pere/sami_parallel huggingface dataset:
Lisätietoja tilaisuudesta antaa saamelaiskäräjien keilaturvasihteeri Siiri Jomppanen saamen kieliteko-palkinnon osalta (siiri.jomppanen@samediggi.fi, +38 (0)10 839 3111) sekä koko seminaarin osalta puheenjohtaja Klemetti Näkkäläjärvi (klemetti.nakkalajarvi@samediggi.fi, +358 505242109).
Lassidieđuid dilálašvuođas addá sámedikki gielladorvočálli Siiri Jomppanen sámi gielladahkubálkkašumi oasil (siiri.jomppanen@samediggi.fi, +38 (0)10 839 3111) ja olles seminára oasil ságajođiheaddji Klemetti Näkkäläjärvi (klemetti.nakkalajarvi@samediggi.fi, +358 505242109).
Kahvitarjoilun johdosta pyydämme ilmoittautumaan seminaariin 29.11.2010 mennessä osoitteeseen
Gáfestallama dihte bivdit almmuhit seminárai 29.11.2010 rádjai čujuhussii
8:00-8:30 Aamukahvi 8:30-8:40 Seminaarin avaus Saamelaiskäräjien kulttuurilautakunnan varapuheenjohtaja Tuomas Aslak Juuso
8:00-8:30 Iđitgáffe 8:30-8:40 Seminára rahpan Sámedikki kulturlávdegotti várreságajođiheaddji Tuomas Aslak Juuso
8:40-9:00 Saamelaisten aineettoman kulttuuriperinnön suojelu Suomessa Saamelaiskäräjien puheenjohtaja Klemetti Näkkäläjärvi
8:40-9:00 Sámiid immateriálalaš kulturárbbi suodjaleapmi Suomas Sámedikki ságajođiheaddji Klemetti Näkkäläjärvi
9:00-9:20 Saamelaisen aineellisen kulttuuriperinnön suojelu Suomessa Saamelaismuseo Siidan johtaja Tarmo Jomppanen
9:00-9:20 Sámi materiálalaš kulturárbbi suodjaleapmi Suomas Sámemusea Siidda hoavda Tarmo Jomppanen
9:20-9:45 Saamen käsityö ja sen yhteiskunnalliset haasteet Sámi Duodjin puheenjohtaja Rauna Triumf
9:20-9:45 Sámeduodji ja dan servodatlaš hástalusat Sámi Duoji ságajođiheaddji Rauna Triumf
9:45-10.05 Saamelainen joikumusiikki joikaaja, saamelaiskäräjien hallituksen jäsen Petra Magga-Vars
9:45-10.05 Sámi juoiganmusihkka juoigi, sámedikki stivrra lahttu Petra Magga-Vars
10.15-10.35 Saamen kieli kulttuuriperintönä (TBC)
10.15-10.35 Sámegiella kulturárbin (TBC)
10.35-11.00 Keskustelu
10.35-11.00 Ságastallan
11:00-11:15 Saamen kieliteko palkinnon perusteet Kielineuvoston puheenjohtaja, Erkki Lumisalmi Kielitekopalkinnon tekijän puheenvuoro
11:00-11:15 Sámi gielladahku bálkkašumi vuođustusat Giellaráđi ságajođiheaddji, Erkki Lumisalmi Gielladahkubálkkašumi ráhkadeaddji sáhkavuorru
11.15-11.20 Kieliteko-palkinnon luovutus Kulttuuriministeri Stefan Wallin
11.15-11.20 Gielladahku-bálkkašumi luohpadeapmi Kulturministtar Stefan Wallin
11.20-11.35 Kielitekopalkinnon saajan puheenvuoro
11.20-11.35 Gielladahkubálkkašumi oažžu sáhkavuorru
11:35-12:00 Seminaarin päätössanat Kulttuuriministeri Stefan Wallin
11:35-12:00 Seminára loahpahansánit Kulturministtar Stefan Wallin
Saamelaiskäräjien puheenjohtaja Klemetti Näkkäläjärvi
Sámedikki ságajođiheaddji Klemetti Näkkäläjärvi
SAAMELAISEN VANHUSTYÖN KEHITTÄMISPÄIVÄT 23–24.5.2012, Saamelaiskulttuurikeskus Sajos, Inari
SÁMI BOARRÁSIIDBARGGU OVDDIDANBEAIVVIT 23–24.5.2012, Sámekulturguovddáš Sajos, Anár
klo 8.00 – Kulttuurikeskus Sajoksen esittely halukkaille
dmu 8.00 – Kulturguovddáš Sajosii oahpásmuhttin
klo 8.30 – 9.15 Tervetulokahvit, Sajoksen aula
dmu 8.30 – 9.15 Buresboahtinkáfestallan, Sajosa váldofeaskkir
klo 9.15 – 9.45 Päivien aloitussanat, pj.
dmu 9.15 – 9.45 Beivviid álggahansánit, sj.
Arto Pohjanrinne, Sosiaali- ja terveyslautakunta, Saamelaiskäräjät.
Arto Pohjanrinne, Sosiála- ja dearvvasvuođalávdegoddi, Sámediggi.
SaKaste- Saamelaisten sosiaali- ja terveyspalvelujen kehittämisrakennehanke.
SaKaste - Sámiid sosiála- ja dearvvasvuođabálvalusaid ovddidanráhkadus-fidnu.
Irmeli Moilanen, projektikoordinaattori, SaKaste-hanke
Irmeli Moilanen, prošeaktakoordináhtor, SaKaste-fidnu
klo 9.45 – 10.45 Etenevät muistisairaudet saamelaisväestössä, Anne Remes, neurologian erikoislääkäri, professori, Itä-Suomen yliopisto.
dmu 9.45 – 10.45 Vearráneaddji muitobuozalmasat sámeveahkadagas, Anne Remes, neurologia spesialdoavttir, professor, Nuorta-Suoma universitehta.
Keskustelua.
Ságastallan.
klo 10.45 – 11.45 Saamelaisen muistisairaan hoito, Heidi Eriksen, Utsjoen johtava terveyskeskuslääkäri.
dmu 10.45 – 11.45 Sápmelaš muitobuohcci dikšun, Heidi Eriksen, Ohcejoga njunuš dearvvasvuođaguovddášdoavttir.
Keskustelua
Ságastallan
klo 11.45 – 12.30 Lounas (omakustanteinen).
dmu 11.45 – 12.30 Beaivemális (juohkeokta máksá ieš).
Ravintola Galla, kulttuurikeskus Sajos
Restoráŋŋa Galla, kulturguovddáš Sajos
klo 12.30 – 13.30 Ikäihmisen kohtaaminen lääkärin työssä Enontekiöllä, Taina Korhonen, Enontekiön terveyskeskuslääkäri.
dmu 12.30 – 13.30 Ahkeolbmo deaivan doaktára barggus Eanodagas, Taina Korhonen, Eanodaga dearvvasvuođaguovddášdoavttir.
klo 13.30 -13.45 Saamelaisen omaishoitajan puheenvuoro: Mitä arki on kotona, kun hoidat muistisairasta ?
dmu 13.30 -13.45 Sápmelaš oapmahašdikšára sáhkavuorru: Makkár lea árga ruovttus, go divššut muitobuohcci olbmo ?
klo 13.45 – 14.00 Saamenkielisten kotipalvelutyöntekijöiden kokemuksia: Arjen tilanteita kotipalvelutyössä.
dmu 13.45 – 14.00 Sámegielat ruoktobálvalusbargiid vásáhusat: Árgabeaivve dilit ruoktobálvalusbarggus.
Keskustelun ohjaajana Pia Ruotsala, sosiaali- ja terveyssihteeri, Saamelaiskäräjät
Ságastallama jođiha Pia Ruotsala, sosiála- ja dearvvasvuođačálli, Sámediggi
klo 14.00 – 14.45 Kahvitauko.
dmu 14.00 – 14.45 Káffeboddu.
Sajoksen aula.
Sajosa váldofeaskkir.
klo 14.45 – 16.30 Saamenkielisten muistisairaiden hoitotilanne saamelaisten kotiseutualueen kunnissa.
dmu 14.45 – 16.30 Sámegielat muitobuohcciid dikšodilli sámiid ruovttuguovllu gielddain.
Kuntien puheenvuorot.
Gielddaid sáhkavuorut.
Mitä on suunnitteilla ?
Mat áššit leat plánaid vuolde ?
Miten kieli ja kulttuuri huomioidaan palveluprosesseissa ?
Mo giella ja kultuvra váldojuvvo vuhtii bálvalusproseassain ?
Joonas Sippola, sosiaaliohjaaja, Enontekiö Mirja Laiti, avohoidon johtaja, Inari Anitta Kaisanlahti, vanhustyön johtaja, Sodankylä Heidi Eriksen, johtava terveyskeskuslääkäri, Utsjoki Keskustelua
Joonas Sippola, sosiálajođiheaddji, Eanodat Mirja Laiti, rabasdivššu hoavda, Anár Anitta Kaisanlahti, boarrásiidbarggu hoavda, Soađegilli Heidi Eriksen, njunuš dearvvasvuođaguovddášdoavttir, Ohcejohka
klo 18.30 – 21.00 Päivällinen Inarin Kultahovissa.
dmu 18.30 – 21.00 Eahketmállásat Inarin Kultahovis.
Hotelli Inarin Kultahovin kulttuurisensitiivinen toiminta-ajatus.
Hotelli Inarin Kultahovi kultursensitiivvalaš doaibmajurdda.
Kaisu Nikula, hotellin johtaja.
Kaisu Nikula, hotealla hoavda.
klo 9.00 – 10.00 Vanhustyön kehittäminen.
dmu 9.00 – 10.00 Boarrásiidbarggu ovddideapmi.
Prosessien mallintamisen merkitys vanhustyössä.
Proseassaid málle vehkiin govvideami mearkkašupmi boarrásiidbarggus.
Inga Mukku, vanhustyön koordinaattori, PaKaste 2, Rovaniemi.
Inga Mukku, boarrásiidbarggu koordináhtor, PaKaste 2, Roavvenjárga.
klo 10.00 – 10.15 Kahvitauko, Sajoksen aula
dmu 10.00 – 10.15 Káffeboddu, Sajosa váldofeaskkir
klo 10.15 – 12.00 Ryhmätyöt.
dmu 10.15 – 12.00 Joavkobarggut.
Tavoitteena saamenkielisen muistisairaan hoitoketjun mallintaminen
Ulbmilin sámegielat muitobuohcci dikšoproseassaid ollisvuođa govvideapmi málle vehkiin
- Mihin tarvitaan tukea ?
- Masa dárbbašuvvo doarjja ?
- Mitä muistisairaan arki on ja miten sitä voidaan tukea ?
- Makkár muitobuohcci árga lea ja mo dan sáhttá doarjut ?
- Mitä lähdetään kehittämään ?
- Maid galgá ovddidit ?
klo 12.00 – 13.00 Lounas (omakustanteinen).
dmu 12.00 – 13.00 Beaivemális (juohkeokta máksá ieš).
klo 13.00 – 14.00 Ryhmätyöt jatkuu
dmu 13.00 – 14.00 Joavkobarggut joatkašuvvet
klo 14.00 – 15.00 Ryhmätöiden esitys.
dmu 14.00 – 15.00 Joavkobargguid ovdanbuktin.
Ristenrauna Magga, toiminnanjohtaja Sàmi Soster ry., Irmeli Moilanen, hankekoordinaattori, SaKaste-hanke ja Pia Ruotsala, sosiaali- ja terveyssihteeri, Saamelaiskäräjät
Ristenrauna Magga, doaimmahoavda Sàmi Soster ro, Irmeli Moilanen, fidnokoordináhtor, SaKaste-fidnu ja Pia Ruotsala, sosiála- ja dearvvasvuođačálli, Sámediggi
klo 15.00 – 15.15 Kahvitauko, Ravintola Galla
dmu 15.00 – 15.15 Káffeboddu, Restoráŋŋa Galla
klo 15.15 – 16.00 Kehittämispäivien yhteenveto ja saamelaisen muistisairaan hoitopolun kehittämiskohteiden määrittely.
dmu 15.15 – 16.00 Ovddidanbeivviid oktiigeassu ja sápmelaš muitobuohcci dikšobálgá ovddidanáššiid meroštallan.
Jatkotyöskentelystä sopiminen.
Joatkkabarggus soahpan.
Ristenrauna Magga, toiminnanjohtaja Sàmi Soster ry Irmeli Moilanen, hankekoordinaattori, SaKaste-hanke ja Pia Ruotsala, sosiaali- ja terveyssihteeri, Saamelaiskäräjät
Ristenrauna Magga, doaimmahoavda Sàmi Soster ro Irmeli Moilanen, fidnokoordináhtor, SaKaste-fidnu ja Pia Ruotsala, sosiála- ja dearvvasvuođačálli, Sámediggi
Saamelaisten rajayhteistyöseminaari Inarissa 25.2.2015
Sámiid rádjeoktasašbargoseminára anáris 25.2.2015
Pohjois-Suomen Kaste-ohjelma, Saamelaiskäräjät sekä Sosiaali- ja terveysministeriö järjestävät saamelaisten rajayhteistyöseminaariin 25.2.2015 Inarissa, Sajoksessa.
Davvi-Suoma Kaste-prográmma, Suoma Sámediggi ja Sosiála- ja dearvvasvuođaministeriija ordnejit sámiid rádjeoktasašbargoseminára Sajosis 25.2.2015.
Teemana päivässä ovat saamenkieliset sosiaali- ja terveyspalvelut.
Beaivvi temán leat sámegielat sosiála- ja dearvvasvuođabálvalusat.
Tavoitteena on
Ulbmilin lea
 Kirkastaa reunaehtoja saamelaisten rajayhteistyölle
 Čielggasmahttit uhcimusgáibádusaid sámeguovllu rádjeoktasašbargui
 Nostaa keskiöön palvelut, missä kielen ja kulttuurin merkitys on suuri
 Loktet guovddážii bálvalusaid, mas giela ja kultuvrra mearkkašupmi lea stuoris
 Nostaa esiin, mitä palveluja on jo olemassa ja mitä mahdolliset palvelutarpeet ovat
 Buktit ovdan, makkár bálvalusat gávdnojit juo ja makkár vejolaš bálvalusdárbbut vel leat
 Jakaa tietoa toimivista hyvistä käytännöistä
 Juohkit dieđu doaibmi buriin meannudanvugiin
 Selkeyttää toimintaohjeita, miten tiedonkulku palveluista asiakkaille ja ammattihenkilöstölle
 Čielggasmahttit doaibmarávvagiid, mo dieđujohtin bálvalusain áššehasaide ja ámmátbargiide
varmistetaan
sihkkarasto
 Sopia jatkotyöskentelystä
 Soahpat joatkkadoaimmain
Aamupäivän aikana kuulemme näkökulmia Suomen saamelaisten rajayhteistyötä koskevan lainsäädännön nykytilasta sekä sosiaali- ja terveystoimen tulevaisuuden muutoksista.
Iđitbeaivve gullat sámiid rádjeoktasašbarggu guoski láhkaásaheami dáládiliin ja sosiála- ja dearvvašvuohtafuolahusođastusas.
Esillä on saamenkielisten sosiaali- ja terveystoimen palveluiden nykytila ja hyvät käytännöt sekä Suomessa että Norjassa.
Ovdan leat maid sámegielat sode-bálvalusaid dáládilli ja buorit geavadat sije Suomas ja Norggas.
Lisäksi kuulemme puheenvuoron kelakorvauksista sekä voimassa olevan erikoissairaanhoidon sopimuksen sisällöstä.
Dasa lassin gullat sáhlavuoru ÁEL-buhtadusain ja dálá spesiálabuohccedikšuma soahpamuša sisdoalus.
Iltapäivällä pohditaan työryhmissä muun muassa sitä, miten selkiytetään rajayhteistyötä ja rakenteita saamenkielisissä palveluissa Suomen ja Norjan välillä ja miten varmistetaan tiedonkulku palveluissa asiakkaille, potilaille sekä terveydenhuollon henkilöstölle.
Eahketbeaivve suokkardallat bargojoavkkuin mot čielggasmahttit rádjeoktasašbarggu ja meannudanvugiid sámegielat bálvalusaid fállamis Suoma ja Norgga gaskkas ja mor sihkkarastit dieđujohtima áššehasaide ja ámmátbargiide.
Lisäksi pohdinnassa on jatkohoidon varmistaminen maan toisessa sairaanhoitopiirissä (nykyinen sopimus on kahden sairaanhoitopiirin välinen).
Dasa lassin guorahallat mot sihkkarastit joatkkadivššu riikka nuppi buohccedikšunbiires (dálá soahpamuš lea guovtti buohccedikšunbiire gaskasaš).
Tavoitteena on myös työryhmissä tehdä ehdotukset jatkotyöskentelylle.
Ulbmilin lea bargojoavkkuin dahkat evttohusaid joatkkadoaimmaid birra.
Päivän päätteeksi puretaan työpajatyöskentelyn anti ja sovitaan jatkotyöskentelystä.
Seminára loahpas burgit bargojoavkkuid evttohusaid ja soahpat joatkkadoaimmain.
Tilaisuuden kielet ovat norja, pohjoissaame ja suomi.
Dilálašvuođa gielat leat dárogiella, davvisámegiella ja suomagiella.
Tilaisuudessa on tulkkaus.
Dilálašvuohta striimejuvvo.
Tilaisuus streamataan www.sogku.fi/live
Striimema čujuhus www.sogku.fi/live
Lisätietoja antavat:
Lassidieđut:
leena.merilainen@ouka.fi
anne-maria.simojoki@ouka.fo
Puheenjohtajat: aamupäivä Sinikka Salo Pohjois-Suomen Kaste aluejohtoryhmän puheenjohtaja, iltapäivä Heidi Eriksen, Utsjoen kunta
Ságajođiheaddjit: iđitbeaivve Sinikka Salo Davvi-Suoma Kaste guovlostivrenjoavkku ságajođiheaddji, eahketbeaivi Heidi Eriksen, Ohcejoga gielda
o 8.30–8.50 Aamukahvi Sajoksen aulassa  Musiikkiesitys
8.30–8.50 Iđitkáffe Sajosa feaskkir  8.45-8.50 Musihkka
o 8.50–9.00 PÄIVÄN AVAUS, Sinikka Salo, Kaste aluejohtoryhmän puheenjohtaja
8.50–9.00 BEAIVVI RAHPAN, Sinikka Salo, Davvi-Suoma Kaste guovlostivrenjoavkku ságajođiheaddji
o 9.00 - 9.50 MUUTOKSET SUOMEN SOSIAALI- JA TERVEYSTOIMEN KÄYTÄNNÖISSÄ Viveca Arrhenius, Sosiaali- ja terveysministeriö
9.00- 9.50 NUPPÁSTUSAT RIIKKA SOSIÁLA- JA DEARVVASVUOĐADOAIMMA GEAVADIIN Viveca Arrhenius, Suoma sosiála- ja dearvvasvuođaministeriija
 Saamelaisten rajayhteistyötä koskevan lainsäädännön nykytila
 Sámiid rádjeoktasašbarggu guoski láhkaásaheami dáládilli
 Saamenkielisten palveluiden nykytila / hyvät käytännöt ja tarve Suomessa, Heidi Eriksen, Utsjoen kunta
 Sámegielat bálvalusaid dáládilli / buorit geavadat ja dárbu Suomas, Heidi Eriksen, Ohcejoga gielda
 Päivystyspalvelut
 Gohcinbálvalusat
 Erikoislääkäripalvelut,
 Spesiáladoavtterbálvalusat
 Ikääntyvien palvelut,
 Bearašbálvalusat
o 10.30-11.00 Erikoissairaanhoidon sopimuksen sisältö, Tapio Kekki, perusterveydenhuollon yksikkö, Lapin sairaanhoitopiiri
10.40-11.00 SPESIÁLABUOHCCEDIKŠUMA SOAHPAMUŠA SISDOALLU Tapio Kekki, Lappi buohccedikšunbiire, vuođđodearvvasvuođafuolahusa ovttadat, Suopma
 Saamenkielisten palveluiden nykytila / hyvät käytännöt ja tarve Norjassa
 Sámegielat bálvalusaid dáládilli / buorit geavadat ja dárbu Norggas
o Nykytila ja tarve Norjassa; o Saamelaisten Terveyssiida hankkeen somaattisen puolen esittely
Kárášjohka o Dáládilli ja dárbu Norggas; o Sámiid Dearvvasvuohta-siida fidnu somáhtalaš beali ovdanbuktin
o Nykytila ja tarve Norjassa o Saamelaisten terveyssiida hankkeen psyykkisen puolen esittely
našuvnnalaš gealboguovddáš Mánáid- ja nuoraidossodat, Kárášjohka o Dáládilli ja dárbu Norggas; o Sámiid Dearvvasvuohta-siida fidnu psyhkalaš beali ovdanbuktin
 Ikääntyvien palveluiden nykytila / hyvät käytännöt, Kristine Gaup-Grønmo,
 Ahkeolbmuid bálvalusaid dáládilli / buorit geavadat, Kristine Gaup
13.30-13.50 KELA KORVAUKSET, Noora Heinonen, päällikkö, Rajat ylittävän terveydenhuollon yhteyspiste, Kela o 13.50–14.00 Työpajaohjeistus, Heidi Eriksen
13.50–14.00 BARGOBÁDJERÁVVEN, Heidi Eriksen
Iltapäiväkahvittelua työpajan lomassa
Eahketbeaivekáfestallan bargobáji oktavuođas
o 14.00- 15.00 TYÖPAJATYÖSKENTELYÄ, Kaksi työryhmää pohtii alla olevia neljää teemaa, miten päästään eteenpäin.
14.00- 15.00 BARGOBÁDJEBARGAN, Guokte bargojoavkku guorahallet vuolde namuhuvvon njeallje temá, mo beassat ovddosguvlui
Työryhmien vetäjät (kielet: Saame, Norja, Suomi): Sari Guttorm, Saamelaiskäräjät, Heidi Eriksen, Utsjoen kunta, Pia Ruotsala, Saamelaiskäräjät Työryhmä 1 työskentelypaikkana Solju (parlamenttisali) Työryhmä 2 työskentelypaikkana Dolla (auditorio)
Bargojoavku 1 bargolatnja Solju (parlameantasále) Bargojoavku 2 bargolatnja Dolla (auditorio)
TYÖRYHMÄTEHTÄVÄT: 1.
BARGOBIHTÁT: 1.
Miten selkiytetään rajayhteistyötä ja rakenteita (säännönmukaisuus) saamenkielisissä palveluissa Suomen ja Norjan välillä 2.
Mo čielggasmahttit rádjeoktasašbarggu ja ráhkadusaid (bissovašvuohta) sámegielat bálvalusain Suoma ja Norgga gaskkas 2.
Miten varmistetaan tiedonkulku palveluista asiakkaille ja potilaille sekä terveydenhuollon henkilöstölle 3.
Mo sihkkarastit dieđujohtima bálvalusain áššehasaide ja buohcciide sihke dearvvasvuođafuolahusa bargovehkii 3.
Miten jatkohoito maan toisessa sairaanhoitopiirissä voidaan varmistaa
Mo joatkkadikšuma riikka nuppi buohccedikšunbiirres sáhttá sihkkarastit
- nykyinen sopimus kahden sairaanhoitopiirin välinen
- dálá soahpamuš guovtte buohccedikšunbiirre gaskasaš
Ehdotukset jatkotyöskentelylle
Evttohusat joatkkabargui
o 15.00–15.45 TYÖPAJATYÖSKENTELYN PURKU JA JATKOTYÖSKENTELYSTÄ SOPIMINEN, Heidi Eriksen, Utsjoen kunta
15.00–15.45 BARGOBÁDJEBARGGU BURGIN JA JOATKKABARGGUS SOAHPAN, Heidi Eriksen, Ohcejoga gielda
o 15.45–16.00 YHTEENVETO JA PÄÄTÖSSANAT Sinikka Salo, Pohjois-Suomen Kaste aluejohtoryhmän puheenjohtaja
15.45–16.00 ČOAHKKÁIGEASSU JA LOAHPAHANSÁNIT, Sinikka Salo, DavviSuoma Kaste guovlostivrenjoavkku ságajođiheaddji
Seminaarin tarkoituksena on luoda yleiskatsaus Saamelaiskäräjien toiminnan perusteisiin ja saamelaisten asemaan nykypäivän Suomessa.
Seminára ulbmilin lea oahpásmuvvat Sámediggái ja sápmelaččaid sajádahkii dálá Suomas.
Aluksi tarkastellaan perusasioita Saamelaiskäräjistä kuten sen asemaa, tehtäviä, organisaatiomallia ja taloutta.
Álggos mannat čađa vuođđoáššiid Sámedikkis nugo dan sajádaga, bargguid, organisašuvdnamálle ja ruhtadoalu.
Sen jälkeen arvioidaan Saamelaiskäräjien asemaa ja sen poliittisia vaikutusmahdollisuuksia suomalaisessa yhteiskunnassa.
Dan maŋŋá árvvoštallo Sámedikki sajádat ja dan politihkalaš váikkuhanvejolašvuođat suopmelaš servodagas.
Käytännön asioina käydään vielä läpi Saamelaiskäräjien jäsenille ja henkilöstölle maksettavien matka- ja muiden kokouksista aiheutuvien kulujen korvausperusteet.
Geavatáššiin mannat vel čađa Sámedikki lahtuide ja bargovehkii máksojuvvon mátke- ja eará čoahkkimiin šaddan goluid buhtadusvuođustusaid.
Lopuksi käydään läpi hallinnon alojen toimintaa.
Loahppas mannat vel čáđa hálddahussurggiid doaimmaid.
Aika pe 8. pnä helmikuuta 2008 alkaen klo 13.00
Áigi be 8. beaivve guovvamánu 2008 dmu 13.00 rájes
Kohderyhmä Saamelaiskäräjien jäsenet ja varajäsenet sekä henkilöstö
Ulbmiljoavku Sámedikki lahtut ja várrelahtut sihke bargoveahka
Järjestäjä Saamelaiskäräjien sihteeristö
Ordnejeaddji Sámedikki čállingoddi
klo
PROGRÁMMA
12.00 M ahdollisuus ruokailuun
dmu
13.00 Seminaarin avaus
13.00 Seminára rahpan
- hallintopäällikkö Juha Guttorm
- hálddahushoavda Juha Guttorm
13.05 Saamelaiskäräjät – saamelaisten parlamentti
13.05 Sámediggi – sápmelaččaid párlameanta
Keskustelua 14.00 Saamelaiskäräjien asema ja sen poliittiset vaikutusmahdollisuudet suomalaisessa yhteiskunnassa
Ságastallan 14.00 Sámedikki sajádat ja dan politihkalaš váikkuhanvejolašvuođat suopmelaš servodagas
15.30 M atka- ja muiden kokouksista aiheutuvien kulujen korvausperusteet
15.30 M átke- ja eará čoahkkimiin šaddan goluid buhtadusvuođustusat
Saamelaiskäräjien palkkiosääntö Valtion matkustussääntö - taloussihteeri Hilkka Kukkonen
Sámedikki máksonjuolggadus Stáhta mátkkoštannjuolggadus - ekonomiijačálli Hilkka Kukkonen
16.00 Hallinnon alojen toiminta
16.00 Hálddahussurggiid doaimmat
n. 17.00 Seminaari päättyy
sullii 17.00 Seminára nohká
Seminaarin puheenjohtajana toimii hallintopäällikkö Juha Guttorm.
Seminára ságajođiheaddjin doaibmá hálddahushoavda Juha Guttorm.
Pöytäkirja
Beavdegirji
Saamelaisasioista vastaavien ministereiden ja saamelaiskäräjien presidenttien kokous Tukholmassa 22 p. marraskuuta 2010
Sámiministariid ja sámedikkiid presideanttaid čoahkkin Stockholmas skábmamánu 22. b. 2010
Pohjoismainen saamelainen kielipalkinto – Gollegiella
Davviriikkalaš sápmelaš giellabálkkašupmi – Gollegiella
Ministerit ja saamelaiskäräjien presidentit hyväksyvät yksimielisesti pohjoismaisen saamelaisen kielipalkinnon – Gollegiella – sääntömuutoksen, joka on tämän pöytäkirjan liitteenä.
Ministarat ja sámedikkepresideanttat dohkkehit ovttamielalaččat Davviriikkalaš sápmelaš giellabálkkašumi – Gollegiella – njuolggadusaid rievdadusevttohusaid. Dat leat dán beavdegirjji lasáhussan.
Todetaan, että myös erikseen nimitetty kielipalkinnon arviointilautakunta on yksimielisesti nimennyt vuoden 2010 palkinnonsaajat ja on jättänyt kirjallisen perustelun.
Fuopmášuvvo ahte maiddái giellabálkkašumi várás sierra namahuvvon árvvoštallanlávdegoddi ovttamielalaččat lea namahan jagi 2010 vuoitiid ja lea addán čálalaš ákkastallama.
Palkinnon saajat ovat Máret Sárá ja Lajla Mattsson Magga.
Vuoitit leaba Máret Sárá ja Lajla Mattsson Magga.
Saamelaisasioiden pohjoismaista virkamieselintä pyydetään valmistelemaan vuoden 2012 palkinnon jakamista.
Sámeáššiid davviriikkalaš virgeolmmoškomitea bivdojuvvo válbmejuvvot jagi 2012 bálkkašumi juohkin.
Pohjoismainen saamelaissopimus – jatkotyöskentely
Davviriikkalaš sámekonvenšuvdna – joatkkabargu
Kokouksessaan 12 p. marraskuuta 2008 ministerit ja saamelaiskäräjien presidentit olivat yksimielisiä siitä että jatketaan pohjoismaista saamelaissopimusta koskeva työ.
Čoahkkimisteaset 12. 11. 2008 sámiministarat ja sámedikkiid presideanttat ledje ovtta oaivilis das, ahte davviriikkalaš sámekonvenšuvdnabargu berre jotkojuvvot.
Pyydettiin saamelaisasioiden pohjoismaista virkamieselintä laatimaan ehdotus siitä miten mahdolliset neuvottelut voidaan toteuttaa.
Sámeáššid davviriikkalaš virgeolmmoškomitea bivdojuvvui ráhkaduvvot evttohus das mo vejolaš ráđđádallamat galget čađahuvvot.
Tämä työ on nyt valmistunut ja neuvottelumenettely löytyy liitteestä.
Dát bargu lea dál gárvvis ja ráđđádallanvuohki gávdno lasáhusas.
Saamelaisministerit ja saamelaiskäräjien presidentit ovat yhtä mieltä siitä että tulevan prosessin tulee seurata oheistettu neuvottelumenettelyehdotus.
Sámiministarat ja sámedikkiid presideanttat leat ovtta oaivilis ahte joatkevaš proseassa galgá ollašuhttojuvvot dan ráđđádallanvuohkeevttohusa mielde, mii lea dán beavdegirjji lasáhussan.
Tukholmassa 22 p. marraskuuta 2010
Stockholmas skábmamánu 22. b. 2010
SaamelaiSnuorten
SaamelaiSnuorten
taidetapahtumaSSautSjokiSuunkoululla
taidetapahtumaSSautSjokiSuunkoululla
S A A M E L A I S K Ä R Ä J Ä T
S A A M E L A I S K Ä R Ä J Ä T
kahdeksi kuukaudeksi.
Minna Lehtola kahdeksi kuukaudeksi.
Järjestelyihin osallistuivat saamelaiskäräjiltä koulutus- ja
Järjestelyihin osallistuivat saamelaiskäräjiltä koulutus- ja
Kaikille avoimeen tilaisuuteen ei peritty osallistumis- tai
Ryhmät tulivat Utsjoelle busseilla Enontekiöltä, Inaris
Keskiviikkona rehtori-sivistystoimenjohtaja Laura Arola
Keskiviikkona rehtori-sivistystoimenjohtaja Laura Arola
Raadin työskentelyn aikana yleisö pääsi nauttimaan Katja
Raadin työskentelyn aikana yleisö pääsi nauttimaan tanssista sekä rovaniemeläisen Aini pianonsoitosta.
, Irene Länsman, Heli Aikio, Ailu Valle, Heli Huovi- sekä kuvataiteilija Sunna Kitti (sarjakuvat).
je Ohcejoga mánáid koara Modji, anárašgielat Aila Duo ja Gámasmohkki beaggán Ailu Valle.
Sverre Porsanger, Irene Länsman, Heli Aikio, Ailu Valle, Heli
Pauliina Feodoroff, Sverre Porsanger, Irene Läns-, Heli Aikio, Ailu Valle, Heli Huovinen sekä kuvataiteilija
Ántte ja nieiddat: ” Rávnnji fárrui ” Aanar škooul škooulneeʹǩǩid / Inarin koulun oppilaita, oʹhjjumuš Hanna Ryytty.
(sarjakuvat). tuvra - temá mielde. Earenoamáš sámefáttán lei teáhterbargobájit, maid dolle vuosttas beaivve ovdal dáhpáhusa rahpama.
SKT (Sevettijärven koulun teinit): ” Jååǥǥar lij jieʹlli ”, “ One of Us ”, “ Duna duna ”, oʹhjjumuš / ohj.
Janita & Bändi: ” Iežas geaidnu ”, Avvila badjedássi / Ivalon yläaste, bagadus / ohjaus Katri Kittilä
Erkka Antila da Seija Sivertsen ”
SKT (Sevettijärven koulun teinit): ” Jååǥǥar lij jieʹlli ”, “ One of Us ”, “ Duna duna ”, bagadus / ohjaus Erkka Antila ja Seija Sivertsen ”
Tapahtumaan kutsutaan kaikki saamelaislapset ja
Tapahtumaan kutsutaan kaikki saamelaislapset ja
Tärkeänä tavoitteena on aina ollut myös lasten ja nuor
Tärkeänä tavoitteena on aina ollut myös lasten ja nuor
Taidetapahtumia on järjestetty 1970-luvun alun vuosista
Taidetapahtumia on järjestetty 1970-luvun alun vuo
Nuõrr Kulttur-šõddmõʹšše vaʹllješ Nuori Kulttuuri - tapahtumaan valittiin
Nuorra Kultuvra - dáhpáhussii válljejuvvojedje Nuori Kulttuuri - tapahtumaan valittiin
Uʹccjooǥǥ Villat, Utsjokisuun koulu da
Ohcejoga / Utsjoen Villat ja
Âʹvvel Čagaldahttit, Ivalon ala-aste (Foto / Snimldõk Jaakko Peltomaa, Inarilainen)
Avvila / Ivalon Čagaldahttit (Foto Jaakko Peltomaa, Inarilainen)
Saamen kielen ja saamenkielinen opetus Suomessa
Oahpahus sámegielas ja sámegillii Suomas
Mahdollisuuksista saamen kielen ja saamenkieliseen opetukseen säädetään perusopetus- ja lukiolaeissa, opetus- ja kulttuuriministeriön määräyksissä ja opetussuunnitelman perusteissa.
Vejolašvuođat sámegiela ja sámegielat oahpahussii ásahuvvojit vuođđooahpahus- ja logahatlágain, oahpahus- ja kulturministeriija mearrádusain ja oahppoplána vuođuštusain.
Voimassaolevat mahdollisuudet koskevat kaikkia kolmea saamen kieltä: inarin-, koltan- ja pohjoissaamea.
Gustojeaddji vejolašvuođat gusket buot golmma sámegiela: anáraš-, nuortalaš- ja davvisámegiela.
Saamelaisten kotiseutualueen kunnissa koulu on velvollinen järjestämään saamen kieltä osaavien oppilaiden perusopetuksen pääosin saamen kielellä.
Sámiid ruovttuguovllu gielddain skuvllas lea geatnegasvuohta ordnet vuođđooahpahusa eanas osiid sámegillii daidda ohppiide, geat máhttet sámegiela.
Käytännössä se tarkoittaa perusopetuksen oppilaalle oikeutta saada opetuksestaan vähintään puolet saamen kielellä.
Geavadis dat dárkkuha vuođđooahpahusa oahppái vuoigatvuođa oažžut unnimustá beali oahpahusas sámegillii.
Lukiossa ja ammatillisessa koulutuksessa saamenkielinen opetus on myös mahdollista.
Logahagas ja ámmátlaš skuvlejumis sámegielat oahpahus lea maid vejolaš.
Lisäksi kotiseutualueella on mahdollista lukea saamea äidinkielen ja vieraan kielen oppiaineina perusopetuksessa, lukiossa ja ammatillisessa koulutuksessa.
Dasa lassin ruovttuguovllus lea vejolaš lohkat sámegiela sihke eatnigiellan ja vierisgiellan vuođđooahpahusas, logahagas ja ámmátlaš skuvlejumis.
Saamelaisten kotiseutualueen kuntien ulkopuolella on mahdollista saada saamen kielen opetusta, mutta opetuksen järjestäminen edellyttää erityistä aktiivisuutta !
Sámiid ruovttuguovllu gielddaid olggobealde lea vejolaš oažžut sámegiela oahpahusa, muhto oahpahusa ordnen gáibida erenoamáš aktiivvalašvuođa !
Opetusta järjestetään sekä lähiopetuksena että virtuaalisesti.
Oahpahus ordnejuvvo sihke lagas- ja gáiddusoahpahussan.
Toimi näin: Jos haluat saamen kielen opetusta, esitä pyyntösi oman koulun rehtorille.
Bargga ná: Juos háliidat sámegiela oahpahusa, evttot dan iežat skuvlla rektorii.
Voit lisäksi ottaa yhteyttä saamelaiskäräjien koulutus- ja oppimateriaalitoimistoon
Sáhtát maid váldit oktavuođa sámedikki skuvlen- ja oahppomateriáladoaimmahahkii
info@samediggi.fi, joka auttaa opiskelijoita, vanhempia ja koulutuksen järjestäjiä opetuksen ai
info@samediggi.fi. Doaimmahat veahkeha studeanttaid, váhnemiid ja oahpahusa lágideddjiid oah
kaansaamisessa.
pahusa ollašuhttimis.
Ylioppilastutkinnossa on mahdollista suorittaa saamen kielen äidinkielen tai vieraan kielen koe.
Studeantadutkosis lea vejolaš čađahit sámegiela eatnigiela dahje vierisgiela iskosa.
Saamen kielen lukiokursseja on mahdollista suorittaa myös virtuaalisesti.
Sámegiela lolas www.sogsakk.fi ja sámegiela gurssaid lágideami e-logahagas www.elukio.fi.
Saamelaisten kotiseutu www.sogsakk.fi ja lisäksi saamen kielen kurssien järjestämistä eossa www.elukio.fi.
Logahatgursgahatgurssaid sáhttá čađahit maiddái gáiddusin.
Lukiokurssien suorittamismahdollisuutta voi kysyä myös saamelaisten kotiseutualueen kuntien lukioista, joilla on virtuaaliopiskelijoita vuosittain. alueen kuntien ulkopuolella lukiota käyvien kannattaa seurata opintotarjontaa saamelaisalueen koulutuskeskuksen virtuaalikoulussaluki
Daid ohppiid, geat vázzet logahaga sámiid ruovttuguovllu olggobealde, gánneha čuovvut oahpahusfálaldaga Sámi oahpahusguovddáža virtuálaskuvlsaid čađahanvejolašvuođain sáhttá jearrat maid sámiid ruovttuguovllu gielddaid logahagain, main leat virtuálastudeanttat juohke jagi.
Saamelaisalueen koulutuskeskus järjestää vuosittain koko lukuvuoden mittaisen lähikoulutuksen inarin-, koltan- ja pohjoissaamen kielissä, www.sogsakk.fi.
Sámi oahpahusguovddáš ordne juohke jagi lagasskuvlejumi anáraš-, nuortalaš- ja davvisáme www.sogsakk.fi. Skuvlejupmi bistá olles lohkanbaji. gielain,
Suomen yliopistoista kolmessa on mahdollista opiskella saamen kieltä:
Suomas golmma universitehtas sáhttá lohkat sámegiela: http://www.oulu.fi/giellagasinstituutti /,
- yhtyeet
- orkeastarat
kuten joiku, livđe, leuŠdd …
- čuojahanjoavkkut
- yhtyeet
- gorat
kuten rock, pop, jazz, laulelma, iskelmä, hiphop, reggae, dance …
nugo rock, pop, jazz, lávlagat, geahppa musihkka (iskelmä), hiphop, reggae, dance …
- yhtyeet
- lávlunjoavkkut
Esityksen pituus enintään 10 minuuttia
Ovdanbuktima guhkkodat eanemustá 10 minuhta
Ikäsarjat ja rajoitukset
Ahkerájit ja ráddjehusat
Osanottajat jaetaan kahteen ikäsarjaan: 2001-1997 - syntyneet (10-15-vuotiaat) 1996-1992 - syntyneet (16-20-vuotiaat)
Oasseváldit juhkkojuvvojit guovtti ahkeluohkái: 2001-1997 - riegádan (10-15-jahkasaččat) 1996-1992 - riegádan (16-20- jahkasaččat)
Saamelaisnuorten taidetapahtumassa lisäksi
Sámenuoraid dáiddadáhpáhusas dasa lassin
- sarja 6-9-vuotiaille
 ahkeluohkká 6-9-jahkasaččat
- myös sooloesityksillä voi osallistua, mutta esityksiä ei valita jatkoon Turkuun Nuori kultturi – tapahtumaan.
 maiddái solobihtáid oažžu ovdanbuktit, muhto dat ii válljejuvvo ovddasteaddjin Turkui Nuorra kultuvra – dáhpáhussii.
Ryhmän koko tulee olla vähintään kolme henkilöä.
Joavkus galget leat unnimustá golbma olbmo.
Enintään 1/3 ryhmän jäsenistä saa poiketa ikärajoituksesta.
Eanemustá 1/3 oassi joavku lahtuin oažžu spiehkastit ahkerájis.
Rajoitus ei koske esitysten eikä ryhmien ohjaajia.
Ráddjehus ii guoskka joavkkuid bagadalliid.
Tapahtuma on suunnattu nimenomaan nuorille taiteen harrastajille.
Dáhpáhus lea oaivvilduvvon nuoraide, geat buđaldit dáidagiin iežaset astoáiggiid.
Nuoret, jotka saavat pääasiallisen toimeentulonsa musiikista, ovat musiikin ammatillisessa koulutuksessa (Sibelius-Akatemia, sotilasmusiikkikoulu, musiikkioppilaitosten ammatilliset linjat) tai ovat suorittaneet musiikin ammatillisen tutkinnon, eivät voi osallistua tapahtumaan.
Dat nuorat, geain musihkka lea ámmáhin dahje beaivválaš bargun, eai sáhtte oassálastit dán gilvvohallamii. Dat guoská maiddái nuoraid, geat leat musihkkaámmátskuvllain (SibeliusAkatemia, soahtemusihkkaskuvla, musihkkaskuvllaid ámmátlinját) dahje geat leat háhkan musihkkasuorggi ámmátdutkosa.
Rajoitus ei koske Sibelius-Akatemian nuorisokoulutuksen oppilaita.
Ráddjehus ii guoskka Sibelius-Akatemia nuoraid skuvlejumi oahppiid.
Alue ja valtakunnallisessa tapahtumassa sama ryhmä voi osallistua vain yhteen ryhmälajiin.
Riikka dáhpáhusas seamma joavkku sáhttá oassálastit dušše ovtta joavkošládjii.
2/3 ryhmän jäsenistä tulee olla uusia, jotta ryhmä voidaan katsoa uudeksi kokoonpanoksi. Huom.
2/3 joavkku lahtuin galget leat ođđa olbmot, vái joavkku sáhttá gohčodit ođđa joavkun.
Sooloesiintyjät eivät voi osallistua Nuori kulttuuri-tapahtumaan !
Lassedieđuid riikkaviidosaš dáhpáhusas gávnnat čujuhusas:
Lisätietoja valtakunnallisesta tapahtumasta löydät osoitteesta:
http://nuorikulttuuri.fi/sounds /
SÁMENUORAID DÁID DADÁHPÁHUS Saamelaisnuorten taidetapahtuma 2008
SÁMENUORAID DÁID DADÁHPÁHUS Saamelaisnuorten taidetapahtuma 2008
Raporta / Raportti 11.9.2008
Raporta / Raportti 11.9.2008
Saamelaiskäräjät toimi tapahtuman pääjärjestäjänä sekä tarjosi kaikille kouluruoan.
Saamelaiskäräjät toimi tapahtuman pääjärjestäjänä sekä tarjosi kaikille kouluruoan.
Hetan ysiluokkalaiset pitivät buffettia.
Hetan ysiluokkalaiset pitivät buffettia.
Äänitekniikasta huolehti Eetu Suominen Inarista.
Äänitekniikasta huolehti Eetu Suominen Inarista.
Nuori Kulttuuri toimikunnan terveiset Helsingistä toi kulttuurisuunnittelija Panu Mäenpää.
Nuori Kulttuuri toimikunnan terveiset Helsingistä toi kulttuurisuunnittelija Panu Mäenpää.
Saamelaiskäräjät järjesti kuljetukset Inarista, Utsjoelta ja Sodankylästä.
Saamelaiskäräjät järjesti kuljetukset Inarista, Utsjoelta ja Sodankylästä.
Pitkämatkalaisille tarjottiin mahdollisuus yöpyä Leppäjärven, Vuontisjärven ja Palojoensuun entisissä koulurakennuksissa, joita kylätoimikunnat pitävät yllä.
Pitkämatkalaisille tarjottiin mahdollisuus yöpyä Leppäjärven, Vuontisjärven ja Palojoensuun entisissä koulurakennuksissa, joita kylätoimikunnat pitävät yllä.
Tapahtumassa ei peritty osallistumis- eikä pääsymaksuja.
Tapahtumassa ei peritty osallistumis- eikä pääsymaksuja.
Saamelais-nuorten taidetapahtuma oli samantasoinen seutukuntien tapahtumien kanssa, joten siellä valittiin saamelaisnuorten edustaja valtakunnalliseen Nuori Kulttuuri - katselmukseen, tänä vuonna Kuopion tanssitapahtumaan 23.-25.5.2008.
Saamelais-nuorten taidetapahtuma oli samantasoinen seutukuntien tapahtumien kanssa, joten siellä valittiin saamelaisnuorten edustaja valtakunnalliseen Nuori Kulttuuri - katselmukseen, tänä vuonna Kuopion tanssitapahtumaan 23.-25.5.2008.
Opetusministeriö osoitti näiden kahden tapahtuman kuluihin 16 000 euron määrärahan.
Opetusministeriö osoitti näiden kahden tapahtuman kuluihin 16 000 euron määrärahan.
Tapahtuma suunnitteluun kutsuttiin kaikki Enontekiön saamelaisopettajat sekä Hetan koulun vararehtori Lauri Orava, kaikki opettajat ja muuta henkilöstöä.
Tapahtuma suunnitteluun kutsuttiin kaikki Enontekiön saamelaisopettajat sekä Hetan koulun vararehtori Lauri Orava, kaikki opettajat ja muuta henkilöstöä.
Saamelaiskäräjien oppimateriaalisuunnittelija Anni Näkkäläjärvi koordinoi tapahtuman järjestelyjä.
Saamelaiskäräjien oppimateriaalisuunnittelija Anni Näkkäläjärvi koordinoi tapahtuman järjestelyjä.
Minna Mäkitalo juonsi tapahtuman pohjoissaameksi ja suomeksi.
Minna Mäkitalo juonsi tapahtuman pohjoissaameksi ja suomeksi.
Salin koristelusta vastasi koulun ” festaritoimikunta ”.
Salin koristelusta vastasi koulun ” festaritoimikunta ”.
Tapahtumaan oli kutsuttu kaikki saamelaislapset ja - nuoret sekä saamen kielen ja saamenkielisten luokkien oppilaat.
Tapahtumaan oli kutsuttu kaikki saamelaislapset ja - nuoret sekä saamen kielen ja saamenkielisten luokkien oppilaat.
Osallistuminen oli mahdollista antaa nuorille haasteita omien taitojensa kehittämiseen, tarjota heille vuosittain mahdollisuus näyttää taitojaan myös muille ja saada innostavaa palautetta tästä työstä.
Osallistuminen oli mahdollista antaa nuorille haasteita omien taitojensa kehittämiseen, tarjota heille vuosittain mahdollisuus näyttää taitojaan myös muille ja saada innostavaa palautetta tästä työstä.
Taidetapahtuman yhtenä tärkeänä tavoitteena on ollut aina myös lasten ja nuorten saamen kielen taidon ja saamelaisen identiteetin vahvistaminen.
Taidetapahtuman yhtenä tärkeänä tavoitteena on ollut aina myös lasten ja nuorten saamen kielen taidon ja saamelaisen identiteetin vahvistaminen.
Lisäksi tapahtuma tukee merkittävällä tavalla oppilaiden, opettajien ja vanhempien yhteistyötä.
Lisäksi tapahtuma tukee merkittävällä tavalla oppilaiden, opettajien ja vanhempien yhteistyötä.
Vuoden 2008 pääteemana oli tanssi, ja sivuteemana kirja.
Vuoden 2008 pääteemana oli tanssi, ja sivuteemana kirja.
Tanssikilpailuun osallistui yli 100 nuorta 14 eri kokoonpanossa.
Tanssikilpailuun osallistui yli 100 nuorta 14 eri kokoonpanossa.
Kirjojen tekemiseen osallistui 106 nuorta.
Kirjojen tekemiseen osallistui 106 nuorta.
Pohjoissaamenkielisiä digitaalisia CD-kirjoja saapui määräaikaan 3 kpl ja paperikirjoja 18.
Pohjoissaamenkielisiä digitaalisia CD-kirjoja saapui määräaikaan 3 kpl ja paperikirjoja 18.
Inarinsaameksi kirjoja tuli 4 kpl ja koltankielisiä 3.
Inarinsaameksi kirjoja tuli 4 kpl ja koltankielisiä 3.
Yleisöä ja tapahtumaan osallistujia oli arviolta 400 henkeä.
Yleisöä ja tapahtumaan osallistujia oli arviolta 400 henkeä.
Sali oli täysi koko tapahtuman ajan.
Sali oli täysi koko tapahtuman ajan.
Saamen kielen ja saamenkieliseen opetukseen osallistuvien oppilaiden lukumäärään verrattuna taidetapahtumaan osallistuneiden lukumäärä oli hyvin korkea.
Saamen kielen ja saamenkieliseen opetukseen osallistuvien oppilaiden lukumäärään verrattuna taidetapahtumaan osallistuneiden lukumäärä oli hyvin korkea.
Tanssituomarin vaikeassa roolissa oli kaksi nuorta ja tunnettua saamelaistaiteilijaa: elokuvantekijä ja toimittaja Suvi West sekä Norjan saamelainen tanssija ja laulaja Elin Kåven (Sáme Grand Prix 2000 – kilpailun voittaja).
Tanssituomarin vaikeassa roolissa oli kaksi nuorta ja tunnettua saamelaistaiteilijaa: elokuvantekijä ja toimittaja Suvi West sekä Norjan saamelainen tanssija ja laulaja Elin Kåven (Sáme Grand Prix 2000 – kilpailun voittaja).
Tuomarit painottivat arvosteluissaan erityisesti sitä, miten paljon nuoret itse olivat suunnitelleet esityksiään, ja miten he toteuttivat ideoitaan lavalla.
Tuomarit painottivat arvosteluissaan erityisesti sitä, miten paljon nuoret itse olivat suunnitelleet esityksiään, ja miten he toteuttivat ideoitaan lavalla.
Pohjoissaamenkieliset kirjat arvosteli Ruotsin saamelainen kirjailija ja kuvataiteilija Inghilda Tapio.
Pohjoissaamenkieliset kirjat arvosteli Ruotsin saamelainen kirjailija ja kuvataiteilija Inghilda Tapio.
Inarinsaamenkieliset kirjat arvioi kuvataiteilija ja muusikko Aune Kuuva, koltankieliset kirjat opettaja muistoksi tapahtumasta.
Inarinsaamenkieliset kirjat arvioi kuvataiteilija ja muusikko Aune Kuuva, koltankieliset kirjat opettaja muistoksi tapahtumasta.
Parhaille tanssiryhmille jaettiin 50 - 100 euron rahapalkintoja sekä yksi erikoismaininta.
Parhaille tanssiryhmille jaettiin 50 - 100 euron rahapalkintoja sekä yksi erikoismaininta.
Yhteensä palkittiin 7 tanssiryhmää, joista 3 valittiin saamelaisnuorten edustajiksi Kuopion tanssitapahtumaan.
Yhteensä palkittiin 7 tanssiryhmää, joista 3 valittiin saamelaisnuorten edustajiksi Kuopion tanssitapahtumaan.
Myös eri kieliryhmien parhaat kirjat palkittiin rahapalkinnoin.
Myös eri kieliryhmien parhaat kirjat palkittiin rahapalkinnoin.
Tanssi: Anárnieiddat (1993-1998), ” Lahppon Ámerihkii ”, InariMeertanss (1993-1998), itäsaamelainen, perinteinen katrilli, SevettijärviSkihpáraččat (1999-2002), “ Mii skihpáraččat ”, KarigasniemiGufihttarat (1993-1998), “ Čiegus mánná ”, UtsjokisuuRuvaš (1988-1992), “ Riđđu badjána ”, VuotsoModern Sámi (1988-1992), ” Mr Dj ”, Ivalon yläaste ja lukio Bieggamielat (1988-1992), “ Bring it on, baby ! ”
Tanssi: Anárnieiddat (1993-1998), ” Lahppon Ámerihkii ”, InariMeertanss (1993-1998), itäsaamelainen, perinteinen katrilli, SevettijärviSkihpáraččat (1999-2002), “ Mii skihpáraččat ”, KarigasniemiGufihttarat (1993-1998), “ Čiegus mánná ”, UtsjokisuuRuvaš (1988-1992), “ Riđđu badjána ”, VuotsoModern Sámi (1988-1992), ” Mr Dj ”, Ivalon yläaste ja lukio Bieggamielat (1988-1992), “ Bring it on, baby ! ”
, Hetan peruskoulu ja Enontekiön lukioSoađegili sámi nuorat (1993-1998), “ Loahppa ”, Sodankylä, erikoismaininta
, Hetan peruskoulu ja Enontekiön lukioSoađegili sámi nuorat (1993-1998), “ Loahppa ”, Sodankylä, erikoismaininta
Sevettijärven, Vuotson sekä Utsjokisuun ryhmät valittiin edustajiksi Kuopioon 23.-25. -08.
Sevettijärven, Vuotson sekä Utsjokisuun ryhmät valittiin edustajiksi Kuopioon 23.-25. -08.
Vuotson
Vuotson
Saamelaisnuorten taidetapahtuman 2008 saame-laisteemana oli kirja, jonka sai toteuttaa perinteisenä paperikirjana tai digitaalisesti cd-kirjana.
Saamelaisnuorten taidetapahtuman 2008 saame-laisteemana oli kirja, jonka sai toteuttaa perinteisenä paperikirjana tai digitaalisesti cd-kirjana.
Kirjan aiheena oli saamelainen elämä ja kulttuuri.
Kirjan aiheena oli saamelainen elämä ja kulttuuri.
Raportti Saamelaisnuorten taidetapahtumasta 2013
Raportti Saamelaisnuorten taidetapahtumasta 2013
Kaksipäiväistä tapahtumaa varten laadittiin Hetan
Kaksipäiväistä tapahtumaa varten laadittiin Hetan
Osallistujat kuljetettiin Hettaan linja-autoilla Utsjoelta,
Osallistujat kuljetettiin Hettaan linja-autoilla Utsjoelta,
Osallistumis- ja pääsymaksuja ei peritty.
Osallistumis- ja pääsymaksuja ei peritty.
Opetus-
Opetus-
Kuusivuotiaan Elen-Anne Juuson kuva oli yksi palkituista.
Kuusivuotiaan Elen-Anne Juuson kuva oli yksi palkituista.
/ Guđajahkásaš Elen-Anne Juuso govva bálkášuvvui.
/ Guđajahkásaš Elen-Anne Juuso govva bálkášuvvui.
Tapahtumaan oli kutsuttu kaikki saamelaislapset ja
Tapahtumaan oli kutsuttu kaikki saamelaislapset ja
Tärkeänä tavoitteena on aina ollut myös lasten
Tärkeänä tavoitteena on aina ollut myös lasten
Taidetapahtumia on järjestetty 1970-luvun alun
Taidetapahtumia on järjestetty 1970-luvun alun
Teatteriesitysten raadissa olivat ohjaaja Pauliina
Teatteriesitysten raadissa olivat ohjaaja Pauliina
Spekrolihtat avajaiskulkueessa Helsingissä.
Spekrolihtat avajaiskulkueessa Helsingissä.
/ Rahpanráiddus Helssegis.
/ Rahpanráiddus Helssegis.
(kuva / govva: nuorikulttuuri.
(kuva / govva: nuorikulttuuri.
fi)
fi.)
Raportti Saamelaisnuorten taidetapahtumasta 2014 Anni Näkkäläjärvi
Raportti Saamelaisnuorten taidetapahtumasta 2014 Anni Näkkäläjärvi
Tervetuloa !
Tervetuloa !
Tapahtumaa varten laadittiin Sodankylän liikuntahallin
Tapahtumaa varten laadittiin Sodankylän liikuntahallin
Osallistujat matkustivat Sodankylään linja-autoilla Uts
Osallistujat matkustivat Sodankylään linja-autoilla Uts
Opetus- ja
Opetus- ja
Arla Magga Oulusta Anu Magga, Minja Maggan kanssa.
Arla Magga Oulusta Anu Magga, Minja Maggan kanssa.
TapahtuBigga Aikio.
TapahtuBigga Aikio.
Sodankylän sivistysjohtaja
Sodankylän sivistysjohtaja
terveisten jälkeen tanhusi paikallinen tans
terveisten jälkeen tanhusi paikallinen tans
Jutaajat.
Jutaajat.
Raadin työskentelyn aikana tanssiterveiAnne Plosila sekä Giellagas-instituuSolja Magga, Gabriela Satokan
Raadin työskentelyn aikana tanssiterveiAnne Plosila sekä Giellagas-instituuSolja Magga, Gabriela Satokan
Gufihttarat - ryhmä Ivalosta / Gufihttarat Avvilis.
Gufihttarat - ryhmä Ivalosta / Gufihttarat Avvilis.
ohj.
ohj.
Nuorimmat joko
Nuorimmat joko
Saamelaisnuorten taidetapahtuman päätavoit
Saamelaisnuorten taidetapahtuman päätavoit
- hiphopryhmän jäsenet ovat
- hiphopryhmän jäsenet ovat
Vuotson Idjalottit kertoi unelman onnesta.
Vuotson Idjalottit kertoi unelman onnesta.
/ Vuohču Idjalottiid
/ Vuohču Idjalottiid
Tärkeänä tavoitteena on aina ollut myös lasten ja
Tärkeänä tavoitteena on aina ollut myös lasten ja
Merja Leinonen sekä Bigga Aikio Norjan Kautokeinosta.
Merja Leinonen sekä Bigga Aikio Norjan Kautokeinosta.
Korinna Korström-Magga sekä va.
Korinna Korström-Magga sekä va.
saameTanja
saameTanja
Jeaggeviolat, Kiinnálaš teadja (Kiinalaista teetä), ohj./bag.
Jeaggeviolat, Kiinnálaš teadja (Kiinalaista teetä), ohj./bag.
, Giđđaválsa (Kevätvalssi)
, Giđđaválsa (Kevätvalssi)
(Käsivarren lapset),
(Käsivarren lapset),
SÁMENUORAID DÁID DADÁHPÁHUS Saamelaisnuorten taidetapahtuma 2009
SÁMENUORAID DÁID DADÁHPÁHUS Saamelaisnuorten taidetapahtuma 2009
Raporta / Raportti 4.9.2009
Raporta / Raportti 4.9.2009
dollojuvvui seamma dási Saamelaiskäräjät toimi tapahtuman pääjärjestäjänä.
dollojuvvui seamma dási Saamelaiskäräjät toimi tapahtuman pääjärjestäjänä.
Vuotson koulu tarjosi kaikille osallistujille kouluruoan.
Vuotson koulu tarjosi kaikille osallistujille kouluruoan.
Sodankylän saamelaisyhdistys piti buffettia.
Sodankylän saamelaisyhdistys piti buffettia.
Saamelaiskäräjät järjesti kuljetukset Inarista, Utsjoelta ja Enontekiöltä.
Saamelaiskäräjät järjesti kuljetukset Inarista, Utsjoelta ja Enontekiöltä.
Saamelaisnuorten taidetapahtuma oli samantasoinen seutukuntien tapahtumien kanssa, joten siellä valittiin saamelaisnuorten edustaja valtakunnalliseen Nuori Kulttuuri - katselmukseen, tänä vuonna Lappeenrannan TEATRIS-tapahtumaan 22.-24.5.2009.
Saamelaisnuorten taidetapahtuma oli samantasoinen seutukuntien tapahtumien kanssa, joten siellä valittiin saamelaisnuorten edustaja valtakunnalliseen Nuori Kulttuuri - katselmukseen, tänä vuonna Lappeenrannan TEATRIS-tapahtumaan 22.-24.5.2009.
Opetusministeriö osoitti näiden kahden tapahtuman kuluihin 23 000 euron määrärahan.
Opetusministeriö osoitti näiden kahden tapahtuman kuluihin 23 000 euron määrärahan.
Tapahtuman suunnitteluun kutsuttiin kaikki Vuotson koulun opettajat ja työntekijät sekä paikallisten yhdistysten edustajat.
Tapahtuman suunnitteluun kutsuttiin kaikki Vuotson koulun opettajat ja työntekijät sekä paikallisten yhdistysten edustajat.
Saamelaiskäräjien oppimateriaalisuunnittelija Anni Näkkäläjärvi koordinoi järjestelyjä.
Saamelaiskäräjien oppimateriaalisuunnittelija Anni Näkkäläjärvi koordinoi järjestelyjä.
Vuotson koulun opettaja Inku Saijets ja Elli-Marja Hetta juonsivat tapahtuman pohjoissaameksi.
Vuotson koulun opettaja Inku Saijets ja Elli-Marja Hetta juonsivat tapahtuman pohjoissaameksi.
Osallistuminen oli mahdollista myös koulujen ulkopuolella toimiville nuorille.
Osallistuminen oli mahdollista myös koulujen ulkopuolella toimiville nuorille.
Saamelaisnuorten taidetapahtuman päätavoitteena on antaa nuorille tilaisuus omien taitojensa kehittämiseen, tarjota heille vuosittain mahdollisuus näyttää taitojaan myös muille ja saada innostavaa palautetta tästä työstä.
Saamelaisnuorten taidetapahtuman päätavoitteena on antaa nuorille tilaisuus omien taitojensa kehittämiseen, tarjota heille vuosittain mahdollisuus näyttää taitojaan myös muille ja saada innostavaa palautetta tästä työstä.
Vuoden 2009 teemana oli teatteri.
Vuoden 2009 teemana oli teatteri.
Teatteri-teeman kilpailuun osallistui yli 100 nuorta 10 eri kokoonpanossa.
Teatteri-teeman kilpailuun osallistui yli 100 nuorta 10 eri kokoonpanossa.
Teatterin lisäksi järjestettiin minifilmifestivaali, johon tuli 35 lyhytfilmiä.
Teatterin lisäksi järjestettiin minifilmifestivaali, johon tuli 35 lyhytfilmiä.
Elokuvien tuottamiseen koulujen lisäksi osallistuivat Saamelaisalueen koulutuskeskus ja alkuperäiskansojen elokuvakeskus Skábma.
Elokuvien tuottamiseen koulujen lisäksi osallistuivat Saamelaisalueen koulutuskeskus ja alkuperäiskansojen elokuvakeskus Skábma.
Teatteriesitysten tuomareina toimivat näyttelijä ja Unna Junná TV-sarjan toimittaja Irene Länsman sekä ilmaisutaiteen opiskelija ja inarinsaamenkielisen radion toimittaja Heli Huovinen.
Teatteriesitysten tuomareina toimivat näyttelijä ja Unna Junná TV-sarjan toimittaja Irene Länsman sekä ilmaisutaiteen opiskelija ja inarinsaamenkielisen radion toimittaja Heli Huovinen.
Tuomarit painottivat arvostelussaan erityisesti sitä, miten paljon nuoret itse olivat suunnitelleet esityksiään ja miten he toteuttivat ideoitaan lavalla.
Tuomarit painottivat arvostelussaan erityisesti sitä, miten paljon nuoret itse olivat suunnitelleet esityksiään ja miten he toteuttivat ideoitaan lavalla.
Elokuvat eivät tällä kertaa kilpailleet paremmuudesta, koska kaikilla tekijöillä ei ollut mahdollisuuksia samanlaiseen tukeen ja asiantuntijoihin.
Elokuvat eivät tällä kertaa kilpailleet paremmuudesta, koska kaikilla tekijöillä ei ollut mahdollisuuksia samanlaiseen tukeen ja asiantuntijoihin.
Tuomareiden sihteerinä oli Anni Näkkäläjärvi Saamelaiskäräjien muistoksi tapahtumasta.
Tuomareiden sihteerinä oli Anni Näkkäläjärvi Saamelaiskäräjien muistoksi tapahtumasta.
Parhaille teatteriryhmille jaettiin rahapalkintoja.
Parhaille teatteriryhmille jaettiin rahapalkintoja.
Yksi ryhmä valittiin edustamaan saamelaisnuoria Lappeenrannan Teatris-tapahtumassa.
Yksi ryhmä valittiin edustamaan saamelaisnuoria Lappeenrannan Teatris-tapahtumassa.
Koulutus- ja oppimateriaalitoimisto päätti myös jakaa kannustuspalkinnot inarin- ja koltansaamenkielisten elokuvien tekijöille.
Koulutus- ja oppimateriaalitoimisto päätti myös jakaa kannustuspalkinnot inarin- ja koltansaamenkielisten elokuvien tekijöille.
- Inarin yläkoulun teatteriryhmä valittiin esityksellään ” Beaivvi bártni soagŋomátki ” edustamaan saamelaisnuoria Lappeenrannassa Nuori Kultttuuri 2009 - tapahtumassa.
- Inarin yläkoulun teatteriryhmä valittiin esityksellään ” Beaivvi bártni soagŋomátki ” edustamaan saamelaisnuoria Lappeenrannassa Nuori Kultttuuri 2009 - tapahtumassa.
Ryhmää oli ohjannut Petra Biret Magga.
Ryhmää oli ohjannut Petra Biret Magga.
Esitys oli musiikkiteatteria, ja siinä olivat mukana Sunna Valkeapää, Anniina Kitti, Gabriela Satokangas, Rauna Saijets, Maria Saijets, Inger-Elle Suoninen, Mari Guttorm ja Sunna Nousuniemi.
Esitys oli musiikkiteatteria, ja siinä olivat mukana Sunna Valkeapää, Anniina Kitti, Gabriela Satokangas, Rauna Saijets, Maria Saijets, Inger-Elle Suoninen, Mari Guttorm ja Sunna Nousuniemi.
Palkinnon saivat myös seuraavat teatteriesitykset:
Palkinnon saivat myös seuraavat teatteriesitykset:
- Karigasniemen koulun saamenluokkien (1-6) Áilegas nuorat – ryhmä esityksellään ” Bihcabáhcatmeahcis ” (Käpymetsällä), jonka teemana oli luonnon likaaminen.
- Karigasniemen koulun saamenluokkien (1-6) Áilegas nuorat – ryhmä esityksellään ” Bihcabáhcatmeahcis ” (Käpymetsällä), jonka teemana oli luonnon likaaminen.
Ohjaajana oli Maarit K. Pieski.
Ohjaajana oli Maarit K. Pieski.
- Kaaresuvannon koulun Buoidagat – jaovkku ” Gos boagán, gos liidni ? ”
- Kaaresuvannon koulun Buoidagat – jaovkku ” Gos boagán, gos liidni ? ”
(Missä vyö, missä huivi ?)
(Missä vyö, missä huivi ?)
, jonka teemoina olivat ihmissuhteet, rehellisyys ja anteeksiantaminen.
, jonka teemoina olivat ihmissuhteet, rehellisyys ja anteeksiantaminen.
Ohjaajana oli Anna-Reetta Niemelä.
Ohjaajana oli Anna-Reetta Niemelä.
esityksellään ” Gollegiella – sámegiella ? ! ? ”
esityksellään ” Gollegiella – sámegiella ? ! ? ”
(Kultakieli - saamenkieli ? ! ?)
(Kultakieli - saamenkieli ? ! ?)
, joka käsitteli saamenkielen asemaa ja käyttöä palveluissa.
, joka käsitteli saamenkielen asemaa ja käyttöä palveluissa.