pere/sami_parallel huggingface dataset:
Pressikuvia, tiedotteita ja lisätietoja tapahtumasta löytyy Ijahis idjan omilta nettisivuilta osoitteesta: www.ijahisidja.fi
Preassagovat, dieđáhusat ja lassedieđut dáhpáhusas gávdnojit Ijahis ija neahttasiidduin čujuhusas: www.ijahisidja.fi
Ijahis Idja rikkoi kävijäennätyksensä sateisesta säästä huolimatta
Ijahis ijas fas oláhus olu galledeaddjit arvvis fuolakeahttá
Saamelaiskäräjät jatkaa Määräaikaisen kielipesäohjaajan hakuaikaa
Sámediggi joatká mearreáigásaš giellabeassejođiheaddji ohcanáiggi
Saamelaiskäräjät jatkaa Määräaikaisen kielipesäohjaajan hakuaikaa 12.9.2014 saakka.
Sámediggi joatká mearreáigásaš giellabeassejođiheaddji ohcanáiggi 12.9.2014 rádjái.
Saamenkielisen oppimateriaalityön kehittämispäivä
Sámegielat oahppamateriálabarggu ovddidanbeaivi
Saamelaiskäräjien koulutus- ja oppimateriaalitoimisto järjestää keskiviikkona 17.9.2014 klo 9.00 – 16.00 koulutus- ja oppimateriaalilautakunnan jäsenten, varajäsenten ja oppimateriaalityöntekijöiden yhteisen kehittämispäivän.
Sámedikki skuvlen- ja oahppamateriáladoaimmahat ordne gaskavahku 17.9.2014 dmu 9.00 – 16.00 skuvlen- ja oahppamateriálalávdegotti lahtuid, várrelahtuid ja oahppamateriálabargiid oktasaš ovddidanbeaivvi.
Kehittämispäivä järjestetään Inarissa, Saamelaiskulttuurikeskus Sajoksessa.
Ovddidanbeaivi ordnejuvvo Anáris Sadjosis, parlameanttasále Soljjus (1. grd).
Kehittämispäivän aikana keskustelemme saamenkielisen oppimateriaalituotannon nykytilanteesta ja tulevaisuuden visioista.
Ovddidanbeaivvi áigge ságastallojuvvo sámegielat oahppamateriálabuvttadeami dálá diliin ja boahttevuođa višuvnnain.
Mitä haasteita digitaalinen oppimateriaalituotanto ja opetussuunnitelmien uudistaminen tuovat saamenkieliselle oppimateriaalituotannolle ?
Makkár hástalusaid digitála oahppamateriálabuvttadeapmi ja oahppoplánaid ođastus buktet sámegielat oahppamateriálabargui ?
Kuulemme Kustannusosakeyhtiö Otavan kustannuspäällikkö Mervi Korhosen puheenvuoron digitaalisesta oppimateriaalituotannosta ja puheenvuoroja saamelaiskäräjien omasta oppimateriaalityöstä.
Gullat Goasttádusoasussearvi Otava goasttádushoavdda Mervi Korhosa sáhkavuoru digitála oahppamateriálabuvttadeamis sihke sáhkavuoruid sámedikki iežas oahppamateriálabarggus.
Tilaisuutta voi seurata reaaliajassa stream-lähetyksenä internetin kautta tai tulla paikan päälle (edellyttää ilmoittautumista !).
Dilálašvuođa sáhttá čuovvut reálaáiggis stream – sáttan interneahtta bokte dahje oassálastit ieš ovddidanbeaivái Sadjosis (bivdit almmuheami !).
Ilmoittautumiset 13.9.2014 klo 16.00 mennessä: irmeli.
Almmuheamit 13.9.2014 dmu 16.00 rádjái čujuhussii: irmeli.
moilanen (at) samediggi.
moilanen (at) samediggi.
fi Lisätietoja: Hannu Kangasniemi, hannu.
fi.. Lassedieđut: Hannu Kangasniemi, hannu.
fi, puh. 010 839 3115
fi, puh. 010 839 3115.
Saamelaiskäräjälain uudistus etenee
Sámediggelága ođastus ovdána
Oikeusministeriön ja saamelaiskäräjien yhteisenä tavoitteena on, että vuonna 2015 pidettävissä saamelaiskäräjävaaleissa noudatetaan uutta saamelaiskäräjälakia ja sen vaaleja koskevia säännöksiä.
Vuoigatvuođaministeriija ja sámedikki oktasaš ulbmilin lea, ahte jagi 2015 dollojuvvon sámediggeválggain čuovvut ođđa sámediggelága ja dan válggaid guoski ásahusaid.
Ministeriö ja saamelaiskäräjät myös toimivat tavoitteen saavuttamiseksi.
Ministeriija ja sámediggi maiddái doibmet ulbmila juksama dihtii.
Oikeusministeriön mukaan hallituksen esitys annetaan eduskuntaan mahdollisimman pian.
Vuoigatvuođaministeriija mielde ráđđehusa evttohus addojuvvo riikkabeivviide nu jođánit go vejolaš.
Eduskunta käsittelee hallituksen esitystä syksyllä.
Riikkabeaivvit gieđahallet ráđđehusa evttohusa čakčat.
Jos tarve vaatii, voidaan lakiin sen eduskuntakäsittelyn yhteydessä esittää otettaviksi tarpeelliset siirtymäsäännökset vuoden 2015 vaaleissa sovellettavista vaaliluetteloon hakeutumista ja vaaliluettelon vahvistamista koskevista määräajoista ja muista mahdollisista vaalien toimittamiseen liittyvistä seikoista. ”
Juos dárbu lea, sáhttit láhkii dan riikkabeaivvegieđahallama oktavuođas evttohit váldojuvvot dárbbašlaš sirdásanasáhusaid jagi 2015 válggain heivehuvvon válgalogahallamiid ohcaleami ja válgalogahallama nannema guoskavaš mearreáiggiin ja eará vejolaš válggaid doaimmaheapmai laktáseaddji áššiin. ”
Olen varma siitä, että saamelaisyhteisön ja saamelaiskäräjien tukema saamelaismääritelmä astuu voimaan ennen vaaleja ja saamelaiskäräjät käsittelee hakemukset saamelaiskäräjien vaaliluetteloon uuden määritelmän nojalla ”, saamelaiskäräjien puheenjohtaja Klemetti Näkkäläjärvi kertoo.
Lean sihkkar das, ahte sámeservoša ja sámedikki dorjon sápmelašmeroštallan boahtá fápmui ovdal válggaid ja sámediggi gieđahallá ohcamušaid sámedikki válgalogahallamii ođđa meroštallama vuođul ”, sámedikki ságajođiheaddji Klemetti Näkkäläjärvi muitala.
” Saamelaiskäräjien käsityksen mukaan hallituksen esitystä ei ole tarvetta käsitellä muissa valiokunnissa kuin perustuslakivaliokunnassa.
” Sámedikki áddejumi mielde ráđđehusa evttohusa ii leat dárbu gieđahallat eará váljagottiin go vuođđoláhkaváljagottis.
Saamelaiskäräjien tavoitteena on, että lain eduskuntakäsittely olisi nopea, lakiin ei tulisi muita muutoksia kuin mahdollisesti siirtymäsäännösten osalta ja luonnollisesti tuomme tämän toiveen esiin perustuslakivaliokunnalle. ”
Sámedikki ulbmilin lea, ahte lága riikkabeaivvegieđahallan livččii johtil, láhkii ii boađašivčče eará nuppástusat go vejolaččat sirdásanásahusaid oasil ja lunddolaččat buktit dán doaivaga ovdan vuođđoláhkaváljagoddái. ”
, saamelaiskäräjien puheenjohtaja Näkkäläjärvi kertoo.
, sámedikki ságajođiheaddji Klemetti Näkkäläjärvi muitala.
Saamelaiskäräjien vaalilautakunta on aloittanut valmistelut saamelaiskäräjien vaaleja varten. ”
Sámedikki válgalávdegoddi lea álggahan válmmaštallama sámedikki válggaid várás. ”
Odotamme tietenkin että uusi saamelaiskäräjälaki astuisi voimaan mahdollisimman pian.
Vuordit dieđusge ahte ođđa sámediggeláhka boađášii fápmui nu jođánit go vejolaš.
Tilanne on meille haasteellinen.
Dilli lea midjiide hástaleaddji.
Joudumme ehkä aluksi toimimaan vanhan saamelaiskäräjälain nojalla, mutta samalla myös valmistautumaan uuden lain tuomiin uudistuksiin.
Gártat álggos doaibmat boares sámediggelága vuođul, muhto seammás maid ráhkkanit ođđa lága buktin ođastusaide.
Noudatamme aina kulloinkin voimassaolevaa lainsäädäntöä ja sen määrä-aikoja.
Čuovvut álo guđege fámus leahkki láhkaásahusa ja dan mearreáiggiid.
Seuraamme lain eduskuntakäsittelyä ja niiden vaikutuksia.
Čuovvut lága riikkabeaivvegieđahallama ja daid váikkuhusaid.
Lainsäädännön edellyttämät päätökset vaaliluettelon vahvistamisessa tehdään kulloinkin voimassa olevan lain ja määräaikojen mukaisesti.
Láhkaásaheami gáibidan mearrádusaid válgalogahallama nannemis dahkat goas ain fámus leahkki lága ja mearreáiggiid mielde.
Sellaista tilannetta ei voi tulla, että vaaliluetteloon otettaisiin henkilöitä samanaikaisesti nykyisen saamelaismääritelmän ja uudistettavan saamelaismääritelmän nojalla, ” vaalilautakunnan puheenjohtaja Janne Näkkäläjärvi kertoo.
Dakkár dilli ii sáhte šaddat, ahte válgalogahallamii váldojuvvošedje olbmot seammaáigásaččat dálá sápmelašmeroštallama vuođul ja ođasmahttojuvvon sápmelašmeroštallama vuođul, ” válgalávdegotti ságajođiheaddji Janne Näkkäläjärvi muitala.
Saamelaiskäräjien vaalilautakunta tiedottaa saamelaisille saamelaiskäräjien kotisivuilla ja tiedotusvälineissä saamelaiskäräjien vaaliluetteloon hakeutumisesta ja mahdollisista muutoksista, mitä saamelaiskäräjälain uudistus tuo. ”
Sámedikki válgalávdegoddi dieđiha sámiide sámedikki ruoktosiidduin ja medias sámedikki válgalogahallamii ohcaleamis ja vejolaš nuppástusain, maid sámediggelága ođastus buktá. ”
Vaalilautakunta huolehtii siitä, että saamelaiset saavat ajoissa tietoa ja vaaliluetteloon hakeutumisesta, vaalien järjestämisestä ja ehdokasasettelusta saameksi ja suomeksi.
Válgalávdegoddi fuolaha das, ahte sámit ožžot áiggil dieđu ja válgalogahallamii ohcaleamis, válggaid lágideamis ja evttohasásaheamis sáme-ja suomagillii.
Vaalilautakunta huolehtii myös saamelaisten oikeusturvasta vaalien järjestämisen yhteydessä.
Válgalávdegoddi fuolaha maiddái sámiid vuoigatvuođadorvvus válggaid lágideami oktavuođas.
Äänestysautot tulevat myös vaaleihin ja voimme palvella äänestäjiä entistä paremmin, ” vaalilautakunnan puheenjohtaja kertoo.
Jienastanbiillat bohtet maiddái válggaide ja sáhttit bálvalit jienasteaddjiid ain buorebut, ” válgalávdegotti ságajođiheaddji muitala.
Saamelaiskäräjät aloittaa valmistautumisen saamelaiskäräjälain tuomiin uudistuksiin. ”
Sámediggi álggaha ráhkkaneami sámediggelága buktin ođastusaide. ”
Uusi saamelaiskäräjälaki edellyttää saamelaiskäräjien työjärjestyksen tarkistamista ja osa muutoksista on tehtävä kiireellisesti vaaleja koskevien säännöksien johdosta.
Ođđa sámediggeláhka gáibida sámedikki bargoortnega dárkkisteami ja oasi nuppástusain galgá dahkat hohpolaččat válggaid guoski asáhusaid geažil.
Kokonaisuudistuksen on oltava voimassa ja hyväksytty kun vuonna 2015 valittava saamelaiskäräjät aloittaa toimintansa.
Oppalaš ođastus galgá leat fámus ja dohkkehuvvon go jagi 2015 válljejuvvon sámedikki álggaha doaimmas.
Uudistuksessa kuullaan henkilöstöä, ” saamelaiskäräjien puheenjohtaja Näkkäläjärvi kertoo.
Ođastusas gullat bargoveaga, ” sámedikki ságajođiheaddji Näkkäläjärvi muitala.
” Saamelaiskäräjien vaalilautakunnan kokoonpanoa ja valitsemisperusteita esitetään muutettavaksi uudessa laissa.
” Sámedikki válgalávdegotti čoahku ja válljenákkaid evttohuvvo ahte dat nuppástuhttojuvvojit ođđa lágas.
On siis hyvin todennäköistä, että saamelaiskäräjät joutuu asettamaan uuden vaalilautakunnan toimeenpanemaan vaalit uuden lainsäädännön nojalla ja saamelaiskäräjien tulee valmistautua käsittelemään asiaa hyvinkin pikaisesti, riippuen eduskuntakäsittelyn etenemisestä ” vaalilautakunnan puheenjohtaja Janne Näkkäläjärvi kertoo.
Lea nappo hui vuorddehahtti, ahte sámediggi gártá ásahit ođđa válgalávdegotti ollašuhttit válggaid ođđa láhkašasáhusa vuođul ja sámediggi galgá ráhkkanit gieđahallat ášši hui jođánit, dađi mielde mo riikkabeaivvegieđahallan ovdána ” válgalávdegotti ságajođiheaddji Janne Näkkäläjärvi muitala.
Lisätietoja: Vaalilautakunnan työn osalta vaalilautakunnan puheenjohtaja
Lassidieđut: Válgalávdegotti barggu oasil válgalávdegotti ságajođiheaddji J
Muuten saamelaiskäräjien puheenjohtaja
Muđuid sámedikki ságajođiheaddji
Saamelaisen parlamentaarisen neuvoston kannanotto Lannanvaaran kaivoshankkeen ja kaivoksen perustamisen vaatimien kuljetusyhteyksien suunnittelusta
Sámiid parlamentáralaš ráđi čealkámuš Láttevári ruvkefidnu ja ruvke vuođđudeami gáibidan fievrredanoktavuođaid plánemis
Saamelaisen parlamentaarisen neuvoston hallitus on käsitellyt asiaa kokouksessaan 21 ja 22 elokuuta ja päättänyt antaa asiassa kannanoton.
Sámi Parlamentáralaš Ráđđi lea meannudan ášši čoahkkimis čakčamánu 2 beaivvi ja mearridan addit áššis čealkámuša.
Saamelainen parlamentaarinen neuvosto (SPN) on Suomen, Norjan ja Ruotsin saamelaiskäräjien välinen parlamentaarinen yhteistyöelin.
Sámiid parlamentáralaš ráđđi (SPR) lea Suoma, Norgga ja Ruoŧa sámedikkiid gaskasaš parlamentáralaš ovttasbargoorgána.
Venäjän saamelaisjärjestöt osallistuvat yhteistyöhön tarkkailijoina SPN:ssä.
Ruošša sámesearvvit oassálastet ovttasbargui dárkojeaddjin SPR:s.
Ruotsalainen malminetsintäyhtiö Scandinavian Resources valmistelee uutta rautakaivoshanketta, josta yhtiö käyttää nimeä " Lannavaara Iron Project ".
Ruoŧŧelaš málbmaohcanfitnodatsearvi Scandinavian Resources válmmaštallá ođđa ruovderuvkefidnu, mas fitnodatsearvi geavaha nama " Lannavaara Iron Project ".
Hannans reward ltd-yhtiö selvittää kaivoksen perustamisen edellyttämiä kuljetusyhteyksiä.
Hannans reward ltd-fitnodatsearvi čielggada ruvke vuođđudeami gáibidan fievrridanoktavuođaid.
Kuljetusreittimahdollisuuksia on kolme 1) Ruotsin sisäinen reitti eli uusi rautatieyhteys Svappavaarasta Lannanvaaraan (90 km) ja sieltä Luulajaan; 2); uusi rautatieyhteys Svappavaarasta Lannanvaaraan (90 km) ja rautatieyhteys Kiirunasta Narvikiin; 3) kuljetus Suomen ja Norjan kautta eli rautatien rakentaminen Lannavaarasta Karesuvantoon (25 km) ja sieltä valtatietä pitkin Suomen ja Ruotsin rajaa pitkin Skibotteniin (145 kilometriä).
Fievrridanvejolašvuođat leat golbma 1) Ruoŧa siskkáldas johtolat dahjege ođđa ruovdegeaidnoktavuohta Veaikeváris Láttevárrái (90 km) ja doppe Luulejui; 2); ođđa ruovdegeaidnoktavuohta Veaikeváris Láttevárrái (90 km) ja ruovdegeaidnoktavuohta Gironis Narviikii; 3) fievrideapmi Suoma ja Norgga bokte dahjege ruovdegeainnu ráhkadeapmi Látteváris Gáresávvonii (25 km) ja doppe riikkageainnu mielde Suoma ja Ruoŧa rájá mielde Ivgubahtii (145 kilomehtera).
Junayhteys Suomen puolella edellyttäisi olemassa olevan junayhteyden jatkamista Kolarista Karesuvantoon ja siitä edelleen Skibotteniin.
Junáoktavuohta Suoma bealde gáibidivččii junáoktavuođa joatkima Kolaris Gáresávvonii ja das ain Ivgubahtii.
(liite)
(čuovus)
SPN on huolissaan Lannavaaran kaivoshankkeesta ja sen kuljetusyhteyksien vaikutuksista saamelaiskulttuuriin, poronhoitoon ja luonnon monimuotoisuuteen.
SPR lea fuolas Láttevári ruvkefidnus ja dan fievrridanojktavuođaid váikkuhusain sámekultuvrrii, boazodollui ja luonddu máŋggáhápmásašvuhtii.
Toteutuessaan ratayhteys Suomen ja Norjan kautta vaikuttaisi kolmen maan saamelaisiin, saamelaiskulttuuriin, luonnon monimuotoisuuteen ja poronhoitoon.
Ollašuvadettiin ruovdegeaidnooktavuohta Suoma ja Norgga bokte váikkuhivččii golmma riikka sámiide, sámekultuvrrii, luonddu máŋggáhápmásašvuhtii ja boazodollui.
SPN on hyvin huolissaan siitä, että hanketta suunnitellaan kuulematta asianmukaisesti saamelaiskäräjiä ja poronhoitajia.
SPR lea hui fuolas das, ahte fidnu plánejuvvo gulakeahttá áššáigullevaččat sámedikki ja badjeolbmuid.
SPN muistuttaa että Suomi, Ruotsi ja Norja ovat ratifioineet YK:n yleissopimuksen valtioiden rajat ylittävien ympäristövaikutusten arvioinnista, ns. Espoon sopimuksen (Convention on Environmental Impact Assessment in a Transboundary Context).
SPR muittuha ahte Suopma, Ruoŧŧa ja Norga leat ratifiseren ON:id oktasašsoahpamuša riikka rájáid rasttildeaddji birasváikkuhusaid árvvvoštallamis, ng. Espoo soahpamuša (Convention on Environmental Impact Assessment in a Transboundary Context).
Sopimuksen mukaan sopimuspuolet toteuttavat yhdessä tai erikseen kaikki aiheelliset ja tehokkaat toimenpiteet ehkäistäkseen, vähentääkseen ja valvoakseen ehdotetuista hankkeista aiheutuvia merkittäviä valtioiden rajat ylittäviä haitallisia ympäristövaikutuksia.
Soahpamuša mielde soahpamušbealit ollašuhttet ovttas dahje sierra buot dárbbašlaš ja beaktilis doaibmabijuid eastadeami dihtii, geahpedeami dihtii ja gohcima dihtii evttohuvvon fidnuin šaddi mearkkašahtti riikkaid rájáid rasttildeaddji vahátlaš birasváikkuhusaid.
Ruotsin tulee varmistaa, että Espoon sopimuksen mukainen ympäristövaikutusten arviointi tehdään ennen kuin tehdään päätös merkittäviä valtioiden rajat ylittäviä haitallisia vaikutuksia aiheuttavan ehdotetun hankkeen luvasta tai toiminnan aloittamisesta.
Ruoŧŧa galgá sihkkarastit, ahte Espoo soahpamuša mieldásaš birasváikkuhusaid árvvoštallan bargo ovdal go dahkko mearrádus mearkkašahtti riikka rájáid rasttildeaddji vahátlaš váikkuhusaid dagahahtti evttohuvvon fidnu lobis dahje doaimma álggaheamis.
Ruotsin tulee järjestää sopimuksen mukaisesti kansalaisille mahdollisuuden osallistua hankkeen ympäristövaikutusten arviointimenettelyyn hankkeen todennäköisellä vaikutusalueella ja varmistaa, että Suomen, Ruotsin ja Norjan kansalaisille järjestetään yhtäläinen mahdollisuus osallistua ympäristövaikutusten arviointiin.
Ruoŧŧa galgá ordnet soahpamuša mielde álbmogii vejolašvuođa oassálastit fidnu birasváikkuhusaid árvvoštallanmeannudeapmai fidnu vuorddehahtti váikkuhanguovllus ja sihkkarastit, ahte Suoma, Ruoŧa ja Norgga álbmogii ordnejuvvo oktilas vejolašvuohta oassálastit birasváikkuhusaid árvvoštallamii.
SPN muistuttaa myös Norjan, Suomen ja Ruotsin ratifioineen Wienin yleissopimuksen valtiosopimuksista.
SPR muittuha maiddái Norgga, Suoma ja Ruoŧa ratifiseren Wieni oktasašsoahpamuššii konvenšuvnnain.
Sopimuksen 14 artiklan mukaan ratifioimalla sopimuksen valtio sitoutuu valtiosopimuksen noudattamiseen.
Soahpamuša 14 artihkkala mielde ratifiseremiin soahpamuša riika čatnašuvvá čuovvut konvenšuvnna.
Sopimuksen 26 artikla pitää sisällään Pacta sund servanda - säännön, jonka mukaan jokainen voimassa oleva valtiosopimus on sen osapuolia sitova, ja se on pantava täytäntöön vilpittömässä mielessä.
Soahpamuša 26 artihkal sisttisdoallá Pacta sunt servanda - njuolggadusa, man mielde juohke gustovaš konvenšuvdna lea dan oassebeliid čatni, ja dan galgá doibmiibidjat vuiges mielas.
27 artiklan mukaan osapuoli ei voi vedota sisäisen oikeutensa määräyksiin perusteena valtiosopimuksen täyttämättä jättämiselle.
27 artihkkala mielde oassebealli ii sáhte doarjalit siskálddas vuoigatvuođas mearrádusaide ággan konvenšuvnna deavddekeahttá guođđimii.
SPN korostaa että Suomi, Ruotsi ja Norja ovat allekirjoittaneet YK:n alkuperäiskansajulistuksen ilman varaumia.
SPR deattuha ahte Suopma, Ruoŧŧa ja Norga leat vuolláičállán ON:id eamiálbmotjulggáštusa ráddjehusaid haga.
Julistus ilmentää globaalia konsensusta alkuperäiskansaoikeuksien sisällöstä ja velvoitetta edistää ihmisoikeuksia.
Julggáštus lea čujuhus globála ovttamielalašvuođas eamiálbmotvuoigatvuođaid sisdoalus ja geatnegasvuođas ovddidit olmmošvuoigatvuođaid.
Alkuperäiskansajulistus kokoaa ne ihmisoikeudet, joita alkuperäiskansoilla olisi tullut olla ja tulee olla osana ihmiskuntaa.
Eamiálbmotjulggáštus čohkke daid olmmošvuoigatvuođaid, mat eamiálbmogiin livččii galgan leat ja galget leat oassin olmmošsoga.
Alkuperäiskansajulistuksen tarkoituksena on korjata näitä historiallisia epäkohtia.
Eamiálbmotjulggáštusa ulbmilin lea divvut dáid historjjálaš dohkkemeahttun diliid.
Julistuksen 29 artiklan mukaan alkuperäiskansoilla on oikeus säilyttää ja suojella ympäristöä sekä maidensa tai alueidensa ja luonnonvarojensa tuotantokykyä.
Julggáštusa 29 artihkkala mielde eamiálbmogiin lea vuoigatvuohta seailluhit ja gáhttet birrasa sihke eatnamiiddiset dahje guovlluideaset ja luondduriggodagaideaset buvttadannávccaid.
Julistuksen 32 artiklan mukaan alkuperäiskansoilla on oikeus määrätä ja kehittää ensisijaisia tavoitteita ja strategioita maidensa tai alueidensa ja muiden luonnonvarojensa kehittämistä tai käyttöä varten.
Julggáštusa 32 artihkkala mielde eamiálbmogiin lea vuoigatvuohta mearridit ja ovddidit dehalamos ulbmiliid ja strategiijaid eatnamiiddiset dahje guovlluideaset ja eará luondduriggodagaideaset ovddideami dahje anu várás.
Valtioiden tulee neuvotella vilpittömässä mielessä ja toimia yhteistyössä kyseisten alkuperäiskansojen kanssa näiden omien edustuselinten kautta saadakseen niiden vapaan ja tietoon perustuvan ennakkosuostumuksen ennen kuin valtiot hyväksyvät hankkeita, jotka vaikuttavat alkuperäiskansojen maihin tai alueisiin ja muihin luonnonvaroihin, erityisesti kehitettäessä, käytettäessä tai hyödynnettäessä mineraali- tai vesivaroja tai muita luonnonvaroja.
Riikkat galget ráđđadallat vuiges mielas ja doaibmat ovttasbarggus gažaldatvuloš eamiálbmogiiguin daid iežaset ovddastusorgánaid bokte vai ožžot daid friddja ja dihtui vuođđuduvvi ovdamiehtama ovdal go riikkat dohkkehit fidnuid, mat váikkuhit eamiálbmogiid eatnamiidda dahje guovlluide ja eará luondduriggodagaide, erenoamážit ovddidettiin, geavahettiin dahje ávkkástaladettiin minerála- dahje čáhceriggodagaid dahje eará luondduriggodagaid.
SPN palauttaa mieliin EU:n perussopimuksen, jonka osa liittymissopimukset ovat.
SPR máhcaha millii EU:a vuođđosoahpamuša, man oassin searvansoahpamušat leat.
Suomen ja Ruotsin EU:n liittymissopimuksen lisäpöytäkirja nro 3 tunnustaa, että Suomella, Norjalla ja Ruotsilla on kansallisen ja kansainvälisen oikeuden nojalla olevat velvoitteet ja sitoumukset saamelaisiin nähden.
Suoma ja Ruoŧa EU:a searvansoahpamuša lassibeavdegirji nr 3 dovddasta, ahte Suomas, Norggas ja Ruoŧas leat riikkasis ja riikkaidgaskasaš rievtti vuođul geatnegasvuođat ja čatnašumit sámiid ektui.
Pöytäkirjan mukaan Suomi, Norja ja Ruotsi ovat sitoutuneet saamelaisten elinkeinojen, kielen, kulttuurin ja elämäntavan säilyttämiseen ja kehittämiseen ja katsovat, että perinteinen saamelaiskulttuuri ja saamelaiselinkeinot ovat riippuvaisia luontaiselinkeinoista, kuten poronhoidosta, saamelaisten perinteisillä asuinalueilla.
Beavdegirjji mielde Suopma, Norga ja Ruoŧŧa leat čatnasan sámiid ealáhusaid, giela, kultuvrra ja eallinvuogi seailluheapmai ja ovddideapmai ja gehččet, ahte árbevirolaš sámekultuvra ja sámeealáhusat leat sorjavaččat luondduealáhusain, dego boazodoalus, sámiid árbevirolaš ássanguovlluin.
SPN vaatii että EU:n liittymissopimuksen velvoitteet huomioidaan kaivoshankkeessa ja sen liikenneyhteyksien suunnittelussa.
SPR gáibida ahte EU:a searvansoahpamuša gáibádusat váldojit vuhtii ruvkefidnus ja dan johtolatoktavuođaid plánemis.
SPN palauttaa mieliin neljännen saamelaisparlamentaarikkojen konferenssin julistuksen, mikä annettiin Uumajassa 20.2.2014.
SPR máhcaha millii njealját sámeparlameantarihkkáriid konferánssa julggáštusa, miii addui Ubmis 20.2.2014.
Julistuksessa neljän maan saamelaiset vaativat valtioita noudattamaan YK:n alkuperäiskansajulistuksen velvoitteita.
Julggáštusas njealji riikka sámit gáibidit riikkaid čuovvut ON:id eamiálbmotjulggáštusa gáibádusaid.
Julistuksen 7 artiklassa parlamentaarikot vaativat että kaivoksia ei saa perustaa ilman saamelaisten tietoon perustuvaa ennakkosuostumusta ja saamelaisten on saatava tuloja kaivoksen tuotoista (liite).
Julggáštusa 7 artihkkalis parlameantarihkkárat gáibidit ahte ruvkkiid ii oaččo vuođđudit sámiid dihtui vuođđuduvvi ovdamiehtama haga ja sámit galget oažžut boađuid ruvkke vuoittuin (čuovus).
SPN vaatii, että Lannanvaara-hankkeessa ja sen kuljetusyhtiöiden suunnittelussa noudatetaan Espoon sopimusta ja alkuperäiskansajulistuksen velvoitteita.
SPR gáibida, ahte Láttevárre – fidnus ja dan fievrridanfitnodatservviid plánemis čuovvut Espoo soahpamuša ja eamiálbmotjulggáštusa geatnegasvuođaid.
Kaivoksella ja sen edellyttämille kuljetusyhteyksillä tulee olla Ruotsin, Norjan ja Suomen saamelaiskäräjien, ao.
Ruvkes ja dan gáibidan fievrridanoktavuođaide galgá leat Ruoŧa, Norgga ja Suoma sámedikkiid, guoskevaš čearuid ja guoskevaš sápmelaččaid sihke áo.
paliskuntien ja saamelaisten tietoon perustuva ennakkosuostumus.
bálgosiid dihtui vuođđuduvvi ovdamiehtan.
Mikäli kaivos ja rautatieyhteys perustetaan, tulee kaivoksen ja rautatieyhteyden aiheuttamia haittoja kompensoida taloudellisesti saamelaisille saamelaiskäräjien kautta sekä ao.
Juos ruvke ja ruovdegeaidnooktavuohta vuođđuduvvo, galgá ruvkke ja ruovdegeaidnooktavuođa dagahan hehttehusaid kompenseret ekonomalaččat sámiide sámedikki bokte ja guoskevaš čearuide ja guoskevaš sápmelaččaide ja áo.
paliskunnille ja saamelaisille ja osa kaivoksen tuotosta on kanavoitava saamelaiskulttuurille Ruotsin saamelaiskäräjille.
bálgosiidda ja oasi ruvkkiid vuoittuin galgá stivret sámekultuvrra várás Ruoŧa sámediggái.
SPN vaatii että kaivoksen ja kuljetusyhteyksien suunnitelmista on tiedotettava ja suunnitelmat on laadittava saamen kielellä ja asiaa käsittelevissä tiedotustilaisuuksissa on järjestettävä tulkkaus saamen kielelle.
SPR gáibida, ahte ruvkke ja fievrridanoktavuođaid plánain galgá dieđihit ja plánaid galgá ráhkadit sámegillii ja ášši gieđahalli dilálašvuođain galgá ordnet dulkoma sámegillii.
SPN vaatii, että SPN kutsutaan mukaan rautatiehankkeen suunnittelua valmistelevaan ohjausryhmään ja sitä kuullaan suunnitelman kaikissa vaiheessa.
SPR gáibida, ahte SPR bovdejuvvo mielde ruovdegeaidnofidnu plánema válmmaštalli stivrenjovkui ja dan galgá gullat plána buot muttuin.
SPN vaatii että poronhoitajia ja kalastajia kuullaan suunnitelman kaikissa vaiheissa.
SPR gáibida, ahte badjeolbmuid ja guollebivdiid gullat plána buot muttuin.
Saamenkielisen oppimateriaalityön kehittämispäivä 17.9.2014
Sámegielat oahppamateriálabarggu ovddidanbeaivi 17.09.2014
Saamelaiskäräjien koulutus- ja oppimateriaalitoimisto järjestää saamenkielisen oppimateriaalityö kehittämispäivän 17.9.2014 klo 9.00 - 16.00 Saamelaiskulttuurikeskus Sajoksen parlamenttisali Soljussa Inarissa.
Sámedikki skuvlen- ja oahppamateriáladoaimmahat ordne sámegielat oahppamateriálabarggu ovddidanbeaivvi 17.9.2014 dmu 9.00 - 16.00 Sámi kulturguovddáš Sajosa parlameantasáles Soljus Anáris.
Kehittämispäivä on avoin kaikille oppimateriaalityöstä kiinnostuneille.
Ovddidanbeaivi lea rabas buohkaide, geat leat beroštuvvan oahppamateriálabargguin.
Oppimateriaalityöhön kuuluu mm. käsikirjoittamista, kääntämistä, kielen tarkistusta, kuvitustöitä, taittamista, ohjelmointia jne.
Oahppamateriálabargguide gullet ee. manusčállin-, jorgalan-, gielladárkkistan-, govven-, layout-, programmeren- jed. barggut.
Tilaisuudessa esitellään, keskustellaan ja suunnitellaan saamelaiskäräjien oppimateriaalityötä.
Dilálašvuođas ovdanbuktojuvvo Sámedikki oahppamateriáladoaibma, ságastallo oahppamateriálabargguid birra ja plánejuvvojit boahttevaš oahppamateriáladoaimmat.
Kustannusosakeyhtiö Otavan oppimateriaalituotannosta kertoo kustannuspäällikkö Mervi Korhonen Helsingistä.
Goasttidanoasussearvi Otava oahppamateriáladoaimmaid birra muitala goasttidanhoavda Mervi Korhonen Helssegis.
Lisätietoja tapahtumasta antaa Hannu Kangasniemi (hannu.
Lassedieđuid addá Hannu Kangasniemi (hannu.
fi / 050-3641 385).
fi / 050-3641 385).
Osallistumisesta tilaisuuteen voi ilmoittaa sähköpostitse tai puhelimitse Irmeli Moilaselle (irmeli.
Oassálastimis sáhttá almmuhit jogo šleađgapoastan dahje telfuvnna bokte Irmeli Moilanenii (irmeli.
fi/050-5691255) tiistaihin 16.9. mennessä.
fi / 050-5691255) maŋimustá maŋŋebárgga 16.9.
Tilaisuutta on mahdollisuus seurata myös streaming – lähetyksenä nettiosoitteesta sogku.
Dilálašvuođa sáhttá čuovvut maiddái neahta bokte streaming-sáddagin čujuhusas sogku.
fi / live.
fi / live.
Tule kuuntelemaan, jakamaan mielipiteesi, kokemuksesi ja visiosi saamenkielisistä oppimateriaaleista.
Boađe guldalit, juohkit iežat oainnuid, vásáhusaid ja visioid sámegielat oahppamateriálain.
Näin osallistut saamenkielisten oppimateriaalien kehittämiseen niin, että ne parhaalla mahdollisella tavalla tukevat saamen kielen ja saamenkielistä opetusta eri koulutusasteilla.
Ná beasat oassálastit sámegielat oahppamateriálaid ovddidanbargui nu, ahte dat buoremus lági mielde dorjot sámegiela ja sámegielat oahpahusa sierra skuvlendásiin.
Parlamenttisali Solju Saamelaiskulttuurikeskus Sajos, Inari
Parlameanttasále Solju, Sámekulturguovddáš Sajos, Anár
klo 9.00 – 9.15
dmu 9.00 – 9.15
Tilaisuuden avaus ja tulokahvit
Dilálašvuođa rahpan ja gáfestallan
klo 9.15 – 10.50
dmu 9.15 – 10.50
Saamelaiskäräjien oppimateriaalityö, käytännön kokemuksia materiaalityöstä
Sámedikki oahppamateriálabargu, beaivválaš vásáhusat oahppamateriálabarggus
Oppimateriaalin projektityöntekijät:
Oahppamateriála prošeaktabargit:
Petter Morottaja, inarinsaame
Petter Morottaja, anárašgiella
Oona Länsman ja Elen Anne Sara, pohjoissaame
Oona Länsman ja Elen Anne Sara, davvisámegiella
klo 10.50 – 11.00
dmu 10.50 – 11.00
klo 11.00 – 12.00
dmu 11.00 – 12.00
Saamenkielinen oppimateriaalituotanto uusien haasteiden edessä
Sámegielat oahppamateriálabuvttadeapmi ođđa hástalusaid ovddas
Hannu Kangasniemi ja Saamelaiskäräjien oppimateriaalityöntekijät
Hannu Kangasniemi ja sámedikki oahppamateriálabargit
- opetussuunnitelman perusteiden uudistus
- oahppoplána vuođuštusaid ođastus
- tarve digitaalisen materiaalin valmistamiseen
- dárbu digitála materiálaid ráhkadeapmái
klo 12.00 – 13.00
dmu 12.00 – 13.00
Lounas, omakustanteinen
Boradeapmi, iešgoasttiduvvon
klo 13.00 – 14.30
dmu 13.00 – 14.30
Digitaalinen oppimateriaalituotanto
Digitala oahppamateriálabuvttadeapmi
klo 14.30 - 15.00
dmu 14.30 - 15.00
klo 15.00 – 15.50
dmu 15.00 – 15.50
Vapaata keskustelua oppimateriaalityöstä
Friija ságastallan oahppamateriálabarggu birra
klo 15.50- 16.00
dmu 15.50- 16.00
Tilaisuuden päätös
Dilálašvuođa loahpaheapmi
Saamelaiskäräjien elokuvakeskus hakee projektityöntekijää
Sámediggi ohcá prošeaktabargi filbmaguovddážii
Projektityöntekijän tehtäviin kuuluu mm.. Skábmagovat alkuperäiskansojen elokuvafestivaalin lastenpäivän järjestelyt ja mediakasvatusmateriaalin kokoaminen.
Prošeaktabargi doaimmaide gullet ee. Skábmagovat eamiálbmogiid filbmafestivála mánáid beaivvi ordnen ja mediabajásgeassin materiála gárven.
Työ alkaa heti ja kestää mahdollisesti 28.2.2015 saakka.
Bargu álgá dalán ja bistá vejolaččat 28.2.2015 rádjai.
Hakemukset sihteeristöön 30.9.2014 mennessä.
Ohcanáigi lea 30.9.2014 rádjai.
Saamelaiskäräjät hakee
Sámediggi ohcá
Projektityöntekijän tehtäviin kuuluu mm.. Skábmagovat alkuperäiskansojen elokuvafestivaalin lastenpäivän järjestelyt ja mediakasvatusmateriaalin kokoaminen.
Prošeaktabargi doaimmaide gullet ee. Skábmagovat eamiálbmogiid filbmafestivála mánáid beaivvi ordnen, ja mediabajásgeassin materiála gárven.
Tehtävän menestyksellistä hoitamista edesauttaa soveltuva koulutus sekä saamenkielentaito.
Doaimma menestuvvi dikšuma veahkeha heivvolaš skuvlejupmi sihke sámegielamáhttu.
Projektityöntekijän palkkaus määräytyy Suomen saamelaiskäräjien palkkausjärjestelmän vaativuustason V / II mukaan (peruspalkka 2110,20 euroa / kk).
Prošeaktabargi bálká mearrášuvvá Suoma sámedikki bálkávuogádaga gáibádusdasi V / II mielde (vuođđobálká 2110,20 euro / mb).
Peruspalkan lisäksi maksetaan 24 %:n saamelaisalueen lisä ja työkokemuksen mukaan määräytyvät kokemuslisät.
Vuođđobálkká lassin máksojuvvo 24 %:a sámeguovllu lassi ja bargohárjáneami mielde mearrášuvvi ahkelasit.
Hakemukset liitteineen tulee toimittaa saamelaiskäräjien sihteeristöön 30.9.2014 klo 16.00 mennessä osoitteeseen Sajos, 99870 Inari. Lisätietoja työstä antaa elokuvakeskuksen vs. suunnittelija Tarja Porsanger tel. 050 569 6065, tarja.
Ohcamušaid čuvvosiiguin galgá doaimmahit sámedikki čállingoddái 30.9.2014 dmu 16.00 rádjai čujuhussii Sajos, 99870 Anár. Lassidieđuid barggus addá filbmaguovddáža vs. plánejeaddji Tarja Porsanger tel. 050 569 6065, tarja.
Saamelaiskäräjien toimintaan voi tutustua nettiosoitteessa www.samediggi.fi ja alkuperäiskansojen elokuvatapahtumaan osoitteessa: www.skabmagovat.fi
Sámedikki doaimmaide sáhttá oahpásmit neahttačujuhusas www.samediggi.fi ja eamiálbmogiid filbmadáhpáhussii čujuhusas: www.skabmagovat.fi
Inarissa 16.9.2014 Saamelaiskäräjät
Anáris 16.9.2014 Sámediggi
Duodjikirpputori ja duodjimarkkinat joulukuussa Sajoksessa
Geavahuvvon dujiid vuovdin ja duodjemárkanat Sajosis
Sámi Duodji ry järjestää yhteistyössä saamelaiskäräjien nuorisoneuvoston ja Saamelaiskulttuurikeskus Sajoksen kanssa duodjikirpputorin ja duodjimarkkinat Inarissa Sajoksessa 12.12–13.12.2014.
Sámi Duodji ro lágida ovttas sámedikki nuoraidráđiin ja Sámekulturguovddáš Sajosiin geavahuvvon dujiid vuovdima ja duodjemárkaniid Anáris Sajosis 12.12–13.12.2014.
Duodjikirpputori järjestetään perjantaina 12.12. klo 12–17
Geavahuvvon dujiid vuovdin lágiduvvo bearjadaga 12.12. dmu 12–17
Tule duodjikirpputorille myymään itsellesi tarpeetonta duodjia !
Boađe vuovdit dujiid, maid it šat ieš dárbbaš !
Kirpputorille voi tulla myymään esimerkiksi pieneksi käyneitä gáktejä, joutilaita riskuja, korvakoruja tai mitä tahansa muuta duodjia.
Sáhtát boahtit vuovdit ovdamearkka dihte uhccin báhcán gávttiid, dárbbašmeahttun soljjuid, beallječiŋaid dahje maid beare eará dujiid.
Lisäksi voit myydä kirpputorilla tarpeettomia duodjimateriaaleja, esimerkiksi kankaita, lankoja, silkkipohjia, nahkoja yms.
Lassin sáhtát vuovdit duodjemateriála, ovdamearkka dihte gággásiid, láiggiid, silkevuođuid, náhkiid jed..
Jos yksin ei löydy tarpeeksi myytävää, järjestämme porukkapöydän.
Jos okto ii gávdno doarvái vuovdinláhkai, mii ordnet oktasaš beavddi earáiguin.
Kirpputorin pöytävuokra on 10 e.
Beavdeláigu lea 10 e.
Muista, toisen turhake on toisen aarre ja retro on nyt muotia !
Muitte, nuppi joavdelas dávvir lea nubbái mávssolaš ja retro lea dál otná vuogi mielde !
Duodjimarkkinat lauantaina 13.12. klo 10–17
Duodjemárkanat lávvardaga 13.12. dmu 10–17
Etsimme myyjiä duodjimarkkinoille !
Mii ohcat vuovdiid duodjemárkaniidda !
Suomen puolelta on puuttunut joulun alla pidettävät duodjimarkkinat, joita järjestetään useita eri puolilla Norjan saamelaisaluetta.
Suoma bealde leat váilon duodjemárkanat ovdal juovllaid, go fas miehtá Norgga sámeguovllu dat lágiduvvojit moanat.
Tarkoituksena on vastata tähän puutteeseen.
Oaivilin lea divvut dán váilevuođa.
Oletko siis saamelainen käsityön taitaja ja haluaisit tulla myymään tuotteitasi duodjimarkkinoille ?
Leatgo don nappo sámi duojár ja hálidivččet boahtit vuovdit iežat buktagiid duodjemárkaniidda ?
Pöytävuokra markkinoille on 20 e.
Beavdeláigu márkaniidda lea 20 e.
Duodjikirpputorin ja - markkinoiden aikana Sajoksessa kuullaan musiikkiesityksiä.
Geavahuvvon dujiid vuovdima ja duodjemárkaniid áigge Sajosis gullat musihkkačájáhusaid.
Perjantaina Sajoksessa järjestetään Klubi-ilta, jota ennen Ravintola Lyemen järjestämä pikkujouluruokailu.
Bearjadaga Sajosis lágiduvvo Klubieahket, man ovdal lea Restoráŋŋa Lyeme ordnen juovlaboradeapmi.
Lisätietoja Klubi-illasta ja ruokailusta tulee lähempänä tapahtumaa Sajoksen nettisivuille www.sajos.fi.
Lassediehtu Klubieahkedis ja boradeamis boahtá lagabus dáhpáhusa Sajosa neahttasiidduide www.sajos.fi.
Lauantaina on vuorossa saamelaiskäräjien nuorisoneuvoston järjestämä gáktimuotinäytös sekä lapsille duodji- ja askartelupaja, jonka järjestää Saamelainen lastenkulttuurikeskus Mánnu.
Lávvardaga lea vuorus sámedikki nuoraidráđi ordnen otná gáktebivttasvuogi čájáhus sihke mánáide duodje- ja buđaldanbádji, man lágida Sámi mánáidkulturguovddáš Mánnu.
Pöytävaraukset ja tiedustelut
Beavdevárremat ja diđoštallamat
Saamelaiskäräjien Nuorisoneuvosto hakee KAHTA NUORTA OFELAŠTA
Sámedikki Nuoraidráđđi ohcá GUOKTE NUORRA OFELAŽŽA
määräaikaiseen ja kokopäiväiseen virkasuhteeseen 1.12.2014-28.2.2015 väliseksi ajaksi saamelaiskulttuurikeskus Sajokseen Inariin.
Mearreáigásaš ja ollesáigásaš virgegaskavuhtii 1.12.2014-28.2.2015 gaskasaš áigái sámekulturguovddáš Sajosii Anárii.
Ofelaksien tehtävänä on suunnitella ja valmistaa saamelaisista kertovat Ofelaš-materiaalit koulukäyntejä varten sekä vierailla Lapin alueen kouluilla kertomassa saamelaisista valmistuneiden materiaalien mukaisesti.
Ofelažžaid bargun lea plánet ja válmmaštallat sápmelaččain muitaleaddji Ofelaš-materiálaid skuvlafitnamiiid várás sihke galledit Lappi guovllu skuvllain muitaleamin sápmelažžain ráhkaduvvon materiálaid mielde.
Tehtävän menestyksellistä hoitamista edesauttavat saamen kielen taito, saamelaiskulttuurin tuntemus ja - koulutus, hyvät vuorovaikutus- ja esiintymistaidot, hyvät atk-taidot sekä kyky työskennellä oma-aloitteisesti ja yhdessä toisen ofelaksen kanssa.
Barggu menestuvvi dikšuma veahkehit sámegiela dáidu, sámekultuvrra dovdan ja - skuvlejupmi, buorit vuorrováikkuhus- ja ovdanbuktindáiddut, buorit adg-dáiddut sihke dáidu bargat iehčanasat ja ovttas nuppiin ofelažžain.
Palkkaus määräytyy saamelaiskäräjien palkkausjärjestelmän vaativuustason VII. / V mukaan, peruspalkka 1398,87 euroa / kk.
Bálká mearrašuvvá sámedikki bálkávuogádaga gáibádusdási VII / V mielde, vuođđobálká 1398,87 euro / mb..
Peruspalkan lisäksi maksetaan 24 %:n saamelaisalueen lisä ja työkokemuksen mukaan määräytyvät kokemuslisät.
Vuođđobálkká lassin mákso 24 %:a sámeguovllu lassi ja bargohárjánumi mielde mearrášuvvi ahkelasit.
Lisätietoja työstä antaa nuorisosihteeri Kaisa Tapiola-Länsman, puh. 010 839 3134.
Ohcamušaid oahppo- ja bargoduođaštusaiguin galgá doaimmahit sámedikki čállingoddái 31.10.2014 dmu 16.00 rádjai čujuhusain Sajos, 99870 Anár. Lassidieđuid barggus addá nuoraidčálli Kaisa Tapiola-Länsman, tel. 010 839 3134.
Saamelaiskäräjiin ja voi tutustua nettiosoitteessa www.samediggi.fi ja nuorisoneuvostoon www.samediggi.fi/nuorat.
Sámediggái sáhttá oahpásmuvvat nettičujuhusas www.samediggi.fi ja nuoraidráđđái www.samediggi.fi/nuorat.
Inarissa 25.9.2014 Saamelaiskäräjät
Anáris 25.9.2014 Sámediggi
Esteettömyys
Easttahisvuohta
Kaikkiin Sajoksen kokous- ja yleisötiloihin pääsee esteettömästi.
Sajosa buot čoahkkin- ja álbmotlanjaide beassá easttaheamet.
Talon ovet on varustettu automaattisella avausmekanismilla, eikä suuria kynnyksiä ole.
Dálu uvssat leat rustejuvvon automáhtalaš rahpanmekanismmain, eaige stuorra šielmmát leat.
Konserteissa ja muissa tapahtumissa on varattu tilaa pyörätuolilla liikkuville.
Konsearttain ja eará dáhpáhusain lea várrejuvvon báiki jorrestuoluin johttiide.
Heillä on mahdollisuus päästä tilaan hyvissä ajoin ennen tapahtuman alkua.
Sis lea vejolašvuohta beassat báikki ala áiggil ovdal dáhpáhusa álgima.
Sajoksen omiin tuotantoihin pääsee avustaja maksutta.
Sajosa iežas buvttademiide veahkkebargi beassá nuvttá.
Sajoksessa järjestettävien muiden tuotantojen lippukäytännöt ovat kuitenkin aina järjestäjän vastuulla.
Sajosis ordnejuvvon earáid buvttademiid bileahttageavadat gullá goittotge álo lágideaddji ovddasvástádussii.
Pyydämme pyörätuolilla liikkuvia varmistamaan asian aina etukäteen ja varaamaan lippunsa Sajoksen infosta puh: 050-5651346 tai Tämä sähköpostiosoite on suojattu roskapostia vastaan, aseta javascripttuki päälle nähdäksesi osoitteen.
Bivdit jorrestuoluin johttiid sihkkarastit ášši álo ovddalgihtii ja várret bileahta Sajosa infos tel: +358 (0) 10 839 3168 dahje Tämä sähköpostiosoite on suojattu roskapostia vastaan, aseta javascripttuki päälle nähdäksesi osoitteen.
Induktiosilmukka Auditorio ja parlamenttisali Solju on molemmat varustettu induktiosilmukalla.
Auditorio ja parlameantasále Solju leat guktot rustejuvvon induktiočuolmmain.
Pysäköintitilat Liikuntaesteisille on varattu parkkipaikalta erilliset pysäköintipaikat, jotka on merkitty invaliditunnuksin.
Daidda, geain lea váttis lihkadit, leat várrejuvvon parkerenšiljus sierra parkerenbáikkit, mat leat merkejuvvon invalidamearkkain.
Parkkipaikalta sisätiloihin pääsee tasaista, kivettyä polkua pitkin.
Parkerenšiljus sisa beassá dássidis, geađgebálgá mielde.
Wc-tilat Talon esteettömät WC-tilat sijaitsevat ensimmäisessä kerroksessa.
Wc-lanjat Dálu easttahis WC-lanjat leat vuosttas gearddis.
Nuorisoneuvostolle Nuori toimija – tunnustus
Nuoraidráđđái Nuorra doaibmi – dovddastus
Suomen Nuorisoyhteistyö - Allianssi ry myönsi nuorisotyön viikolla 29.9. - 5.10. seitsemäntoista Nuori toimija - tunnustusta toimijoille ja hankkeille eri puolilla Suomea.
Suoma Nuoraidovttasbargu - Allianssi ry mieđihii nuoraidbarggu vahkus 29.9. - 5.10. čiežanuppelot Nuorra doaibmi - dovddastusa doaibmiide ja fidnuide miehtá Suoma.
Yksi tunnustuksen saajista on saamelaiskäräjien nuorisoneuvosto.
Okta dovddastusa oažžuin lea sámedikki nuoraidráđđi.
Nuori toimija - tunnustus on tarkoitettu kiitokseksi ja kannustukseksi nuorille toimijoille ja heidän hankkeilleen sekä omalla toiminnallaan nuorten asemaa ja heidän toimintaansa edistäneille aikuisille.
Nuorra doaibmi - dovddastus lea dárkkuhuvvon giitosin ja doarjjan nuorra doaibmiide ja sin fidnuide ja maiddái iežaset doaimmain nuoraid sajádaga ja sin doaimmaid ovddidan rávesolbmuide.
Nuori toimija - tunnustukset jaetaan Nuorisotyön tulevaisuusfoorumissa Helsingissä 22.10.2014.
Nuorra doaibmi - dovddastusat juhkkojit Nuoraidbarggu boahttevuohtafoorumas Helssegis 22.10.2014.
Allianssin jakaman tunnustuksen perustelut:
Allianssi juohkán dovddastusa vuođustusat:
Saamelaisnuorten vaikuttamisen suuri askel otettiin vuonna 2011, kun saamelaiskäräjillä päätettiin perustaa nuorisoneuvosto.
Sámenuoraid váikkuheami stuorra lávki váldui jagi 2011, go sámedikkis mearriduvvui vuođđuduvvot nuoraidráđđi.
Saamelaiskäräjien nuorisoneuvoston 15-25-vuotiaat jäsenet valmistelevat ne saamelaiskäräjien lausunnot, aloitteet ja muut kannanotot, jotka koskevat saamelaisnuoria tai saamelaisnuorten elinoloja.
Sámedikki nuoraidráđi 15-25-jahkásaš lahtut válmmaštallet daid sámedikki cealkámušaid, álgagiid ja eará bealiváldimiid, mat gusket sámenuoraid dahje sámenuoraid eallindiliid.
Nuorisoneuvosto edistää saamelaisnuorten kielellisiä ja kulttuurisia oikeuksia ympäri Suomen sekä vahvistaa saamelaisnuorten kuuluvuutta saamelaiskulttuuriin.
Nuoraidráđđi ovddida sámenuoraid gielalaš ja kultuvrralaš vuoigatvuođaid birra Suoma ja maiddái nanne sámenuoraid gullama sámekultuvrai.
Nuorisoneuvoston myötä saamelaisnuorille on annettu loistava kanava vaikuttaa omiin asioihinsa.
Nuoraidráđi bokte sámenuoraide lea addojuvvon erenomáš kanála váikkuhit iežaset áššiide.
Saamelaiskäräjien nuorisoneuvostolla on myös erittäin uniikki asema, sillä sen jäsenillä on puhe- ja läsnäolo-oikeus saamelaiskäräjien yleiskokouksessa.
Sámedikki nuoraidráđis lea maiddái erenomáš áidnalunddot sajádat, dasgo dan lahtuin lea hállan- ja mieldeorrunvuoigatvuohta sámedikki dievasčoahkkimis.
Saamelaiskäräjien nuorisoneuvosto on aloittanut tänä vuonna Ofelaš-toiminnan.
Sámedikki nuoraidráđđi lea álggahan dán jage Ofelaš-doaimma.
Hankkeessa jaetaan tietoa saamelaisuudesta nuorilta nuorille.
Fidnus juhkko diehtu sápmelašvuođas nuoraid bokte nuoraide.
" Saamelaiskäräjät on tehnyt pitkäjänteisesti työtä saamelaisnuorten aseman edistämiseksi ja tämä on todella hieno tunnustus saamelaisnuorille ja saamelaiskäräjien nuorisoneuvostolle.
" Sámediggi lea bargan guhká sámenuoraid sajádaga ovddideami dihtii ja dát lea duođaige fiinna dovddastus sámenuoraide ja sámedikki nuoraidráđđái.
On todella hienoa, että nuorisoneuvoston työ on saanut kansallista tunnustusta ja olen palkinnosta ylpeä.
Lea duo đaige fiinna, ahte nuoraidráđi bargu lea ožžon álbmotlaš dovddastusa ja lean bálkkašumis čeavlái.
Saamelaisnuoret joutuvat kohtaamaan hyvin paljon haasteita modernissa yhteiskunnassa ja nuorisoneuvosto on todella tarpeellinen, jotta nuorten ääni, huolenaiheet ja esitykset tulevat kuulluksi.
Sámenuorat gártet deaividit hirbmat olu hástalusaid modearna servodagas ja nuoraidráđđi lea duođaige dárbbašlaš, vuoi nuoraid jietna, fuolat ja evttohusat bohtet gullojuvvot.
Tästä on hyvä jatkaa eteenpäin ja kehittää toimintaa yhä edelleen saamelaisnuorten aseman kehittämiseksi saamelaisyhteiskunnassa ja suomalaisessa yhteiskunnassa. "
Dás lea buorre joatkit ovddosguvlui ja ovddidit doaimma ain viidásabbot sámenuoraid sajádaga ovddideami várás sámeservodagas ja suopmelaš servodagas. "
Saamelaiskäräjien puheenjohtaja Klemetti Näkkäläjärvi kertoo.
Sámedikki ságajođiheaddji Klemetti Näkkäläjärvi muitala.
Nuorisoneuvoston puheenjohtaja Niila Rahko on tunnustuksesta iloinen:
Nuoraidráđi ságajođiheaddji Niila Rahko lea dovddastusas ilolaš:
" Saamelaiskäräjien nuorisoneuvoston puheenjohtajana olen iloinen ja onnellinen palkinnosta.
" Sámedikki nuoraidráđi ságajođiheaddjin lean ilolaš ja lihkolaš bálkkašumis.
Saamelaiskäräjien nuorisoneuvosto on vielä hyvin nuori nuorisoelin, jonka toiminta alue on laaja.
Sámedikki nuoraidráđđi lea vel hirbmat nuorra nuoraidorgána, man doaibmanbiras lea viiddis.
Toimintamme ei olisi mahdollista ilman saamelaiskäräjien tukea tämän hetkisessä mittakaavassa.
Min doaibma ii livčče vejolaš almmá sámedikki doarjaga haga dálá viidodagas.
Tahdonkin kiittää saamelaiskäräjiä heidän tekemästään pitkäjänteisestä työstä saamelaisnuorten aseman parantamiseksi.
Háliidange giitit sámedikki sin bargan guhkálaš barggus sámenuoraid sajádaga buorideami várás.
Tahdon myös kiittää aikaisempia nuoria toimijoita jotka ovat olleet rakentamassa nuorisoneuvostoamme ja luomassa ilmapiiriä jossa on mukava toimia.
Háliidan maiddái giitit ovddit nuorra doaibmiid geat leamaš ovddideamen nuoraidráđi ja ráhkadeamen doaibmandili mas lea somá bargat.
Palkinto antaa nuorisoneuvostolle vahvaa kansallista tunnustusta, joka on tärkeää kun toimitaan laajassa mittakaavassa nuorten kanssa.
Bálkkašupmi addá nuoraidráđđái nana álbmotlaš dovddastusa, mii lea dehalaš go doibmejuvvo viidát nuoraiguin.
Saamelaiskäräjien nuorisoneuvoston tehtävänä on kehittää, edustaa ja valvoa saamelaisten nuorten oikeuksia, niin saamelaisalueella kuin sen ulkopuolella.
Sámedikki nuoraidráđi bargun lea ovddidit, ovddastit ja gohcit sámenuoraid vuoigatvuođaid, sihke sámeguovllus ja dan olggobealde.
Haasteita tehtävässä on paljon, etenkin kun elämme murrosvaihetta uusien valmisteilla olevien ja hyväksymistä odottavien uudistusten johdosta.
Hástalusat barggus leat olu, eandalitge go eallit nuppástusaid siste ođđa ođastusaid dihtii, mat leat válmmaštallama vuolde ja vurdet dohkkeheami.
Ilo-169 sopimuksen ratifioinnin tärkeys korostuu nuorten keskuudessa, sillä se koskettaa jokaista saamelaisnuorta koko loppuelämän.
ILO-169 soahpamuša ratifiserema dehalašvuohta deattuhuvvá nuoraid gaskavuođas, dasgo dat guoskkaha juohke sámenuora olles loahppaeallima.
Toisaalta sopimus myös määrää kulttuurimme tulevaisuuden.
Nuppe dáfus soahpamuš maiddái mearrida kultuvrra boahttevuođa.
Huonosti tehtynä sopimus tukahduttaa ja sulattaa kulttuurimme, hyvin tehtynä se vahvistaa ja suojaa kulttuuriamme.
Funet ráhkaduvvon soahpamuš hávkada ja suddada kultuvrra, bures dahkkon soahpamuš nanne ja suddje kultuvrra.
Me nuoret kohtaamme päivittäin hyvin erilaisia reaktioita laidasta laitaan, paljolti pohjautuen etnisyyteemme.
Mii nuorat deaividit beaivválaččat hirbmat earálágan reakšuvnnaid ravddas ravdii, mat olu vuođđuduvvet etnihkalašvuhtii.
Erilaisuus on voimavara, mutta se voi myös olla taakka.
Earáláganvuohta lea riggodat, muhto dat sáhttá maiddái leat noađđi.
Saamelaiskäräjien nuorisoneuvoston työn haasteet korostuvat yhteiskunnassamme, jossa saamelaisnuoren täytyy selittää kulttuurinsa ja taustansa.
Sámedikki nuoraidráđi barggu hástalusat vuolláisárggastuvvojit servodagas, gos sámenuorat galget čilget kultuvrra ja duogáža.
Pyrimmekin tuomaan valtaväestön tietoon enemmän saamelaisuudesta ofelaštyön kautta.
Geahččalitge eanet juohkit dieđu váldoálbmogii sápmelašvuođas ofelaš-barggu olis.
Palkinto antaa lisämerkitystä työlle jota teemme.
Bálkkašupmi addá lassimearkkašumi bargui man bargat.
Sen merkitys korostuu jo pelkästään sillä että tiedämme, että työtämme arvostetaan ja se huomataan myös valtakunnallisella tasolla.
Dan mearkkašupmi lassána jo beare dainna ahte diehtit, ahte min barggu atnet árvvus ja dat fuopmášuvvo maiddái riikkadásis.
Lisäksi palkinto antaa uskottavuutta ja näkyvyyttä, joka edesauttaa saamaan ajatuksillemme, lausunnoillemme ja kaikelle tekemisellemme suurempaa painoarvoa.
Lassin bálkkašupmi addá luohtehahttivuođa ja beaggima, mii veahkeha oažžut jurdagiidda, cealkámušaide ja buot bargamii stuorát deattu.
Voimmekin vain ylpeästi kiittää ja kumartaa.
Sáhttitge dušše čeavlájit giitit ja gopmirdit.
Tästä on hyvä jatkaa. "
Dás lea buorre joatkit. "
Kuva Tanja Sanila.
Govva Tanja Sanila.
Inarinsaame vieraana kielenä
Anárašgiella vieris giellan
piirrokset Riitta Ahonen
govat Riitta Ahonen
Ensimmäinen inarinsaamen alkeisoppikirja perusopetuksen alaluokille johdattaa Ánnán ja Saammâlin mukana matkalle inarinsaamen kieleen ja kulttuuriin.
Vuosttaš anárašgiela álgooahppogirji lea oaivvilduvvon vuođđooahpahusa vuolit luohkáide.
Isoäiti eli ákku asuu Pakšvuonon rannalla, jossa Ánná käy usein.
Ánná ja Saammâla fárus beasat mátkái anárašgillii ja kultuvrii.
Isoäidin kertomusten sekä Ánnán ja Saammâlin keskustelujen kautta voi oppia inarinsaamea mielenkiintoisella tavalla.
Áhkku - anárašgillii ákku - orru Pakšvuona gáttis, gos Ánná fitná dávjá.
Kirjan kertomusten viereen on koottu aukeaman tekstissä olevat uudet sanat, joten kirjaa ei tarvitse selata edestakaisin kieltä opiskellessa.
Anárašgiela lea dál vejolaš oahppat miellagiddevaš vugiin áhku máidnasiid ja Ánná ja Saammâla ságastallamiid bokte.
Harjoituskirjan avulla kertaaminen on helppoa.
Oahppogirjái gullá maid hárjehusgirji, man vehkiin lea álki geardduhit ohppojuvvon áššiid.
Lukukappaleiden lopussa on kuhunkin kertomukseen sopivia lauluja, jotka tuovat vaihtelua oppitunneille.
Lohkanbihtáid loahpas leat máidnasiidda laktáseaddji lávlagat, mat buktet suohttasa oahppodiimmuide.
2. painos
98 s.
(työkirja syksyyn), 68 s.
(bargogirji čakčii), 68 s.
(työkirja keväälle), 88 s.
(bargogirji giđđii), 88 s.
Kuvitus
Govat
Tämän kirjan tarkoitus on polkaista inarinsaamen opiskelusi käyntiin !
Dáinna girjjiin beasat bures johtui anárašgiela oahppamis !
Kirjan aiheina on arkipäiväisiä tilanteita ja niihin liittyvää keskeistä sanastoa, mutta myös kielioppia, jotta pääset alusta lähtien tutustumaan kielen rakenteeseen.
Girjji sisdoaluin leat beaivválaš dilit ja dáidda gullevaš guovddáš sánit, muhto maiddái giellaoahppa, mii veahkeha du oahpásmuvvat giela ráhkadussii álggu rájes.
Kielâkyeimi sisältää lukioasteen inarinsaamen vieraan kielen kurssien 1-2 opetuskokonaisuudet.
Kielâkyeimi sisttisdoallá logáhaga anárašgiela vieris giela kurssaid 1-2 oahppoollisvuođaid.
Aihepiirit ovat nykyaikaisia, mutta kietovat sisälleen vanhan inarinsaamelaisen kulttuurin.
Girjji fáttát leat váldojuvvon dálá áiggis, muhto doppe gávdno maiddái diehtu boares anáraš kultuvrras.
Kielâkyeimi 1, tekstit
(teavttat) 162 s.
Saamelaiskäräjät 2011
Sámediggi
Saamelaiskäräjät 2013
(hárjehusat) 143 s.
2. painos
Sámediggi
käännös: Iisak Mattus
jorgalan: Iisak Mattus
kielen tarkistus: Matti Morottaja
giellagáhtten: Matti Morottaja
kuvitus Merja Aletta Ranttila,
govat Merja Aletta Ranttila,
kannen kuva Laila Aikio
bearbmagovva Laila Aikio