pere/sami_parallel huggingface dataset:
Mikäli muut tiedot lisäksi tukevat niiden olemassaoloa, niiden painoarvo saattaa lisääntyä entisestään.
Ja go daid dorjot eará dieđutge, de daid árvu lassána.
Viittaan edelleen siihen, että koska saamelaiset olivat paimentolaisia ja käyttivät yleensä mätäneviä orgaanisia aineita, poronhoidosta saattaa myös olla vaikeaa löytää fyysisiä jälkiä.
Dasto mun čujuhan dasa ahte go sámit ledje nomadat ja eanaš geavahedje organalaš árvdnasiid maid guohcagit, de šaddá váttis boazodoalus gávdnat oinnolaš luottaid.
Näiden seikkojen perusteella on syytä noudattaa varovaisuutta pääteltäessä, ettei saamelaisten läsnäolosta jollakin alueella ole mahdollista saada konkreettisia tietoja.
Dát bealit rávvejit váruhit dahkamis loahppajurdagiid das go guovllus váilot oinnolaš dieđut sámiid orrumis.
Tämä koskee etenkin Selbua, jossa saamelaisten kulttuurimuistomerkkien tutkimus on ollut laajuudeltaan erittäin pienimuotoista.
Dát gusto iiba unnánge Selbus, mas hui vánit leat ohcan sámi kulturmuittuid.
On myös otettava huomioon, että norjalaisten ja saamelaisten välisessä kommunikaatiossa voi syntyä väärinkäsityksiä, koska kielelliset ja kulttuuriset erot saattavat johtaa siihen, että ihmiset käsittävät toisensa väärin.
Vuhtii lea dárbu váldit ahte go dážat ja sámi geahččalit gulahallat gaskaneaset, de sáhttet čuožžilit boastto ipmárdusat dainnago giellalaš ja kultuvrralaš erohusaid geažil ipmirdit boastot guđet guimmiideaset.
esimerkiksi hallituksen selonteko, St. meld., n:o 23 (2000−2001), sivun 78 ensimmäinen palsta. ”
Dát váldojuvvoge ovdan ođđaset almmolaš čielggademiin mat váldet ovdan duopmostuolloorganisašuvnna, vrd. omd. Sd. dieđ. nr. 23 (2000-2001) siiddu 78 vuosttaš gurgadasa. ”
kolmannen kappaleen määräykselle.
Dán guovtti duomu oaivilat dat ee. leat vuođđun goalmmát lađđasa mearrádussii.
Neljäs kappale: Saamelaiset ovat kautta aikojen eri tavoilla menettäneet aiemmin
Njealját lađas: Áiggiid čađa sámit leat máŋgga ládje massán eatnamiid maid
käyttämiään maa-alueita.
sii ovdal geavahedje.
Entisen kaltaista luonnonvarojen hyödyntämistä on myös rajoitettu
Ovddeš áiggiid resursageavaheapmi lea maid máŋgga
monissa tapauksissa.
dáhpáhusas gáržon.
Yksi esimerkki siitä on Ruotsissa 1990-luvun alussa harjoitettu
Ovdamearkan lea unnafuođđobivdu mii lei Ruoŧas álgogeahčen
pienriistanmetsästys.
1990-jagiid.
Määräyksessä todetaan, etteivät 34 artiklan säännökset rajoita
Mearrádus nanne ahte artihkkala 34 njuolggadusat eai mearkkaš
saamelaisten oikeutta saada takaisin sellaisia menettämiään alueita tai oikeuksia, joita heillä
ráddjema sámiid vuoigatvuhtii oažžut ruovttoluotta iežaset massin guovlluid dahje
on kansallisen tai kansainvälisen oikeuden mukaan.
vuoigatvuođaid nationála ja riikkaidgaskasaš njuolggadusaid mielde.
Valtioiden tulee ryhtyä välttämättömiin toimenpiteisiin suojatakseen tehokkaasti saamelaisten 34 artiklan mukaisia oikeuksia.
Stáhtat galget čađahit dárbbašlaš doaibmabijuid maiguin beaktilit suodjaluvvojit sámiid vuoigatvuođat artihkkala 34 mielde.
Valtioiden tulee tässä tarkoituksessa erityisesti määritellä ne maa- ja vesialueet, joita saamelaiset perinteisesti käyttävät.
Erenoamážit galget stáhtat dáinna ulbmiliin identifiseret daid eanan- ja čáhceviidodagaid maid sámit árbevirolaččat geavahit.
Kansallisessa oikeudessa tulee olla sopivia menettelyjä saamelaisten maahan ja veteen kohdistuvia oikeuksia koskevien vaatimusten käsittelemiseksi.
Ulbmilii ávkkálaš ortnegat galget leat riikkalaš riektedoalus olámuttus maiguin iskat sámiid eanan- ja cáhcevuoigatvuođalaš áššiid.
Saamelaisten tulee erityisesti saada välttämätöntä taloudellista apua, jota vaaditaan, jotta he voisivat saada vaatimuksensa tuomioistuimen käsittelyyn.
Sámit galget riidduin mat leat dakkár vuoigatvuođaid geažil duopmostuoluid ovddas, sáhttit oažžut dárbbašlaš ekonomalaš doarjaga vai sáhttet geahččalit áššiset doallevašvuođa.
Vaikka saamelaisten perinteisen maa- tai vesialueiden käytön onkin 34 artiklassa
Vaikko artihkkal 34 dohkkeha árbevirolaš sámi geavaheami dakkár
tunnustettu olevan sellaista käyttöä, jolle oikeudet, niin käyttöoikeus kuin omistusoikeuskin,
geavaheapm mii sáhttá ásahit vuoigatvuođaid, sihke geavahanvuoigatvuođa ja
voivat perustua, tällainen tunnustaminen ei sinänsä riitä turvaamaan heidän oikeuksiaan.
eaiggáduššanvuoigatvuođa, de dakkár dohkkehus ihcalassii ii leat doarvái sin
Tämän johdosta 35 artiklassa on annettu säännöksiä saamelaisten oikeuksien toteuttamisesta
vuoigatvuođaid sihkkarastimii. Artihkkalis 35 lea danne addojuvvon njuolggadusat
velvoittamalla sopimusvaltiot ennen kaikkea määrittelemään ne maa- ja vesialueet, joita
das mo čađahit sámiid vuoigatvuođaid, vuos ja ovddimusat dainna lágiin ahte stáhtas
saamelaiset perinteisesti käyttävät, katso ensimmäinen kappale. Velvollisuus määritellä
lea geatnegasvuohta identifiseret daid eanan- ja čáhceguovlluid maid sámit geavahit
kyseiset alueet koskee sekä niitä alueita, joihin saamelaisilla voi olla omistusoikeus, että niitä
Geatnegasvuohta indentifiseret guovlluid guoská sihke daidda guovlluide main sámiin lea eaiggáduššanvuoigatvuohta, ja daid
alueita, joihin heillä voi olla ainoastaan käyttöoikeuksia.
guovlluid main sis sáhttá leat duššefal geavahanvuoigatvuohta.
Ensimmäisessä kappaleessa
Dakkár njuolggadus
ehdotetun kaltainen säännös on sopusoinnussa itsenäisten valtioiden alkuperäiskansoja ja
maid Vuosttaš lađas árvala, heive bures oktii ILO-konvenšuvnnain nr. 169 mii lea
heimokansoja koskevan ILO:n yleissopimuksen n:o 169 14 artiklan 2 kohdan kanssa, joka
iešmearrideaddji stáhtaid álgoálbmogiid ja álbmotčearddaid birra, artihkkal 14 nr. 2
kuuluu:
mii čuodjá eŋgelasgillii ná:
Finnmarkin läänin maa-alueisiin ja luonnonvaroihin liittyvistä oikeudellisista
Norggas šaddet lága mielde mii lea Finnmárkku fylkka eatnamiid ja luonddu
olosuhteista ja niiden hallinnosta 17. kesäkuuta 2005 annetun lain (Finnmarkin laki) n:o 85
resurssaid riektedilálašvuođaid ja hálddašeami birra, mii bođii geassemánu 17. b..
nojalla Norjaan perustetaan oma toimikunta, Finnmarkin komissio (Finnmarkskomisjonen),
2005, nr. 85, vuođđudit sierra lávdegotti, Finnmárkokommišuvnna, mii galgá
jonka tehtävänä on selvittää Finnmarkin maa- ja vesialueisiin liittyviä oikeuksia, katso 5 §:n
čielggadit Finnmárkku eatnamiid ja čáziid vuoigatvuođaid, geahča § 5 goalmmát
kolmas momentti ja 5 luvun I kohta.
lađđasa ja kap 5, čuoggá I. Jos čuožžila riidu vuoigatvuođaáššiid alde, de ášši lea
Näitä oikeuksia koskevat erimielisyydet voidaan viedä
vejolaš oažžut sierraduopmostuolu ovdii, mii lea Finnmárkku meahcceduopmostuollu
tämän lain nojalla perustettavaan erityistuomioistuimeen eli Finnmarkin syrjäseutujen
(Utmarksdomstolen for Finnmark), ja dat duopmostullo ásahuvvo lága mielde, gč.
tuomioistuimeen, katso 5 luvun II kohta.
kap. 5 čuoggá II.
Ruotsi on ennen ILO:n yleissopimuksen n:o 169 ratifioimista asettanut rajojen
Ovdalgo dohkkeha ILO-konvenšuvnna nr. 169, de Ruoŧŧa lea vuođđudan
vetämistä selvittävän komitean (gränsdragningskommission).
rádjegeassinlávdegotti (gränsdragningskommission).
Komitean tehtävänä on
Lávdegoddi galgá čielggadit
selvittää, mitä alueita saamelaisilla on tämän sopimuksen mukaan perinteisesti hallussaan tai
mat guovlluid dat gullet sámi álbmogii konvenšuvnna mielde, dahje maid sii
mitä alueita he perinteisesti hyödyntävät yhdessä muiden kanssa.
árbevirolaččat geavahit ovttas earáiguin.
Komitean tehtäviin lukeutuu
Bargui gullá maid mearridit olggumus ráji
myös uloimman rajan määrittäminen niille alueille, joita saadaan käyttää poronhoitoon.
daidda guovlluide maid boazodoallu beassá geavahit.
Rajojen vetämistä selvittävän komitean tulee toimeksiantonsa mukaan antaa ehdotuksensa
Rádjegeassinlávdegoddi galgá
viimeistään joulukuussa 2005.
bargomearrádusas mielde buktit iežas árvalusa maŋimusat juovlamánus 2005.
Toisen kappaleen mukaan sopimusvaltioiden tulee luoda kansalliseen oikeuteen
Nuppi lađđasa mielde galget ásahuvvot heivvolaš ortnegat nationála riektái vai sámit
sopivia menettelyjä, jotta saamelaiset voivat saada 35 artiklan mukaisia maahan ja veteen
artihkkala 35 mielde.
kohdistuvia oikeuksiaan koskevat vaatimuksensa käsitellyiksi. Vastaava säännös käy ilmi
Sullasaš njuolggadus boahtá ovdan ILO-konvenšuvnnas nr. 169
ILO:n yleissopimuksen n:o 169 14 artiklan 3 kohdasta.
artihkkal 14 nr. 3.
Vaatimuksen käsittelystä tuomioistuimessa voi aiheutua suuria kustannuksia.
Divrras sáhttá šaddat iskat iežas ášši duopmostuolu ovddas.
Jotta
Jos sámiin de duođas
saamelaisilla olisi todellinen mahdollisuus saada omat oikeutensa turvatuiksi, heille tulee
galggaš leat vejolašvuohta oažžut suodjalupmái vuoigatvuođaideaset, de ferte sidjiide
taata tällaisen käsittelyn edellyttämä taloudellinen perusta.
sihkkarastojuvvot ekonomalaš vuođđu dakkár iskama várás.
Tämän johdosta on määrätty, että
Danne lea mearriduvvon
saamelaisten tulee saada välttämätöntä taloudellista apua 34 artiklan mukaisten oikeuksiensa
vuoigatvuođaid artihkkala 34 mielde.
turvaamiseksi. Tällainen taloudellinen tuki on välttämätön, jotta kansalliseen oikeuteen
Dakkár ekonomalaš vuođđu lea dárbu ovdalgo
voitaisiin sanoa luodun ILO:n yleissopimuksen 14 artiklan 3 kohdan mukaisia sopivia
lea vejolaš dadjat ahte leat ásahuvvon dohkálaš ortnegat nationála riektedollui nugo
Komiteamietinnössä SOU 1999:25 Saamelaiset – Ruotsin alkuperäiskansa selvitysmies Sven
Ruoŧa SOUs 1999:25 Samerna – ett ursprungsfolk i Sverige, cealká čielggadeaddji
” Ruotsin säännökset eivät täytä yleissopimuksen vaatimusta, jonka mukaan saamelaisilla tulee olla todellinen mahdollisuus saada maa-alueita koskevat vaatimuksensa käsitellyiksi.
” Ruoŧŧilaš njuolggadusaid dáfus, de dat eai ollašuhte konvenšuvnna gáibádusaid das, ahte sámiin galgá leat duohta vejolašvuohta oažžut iežaset eanangáibádusaid doallevašvuođa iskkaduvvot.
Tämä johtuu siitä, ettei saamelaiskylillä ole mahdollisuutta maksaa tällaisista oikeusjutuista aiheutuvia oikeudenkäyntikuluja, jotka usein nousevat suuriin summiin.
Sivva lea ahte čearuin ii leat vejolašvuohta máksit riektegeavvangoluid dakkár áššiin, mat dávjá leat stuorra ruhtasumiid duohken.
Jotta saamelaisilla voisi olla todellinen mahdollisuus saada yleissopimukseen perustuvat vaatimuksensa maa-alueisiin käsitellyiksi, on syytä ottaa käyttöön säännös, jonka nojalla valtion on vastattava sellaisten oikeusjuttujen oikeudenkäyntikuluista, joissa käsitellään saamelaisten maaoikeuksiin liittyviä periaatteellisesti tärkeitä kysymyksiä.
Vai sámiin galgá leat duohta vejolašvuohta oažžut iežaset eanangáibádusaid iskkaduvvot konvenšuvnna mielde, de ferte njuolggadus ráhkaduvvot, mii mearkkaša ahte stáhta máksá riektgeavvangoluid mat gusket sámiid prinsihpalaččat deaŧalaš eananvuoigatvuođaáššiide.
Säännöksen tulee koskea tällaisten oikeusjuttujen molempia osapuolia, koska tämä on parhaiten sopusoinnussa sen yleissopimukseen perustuvan velvollisuuden kanssa, joka valtiolla on osaltaan selvittää alkuperäiskansojen maahan kohdistuvat oikeudet. ”
Njuolggadus berre fátmmastit guktuid áššebeliid dakkár áššiin, go dat soahpá buoremusat oktii stáhta geatnegasvuođain konvenšuvnna mielde veahkehit álgoálbmogiid eananvuoigatvuođat čielget, nu. ”
(s. 175.)
(s. 175)
Asiantuntijatyöryhmä yhtyy edellä lausuttuun.
Áššedovdi joavku doarju dan mii daddjojuvvui dás.
Tässä yhteydessä voidaan myös viitata kansalaisoikeuksia ja poliittisia oikeuksia
Čujuhit sáhttit maid ON-konvenšuvdnii mii lea siviila ja politihkalaš vuoigatvuođaid
koskevan YK:n yleissopimuksen 27 artiklaan.
birra, artihkkal 27.
YK:n ihmisoikeuskomitea on lausunut, että
ON olmmošvuoigatvuođaid lávdegoddi lea cealkán ahte stáhtat
valtion tulee maksaa maanomistajien nostamista oikeusjutuista aiheutuvat
berrejit gokčat áššegoluid dallego eananeaiggát manná áššiin diggái. Dakkár
oikeudenkäyntikulut. Tällaisten kulujen maksaminen on välttämätöntä sen varmistamiseksi,
gollogokčan lea dárbbašlaš jos sámit galggažit sáhttit seailluhit vuoigatvuođaideaset
että saamelaisten pystyvät huolehtimaan 27 artiklan mukaisista oikeuksistaan.
artihkkala 27 mielde.
Tässä yhteydessä voidaan viitata ihmisoikeuskomitean päätelmään Concluding Observations of the
Mii sáhttit čujuhit dása: Concluding Observations of the Human
Toisessa kappaleessa ehdotettu määräys on näin ollen sopusoinnussa YK:n
Árvaluvvon artihkkal mii lea Nuppi lađđasis, nuppi cealkagis heive dalle bures oktii
ihmisoikeuskomitean lausuman kanssa.
dainna maid ON olmmošvuoigatvuođaid lávdegoddi lea cealkán.
Myös tässä yhteydessä voidaan viitata norjalaiseen Finnmarkin lakiin.
Dákko maid sáhttit čujuhit Norgga finnmárkoláhkii.
Finnmarkin
Goluid maid
komitean suorittamista tarpeellisista selvityksestä aiheutuvat kulut kuuluvat valtion
finnmárkolávdegotti dárbbašlaš čielggadeamit dagahit, galgá stáhta gokčat, geahča §
maksettaviksi, katso 32 §.
32.
Valtion tulee myös maksaa syrjäseutujen tuomioistuimessa
Stáhta galgá maid gokčat meahcceduopmostuolu goluid ja áššeoasálaččaid
tapahtuvasta käsittelystä aiheutuvat kulut sekä osapuolten välttämättömät kulut, katso 43 §.
dárbbašlaš goluid, geahča § 43.
Saamelaisten oikeutta luonnonvaroihin 34 artiklassa tarkoitetuilla maa- tai vesialueilla tulee erityisesti suojata.
Luonddu riggodagaid geavaheapmi Sámiid vuoigatvuohta luondduriggodagaide dakkár eanan- ja čáhceviidodagain maid artihkkal 34 fátmmasta, galget suodjaluvvot erenoamážit.
Suojelussa tulee erityisesti ottaa huomioon, että jatkuva luonnonvarojen saanti voi olla edellytys saamelaisten perinteisten taitojen ja perinteisten kulttuuristen ilmausten säilymiselle.
Dan oktavuođas galgá vuhtii váldojuvvot ahte joatkevaš beassan daidda sáhttá leat eaktun sámiid árbevirolaš máhtuid ja kultuvrralaš ilbmademiid seailluheapmái.
Ennen kuin julkinen viranomainen lain nojalla antaa luvan mineraalien tai muiden maanalaisten luonnonvarojen tutkimiseen tai hankkimiseen taikka päättää muiden luonnonvarojen hyödyntämisestä sellaisilla maa- tai vesialueilla, jotka saamelaiset omistavat tai joita he käyttävät, tulee neuvotella sellaisten saamelaisten kanssa, joita asia koskettaa. Jos kyse on 16 artiklassa tarkoitusta asiasta, tulee saamelaiskäräjien kanssa neuvotella.
Ovdalgo almmolaš eiseváldi lága vuođul addá lobi ohcat ja bohkat minerálaid dahje eará eatnanvuoláš resurssaid dahje mearrida eará luondduriggodagaid geavaheami dakkár eanan- ja čáhceviidodagain maid sámit eaiggáduššet dahje geavahit, de galgá šiehtadallojuvvot daiguin sámiiguin maidda dat guoská ja Sámedikkiin go dáhpáhus gullá artihkkalii 16.
Lupaa luonnonvarojen tutkimiseen tai hankkimiseen ei saa myöntää, jos toiminta tekisi mahdottomaksi tai vakavasti vaikeuttaisi saamelaisten jatkuvaa kyseessä olevien alueiden hyödyntämistä ja tämä hyödyntäminen on olennaista saamelaiselle kulttuurille, elleivät saamelaiskäräjät ja saamelaiset, joita asia koskettaa, suostu tähän.
Lohpi ohcat dahje bohkat luondduriggodagaid ii galgga addojuvvot go doaibma dagašii sámiide veadjemeahttumin dahje mearkkašan veara váddáseabbun joatkevaččat geavahit dáid guovlluid, ja go sin geavaheapmi lea deaŧalaš sámi kultuvrii, jos juo ii Sámediggi ja dat sámit maidda dat čuohcá, eai mieđit dasa.
Tämän artiklan määräykset koskevat myös muita luontoon kajoamisen tai luonnon käyttämisen muotoja 34 artiklassa tarkoitetuilla alueilla. Kajoamisen tai käytön muotona pidetään muun muassa metsänhakkuita, vesi- ja tuulivoimalaitoksia, teiden ja vapaa-ajan asuntojen rakentamista sekä sotilaallisia harjoituksia ja pysyviä harjoitusalueita.
Mii mearriduvvui ovdalis dán artihkkalis, gusto luonddu earáge meassamiidda dahje geavahemiide dain guovlluin maid artihkkal 34 fátmmasta, dan oktavuođas maiddái vuovdečuollamiidda, čáhce- ja bieggafápmorusttegiid huksemiidda, geainnuid ja joavdovisttiid huksemiidda, soahteveaga hárjehallamiidda ja bissovaš hárjehallanguovlluide.
Tämä artikla on 35 artiklan tavoin määräys, jolla suojataan saamelaisten alueita. Se
Artihkkal lea nugo maiddái artihkkal 35 ge mearrádus mii galggašii suodjalit
koskee luonnonvarojen hyödyntämistä ja muita luontoon kajoamisen tai luonnon käyttämisen
sámiid guovlluid. Dat gusto luondduriggodagaid geavaheapmái ja eará luonddu
muotoja, katso toinen ja neljäs kappale.
geavaheapmái dahje meassamii, geahča nuppi ja njealját lađđasa.
36 artikla sisällyttää sopimukseen säännökset, jotka perustuvat itsenäisten valtioiden
konvenšuvnnas nr. 169, mii lea iešmearrideaddji stáhtaid álgoálbmogiid ja
alkuperäiskansoja ja heimokansoja koskevan ILO:n yleissopimuksen n:o 169 15 artiklaan sekä kansalaisoikeuksia ja poliittisia oikeuksia koskevan YK:n yleissopimuksen (KP.) 27
álbmotčearddaid birra, artihkkalis 15, ja ON konvenšuvnnas siviila ja politihkalaš
artiklaan.
vuoigatvuođaid birra (SP), artihkkalis 27.
ILO:n yleissopimuksen n:o 169 15 artikla kuuluu:
ILO-konvenšuvdna nr. 169 artihkkal 15
KP:n 27 artiklaa on siteerattu ja käsitelty 7.4.3 kohdassa.
SP artihkkal 27 lea geardduhuvvon ja gieđahallojuvvon čuoggás 7.4.3.
Ensimmäisessä kappaleessa vahvistetaan 34 artiklan mukainen yleisperiaate, joka
luondduresurssaid suodjaleami birra artihkkala 34 mielde, namalassii guovlluid maid
ovat saamelaisten omistuksessa tai joihin heillä on käyttöoikeudet.
sámit eaiggáduššet dahje maidda sis leat geavahanvuoigatvuođat.
Tällainen määräys on
Dakkár mearrádus
tärkeä sekä siksi, että se antaa saamelaisille mahdollisuuden harjoittaa perinteisiä
lea deaŧalaš ii duššefal sámi joatkevaš beassamii geavahit iežaset árbevirolaš
elinkeinojaan ja hyödyntää luonnonvaroja jatkossakin, että myös laajemmassa merkityksessä
ealáhusaid ja resurssaid, muhto maiddái viidát mearkkašumis sin vejolašvuhtii
eli siksi, että he pystyvät näin säilyttämään perinteisen taitonsa ja kulttuuriset ilmauksensa.
seailluhit sámi árbevirolaš máhtu ja kultuvrralaš ilbmademiid.
Toinen kappale: Määräys koskee etenkin mineraalien ja muiden luonnonvarojen
Nubbi lađas: Mearrádus gieđahallá erenoamážit minerálaid ja eará resurssaid
hyödyntämistä.
bohkamiid.
Niitä ei voi hyödyntää neuvottelematta sekä niiden saamelaisten kanssa, joita
Bohkat ii leat vejolaš almmá soahpamuša haga daiguin sámiin geasa dat
olennaista merkitystä saamelaisille.
čuohcá, ja Sámedikkiin, go bohkamušat sakka váikkuhit sámiide.
Mikäli tällainen hyödyntäminen voi vahingoittaa
Jos dakkár
saamelaisen kulttuurin ja saamelaisen yhteiskuntaelämän elinehtoja, siihen vaaditaan
geavaheapmi sáhttá vahágahttit sámi kultuvrra ja servodateallima vuođđoeavttuid, de
saamelaiskäräjien suostumus, vrt. 16 artiklan toinen kappale.
gáibiduvvo dasa Sámedikki dohkkeheapmi, vrd. artihkkala 16 Nuppi lađđasa.
16 artiklan toisen kappaleen
Artihkkala 16 nuppi lađđasa njuolggadus ráddje danne stáhta vejolašvuođa geavahit
säännös rajoittaa täten valtion pakkolunastusoikeutta.
bággolotnuma (ekspropriašuvnna).
Kolmas kappale: Tässä kohdassa täsmennetään se, mitä jo viittauksesta 16 artiklan
artihkkala 16 nuppi lađđasii, namalassii ahte bohkamušade mat bahás heađuštit
toiseen kappaleeseen seuraa, nimittäin että saamelaiselle kulttuurille olennaisen alueen
geavaheames guovllu mii lea deaŧalaš sámi kultuvrii, gáibidit Sámedikki dohkke
suostumusta.
heami.
Sen sijaan kolmannen kappaleen määräyksessä vaaditaan saamelaiskäräjien
Muhto goalmmát lađđasa mearrádus gáibida ii duššefal Sámedikki dohkke
suostumuksen lisäksi suostumuksen saamista myös niiltä saamelaisilta, joita asia koskettaa.
heami, muhto maiddái daid sámiid dohkkeheami geaidda dat čuohcá. Go čuožžila
Tilanteessa, jossa tiettyihin luonnonalueisiin halutaan kajota ja jossa toimenpiteistä
dihto luondduguovlluin dilli mas lea sáhka meassamušas, vaikko livčče sivat gieldit
kieltäytymisen perusedellytykset ovat olemassa, on tärkeää, että suostumusta joudutaan vaatimaan myös niiltä saamelaisilta, joita asia välittömästi koskettaa. Tämä seuraa KP:n 27
meassama, de lea deaŧalaš ahte dat sámit maid dohkkehit dan, geaidda dat njuolga
artiklasta.
čuozášii.
Heidän suostumuksensa ei tule kuitenkaan olla yksinään riittävä, vaan myös
Dát čuovvu SP artihkkalis 27. Sin dohkkeheapmi ii dattetge berre leat
saamelaiskäräjien suostumus on välttämätön.
doarvái, go maiddái Sámediggige ferte dan dohkkehit.
Tämä johtuu siitä, että saamelaiskäräjät
Dat vuolgá das ahte Sámediggi
huolehtii saamelaisten yleisistä eduista.
artihkkala 14 mielde goziha sámi álbmoga oppalaš beroštumiid.
Neljännessä kappaleessa täsmennetään, että edellisten kappaleiden määräykset
Njealját lađđasis dárkilastojuvvo ahte mannan lađđasa mearrádusat gustojit
koskevat kaikkia luontoon kajoamisen ja luonnon käyttämisen muotoja 34 artiklassa
artihkkal 34 fátmmasta. Dat gustojit vuovdečuollamiidda, čáhce- ja bieggarusttegiid
tarkoitetuilla alueilla. Tällaisia muotoja ovat metsänhakkuut, vesi- ja tuulivoimalaitokset,
ráhkadeapmái, geadnoráhkadeapmái ja luopmo- ja astoáigeviesuid huksemii, soahte
teiden ja vapaa-ajan asuntojen rakentaminen, sotilaalliset harjoitukset ja harjoitusalueet.
veaga rusttegiid ja hárjehallanšiljuid ásaheapmái ja militearahárjehallamiidda.
Saamelaisten käytössä oleville alueille on viime aikoina rakennettu huomattava
Gitta gieskadažžii leat ollu čáhcerusttegat ráhkaduvvon sámi geavahan
määrä vesivoimalaitoksia, millä on ollut erityistä vaikutusta poronhoidossa käytettäviin
guovlluide, ja dat leat erenoamážit čuohcán boazodoalu guohtunguovlluide. Ođđa
laidunalueisiin. Yksi uusi energian hyödyntämisen muoto on tuulivoima, ja saamelaisten
energiijageavaheapmi lea bieggarusttegat, ja árvaluvvon lea cegget máŋga biegga
käyttämille alueille on ehdotettu perustettavaksi lisää tuulivoimapuistoja. Myös tällaiset
milločohkiid sámi geavahanguovlluide.
laitokset häiritsevät suuresti syrjäseutujen perinteistä käyttöä, etenkin poronhoitoa.
Dakkárge rusttegat sáhttet hearidit meahcceguovlluid árbevirolaš geavaheami, erenoamážit boazodoalu.
Sama
Nu maid dahket
pätee teiden rakentamiseen, metsänhakkuisiin ja vapaa-ajan asuntoihin.
geaidnohuksemat, vuovdečuollamat ja astoáigeviesuid huksemat.
On tärkeää, ettei
Deaŧalaš lea dakkár
tällaisia laitoksia sijoiteta haavoittuville poronhoitoalueille tai sellaisiin paikkoihin, että ne
rusttegiiguin garvit boazodoalu hearkkes guovlluid dahje bidjat daid nu ahte eai
estävät porojen siirtymiset laitumelta toiselle eri vuodenaikoina.
hehtte bohccuid johtimis jahkodatguohtumiid gaskka.
Edellä sanottu koskee myös sotilaallisia laitoksia ja sotilaallisia harjoitusalueita.
Mii dás daddjojuvvo gusto maiddái soahteveaga rusttegiidda dahje
Määräys käsittää myös väliaikaiset sotilaalliset harjoitukset, joita järjestetään sotilaallisten
hárjehallanguovlluide. Mearrádus gokčá maid gaskaboddasaš militeara
laitosten ja pysyvien harjoitusalueitten ulkopuolella. Poronhoidon intressit tulee ottaa
hárjehallamiid, mat čađahuvvojit olggobealde militeara rusttegiid ja bissovaš
erityisesti huomioon tehtäessä päätöstä siitä, onko sotilaalliset harjoitukset tarkoitus pitää
hárjehallanguovlluid. Go árvvoštallet galgetgo čađahit militeara hárjehallamiid
alueilla, joilla saamelaiset harjoittavat poronhoitoa, ja arvioitaessa, millä tavalla harjoitukset
guovlluin main lea sámi boazodoallu, ja vejolaččat mo daid galget čađahit, de galget
on määrä toteuttaa.
erenoamážit váldit vuhtii boazodoalu beroštumiid.
Sotilasviranomaisten tulee neljännen kappaleen määräyksen mukaan
Soahteveahka ferte njealját lađđasa
neuvotella saamelaiskäräjien kanssa, jos kysymys on 16 artiklassa tarkoitetusta asiasta, ja
mearrádusa mielde ráđđádallat Sámedikkiin das, gullágo dáhpáhus artihkkalii 16, ja
myös niiden saamelaisten kanssa, joiden elinkeinonharjoittaminen liittyy kyseiseen alueeseen.
maiddái daiguin sámiiguin geain lea boazodoallu dan guovllus.
Neljännen kappaleen määräys ei ole tyhjentävä, mitä 36 artiklan käsittämään
Njealját mearrádus ii leat dievaslaš das, makkár doaimmaid artihkkal 36
toimintaan tulee, vaan siinä annetaan pelkästään esimerkkejä tällaisesta toiminnasta.
gokčá, muhto addá ovdamearkkaid das maid dat sáhttá gokčat.
Artikla
Dat gokčá maid eará
käsittää myös muunlaisen käytön ja toiminnan, kuten esimerkiksi laskettelumäkien
geavahusa ja doaimmaid, omd. rustejuvvon čierastallanluohkáid, joavkoturismma ja
perustamisen, joukkoturismin ja vastaavan.
sullasaš áššiid.
Toinen kappale käsittää myös julkisella luvalla tehtävän metsänhakkuun.
Nubbi lađas gokčá maid vuovdečuollamiid mat čađahuvvojit almmolaš
Metsänhakkuu mainitaan kuitenkin selkeyden vuoksi nimenomaan neljännessä kappaleessa
lobiin. Vuovdečuollamat namahuvvojit čielggasvuođa dihte dárkilit njelját lađđasis
huomattavana luontoon kajoamisena samalla tavoin kuin muutkin tässä mainitut luontoon
dakkár meassamin mat nannosit čuhcet nugo earáge meassamat mat namahuvvojit
kajoamisen muodot.
dás.
37 artikla
Artihkkal 37 Buhtadus ja oassi dinestusas
Saamelaisilla, joita asia koskettaa, tulee olla oikeus saada korvausta kaikesta 36 artiklan toisessa ja neljännessä kappaleessa tarkoitetun toiminnan aiheuttamasta vahingosta.
Guoskkahallan sámiin galgá leat vuoigatvuohta oažžut buhtadasa buot vahágiidda mat deaividit sidjiide dakkár doaimmaid geažil maid artihkkala 36 nubbi ja njealját lađas fátmmastit.
Jos kansallisessa lainsäädännössä on säännöksiä, jotka velvoittavat luonnonvarojen hyödyntämiseen luvan saanutta suorittamaan maksun maanomistajalle tai antamaan tälle osan toiminnan tuotosta, tulee luvansaajalla olla sama velvollisuus kyseessä olevaa aluetta perinteisesti käyttäneitä ja edelleen käyttäviä saamelaisia kohtaan.
Jos riikkalaš lágas leat dakkár mearrádusat sus guhte oažžu lobi viežžat luondduriggodagaid, mat geatnegahttet su máksit divada eananeaiggádii dahje luoitit sutnje doaibmavuoittus oasi, de vuoigatvuođa doallis galgá leat dakkár geatnegasvuohta sámiide maid, guđet árbevirolaččat leat geavahan ja ain geavahit áššáigullevaš guovllu.
Ensimmäinen kappale: Mikäli ryhdytään 36 artiklassa tarkoitettuihin
Vuosttaš lađas: Jos álggahuvvojit doaibmabijut artihkkala 36 mielde, mat
menetyksiä, tai heidän elinkeinonharjoittamisensa vaikeutuu niiden vuoksi muilla tavoilla,
vahágahttet guovllu sámiid, omd. dainnago masset guođohaneatnamiid dahje sin
heidän tulee saada korvausta.
ealáhusdoaibma váttásmuvvá eará ládje, de galgá sidjiide máksojuvvot buhtadas.
Tämä säännös seuraa valtioiden tavanomaisesta kansallisesta
Dát
lainsäädännöstä ja siitä, että saamelaisten oikeudet nauttivat samaa suojaa kuin muidenkin
njuolggadus vuolgá dábálaš siskkáldas njuolggadusain, ja sivva lea ahte sámiid vuoigatvuođaide lea seammá suodjalus go earáge riektesubjeavttaid eaiggáduššan- ja
oikeussubjektien omistus- ja käyttöoikeudet.
geavahanvuoigatvuođaide.
Jos luonnonvarojen hyödyntämiseen luvan saaneella on kansallisen lainsäädännön
Jos geasge geasa lea addojuvvon lohpi ruvkeguššat, lea geatnegasvuohta
säännösten nojalla velvollisuus suorittaa maksu maanomistajalle, kyseisellä luvansaajalla on
riikkalaš njuolggadusaid mielde máksit divada eananeaiggádii, de sus galgá leat
sama velvollisuus niitä saamelaisia kohtaan, jotka ovat perinteisesti käyttäneet kyseistä
seammá geatnegasvuohta sámiide guđet doloža rájis leat geavahan guovllu. Nu lea
aluetta. Sama pätee säännöksiin, jotka antavat maanomistajalle oikeuden tuottoon. Tässä
maiddái daid njuolggadusaid dáfus mat addet eananeaiggádii vuoigatvuođa oamastit
yhteydessä voidaan viitata itsenäisten valtioiden alkuperäiskansoja ja heimokansoja koskevan
alccesis vuoittu. Dákko sáhttit čujuhit ILO-konvenšuvdnii nr. 169 mii lea iešmearri
ILO:n yleissopimuksen n:o 169 15 artiklan toiseen kohtaan, jota on siteerattu edellä 36
deaddji stáhtaid álgoálbmogiid ja álbmotčearddaid birra, artihkkalii 15 nr. 2, mii
artiklaa koskevissa huomautuksissa.
geardduhuvvo artihkkala 36 mearkkašumiin.
Toinen kappale: On syytä korostaa, että jos kansainvälisestä oikeudesta seuraa
Nubbi lađas: Jos riikkaidgaskasaš rievtti mielde ležžet njuolggadusat mat eambbogo
määräyksiä, jotka antavat saamelaisille oikeuden suurempaan tuottoon kuin tämän
dát njuolggadusat addet sámiide vuoigatvuođat oamastit alccesis vuoittu, de
sopimuksen säännökset, 37 artikla ei rajoita tällaista oikeutta saada suurempi osa tuotosta.
deattuhuvvo ahte artihkkal 37 ii ráddje vuoigatvuođa dakkár stuorit vuitui.
Edellä 34−37 artiklan määräykset oikeuksista vesialueisiin tai vesialueiden käyttämiseen koskevat vastaavalla tavalla saamelaisten kalastusta sekä vuonojen ja rannikkovesien muuta käyttöä.
Dat mii lea mearriduvvon vuoigatvuođaid hárrái čáhceviidodagaide ja daid ávkašuhttima hárrái artihkkaliin 34-37, gusto maid sámi guolásteapmái ja eará vuotna- ja mearragáddečáziid geavaheapmái.
Kalan ja muiden meren luonnonvarojen saaliskiintiöiden jaossa sekä näiden luonnonvarojen muussa sääntelyssä tulee asiankuuluvasti ottaa huomioon saamelaisten luonnonvarojen käyttö ja sen merkitys saamelaisille paikallisyhteisöille.
Go guolleearit ja eará áhperesurssat juogaduvvojit, ja go leat dáid resurssaid várás earalágan reguleremat, de doarvái bures galgá vuhtii váldojuvvot sámiid geavaheapmi ja dan mearkkašupmi sámi báikkálaš servodahkii.
Tämä tulee ottaa huomioon, vaikka käyttö olisi näillä merialueilla vähentynyt tai loppunut sen seurauksena, että saaliskiintiöitä ei ole saavutettu tai että syynä on kalan ja muiden luonnonvarojen käytön muu sääntely.
Nu galgá dahkkojuvvot vaikko dát geavaheapmi lea unnon dahje nohkan dannego guolástanearit eai addojuvvon dahje go earaláhkai regulerejuvvui dáin guovlluin guolásteapmi dahje eará resurssaid ávkašuhttin.
Sama koskee tapausta, jos käyttö on vähentynyt tai lakannut luonnonvarojen ehtymisen seurauksena näillä alueilla.
Nu lea maiddái go geavaheapmi lea unnon dahje nohkan dáid guovlluid áhperesurssaid vátnuma geažil.
Tällä artiklalla on ensisijaisesti merkitystä Norjalle sen maantieteellisten olojen takia
Dát artihkkal lea vuos ja ovddimusat deaŧalaš dilálašvuođaide mat leat
ja siksi, että tämänkaltainen perinteinen saamelainen luonnonvarojen käyttö on liittynyt
Norggas, geográfalaš sivaid geažil ja dainnago árbevirolaš sámi fidnogeavaheapmi
laajasti vuonoihin ja rannikkovesiin.
lea nannosit čatnasan vuonaide ja riddoguovlluide.
Ensimmäinen kappale: Määräys on otettu mukaan, jotta ei olisi epäilystäkään siitä,
Vuosttaš lađas: Mearrádus lea váldojuvvon mielde vai ii leat eahpádus das
että 34−37 artiklojen säännökset koskevat myös vuonoja ja rannikkovesiä.
ahte artihkkaliid 34 – 37 njuolggadusat gustojit maiddái vuonaide ja riddoguovlluide.
Saamelaiset ovat siis luonnonvarojen käyttönsä perusteella voineet saada
Deba sámit sáhttet geavahemiineaset oamastan eaiggáduššanvuoigatvuođa
omistusoikeuden tai käyttöoikeuden vuonoihin ja muihin rannikkovesiin 34 artiklan
dahje geavahanvuoigatvuođa vuonaide ja riddoguovlluide muđuid artihkkala 34
mukaisesti.
mielde.
Sama suoja, joka koskee 35 artiklan mukaisia maaoikeuksia, koskee myös
Dat suodjalus mii artihkkala 35 mielde gusto eananvuoigatvuođaide, galgá
merivesiin kohdistuvia oikeuksia.
maid gustot mearračáhcevuoigatvuođaide.
Lisäksi säännöksiä, jotka 36 artiklan mukaan koskevat
Ja dat njuolggadusat mat artihkkala 36
luonnonvarojen hyödyntämistä ja muita toimenpiteitä, tulee myös soveltaa niihin
mielde gustojit resursageavaheapmái ja eará meassamiidda, galgá maid váldojuvvot
merialueiden luonnonvaroihin, joihin saamelaisilla on omistus- tai käyttöoikeus. Tämä saattaa
atnui mearračáhceresurssaide maidda sámiin lea eaiggáduššan- ja geavahanvuoigatvuohta.
esimerkiksi koskea öljy- ja kaasuvarojen tutkimusta ja hyödyntämistä.
Dat sáhttá omd. gustot oljo- ja gássaresurssaid ohcamii ja viežžamii.
Sama koskee oikeutta
Nu lea
saada korvausta ja osa tuotosta 37 artiklan mukaisesti.
maiddái vuoigatvuođa dáfus oažžut buhtadasa ja oasi vuoittus artihkkala 37 mielde.
Ensimmäisen kappaleen määräys koskee kaikentyyppisiä merivesien luonnonvaroja,
Vuosttaš lađđasa mearrádus gusto juohkelágan mearračáhceresurssaide, ja
kun taas toinen kappale koskee erityisesti kalastusta ja muuta kiintiöjärjestelmillä säänneltyä
Nubbi lađas fas bealistis gusto erenoamážit guolástussii ja resursageavaheapmái maid
luonnonvarojen käyttöä.
earreortnegat regulerejit.
34 artiklaa ja merivesiin kohdistuvia oikeuksia koskevia tarkempia tietoja: Norjan
Dárkileappot artihkkala 34 ja mearračáhcevuoigatvuođaid birra: Norgalaš
oikeudessa sovellettavan säännöksen mukaan omistusoikeus ulottuu merivesialueilla
riektedoalus lea njuolggadussan ahte mearračázis eaiggáduššanvuoigatvuohta ollá
äkkisyvään eli kahden metrin syvyyteen asti.
čikŋodatravdii dahje guovtte mehtera čikŋodahkii (” ovtta heasttagállima ”).
Ruotsin ja Suomen oikeudessa omistusoikeus
Ruoŧŧilaš
ulottuu vielä pidemmälle.
ja suopmelaš riektedoalus eaiggáduššanvuoigatvuohta ollá guhkkelii. Sámi
Saamelaisoikeuskomitean alaisen saamelaisoikeudellisia asioita
vuoigatvuođalávdegotti vuollásaš riektejoavku cealká ahte ii leat vejolaš čuoldit eret
käsittelevän työryhmän mukaan ei voida sulkea pois sellaista mahdollisuutta, että osat
vejolašvuohtan ahte vuonain oasit gullet priváhta eaiggáduššanvuoigatvuođaid
vuonosta voivat olla yksityisen omistusoikeuden alaisia, katso mietintö NOU 1993: 34 Oikeus
vuollái, geahča NÁČ 1993: 34 Vuoigatvuohta Finnmárkku eatnamiidda ja čáziide ja
Finnmarkin maa- ja vesialueisiin ja niiden hallinto, s. 121 ja Rt. 1902 sivu 296.
daid hálddašeapmi, s. 121 ja Rt. 1902 siidu 296.
Asiantuntijatyöryhmä ei ota tässä yhteydessä kantaa varsinaiseen kysymykseen siitä,
Áššedovdi joavku ii váldde dás beali gažaldagas man guhkás sámiid
kuinka laajalle saamelaisten omistusoikeus vuonoihin ja rannikkovesiin ulottuu, mutta se
eaiggáduššanvuoigatvuohta ollá vuonain ja riddoguovlluin, muhto dáhttu
haluaa tällä määräyksellä korostaa tällaisen omistusoikeuden olevan mahdollisesti olemassa
mearrádusain čájehit ahte dakkár eaiggáduššanvuoigatvuohta sáhttá leat, mii sorjá das
siitä riippuen, millaista tämä hyödyntäminen on ollut.
makkár geavaheapmi lea leamaš.
Norjan oikeudessa ei katsota merialueiden käyttöoikeuksien ulottuvan pidemmälle
ipmárdus ahte dat eai ole guhkkelii go eaiggáduššanvuoigatvuođat, namalassii
kuin omistusoikeuskaan, toisin sanoen äkkisyvään eli kahden metrin syvyyteen asti, mutta
čikŋodatravdii dahje guovtte mehtera čikŋodahkii, muhto vuoigatvuođat sáhttet leat
oikeudet saattavat olla laajempiakin perinnäistapoihin liittyvien seikkojen johdosta.
viidábut árbevieruide gullevaš sivaid geažil. Guolástanvuoigatvuođaid dáfus, de
Kalastusoikeuksien osalta yleinen käsitys on nykyään kuitenkin se, että kaikki voivat vapaasti
dábálaš ipmárdus lea odne ahte buohkat sáhttet friddja guolástit, velá doppege gos
harjoittaa kalastusta jopa paikoissa, joihin rannanomistajalla on omistusoikeus. Tästä on
gáddeeaiggátvuohta lea. Spiehkastagat leat luossabivdui mii gullá gáddeeaiggádii,
poikkeuksena lohenkalastus, joka on rannanomistajan oikeus, katso 15. toukokuuta 1992
geahča luossa- ja siseananguolástusa lága, mii bođii miessemánu 15. b. 1992, nr. 47 §
lohenkalastuksesta ja sisävesikalastuksesta annetun lain n:o 47 16 §.
16.
Asia ei ole kuitenkaan aina ollut näin.
Álo ii leat dattetge leamaš nu.
Merikalastus oli entisaikaan samojen säännösten alainen kuin makeanveden
Mearračáhceguolásteapmi gulai ovddeš áiggiid
kalastus.
seammá lágaid vuollái go sáivačáhceguolásteapmi.
Yksittäisillä henkilöillä tai paikallisyhdistyksillä saattoi olla kalastusta koskevia
Ovttaskas olbmuin dahje
erityisoikeuksia.
gilleservviin sáhtte leat erenoamáš vuoigatvuođat guolásteapmái.
Professori Knut Robbersted lausuu asiasta seuraavaa:
Professor Knut
” Kalastusalueet olivat niin tärkeitä ihmisille, etteivät he kyenneet tulemaan toimeen ilman niitä.
” Guollenjuorat ledje nu deaŧalaččat olbmuide, ahte eai báljo birgen daid haga.
Tämän takia ihmisten oli pakko katsoa olevansa laillisesti oikeutettuja käyttämään kalastusalueita samalla tavalla kuin maita ja metsästysmaitakin.
Danne olbmot fertejedje oamastit alcceseaset juridihkálaš vuoigatvuođa guollenjurrii, nugo muđuidge eatnamiidda ja bivdomeahccái.
Näyttää siltä kuin tätä aluetta koskevat säännöt olisivat suurin piirtein samanlaiset kuin maaalueita koskevat. ”
Riektenjuolggadusat merrii orrot leamaš sullii nugo gáttisge eatnamiidda. ”
(Historiallinen katsaus, päivätty 20. helmikuuta 1950 (Ulkoministeriötä varten kalastusraja-asian yhteydessä tehty selvitys) s. 5–6.)
(Historjjálaš geahčastat, beaiváduvvon guovvamánu 20. b. 1950 (Čielggadeapmi Olgoriikadepartementii Guolástusráji ášši oktavuođas) siiddut 5 – 6.)
1700- ja 1800-luvun aikana samanaikaisesti elinkeinojen liberalisoitumisen kanssa
1700- ja 1800-logus, seammás go ealáhusat liberaliserejuvvojedje, ilbmagođii dat
alkoi vallata alaa käsitys, jonka mukaan meressä kalastaminen on vapaata kaikille. On
jurdda ahte buohkat sáhttet friddja bivdit ábi. Dattetge leat ollu ovdamearkkat das
kuitenkin olemassa paljon esimerkkejä siitä, että paikallisten ihmisten käsitykset
ahte báikkálaš oaivilat guolástanvuoigatvuođaid birra bisso rievddakeahttá juristtaid
kalastusoikeuksista säilyivät lainoppineiden opeista huolimatta.
oahpas beroškeahttá. Ovdamearkan lea Várjjatvuona guolásteapmi.
Yksi esimerkeistä koskee
Lávdegoddi man
Varanginvuonossa harjoitettua kalastusta. Finnmarkin kalastuskomitea vuodelta 1891 (Den
namma lei Den finmarkske Fiskerikommission af 1891 addá diehttevassii ahte
finmarkske Fiskerikommission af 1891) ilmoittaa, että Varanginvuonossa on pidetty edelleen
Várjjatvuonas ain doaladit čavga gitta dan dološ árbevierus ahte sis geavaheddjiin lea
tiukasti kiinni vanhasta perinnäistavasta, joka antaa oikeuden jakaa ” kalastusvedet ” käyttäjien
vuoigatvuohta juogadit guollemeara (” Fiskehavet ”) gaskaneaset.
kesken (mietintö (1894) s. 15).
(Árvalus (1894) s.
Erityistä kiinnostusta herättää se, miten tärkeinä Norjan valtio itse piti paikallisia
Erenoamáš beroštahtti lea oaidnit dan deattu maid Norgga stáhta ieš bijai
perinnäistapoja kiistellessään Ison-Britannian kanssa kalastusrajoista.
báikkálaš árbevieruide go lei guolástusrádjeriidu Stuorrabritanniain.
Iso-Britannia ei
Stuorrabritannia
halunnut hyväksyä Norjan vuonna 1935 asettamaa kalastusrajaa Trænasta Varangiin.
ii dáhtton dohkkehit dan guolástusráji maid Norga mearridii jagi 1935 Træna rájis
Tämän
Várjjagii.
neljän meripeninkulman pituisen kalastusrajan perusteena oli perusviiva, joka ei seurannut
vuođđun vuođđolinnjá mii ii čuvvon gátti, muhto mii lei sárgojuvvon dihto čuoggáid
rannikkolinjaa vaan joka vedettiin mantereen, saarien ja luotojen kiintopisteiden välille. Iso
gaskka mat ledje gáttis, sulluin ja bođđasiin. Stuorrabritannia hoiggai ášši Riikkaid
Britannia vei asian Kansainväliseen tuomioistuimeen, joka ratkaisi sen vuonna 1951 Norjan
gaskasaš duopmostullui, ja áššis mearridedje jagi 1951 Norgii vuoitun. Dan áššis
eduksi. Tässä asiassa Norja pyrki osoittamaan toteen, että oppi ” vapaasta kalastuksesta ” ei
Norga čuoččuhii ahte ” friddja bivdu ” - oahppa eai lean goassege dohkkehan Norgga
ollut koskaan saanut jalansijaa Norjan rannikolla.
gáttiin.
Tuomio osoittaa ratkaisun kannalta
Duopmu čájeha ahte go miehtá mearragátti duođaštuvvui historjjálaš
kalastusvesien historiallisen käytön ja perinnäistapoihin perustuvien paikallisten sääntöjen
geavaheapmi man vuođđun ledje báikkálaš árbevierronjuolggadusat, de dat šattai
Yhtenä esimerkkinä siitä, että paikalliset perinnäistavat ovat säilyneet aina meidän
Ovdamearkka das ahte báikkálaš árbevierut leat seilon gitta min áigái ja
1985, sivu 247.
maiddái leat dohkkehuvvon Alimusrievttis, addá lohkamassii Rt. 1985 siiddus 247,
Asia on saanut alkunsa Kåfjordin (Gáivuotna) saamelaiskunnassa eli samassa
Gáivuotna-ášši.
kunnassa kuin Svartskogen-asia, katso Rt.
Ášši lea Gáivuotna nammasaš sámi suohkanis, seammá suohkan masa
2001 sivu 1229.
Čáhpput-áššige gullá, Rt. 2001 siidu 1229.
35 artiklaa ja merivesiin kohdistuvia oikeuksia koskevia tarkempia tietoja: Valtion
Dárkileappot artihkkala 35 ja mearračáhcevuoigatvuođaid birra: Stáhta
velvollisuus määritellä saamelaisten oikeudet koskee 38 artiklan määräyksen mukaan myös
geatnegasvuohta identifiseret sámi vuoigatvuođaid gusto artihkkala 38 Vuosttaš
merivesiin kohdistuvia oikeuksia.
lađđasa mielde maiddái mearračáhcevuoigatvuođaide.
Tässä yhteydessä viitataan 35 artiklaan.
Mii čujuhit artihkkala 35
Tässä yhteydessä voidaan myös viitata suurkäräjien lakivaliokunnan lausuntoihin,
Dán oktavuođas mii sáhttit čujuhit maiddái stuorradikki justiisalávdegottige
jotka liittyvät Finnmarkin läänin maa-alueisiin ja luonnonvaroihin liittyvistä oikeudellisista
cealkámušaide Finnmárkku fylkka eatnamiid ja luondduresurssaid riektedili ja
olosuhteista ja niiden hallinnosta 17. kesäkuuta 2005 annettuun lakiin n:o 85. Finnmarkin lain
hálddašeami lága oktavuođas, mii bođii geassemánu 17. b. 2005, nr. 85.
eikä siis koske merivesialueita, katso 2 §.
Finnmárkolága doaibmaguovlu lea ráddjejuvvon gittaopmodahkii ja čázádagaide mat leat Finnmárkku fylkkas, ja nappo dalle ii gusto mearračáziide, geahča § 2.
Lakivaliokunta lausuu kuitenkin, että merivesiin
Justiisalávdegoddi cealká dattetge ahte dárbu lea dárkileappot čielggadit
kohdistuvia oikeuksia on syytä selvittää tarkemmin, ja esittää yhtenä mahdollisuutena, että
mearračáhcevuoigatvuođaid, ja rahpá vejolažžan viiddidit Finnmárkolávdegotti
Finnmarkin komission mandaattia (katso lain 5 luvun 1 kohta) laajennetaan myöhemmin niin,
bargomearrádusa (geahča lága kap 5 čuoggá 1) maŋŋil, vai gokčá
(Innst. O.) n:o 80 (2004−2005) s. 30−31.
mearračáhcevuoigatvuođaid, geahča Árvalusa O. nr. 80 (2004-2005) s. 30-31.
36 artiklaa ja merivesiin kohdistuvia oikeuksia koskevia tarkempia tietoja: 36
Dárkileappot artihkkala 36 ja mearračáhcevuoigatvuođaid birra: Stáhta
artiklaan perustuvat valtion velvollisuudet koskevat myös merivesien luonnonvaroja. 36
geatnegasvuođat artihkkala 36 mielde gustojit maid mearračáziid resurssaide.
artiklan toisen ja kolmannen kappaleen säännöstä sovelletaan näin ollen silloin, kun öljy- ja
Artihkkala 36 njuolggadusa nubbi ja goalmmát lađas šaddet nappo dalle váldojuvvot
kaasuesiintymiä tutkitaan ja hyödynnetään sellaisilla vuono- ja rannikkoalueilla, joihin
atnui go ohcet ja vižžet oljju ja gássa vuotna- ja riddoguovlluin main leat sámi
saamelaisilla on oikeuksia 38 artiklan ensimmäisen kappaleen nojalla.
vuoigatvuođat artihkkala 38 Vuosttaš lađđasa mielde.
Öljy- ja
Oljo- ja gássaviežžamat dahket
kaasuesiintymien hyödyntäminen edellyttää laitteistojen rakentamista myös mantereelle,
dárbbašlažžan hukset installašuvnnaid maiddái gáddái, nugo Finnmárkku Snøhvit
mistä yhtenä esimerkkinä on Finnmarkin Snøhvit- eli Lumikki-kaasukenttä.
gávnnus ovdamearkka dihte čájeha.
34−37 artiklat
Mii guoská dákkár doaimma gáddedollui, de dan
sääntelevät suoraan tätä mantereella tapahtuvan toiminnan osaa.
regulerejit artihkkalat 34 – 37 njuolga.
Myös merivesialueella voidaan ajatella tapahtuvan kalavaroihin vaikuttavia
Maiddái mearračáziide leat vejolaččat dakkár meassamat mat čuhcet
toimenpiteitä.
guolleresurssaide.
Ne saattavat muun muassa liittyä kalankasvatuslaitoksiin ja muiden
Nu sáhttá leat ee. guollebiepmahagaid ja eará mearračáhce
merivesialueella sijaitseviin laitoksiin.
rusttegiid dáfus.
Tämän johdosta 36 artiklan neljännen kappaleen
Artihkkala 36 njealját lađas šaddá dainna lágiin váikkuhit seammá
määräystä sovelletaan vastaavalla tavalla myös merivesialueeseen.
ládje maiddái mearračáziide.
37 artiklaa ja merivesiin kohdistuvia oikeuksia koskevia tarkempia tietoja: 37 artiklan
Dárkileappot artihkkala 37 ja mearračáhcevuoigatvuođaid birra: Artihkkala
määräystä korvauksen saamisesta sovelletaan myös merivesiin kohdistuviin oikeuksiin.
37 mearrádus buhtadasa birra šaddá maid leat anihahtti mearračáhcevuoigatvuođaide.
Esimerkkinä tästä voidaan viitata Rt. 1985:n sivulla 247 selostettuun ratkaisuun, jossa vuonon
Ovdamearkkan lea Rt. 1985 siidu 247 mas vuotnabivdit ožžo buhtadasa vahágiid
vahingoista.
ovdii mat deaividedje guolástussii čáhcerusttethuksema geažil.
Myös 37 artiklan määräyksiä, jotka koskevat maksun saamista tai oikeutta saada
Artihkkala 37
osa tuotosta luonnonvarojen hyödyntämisen yhteydessä, sovelletaan vastaavalla tavalla
mearrádusat divada dahje gillájeddjiid vuoigatvuođa birra oažžut oasi vuoittus go
merivesialueen luonnonvarojen hyödyntämisen yhteydessä.
earát vižžet luondduresurssaid, anihit maid mearračáziid resurssaid dáfus.
Toinen kappale: Kuten ensimmäistä kappaletta koskevissa huomautuksissa on
Nubbi lađas: Nugo daddjo Vuosttaš lađđasa mearkkašumiin, de norgalaš
mainittu, Norjan oikeudessa kalastuksen katsotaan pääsääntöisesti olevan vapaata kaikille.
rievttis lea váldonjuolggadussan dat ahte buohkat sáhttet friddja guolástit.
Ammattikalastusta säännellään kuitenkin kiintiöjärjestelmillä liikakalastuksen välttämiseksi.
Fidnoguolástus lea dattetge regulerejuvvon earreortnegiiguin vai eai bivdde
Toisen kappaleen määräys velvoittaa valtiota ottamaan huomioon saamelaisten
badjelmearálaččat. Nuppi lađđasa mearrádus geatnegahttá stáhta váldit vuhtii sámi
luonnonvarojen käytön saaliskiintiöitä jaettaessa.
geavaheami go leat guolleeriid juogadeapmi.
Ilman kohtuullista osuutta
Jos mearrasámi báikegottiin ii leat
kalastuskiintiöistä eteläsaamelaiset paikallisyhteisöt eivät tule toimeen, katso tässä yhteydessä myös 6 artiklan toinen kappale, jossa käsitellään valtion velvollisuuksia suhteessa
govttolaš guolleearreoassi, de eai birge, geahča dás maiddái artihkkala 6 Nuppi
saamelaisiin paikallisyhteisöihin.
lađđasa mii lea stáhta geatnegasvuođaid birra sámi báikegottiide. Nuppi lađđasa
Toisen kappaleen määräys pätee, vaikka ensimmäisessä
mearrádus gusto vaikko eai leat mearriduvvon dakkár vuoigatvuođat maid Vuosttaš
kappaleessa mainittuja oikeuksia ei olekaan vahvistettu.
lađas namaha.
Kysymystä kalastuksen sääntelyssä sovellettavista saamelaisten oikeuksista selvitti
Sámiid vuoigatvuođat guolástusreguleremiin lea áššin čielggadan Carsten
vuonna 1990 Carsten Smith, katso Lov og Rett - julkaisu 1990, s. 507 alk.
Smith jagi 1990, geahča Lov og Rett 1990 s. 507 jč.
Hän kiinnittää
Son čujuha dasa ahte guolle
artikkelissaan huomiota siihen, että kalavarat ovat osa saamelaisten aineellista
resurssat leat oassi sámiid ávnnaslaš kulturvuođus, ja sámi álbmot sáhttá gáibidit
kulttuuriperustaa ja että saamelaisilla on oikeus vaatia kansalaisoikeuksia ja poliittisia
alccesis positiiva sierradoaibmabijuid ON-konvenšuvnna mielde mii lea siviila ja
oikeuksia koskevan YK:n yleissopimuksen (KP.)
politihkalaš vuoigatvuođaid birra (SP), artihkkal 27.
27 artiklan mukaisia positiivisia
Kultuvrii erenoamáš ealáhusat
ahtaassa merkityksessä − eli elinkeinoja, joilla on selkeä saamelainen erityispiirre − niin
gáržžes mearkkašumis – ealáhusat main lea čielga sápmelašvuohta – eai leat áidna
kauan kuin on kysymys tällaisesta jatkuvasti tärkeän kulttuuriperustan muodostavasta
maid artihkkal 27 gokčá, nu guhká go árbevirolaš resursageavaheapmi ain lea dakkár
perinteisestä saamelaisesta luonnonvarojen käytöstä.
mii bissu deaŧalaš kulturcaggin.
KP:n 27 artiklassa käsitellään valtion
SP artihkkal 27 čalmmustahttá stáhtalaš doaibma
toimenpiteiden lopputulosta, jota on määrä arvioida saamelaisten tarpeitten pohjalta.
bijuid bohtosiid, ja dat fertejit árvvoštallojuvvot sámiid dárbbuid vuođul. Guovdilis
Saamelaisen kulttuurin suojelun ja kehittämisen keskeisenä edellytyksenä on saamelaisten
eaktu sámi kultuvrra suodjaleapmái ja ovddideapmái lea sámi ássamiid seailluheapmi
asutuksen ylläpitäminen saamelaisissa paikallisyhteisöissä.
sámi báikegottiin.
asukkaat ovat erittäin riippuvaisia kalastuksesta, jolla on suuria seurausvaikutuksia muuhun
Mearragátti báikegottiid ássamiidda lea guolástus viehka
työllistymiseen.
dárbbašlaš, ja dat viidát váikkuha eará bargovejolašvuođaide.
Kalastuksen sääntelyt ovat siis sentyyppisiä sääntelyjä, joilla on olennaista
Guolástusa reguleremat
merkitystä kulttuuriperustalle.
leat nappo dalle dakkár reguleremat mat garrasit váikkuhit kulturvuđđui.
Kalastuksen säänteleminen kiintiöillä on yksi sen kaltaisista kysymyksistä, joista
Guolástusa reguleret eriiguin lea dakkár ášši mas Sámediggi sáhttá gáibidit
saamelaiskäräjät voivat vaatia neuvottelujen käynnistämistä 16 artiklan nojalla.
beassat šiehtadallat artihkkala 16 mielde.
Niiden oikeuksien lisäksi, jotka saamelaisilla omistus- tai käyttöoikeuden muodossa on, tulee saamelaiskäräjillä olla 16 artiklan mukainen osallistumisoikeus 34 ja 38 artiklassa tarkoitettujen alueiden julkiseen hallintoon.
Artihkkal 39 Eananviidodagaid ja resurssaid hálddašeapmi Buohtalagaid daiguin vuoigatvuođaiguin mat sámiin leat eaiggáduššanriektin ja opmodatriektin, sámedikkiin galgá leat vuoigatvuohta leat mielde mearrideamen guovlluid almmolaš hálddašeami artihkkala 16 mielde, nugo oidno artihkkalis 34 ja 38.
Määräyksen tarkoituksena on taata saamelaiskäräjien osallistuminen maa-alueiden ja
Mearrádus galgá sihkkarastit sámedikkiid searvama eatnamiid ja resurssaid
luonnonvarojen, kuten esimerkiksi yleisen maankäytön, julkiseen hallintoon.
almmolaš hálddašeapmái, omd. dábálaš areálahálddašeapmái.
39 artiklan
Artihkkala 39 addin
mukainen oikeus ei koske ainoastaan alueita, joihin saamelaisilla on omistusoikeus, vaan
vuoigatvuohta ii gusto duššefal dain guovlluin main sámiin lea
myös alueita, joihin heillä on käyttöoikeus.
geavahanvuoigatvuođat.
Määräys käsittää myös 38 artiklassa mainitut
Mearrádus gokčá artihkkala 38 mielde maiddái vuonaid ja