve lean Gáregasnjárggas.
30.1.2009 Oulussa
30.1.2009 Oulus
Saamelaiskäräjien hallituksen syyskausi on alkanut
Sámedikki stivrra čakčabadji lea álgán
Toissa viikolla minulla oli ilo osallistua kolttasaamelaisten Trifon juhlaan Keväjärvellä, jossa vihittiin kolttasaamelaisten tsasouna, uusi rukoushuone.
Ovddetvahku mus lei illu oassálastit nuortalaččaid Trifon-ávvudoaluide Keväjávrris, gos vihahuvvui nuortalaččaid ođđa rohkosviessu.
Tilaisuus oli koonnut ison joukon kolttasaamelaisia ja ortodokseja Etelä-Suomestakin asti.
Dilálašvuohta lei čohkken olu nuortalaččaid báikki nala ja maiddái ortodoksaid Lulli-Suoma ráje.
Oli mielenkiintoista tutustua kolttasaamelaiseen henkiseen perinteeseen.
Lei miellagiddevaš oahpásnuvvat nuortalaččaid vuoiŋŋalaš árbevirrui.
Toin tilaisuuteen saamelaiskäräjien tervehdyksen.
Bukten dilálašvuođas sámedikki dearvvuođagaid.
Viime viikko kului kiireisesti kokouksissa ja tapaamisissa.
Mannan vahkku lei hohpolaš sierralágán čoakkámiiguin ja deaivvademiiguin.
Maanantaina oli Lappi-työryhmän kokous, jossa käsiteltiin työryhmän loppuraporttia.
Mánnodaga lei Lappi-bargojoavkku čoakkán, mas gieđahalaimet bargojoavkku loahpparaportta.
Olin pyytänyt saamelaiskäräjien asianesittelijöiltä ja luottamushenkilöiltä huomioita loppuraporttiin, ja toin uudistetun saamelaiskäräjien ehdotuksen loppuraportin saamelaisia käsittelevien osioiden sisällöksi.
Ledjen bivdán sámedikki áššegieđahalliin ja luohttámušolbmuin mearkkašumiid ja evttohusaid loahpparaportii ja bukten ođasnuhttojuvvon sámedikki evttohusa loahpparaportta sámiid gieđahalli oasi sisdollui.
Saamelaisosion työstäminen jatkuu vielä, erityisesti tarkoituksenani on syventää saamen kielen ja saamenkielisten palvelujen sekä poronhoidon osuutta toimenpide-ehdotuksineen.
Sámi oasi buvttadeapmi joatkahuvvá vel, earenoamážit mus lea áigumuš čiekŋudit sámegiela, sámegielalaš bálvalusaid ja boazodoalu oasi doaibmabidjoevttohusaidisguin.