pere/sami_parallel huggingface dataset:
SPN sitoutuu laatimaan ilmastopoliittisen ohjelman.
SPR čatnasa ráhkadit dálkkádatpolitihkalaš prográmma.
Saamelaisen parlamentaarisen neuvoston esitys Euroopan Unionin vuoden 2020 biodiversteettitavoitteeksi
Sámi parlamentáralaš ráđi evttohus Eurohpa Uniovnna jagi 2020 biodiversitehtaulbmilin
Johdanto
Láidehus
Saamelaiset ovat Euroopan Unionin ainoa alkuperäiskansa, joiden asema on tunnustettu Ruotsin ja Suomen EU-liittymissopimuksessa.
Sápmelaččat leat Eurohpa Uniovnna áidna álgoálbmot, geaid sajádat lea dovddastuvvon Ruoŧa ja Suoma EU-searvansoahpamušain.
Saamelaiset asuvat Suomessa, Ruotsissa, Norjassa ja Venäjällä ja heitä arvioidaan olevan noin 75 000 – 100 000 laskentavasta riippuen.
Sápmelaččat orrot Suomas, Ruoŧas, Norggas ja Ruoššas ja árvvoštallojuvvo, ahte sii leat sullii 75 000 – 100 000 dan mielde makkár rehkenastinvuohki lea geavahusas.
Saamelaisten alkuperäiskansaoikeudet kuuluvat EU:n sisä- ja ulkopolitiikkaan.
Sápmelaččaid vuoigatvuođat álgoálbmogin gullet EU sis- ja olgopolitihkkii.
Ruotsissa, Norjassa ja Suomessa saamelaisia edustavat vaaleilla valittavat saamelaiskäräjät.
Ruoŧas, Norggas ja Suomas sápmelaččaid ovddastit válggain válljejuvvon sámedikkit.
Venäjällä saamelaisia edustavat saamelaisjärjestöt, koska siellä saamelaisilla ei ole omaa parlamentaarista elintään.
Ruošša sápmelaččaid ovddastit sámesearvvit, daningo doppe sápmelaččain ii leat iežas parlamentáralaš orgána.
Saamelaiskäräjät ovat perustaneet saamelaisten virallisen yhteisöelimen, Saamelaisen parlamentaarisen neuvoston (SPN), huolehtimaan saamelaisten oikeusaseman turvaamisesta erityisesti kansainvälisissä asioissa.
Sámedikkit leat vuođđudan sápmelaččaid virggálaš ovttasbargoorgána, Sámi parlamentáralaš ráđi (SPR), fuolahit sápmelaččaid vuoigatvuođalaš sajádaga dorvvasteamis earenoamážit gaskariikkalaš áššiin.
Venäjän saamelaisjärjestöt osallistuvat yhteistyöhön tarkkailijoina.
Ruošša beale sámesearvvit oassálastet ovttasbargui dárkodeaddjin.
Biologista monimuotoisuutta koskeva YK:n yleissopimus (The United Nations Convention on Biological Diversity CBD) avattiin allekirjoitettavaksi YK:n ympäristö- ja kehityskonferenssissa (UNCED) Rio de Janeirossa vuonna 1992.
ON biologalaš máŋggabealatvuođa soahpamuš (The United Nations Convention on Biological Diversity CBD) rahppojuvvui vuolláičállinláhkai ON biras- ja ovddidankonfereanssas (UNCED) Rio de Janeiros jagis 1992.
Suomi, Ruotsi ja Norja ovat ratifioineet sopimuksen.
Suopma, Ruoŧŧa ja Norga leat ratifiseren soahpamuša.
Biodiversiteettisopimuksen tavoitteena on maapallon ekosysteemien, eläin- ja kasvilajien sekä niiden perintötekijöiden monimuotoisuuden suojelu, luonnonvarojen kestävä käyttö sekä luonnon geenivarojen käytöstä saatavien hyötyjen oikeudenmukainen jako.
Biodiversitehtasoahpamuša ulbmilin lea eanaspáppa ekosystemaid, ealli- ja šaddošlájaid ja maid daid árbedahkkiid máŋggabealatvuođa suodjaleapmi, luondduváriid suvdinnávccalaš geavaheapmi ja maid luonddu genaváriid geavaheamis boahtti ávkkiid vuoiggalaš geavaheapmi.
Euroopan Unioni osallistuu biodiversiteettisopimuksen toimeenpanoon.
Eurohpa Uniovdna oassálastá biodiversitehtasoahpamuša ollašuhttimii.
Sopimuksen artiklat 8(j), 10 (c) ja 15 koskevat erityisesti alkuperäiskansojen oikeuksia.
Soahpamuša artihkkalat 8(j), 10 (c) ja 15 gusket earenoamážit álgoálbmogiid vuoigatvuođaide.
Artikla 8(j) velvoittaa sopimusosapuolia suojelemaan alkuperäiskansojen biologiseen monimuotoisuuteen liittyvää perinteistä tietoa, innovaatioita ja käytäntöjä.
Artihkal 8(j) geatnegahttá soahpamušoassebeliid suodjalit álgoálbmogiid biologalaš máŋggabealatvuhtii laktáseaddji árbedieđu, innovašuvnnaid ja geavadiid.
10 (c) velvoittaa suojelemaan ja rohkaisemaan biologisten luonnonvarojen perinteistä käyttöä vanhojen kulttuurien käytännön mukaisesti tavalla, jotka soveltuvat suojelun ja kestävän käytön edellytyksiin.
i 10 (c) geatnegahttá suodjalit ja movttiidahttá biologalaš luondduváriid árbegeavaheapmái boares kultuvrraid geavadiid vugiid mielde, mat heivejit suodjaleami ja suvdinnávccalaš geavaheami eavttuideii.
Artikla 15 velvoittaa tasapuoliseen geenivarojen hyötyjen jakoon.
Artihkal 15 geatnegahttá dássebealát genaváriid ávkkiid juohkimii. iii
Euroopan komissio on antanut tiedonannon Euroopan Parlamentille, neuvostolle, Euroopan talous- ja sosiaalikomitealle ja alueiden komitealle koskien vaihtoehtoja biologista monimuotoisuutta koskevaksi EU:n visioksi ja tavoitteeksi vuoden 2010 jälkeen.
Eurohpa kommišuvdna lea addán Eurohpa Parlamentii, ráđđái, Eurohpa ekonomia- ja sosiálakomiteai ja guovlluid komiteai diehtoaddima, mii guoská molssaeavttuid biologalaš máŋggabealatvuhtii guoski EU višuvdnan ja ulbmilin jagi 2010 maŋŋá.
Tiedonannon valmistelun yhteydessä ei ole kuultu saamelaista parlamentaarista neuvostoa.
Ii oktage leat gullan diehtoaddima válmmaštallama oktavuođas Sámi parlamentáralaš ráđi.
Saamelaisen parlamentaarisen neuvoston esitys
Sámi parlamentáralaš ráđi evttohus
Euroopan Unionin komissio on 20.11.2008 hyväksynyt tiedonannon: Euroopan unioni ja arktinen alue.
Eurohpa uniovnna kommišuvdna lea 20.11.2008 dohkkehan diehtoaddima: Eurohpa uniovdna ja arktalaš guovlu.
Tiedonannossa Euroopan Unioni sitoutuu jatkuvaan dialogiin arktisten alkuperäiskansojen kanssa.
Diehtoaddimis Eurohpa uniovdna čatnašuvvá bissovaš ságastallamii árktalaš álgoálbmogiiguin.
Vuonna 2007 YK:n yleiskokous on hyväksynyt julistuksen alkuperäiskansojen oikeuksista4.
Jagi 2007 ON dievasčoahkkin lea dohkkehan julggaštusa álgoálbmogiid vuoigatvuođainiv.
Kaikki EU:n jäsenmaat ja Norja äänestivät julistuksen puolesta.
Buot EU lahttoriikkat ja Norga jienastedje julggaštusa bealis.
Julistus takaa alkuperäiskansoille itsemäärämisoikeuden ja oikeuden osallistua päätöksentekoon heitä koskevissa asioissa.
Julggaštus dáhkida eamiálbmogiidda iešmearridanvuoigatvuođav ja vuoigatvuođa oassálastit mearrádusdahkamii sidjiide guoski áššiin.
Saamelainen parlamentaarinen neuvosto näkee, että EU:n tulee toimeenpanna alkuperäiskansajulistusta sisä- ja ulkopolitiikassaan ja turvata saamelaisten vaikutusmahdollisuudet biodiversiteettisopimuksen päätöksentekoprosesseissa alkuperäiskansajulistuksen edellyttämässä laajuudessa.
vi Sámi parlamentáralaš ráđđi oaidná, ahte EU berre ollašuhttit álgoálbmotjulggaštusa sis- ja olgoriikkapolitihkastis ja dorvvastit sápmelaččaid váikkuhanvejolašvuođaid biodiversitehtasoahpamuša mearridanproseassain dan viidodagas man álgoálbmotjulggaštus eaktuda.
SPN kiinnittää huomiota erityisesti alkuperäiskansajulistuksen artiklaan 31, joka takaa saamelaisille oikeuden kulttuuriperintöönsä, geenivaroihin ja perinteiseen tietoon.
SPR gidde fuomášumi earenoamážit álgoálbmotjulggaštusa artihkkalii 31, mii dáhkida sápmelaččaide vuoigatvuođa kulturárbásis, genaváriide ja árbedihtuivii.
Artikla täydentää biodiversiteettisopimuksen velvoitteita.
Artihkal dievasmahttá biodiversitehtasoahpamuša geatnegasvuođaid.
Saamelainen parlamentaarinen neuvosto vaatii, että komissio aloittaa jatkuvan dialogin Saamelaisen parlamentaarisen neuvoston kanssa komission tiedonannon ja alkuperäiskansajulistuksen mukaisesti EU:n biodiversiteettitavoitteen valmistelusta.
Sámi parlamentáralaš ráđđi gáibida, kommišuvdna álgga bissovaš ságastallama Sámi parlamentáralaš ráđiin kommišuvnna diehtoaddima ja álgoálbmotjulggaštusa mielde EU biodiversitehtaulbmiliid válmmaštallama birra.
SPN myös vaatii, että EU neuvottelee parlamentaarisen neuvoston kanssa muodostettaessa EU:n kantoja biodiversiteettisopimuksen osapuolikokouksissa.
SPR gáibida maiddái, ahte EU ráđđádallá parlamentáralaš ráđiin, go EU hábme oaiviliiddis biodiversitehtasoahpamuša oassebeallečoahkkimiin.
Saamelainen parlamentaarinen neuvosto kiinnittää huomiota siihen, että velvollisuus turvata alkuperäiskansojen vaikutusmahdollisuudet koskevat EU:n ja ETA:n jäsenmaita kuin komissiotakin.
Sámi parlamentáralaš ráđđi gidde fuomášumi dasa, ahte geatnegasvuohta dorvvastit álgoálbmogiid váikkuhanvejolašvuođaid guoská EU ja EEA (European Economic Area) lahttoriikkaide nugo maid kommišuvdniige.
Saamelainen parlamentaarinen neuvosto esittää seuraavia osiota käsiteltäväksi EU:n biodiversiteettitavoitteessa:
Sámi parlamentáralaš ráđđi evttoha čuovvovaš osiid gieđahallanláhkai EU biodiversitehtaulbmilis:
o EU sitoutuu pysäyttämään monimuotoisuuden ja ekosysteemipalvelujen häviämisen EU:ssa vuoteen 2020 mennessä sekä elvyttämään uhanalaisia ekosysteemejä sisä- ja ulkopolitiikassaan turvaamalla ohjauksella, rahoituksella ja osallistumalla kansainväliseen päätöksentekoon luonnon monimuotoisuuden turvaamiseksi.
o EU čatnašuvvá bissehit máŋggabealatvuođa ja ekosystemabálvalusaid jávkama EU:s jagi 2020 rádjai ja maid ealáskahttit áitatvuloš ekosystemaid sis- ja olgopolitihka nu, ahte EU dorvvasta stivremiin, ruhtademiin ja oassálastimiin gaskariikkalaš mearrádusdahkamii vai luonddu máŋggabealatvuohta dorvvastuvvo.
Biodiversiteettisopimuksen toimeenpano otetaan huomioon poikkileikkaavana periaatteena EU:n toiminnassa.
Biodiversitehtasoahpamuša ollašuhttin váldojuvvo vuhtii čađajohtti prinsihppan EU doaibmamis.
o Vuoden 2010 biodiversiteettitavoitteessa EU sitoutuu huomiomaan alkuperäiskansojen oikeuksia biodiversiteettisopimuksen ja YK:n alkuperäiskansajulistuksen kontekstissa ja sitoutuu edistämään näitä oikeuksia ulko- ja sisäpolitiikassaan.
o Jagi 2010 biodiversitehtaulbmilis EU čatnašuvvá váldit vuhtii álgoálbmogiid vuoigatvuođaid biodiversitehtasoahpamuša ja ON álgoálbmotjulggaštusa konteavssas ja čatnašuvvá ovddidit dáid vuoigatvuođaid olgo- ja sispolititihkastis.
o EU sitoutuu dialogiin Saamelaisen parlamentaarisen neuvoston kanssa biodiversiteettitoimenpiteistä, turvaamaan saamelaisten vaikutusmahdollisuudet sekä kehottaa jäsenvaltioita turvaamaan alkuperäiskansojen oikeudet omissa biodiversiteetin suojeluun liittyvissä toimenpiteissään.
o EU čatnašuvvá ságastallamii Sámi parlamentáralaš ráđiin biodiversitehtadoaibmabijuid birra, dorvvastit sápmelaččaid váikkuhanvejolašvuođaid ja maid ávžžuha lahttoriikkaid dorvvastit álgoálbmogiid vuoigatvuođaid sin biodiversitehta suodjaleapmái laktáseaddji doaibmabijuin.
o EU perustaa erillisen yksikön huolehtimaan biodiversiteettisopimuksen toimeenpanosta ja koordinoinnista ja nimeää artiklan 8(j)-toimeenpanon edistämistä varten koordinaattorit COP-10 kokouksen päätösten mukaisesti.
o EU vuođđuda sierra ovttadaga fuolahit biodiversitehtasoahpamuša ollašuhttimis ja koordineremis ja nammada artihkal 8(j)-ollašuhttima ovddideami várás koordináhtoriid nugo lea mearriduvvon COP-10 čoahkkimis.
o EU sitoutuu turvaamaan biodiversiteettitoimien rahoituksen kestävällä tavalla.
o EU čatnašuvvá dorvvastit biodiversitehtadoaimmaid ruhtadeami bistevaš vugiin.
Rahoituksessa tulee turvata erityisesti sopimuksen artiklojen 8(j), 10(c) ja 15 toteutuminen ja toimeenpano sekä saamen kielen ja perinteisten elinkeinojen säilyminen perinteisen tiedon kantajina.
Ruhtadeamis berre dorvvastit earenoamážit soahpamuša artihkkaliid 8(j), 10(c) ja 15 ollašuvvan ja ollašuhttin ja maid sámegiela ja árbevirolaš ealáhusaid seailun árbedieđu guoddin.
Biodiversiteetin suojelua varten EU:n rahoitusohjelmissa tulee ottaa huomioon erityisesti perinteisen biologisiin luonnonresursseihin liittyvän perinteisen tiedon turvaaminen.
Biodiversitehta suodjaleami várás EU ruhtadanprográmmain berre váldit vuhtii earenoamážit árbevirolaš biologalaš luondduváriide laktáseaddji árbedieđu dorvvasteami.
Saamelainen parlamentaarinen neuvosto on erityisen huolissaan saamen kielten asemasta.
Sámi parlamentáralaš ráđđi lea earenoamáš fuolas sámegielaid sajádagas.
Saamen kieli kantaa saamelaisten perinteistä tietoa sukupolvelta toiselle ja kielen elinvoimaisuus on saamelaisten perinteisen tiedon säilymisen edellytys.
Sámegiella guoddá sápmelaččaid árbedieđu buolvvas nubbái ja giella ealasvuohta lea sápmelaččaid árbedieđu seailuma eaktu.
Saamelainen parlamentaarinen neuvosto näkee, että saamen kielen tulevaisuuden turvaaminen on myös Euroopan Unionin vastuulla ja asiaa tulee käsitellä osana EU:n biodiversiteettitavoitetta.
Sámi parlamentáralaš ráđđi oaivvilda, ahte sámegiela boahttevuođa dorvvasteapmi lea maiddái Eurohpa Uniovnna ovddasvástádussan ja ášši berre gieđahallot oassin EU biodiversitehtaulbmila.
Saamelainen parlamentaarinen neuvosto toivoo komission ja jäsenvaltioiden kiinnittävän huomiota saamelaisen parlamentaarisen neuvoston esityksiin ja turvaamaan alkuperäiskansojen oikeuksien toteutumisen.
Sámi parlamentáralaš ráđđi sávvá, ahte kommišuvdna ja lahttoriikkat giddejit fuomášumi Sámi parlamentáralaš ráđi evttohusaide ja dorvvastit álgoálbmogiid vuoigatvuođaid ollašuvvama.
SPN toivoo, että tämän jälkeen EU, jäsenmaat ja SPN aloittavat tiiviin yhteistyön maailman luonnon monimuotoisuuden turvaamiseksi ja alkuperäiskansojen oikeuksien parantamiseksi.
SPR sávvá, ahte dán maŋŋá EU, lahttoriikkat ja SPR álggahit lagaš ovttasbarggu máilmmi luonddu máŋggabealatvuođa dorvvasteami ja álgoálbmogiid vuoigatvuođaid buorideami várás.
Saamelainen parlamentaarinen neuvosto toivoo vastausta yhteydenottoomme mahdollisimman pian.
Sámi parlamentáralaš ráđđi sávvá vástádusa dán oktavuođaváldimii nu johtilit go vejolaš.
Saamelaisen parlamentaarisen neuvoston sihteeristö antaa asiassa mielellään lisätietoa.
Sámi parlamentáralaš ráđi čállingoddi addá áššis mielas lassidieđut.
Inarissa 9.9.2010
Anáris 9.9.2010
Klemetti Näkkäläjärvi Rauna Rahko Saamelaisen parlamentaarisen Saamelaisen parlamentaarisen neuvoston puheenjohtaja neuvoston sihteeri
Klemetti Näkkäläjärvi Rauna Rahko Sámi parlamentáralaš Sámi parlamentáralaš ráđi ságajođiheaddji ráđi čálli
Jakelu: Euroopan Unionin komissio Suomen ympäristöministeriö Norjan ympäristöministeriö Ruotsin ympäristöministeriö
Juohkin: Eurohpa Uniovnna komišuvdna Suoma birasministeriija Norgga birasministeriija Ruoŧa birasministeriija
Liitteet: Saamelaisen parlamentaarisen neuvoston ilmastopoliittinen strategia
Mielddus: Sámi parlamentáralaš ráđi dálkkádatpolitihkalaš strategiija
Saamelaiskäräjien välinen yhteistyösopimus Saamelaisen parlamentaarisen neuvoston kautta hyväksyttiin ja sopimuksen allekirjoittivat Sven-Roald Nystø, Lars Anders Baer ja Pekka Aikio.
OVTTASBARGOŠIEHTADUS Sámedikkiid gaskasaš ovttasbargošiehtadusa Sámi parlamentáralaš ráđi bokte, dohkkehuvvui ja vuolláičállojuvvui Sven-Roald Nystø, Lars Anders Baer ja Pekka Aikio bokte.
Sopimus saamelaisten välisestä yhteistyöstä saamelaisessa parlamentaarisessa neuvostossa
Sámedikkiid gaskasaš ovttasbargošiehtadus Sámi parlamentáralaš ráđi bokte
Sopimuksen osapuolet, Suomen, Norjan ja Ruotsin saamelaiskäräjät:
Šiehtadusa dahkkit, Suoma, Norgga ja Ruoŧa sámedikkit;
toteavat, että saamelaiset ovat kansa, jolla on yhteinen historia, kulttuuri ja kieli sekä yhteiset perinteet, edelleen
mearkkašit ahte sápmelaččat leat sierra álbmot, geain lea oktasaš historjá, kultuvra, giella ja árvevierut, ja dasto
toteavat, että Suomen, Norjan, Venäjän ja Ruotsin valtiot on osittain perustettu maa-alueille, jotka kuuluvat saamen kansalle ja jotka ennen valtiomuodostusta ovat olleet saamen kansan asuttamia, mistä johtuen saamelaiset ovat alkuperäiskansa Suomessa, Norjassa, Ruotsissa ja Venäjällä, ja osapuolet
mearkkašit, ahte oasit Suoma, Norgga, Ruošša ja Ruoŧa riikkain leat ásahuvvon eatnamiid ala mat gullet sámi álbmogii, ja gos ovdal go riikkat ásahuvvojedje ásse sápmelaččat, ja ahte sápmelaččat danne leat eamiálbmot Suomas, Norggas, Ruoššas ja Ruoŧas, ja oasálaččat
toteavat, että on olemassa erityinen tarve saamelaiskäräjien väliselle yhteistyölle asioissa, jotka koskevat saamelaisia useammassa maassa tai saamelaisia kansana, yhtä lailla todeten, että tämä yhteistyötarve ilmenee myös suhteessa kansallisvaltioihin, osapuolet
mearkkašit, ahte sámedikkiid gaskasaš ovttasbargui lea earenoamaš dárbu áššiin mat gusket máŋgga riikka sápmelaččaide dahje sápmelaččaide sierra álbmogin, ja dasto mearkkašuvvo ahte dán lágan ovttasbargui lea dárbu maiddái našonalstáhtaid ektui, ja oasálaččat
tunnustavat tältä pohjalta saamelaiskäräjien välisen kestävän yhteistyön perustamisen ja vakinaistamisen välttämättömäksi, suhteessa mm. oikeudellisiin, sosiaalisiin, kulttuurillisiin, yksityisiin sekä poliittisiin kysymyksiin, samoin
dovddastit dán vuođul dárbbu álggahit ja bistevažžan dahkat sámedikkiid gaskasaš ovttasbarggu, earret eará rievttálaš, ekonomalaš, sosiálalaš, kultuvrralaš, siviila ja politihkalaš áššiid oktavuođas, ja dasto
osapuolet tunnustavat välttämättömäksi kutsua Venäjän saamelaiset ottamaan osaa yhteistyöhön tarkkailijan asemassa, sopimuksen osapuolet
dovddastit oasálaččat ahte lea dárbu dáhttut ruoššabeali sápmelaččaid maid dán ovttasbargui áicin, ja soahpamuša oasálaččat
julistavat täten sopineensa seuraavasta:
julggaštit dákko bokte ahte leat ovttaoaivilis čuovvuvačča hárrái:
Artikla 1. Sopimuksen tavoitteena on järjestää olosuhteet sellaisiksi, että on mahdollista perustaa kestävä saamelaiskäräjien välinen yhteistyö asioissa, jotka koskevat saamelaisia useammassa maassa tai saamelaisia kansana.
Artihkal 1 Šiehtadusa ulbmilin lea láhčit dilálašvuoðaid bissovaš ovttasbargui sámedikkiid gaskka áššiin mat gusket máŋgga riikka sápmelaččaide dahje sápmelaččaide sierra álbmogin.
Samoin on tavoitteena järjestää olosuhteet sellaisiksi, että saamelaiset voivat ylläpitää ja kehittää kieltään, kulttuuriaan ja yhteiskuntaelämäänsä kansallisvaltiossa, ja että saamelaiset kansana, joka asuu useassa valtiossa, voivat ylläpitää ja kehittää edellä mainittuja asioita ilman valtionrajojen aiheuttamia esteitä.
Ja dasto lea ulbmilin láhčit dilálašvuođaid nu ahte sápmelaččat sáhttet suodjalit ja ovddidit iežaset gielalaš, kultuvrralaš ja servodatlaš áššiid ovttaskas našonalstáhtain, ja ahte sápmelaččat, máŋgga riikka sierra álbmogin, sáhttet suodjalit ja ovddidit namuhuvvon rahčamušaid almmá riikkarájiid heađušteami haga.
Artikla 2. Pysyvän yhteistyön aikaansaamiseksi vaaleilla valittujen Saamelaiskäräjien kesken perustetaan Saamelainen parlamentaarinen neuvosto.
Artihkal 2 Bissovaš ovttasbarggu lágideami láhčimii álbmotválljen sámedikkiid gaskka ásahuvvo Sámi parlamentáralaš ráđđi.
Saamelaiskäräjät nimittävät valitsemansa edustajat käräjien väliseen yhteistyöelimeen, Saamelaisen parlamentaarisen neuvostoon.
Sámedikkit nammadit lahtuid sámedikkiid gaskasaš ovttasbargoorgánii, Sámi parlamentáralaš ráđđái.
Artikla 3. Saamelainen parlamentaarinen neuvosto tulee edistämään poliittisen käsittelyn yhdistämistä asioissa, jotka koskevat tai voivat koskea saamelaisia useammassa maassa tai saamelaisia kansana.
Artihkal 3 Sámi parlamentáralaš ráđđi galgá bargat dan ala ahte ovttastahttit politihkalaš áššiid meannudeami dain áššiin mat gusket dahje sáhttet guoskat máŋgga riikka sápmelaččaide dahje sápmelaččaide sierra álbmogin.
Neuvosto tulee yhtä lailla edistämään muiden käytännön yhteistyömuotojen kehittämistä saamelaiskäräjien välille.
Ráđđi galgá dasto bargat dan ala ahte ovddidit eará geavatlaš ovttasbargovugiid sámedikkiid gaskka.
Neuvosto tulee edustamaan Suomen, Norjan ja Ruotsin saamelaisia pohjoismaisissa ja muissa kansainvälisissä yhteyksissä sekä kaikissa muissakin yhteyksissä, missä tällaista yhteisedustusta pidetään tarpeellisena.
Ráđđi galgá ovddastit Suoma, Norgga ja Ruoŧa sápmelaččaid davviriikkalaš ja eará riikkaidgaskasaš oktavuođain, ja muđuid ge buot oktavuoðain gos dán lágán oktasaš ovddasteapmái lea dárbu.
Artikla 4.
Artihkal 4 Sámi parlamentáralaš ráđi bargoviidodahkii gullet buot áššit mat ráđi áddejumi mielde gusket dahje sáhttet guoskat sápmelaččaide sierra álbmogin.
Saamelaisen parlamentaarisen neuvoston tehtäviin kuuluvat kaikki asiat, jotka neuvoston käsityksen mukaan koskevat tai voivat koskea saamelaisia useammassa maassa tai saamelaisia kansana.
Sámi parlamentáralaš ráđđi sáhttá ieš vuolggahit áššiid, ja buktit cealkámušaid buot áššiide iežas bargoviidodagas.
Saamelainen parlamentaarinen neuvosto voi omasta aloitteesta edistää asioita, antaa lausuntoja, ehdotuksia ja suosituksia saamelaiskäräjille, julkisille viranomaisille Suomessa, Norjassa ja Ruotsissa ja muissa maissa sekä kansainvälisille viranomaisille ja organisaatioille.
Sámi parlamentáralaš ráđđi sáhttá ieš ovddidit áššiid, buktit cealkámušaid, evttohusaid ja rávvagiid sámedikkiide, Suoma, Norgga, Ruoŧa ja eará riikkaid almmolaš eiseválddiide, ja riikkaidgaskasaš eiseválddiide ja organisašuvnnaide.
Artikla 5. Saamelainen parlamentaarinen neuvosto koostuu kahdestakymmenestäyhdestä (21) saamelaisesta parlamentaarikosta, jotka Suomen, Norjan ja Ruotsin saamelaiskäräjät ovat valinneet omien vaaleilla valittujen edustajiensa joukosta.
Artihkal 5 Sámi parlamentáralaš ráđis galget leat guoktelogiokta (21) sápmelaš parlamentarihkkara, geaid Suoma, Norgga ja Ruoŧa sámedikkit leat válljen iežaset álbmotválljen ovddasteddjiid gaskkas.
Artikla 6. Joka maan saamelaiskäräjät valitsevat Saamelaiseen parlamentaariseen neuvostoon neljän (4) vuoden toimikaudeksi viisi (5) edustajaa.
Artihkal 6 Juohke sámediggi vállje vihtta (5) ovddasteaddji Sámi parlamentáralaš ráđđái njealje (4) jagi mandáhttaáigodahkii.
Valinnan tulee tapahtua ensimmäisessä täysistunnossa uusien saamelaiskäräjävaalien jälkeen.
Dát válljen galgá dáhpáhuvvat vuosttaš dievasčoahkkimis maŋŋil ođđa sámediggeválgga.
Lisäksi saamelaiskäräjien poliittisten johtajien tulee aina kuulua jäseninä Saamelaisen parlamentaarisen neuvoston täysistuntoon.
Lassin galget sámedikkiid čađaheaddji ovddastangotti jođiheaddjit álo leat ráđi dievasčoahkkima lahttun.
Samoin joka maan saamelaiskäräjien hallitus / neuvosto valitsee yhden (1) edustajan Saamelaisen parlamentaarisen neuvoston täysistunnon jäseneksi.
Seamma guoská juohke sámedikki stivrra / ráđi ovtta lahttui. Stivra / ráđđi nammada dán lahtu.
Artikla 7. Saamelaisen parlamentaarisen neuvoston toimeenpanevana johtoelimenä on yhteishallitus, jossa on kuusi (6) jäsentä. Siihen kuuluvat saamelaiskäräjien poliittiset johtajat.
Artihkal 7 Sámi parlamentáralaš ráđi čađaheaddji jođihangoddi gohčoduvvo oktasašstivran, ja dás leat guhtta (6) ovddasteaddji, geaid gaskkas leat sámedikkiid čađaheaddji ovddastangotti jođiheaddjit.
Sekä joka kolme (3) muuta jäsentä valitsee Saamelainen parlamentaarinen neuvosto siten, että eli kunkin maan saamelaiskäräjistä on yksi (1) edustaja.
Golbma (3) eará ovddasteaddji vállje Sámi parlamentáralaš ráđđi nu ahte guðe nai sámedikkis vállje ovtta (1) ovddasteaddji.
Artikla 8. Saamelainen parlamentaarinen neuvosto valitsee yhteishallituksen jäsenten joukosta presidentin ja kaksi varapresidenttiä.
Artikkel 8 Sámi parlamentáralaš ráđđi vállje iežas presideantta ja guokte várrepresideantta oktasašstivrra lahtuid gaskkas.
Valinta tapahtuu siten, että kolmen maan saamelaiskäräjät johtavat vuorotellen neuvostoa niin, että saamelaiskäräjät valitsevat keskenään henkilöt, jotka neljän (4) vuoden aikana toimivat vuorotellen presidenttinä tai varapresidenttinä 16 kuukautta kerrallaan.
Válljen galgá dáhpáhuvvat nu ahte golbma sámedikki vurrolagaid ožžot jođihanámmáhiid, ja nu ahte sámedikkit njealje (4) jagi áigodagas vurrolagaid ožžot presideanta- dahje várrepresideantaámmáha 16 mánu maŋŋálagaid.
Artikla 9. Saamelainen parlamentaarinen neuvosto päättää itse kokousjärjestyksestään.
Artihkal 9 Sámi parlamentáralaš ráđđi mearrida ieš iežas čoahkkinortnega.
Artikla 10.
Artihkal 10 Dán šiehtadusa ” Sámedikkiid gaskasaš ovttasbargošiehtadus Sámi parlamentáralaš ráđi bokte ” sáhttet rievdadit dušše sámedikkit maŋŋá go Sámi parlamentáralaš ráđđi nu lea árvalan, ja go buot golmmá sámedikki eanetlohku doarju rievdadusárvalusa.
Hyväksytty saamelaisen parlamentaarisen neuvoston kokouksessa 14.4.2010
SÁMI PARLAMENTÁRALAŠ RÁĐI (SPR.) JULGGAŠTUS DAVVIRIIKKALAŠ SÁMI
SPN toivoo, että Suomen, Ruotsin ja Norjan valtiot kunnioittavat saamelaisten edustavan saamen kansaa Suomessa, Ruotsissa ja Norjassa.
SPR sávvá, ahte Suoma, Ruoŧa ja Norgga stáhtat gudnejahttejit sápmelaččaid ovddastit sámi álbmoga Suomas, Ruoŧas ja Norggas.
SPN muistuttaa, että pohjoismainen saamelaissopimus tulee olemaan epätäydellinen niin kauan kuin Venäjän saamelaiset ovat saamelaissopimuksen ulkopuolella.
SPR muittuha, ahte davviriikkaid sámi soahpamuš boahtá leat eahpedievaslaš nu guhká go Ruošša sámit leat sámi soahpamuša olggobealde.
SPN tukee myös Venäjän saamelaisten pyrkimystä järjestäytyä edustukselliseksi elimeksi ja kehottaa Suomen, Ruotsin ja Norjan valtioita tukemaan Venäjän saamelaisten pyrkimyksiä.
SPR doarju maid Ruošša sámiid viggamuša ortniiduvvat álbmot válljen orgánan ja ávžžuha Suoma, Ruoŧa ja Norgga stáhtaid doarjut Ruošša sámiid ulbmiliid.
SPN näkee kolmen maan saamelaiskäräjien ja Norjan, Ruotsin ja Suomen hallituksen välillä yhteisymmärrystä sen suhteen, että pohjoismaiden saamelaissopimuksen neuvottelut aloitetaan.
SPR vuohttá ovttaoaivilvuođa gaskkal Sámedikkiid ja Norgga, Ruoŧa ja Suoma ráđđehusaid, álggahit Davviriikkaid sámekonvenšuvnna šiehtadallamiid.
SPN kehottaa Suomen, Ruotsin ja Norjan hallituksia kunnioittamaan saamelaisten itsemääräämisoikeutta kansana pohjoismaisen saamelaissopimuksen neuvotteluissa.
SPR ávžžuha Suoma, Ruoŧa ja Norgga ráđđehusaid gudnejahttit sámiid iešmearridanvuoigatvuođa álbmogin davviriikkalaš sámi soahpamuša šiehtadallamiin.
SPN toteaa, että pohjoismaisen saamelaissopimuksen jatkoneuvotteluissa saamelaiskäräjät sopivat yhteisesti neuvottelujen tavoitteista SPN:ssä.
SPR oaivvilda, ahte davviriikkalaš sámi soahpamuša joatkkaráđđádallamiin sámedikkit šihttet oktasaččat ráđđádallamiid ulbmiliin SPR:s.
Lisäksi SPN kehottaa, että Suomen, Ruotsin ja Norjan valtiot ottavat huomioon SuomenNorjan-Ruotsin – saamelaisasiantuntijaryhmän lokakuun 26. päivä 2005 luovuttaman ehdotuksen pohjoismaiseksi saamelaissopimukseksi, jonka tulee olla neuvottelujen perustana.
SPR ávžžuha dasa lassin, ahte Suoma, Ruoŧa ja Norgga stáhtat váldet vuhtii ahte árvalus man suoma-norgga-ruoŧa-sámi áššedovdiidjoavku gárvii golggotmánu 26. beaivve 2005, Davviriikkaid sámekonvenšuvnna evttohus, lea vuođđun šiehtadallamiidda.
Neuvotteluvaltuuskunnat tulisi asettaa siten, että Saamelaiskäräjät ovat yhdenvertaisia osanottajia kunkin maan valtuuskunnassa, itsenäisesti ja tehokkaasti edustaa omaa kansaansa neuvotteluissa.
Šiehtadallandelegašuvnnat galggaše ásahuvvot nu ahte sámedikkit leat ovttadássásaš oasseváldit iešguđetge riikkaid delegašuvnnain, ollislaš friddjavuođain beaktilit ovddastit sin álbmoga šiehtadallamiin.
Saamelaiskäräjille tulisi antaa tarpeelliset resurssit varmistaa kokonaisvaltainen ja yhdenvertainen osallistuminen.
Sámedikkiide galggaše addojuvvot dárbbašlaš resurssat sihkkarastit ollislaš ja ovttaárvosaš oassálastima.
Neuvotteluille tulisi asettaa pysyvä ja hyväksyttävä aikataulu.
Galggašii asahuvvot bistevaš ja dohkálaš áigeplána šiehtadallamiidda.
Tulisi sopia ajoissa miten pohjoismaisen saamelaissopimuksen valmistelu muodollisesti käsitellään kunkin saamelaiskäräjien ja valtioiden taholta, ennen kuin kunkin sopimusartiklan sisällön käsittelyä aloitetaan.
Buori áiggis galggašii šiehtadallojuvvot movt Davviriikkaid sámekonvenšuvnna válmmašteapmi formálalaččat galgá meannuduvvot iešguđetge sámedikkiid ja stáhtaid bealis, ovdal go álget gieđahallat iešguđet konvenšunartihkkaliid sisdoalu.
Tämä noudattaa niitä periaatteita, jotka perustuvat sopimusesityksen lukuun VII: saamelaiskäräjien hyväksyminen, ratifiointi ja sopimuksen voimaansaattaminen.
Dát čuovvu dain prinsihpain mat vuođđuduvvojit konvenšunevttohusa kapihtal VII:s, sámedikkiid dohkkeheami, ratifiserema ja konvenšuvnna fápmuibidjama birra.
saamen kielen toimiston palvelujen maksullisuudesta
SÁMEDIKKI MEARRÁDUS
Soveltamisala
sámegiela doaimmahaga bálvalusaid mávssuin
Tätä päätöstä sovelletaan saamen kielen toimiston (L 1086/2003, Valtioneuvoston asetus saamen kielilain täytäntöönpanosta 12.2.2004/108, A 1727/95) palveluista perittäviin maksuihin.
Dát mearrádus heivehuvvo sámegiela doaimmahaga (L 1086/2003, Stáhtaráđi ásahus sámi giellalága ollašuhttimis 12.2.2004/108, A 1727/95) bálvalusain berrojuvvon mávssuide.
Saamen kielen toimiston antamasta käännöksestä peritään palkkiota suomesta saameksi taikka päinvastoin 65 euroa sivulta 2000 merkkiä, ei sisällä välimerkkejä.
Sámegiela doaimmahaga addin jorgalusas berrojuvvo máksu suomagielas sámegillii dahje nuppegežiid 65 euro siiddus 2000 mearkka, ii sisttisdoala gaskamearkkaid.
Jos käännettävä teksti on tavanomaista vaikeampi, käännöspalkkio voidaan periä enintään 50 %:lla korotettuna samoin kuin kiireellisen työn käännöspalkkiota voidaan korottaa enintään 50%:lla.
Juos deaksta, mii jorgaluvvo, lea dábálaš deavstta váddásut, jorgalanmávssu sáhttá bearrat nu, ahte lea bajiduvvon eanemustá 50 %:in, seammago hohpolaš barggu jorgalanmávssu sáhttá bajidit eanemustá 50%:in.
Utsjoen kunnan viranomaisille annettavista saamen kielilain (1086/03) mukaisista käännöksistä ei peritä maksua.
Ohcejoga gieldda virgeoapmahaččaide addon sámi giellalágas (1086/03) dárkkuhuvvon jorgalusain ii berrojuvvo máksu.
Muut palvelut
Eará bálvalusat
Saamen kielen toimiston antamista muista kielellisistä palveista ja tulkkauspalveluista peritään tuntiveloitus, joka on 50 euroa jokaiselta alkavalta tunnilta.
Sámegiela doaimmahaga addin eará gielalaš bálvalusain ja dulkonbálvalusain berrojuvvo diibmohaddi, mii lea 50 euro juohke álgi diimmus.
Voimaantulo
Fápmuiboahtin
Tämä päätös tulee voimaan 1 päivänä tammikuuta 2011. --- Hyväksytty 1.3.1996 saamelaiskäräjien kokouksessa, muutokset hyväksytty 22.2.2005 ja 17.9.2010.
Dát mearrádus boahtá fápmui ođđajagimánu 1 beaivve 2011. --- Dohkkehuvvon 1.3.1996 sámedikki čoahkkimis, nuppástusat dohkkehuvvon 22.2.2005 ja 17.9.2010.
Kansallispäivän juhla keräsi Sajoksen auditorion täyteen yleisöä
Sajosa auditorio dievai álbmotbeaivve ávvudeaddjiin
Saamelaisten kansallispäivänä Inarissa oli tarjolla monenlaista ohjelmaa kaiken ikäisille ja päivä huipentui Saamelaiskäräjien järjestämään iltajuhlaan Saamelaiskulttuurikeskus Sajoksen auditoriossa.
Sámiid álbmotbeaivve Anáris lei fállun máŋggalágan prográmma buot ahkásaččaide ja beaivvi bajálašte Sámedikki lágidan eahketdoalut Sámekulturguovddáš Sajosa auditorios.
Juhla keräsi Sajoksen auditorion täyteen yleisöä, juhlaa oli saapunut seuraamaan kaikkialta saamelaisalueelta n. 350 henkeä.
Ávvudeapmi devddii Sajosa auditorio gussiin, ávvudeami ledje boahtán čuovvut miehtá sámeguovllu s. 350 olbmo.
Juhlaa pystyi myös seuraamaan live stream-lähetyksen kautta, joka keräsi ruudun ääreen reilut sata katsojaa.
Ávvudeami sáhtii čuovvut maiddái live stream-vuolggahusa bokte, mii čohkkii ruvtto lusa badjel čuohte geahčči.
Juhlan avauspuheessa Saamelaiskäräjien puheenjohtaja Klemetti Näkkäläjärvi nosti esille edeltävien sukupolvien kovan työn sekä järjestöjen tärkeän roolin kulttuurin säilyttämisessä.
Ávvudeami rahpanságas Sámedikki ságajođiheaddji Klemetti Näkkäläjärvi bajidii ovdan ovddit buolvvaid garra barggu sihke servviid dehálaš rolla kultuvrra seailluheamis.
Hän myös korosti nuorten taiteilijoiden merkitystä, jotka tekevät yhteiskunnallista ja yhteisöllistä taidetta modernin teknologian avulla, levittävät tietoa saamelaisista aivan uudella tavalla ja pystyvät purkamaan valtakulttuurin luomia stereotypioita saamelaisista.
Son maiddái deattuhii nuorra dáiddáriid mearkkašumi, geat barget servodatlaš ja searvvušlaš dáidaga modearnna teknologiija vehkiin, juhket dieđuid sápmelaččain áibbas ođđa vugiin ja bastet burgit váldokultuvrra ráhkadan stereotypiaid sámiin.
Saamelaiskäräjien puheenjohtaja Klemetti Näkkäläjärvi näkee saamelaisten tulevaisuuden valoisana: ” Saamen kansan tulevaisuus ei ole epävarmaa niin kauan, kun säilytämme kulttuurimme arvot, perinteet ja yhteisöllisyytemme.
Sámedikki ságajođiheaddji Klemetti Näkkäläjärvi oaidná sápmelaččaid boahttevuođa čuovgadin: ” Sámeálbmoga boahttevuohta ii leat eahpesihkkar nu guhká, go seailluhit kultuvrra árvvuid, árbevieruid ja searvvušlašvuođa.
Tulevaisuutemme on valoisa.
Boahttevuohta lea čuovgat.
Saamelainen identiteetti on vahva.
Sámi identitehta lea nanus.
Me tiedämme, keitä me olemme, mistä tulemme ja minne olemme menossa. ”
Mii diehtit, geat mii leat, gos boahtit ja gosa leat mannamin. ”
Kansallispäivän juhlissa esiintyi eturivin saamelaisartisteja ympäri saamelaisaluetta.
Álbmotbeaivve ávvudemiin loaiddastedje njunuš sámeartisttat miehtá sámeguovllu.
Juhlassa joikasivat Suomen Big Brother kilpailussa menestynyt Andte Gaup-Juuso ja kautokeinolainen Inger Marie Nilut.
Ávvudeamis juige Suoma Big Brother gilvvus birgen Andte Gaup-Juuso ja guovdageaidnolaš Inger Marie Nilut.
Koltansaamea kuultiin Jaakko Gauriloffin sekä Anna Lumisalmen ja Tauno Ljetoffin esittäminä.
Nuortalašgielat artistan gulaimet Jaakko Gauriloff sihke Anna Lumisalmi ja Tauno Ljetoff.
Juhlassa esiintyivät myös Aila duo, Ánnámáret Ensemble ja Hildá Länsman yhdessä Erkki Feodoroffin, Nicholas ja Kevin Francettin kanssa.
Ávvudeamis loaiddastedje maiddái Aila duo, Ánnámáret Ensemble ja Hildá Länsman ovttas Erkki Feodoroffiin, Nicholas ja Kevin Francettiin.
Rauna Paadar-Leivo tarinoi juhlassa lapsuuden ja nuoruuden muistoista, lisäksi juhlassa esitettiin Ima Aikio-Arianaickin musiikkivideot Unna guoláš čierru, Buoidda jorrá borrá, Stálu čiegát.
Rauna Paadar-Leivo muitalii ávvudeamis mánnávuođa ja nuorravuođa muittuin, lassin ávvudeamis čájehuvvojedje Ima Aikio-Arianaick musihkkavideot Unna guoláš čierru, Buoidda jorrá borrá, Stálu čiegát.
Jaakko Gauriloff
Andte Gaup-Juuso
Saamelaiskäräjät vetoaa kansanedustajiin
Sámediggi doarjala riikkabeaiáirasiidda
Saamelaiskäräjien hallitus kokoontui 10.2.2015 puhelinkokoukseen.
Sámedikki stivra čoahkkanii 10.2.2015 telefončoahkkimii.
Saamelaiskäräjien hallitus päätti lähettää vetoomuksen kaikille Suomen kansanedustajille, jotta eduskunta hyväksyisi Hallituksen esitykset saamelaiskäräjälain uudistamiseksi ja ILO 169-sopimuksen ratifioimiseksi hallituksen esityksen mukaisesti vielä tällä eduskuntakaudella.
Sámedikki stivra mearridii sáddet ávžžuhusa buot Suoma riikkabeaiáirasiidda, vai riikkabeaivvit dohkkehivččii Ráđđehusa evttohusaid sámediggelága ođastussan ja ILO 169-soahpamuša ratifiseremis ráđđehusa evttohusa mielde vel dán riikkabeaibajis.
Hallitus painotti, että on välttämätöntä, että saamelaiskäräjälakiin esitettyjä saamelaiskäräjien vaaleja koskeva säännöksiä noudatetaan syksyn 2015 vaaleissa.
Stivra deattuhii, ahte lea vealtameahttun, ahte sámediggeláhkii evttohuvvon sámedikki válggaide guoski njuolggadusat čuvvojuvvojit čavčča 2015 válggain.
Hallitus korosti, että koskaan aikaisemmin eduskunnassa ei ole ollut lakiesitystä, jolla olisi saamelaiskäräjien ja valtioneuvoston täysi tuki.
Stivra deattuhii, ahte goasge ovdal riikkabeivviin ii leamaš láhkaevttohus, mas livččii sámedikki ja stáhtaráđi dievas doarjja.
Esityksiä tukee laaja saamelaisyhteisö sekä kolttien kyläkokous.
Evttohusaid doarju viiddes sámeservodat sihke nuortalaččaid giličoahkkin.
Saamelaiskäräjät toivoo, että esityksistä ei muodostuisi puoluepoliittisia kysymyksiä, vaan esityksille löytyisi laaja tuki yli puoluerajojen ja eduskunta näyttäisi suomalaisen demokratian voiman ja kyvyn tehdä perus- ja ihmisoikeusmyönteisiä päätöksiä.
Sámediggi sávvá, ahte evttohusain eai šattaše bellodatpolitihkalaš gažaldagat, muhto baicce evttohusaide gávdnošii viiddes doarjja rastá bellodatrájáid ja riikkabeaivvit čájehivččii suopmelaš demokratia fámu ja návccaid dahkat vuođđo- ja olmmošvuoigatvuođalaš mearrádusaid.
Saamelaiskäräjät korosti, että eduskunnalla on historiallinen mahdollisuus ratkaista tilanne ja hyväksyä hallituksen esitykset ja jäädä Suomen historiaan perus- ja ihmisoikeusmyönteisenä eduskuntana.
Sámediggi deattuhii, ahte riikkabeivviin lea historjjálaš vejolašvuohta čoavdit dili ja dohkkehit ráđđehusa evttohusaid ja báhcit Suoma historjái vuođđo- ja olmmošvuoigatvuođaid ektui miehtemielalaš riikkabeaivin.
Ulkoasianministeriö on pyytänyt saamelaiskäräjiltä näkemyksiä alkuperäiskansojen oikeuksien edistämisestä ja turvaamisesta ja alkuperäiskansojen kulttuuriperinnön turvaamisessa sekä osallistumisesta poliittiseen ja julkiseen elämään.
Olgoáššiidministeria lea bivdán sámedikkis oainnuid eamiálbmogiid rivttiid ovddideamis ja dorvvasteamis ja eamiálbmogiid kulturárbbi dorvvasteamis sihke oassálastimis politihkalaš ja almmolaš eallimii.
YK:n ihmisoikeusneuvosto on päätöslauselmassaan edellyttänyt YK:n alkuperäiskansa-asioiden asiantuntijamekanismia laatimaan asiasta raportin.
ON:a olmmošvuoigatvuođaráđđi lea julgacealkagisttis gáibidan ON:a eamiálbmotáššiid áššedovdimekanismma gárvvistit áššis raportta.
Hallitus päätti lähettää vastauksen ulkoasianministeriön lisäksi alkuperäiskansa-asioiden asiantuntijamekanismille ja saamelaiselle parlamentaariselle neuvostolle.
Stivra mearridii sáddet vástádusa olgoáššiidministeria lassin eamiálbmotáššiid áššedovdimekanismii ja sámi parlamentáralaš ráđđái.
Saamelaiskäräjät käsitteli vastauksessaan saamelaisen kulttuuriperinnön tilaa ja osallistumismahdollisuuksia julkiseen elämään.
Sámediggi gieđahalai vástádusastis sámi kulturárbbi dili ja oassálastinvejolašvuođaid almmolaš eallimii.
Saamelaiskäräjillä ei ole mahdollisuuksia vaikuttaa siihen, miten saamelaista aineellista kulttuuriperintöä suojellaan, ylläpidetään, tallennetaan ja näytetään.
Sámedikkis eai leat vejolašvuođat váikkuhit dasa, mo sámi ávnnaslaš kulturárbi suodjaluvvo, doalahuvvo, vurkejuvvo ja čájehuvvo.
Saamelaiskäräjät voi ainoastaan antaa lausuntoja ja esityksiä Suurin osa saamelaisesta aineellisesta kulttuuriperinnöistä on museoiden varastoissa ja arkistoissa eri valtioiden pääkaupunkiseuduilla.
Sámediggi sáhttá beare addit cealkámušaid ja evttohusaid. Stuorámus oassi sámi ávnnaslaš kulturárbbis lea museaid vuorkkáin ja arkiivvain sierra riikkaid oaivegávpotguovlluin.
Saamelaiskäräjät on esittänyt, että eri arkistoissa olevaa tietoa saamelaisista digitoitaisiin.
Sámediggi lea evttohan, ahte iešguđet arkiivvaid diehtu sámiin digiterejuvvošii.
Saamelaista kulttuuriperintöä hyödynnetään poliittisesti ja taloudellisesti epäeettisesti ilman, että saamelaisyhteisö voisi siihen puuttua.
Sámi kulturárbbiin ávkkástallo politihkalaččat ja ekonomalaččat eahpeetihkalaččat almmá, ahte sámesearvvuš sáhtášii dasa seahkanit.
Saamelainen kulttuuriperintö on tältä osin ilman lainsäädännön turvaa.
Sámi kulturárbi lea dákko buohta almmá lága dorvvu.
Suurimmat uhat saamelaiselle kulttuuriperinnölle on sen hyväksikäyttö, lainsäädännön kehittymättömyys ja perinteisten elinkeinojen heikko asema.
Stuorámus áitagat sámi kulturárbái leat dan buorringeavaheapmi, láhkaásaheami fuones ovdáneapmi ja árbevirolaš ealáhusaid heajos sajádat.
Saamelaisten mahdollisuudet ylläpitää omia poliittisia instituutioitaan ja osallistua saamelaisyhteiskuntaan ovat hyvät.
Sápmelaččaid vejolašvuođat doalahit iežaset politihkalaš institušuvnnaideaset ja oassálastit sámeservodahkii leat buorit.
Saamelaisilla on mahdollisuus äänestää saamelaiskäräjävaaleissa ja asettua ehdolle.
Sápmelaččain lea vejolašvuohta jienastit sámediggeválggain ja álgit evttohassan.
Kolttasaamelaisilla on omat edustukselliset elimensä.
Nuortalaččain leat iežaset ovddastanorgánat.
Saamelaisia on edustettuina kunnanvaltuustossa Enontekiöllä, Inarissa, Sodankylässä ja Utsjoella.
Sápmelaččat leat ovddastuvvon gielddastivrras Eanodagas, Anáris, Soađegilis ja Ohcejogas.
Kunnan asukasmäärä, puolueiden politiikka ja saamelaisten suhteellinen osuus kunnan äänioikeutetuista vaikuttavat siihen, miten monta saamelaista ehdokasta valitaan kunnanvaltuustoon ja millaiset toimintamahdollisuudet heillä on.
Gieldda olmmošmearri, bellodagaid politihkka ja sápmelaččaid relatiiva ossodat gieldda jietnavuoigadahtton olbmuin váikkuhit dasa, man galle sámi evttohasa válljejuvvojit gielddastivrii ja makkár doaibmavejolašvuođat sis leat.
Saamelaiskäräjät totesi vastauksessaan, että valtiollisessa vaaleissa saamelaisten on todella vaikeaa ja melkein mahdotonta saada saamelaista edustajaa kansanedustajaksi tai europarlamenttiin ilman merkittävää taloudellista tukea ja valtakunnan tason tunnettavuutta eikä siten, että henkilön saamelaisuus tuotaisiin esille vaalikamppailussa avoimesti.
Sámediggi gávnnahii vástádusastis, ahte stáhtalaš válggain sápmelaččaide lea duođaid váttis ja goasii veadjemeahttun oažžut sámi ovddasteaddji riikkabeaiáirrasin dahje europarlamentii almmá mearkkašahtti ekonomalaš doarjaga ja riikkadási dovddusvuođa iige nu, ahte olbmo sápmelašvuohta buktojuvvošii ovdan válgakámppas rahpasit.
Saamelaisten mahdollisuutta osallistua yhteisten asioiden hoitoon ja julkiseen elämään heikentää saamelaisvastainen kirjoittelu.
Sápmelaččaid vejolašvuođa oassálastit oktasaš áššiid dikšumii ja almmolaš eallimii heajuda sápmelašvuostásaš čálašeapmi.
Saamelaiskäräjien hallitus päätti esittää opetus- ja kulttuuriministeriölle ja ympäristöministeriölle että se täydentäisi ympäristökasvatuksen ja – tietoisuuden kehittämisen työryhmää saamelaiskäräjien edustajalla.
Sámedikki stivra mearridii evttohit oahpahus- ja kulturministeriai ja birasministeriai, ahte dat dievasmahtášedje birasbajásgeassima ja – diđolašvuođa ovddideami bargojoavkku sámedikki ovddasteaddjiin.
Työryhmän tehtävänä on mm. tunnistaa ympäristökasvatuksen kehittämistarpeita ja tehdä esityksiä niistä.
Bargojoavkku bargun lea ee. fuomášit birasbajásgeassima ovddidandárbbuid ja dahkat evttohusaid dain.
Saamelaiskäräjien näkemyksen mukaan Suomen kansainväliset velvoitteet ja biodiversiteettistrategian ja – toimintaohjelman toimeenpano edellyttävät, että saamelaisten luonnon monimuotoisuuteen liittyvä perinteinen tieto ja saamelaisen ympäristökasvatuksen tarpeet huomioidaan työryhmän työssä.
Sámedikki oainnu mielde Suoma riikkaidgaskasaš geatnegasvuođat ja biodiversitehtastrategia ja – doaibmaprográmma ollašuhttin gáibidit, ahte sápmelaččaid luonddu máŋggabealatvuhtii laktáseaddji árbevirolaš diehtu ja sámi birasbajásgeassima dárbbut váldojuvvojit vuhtii bargojoavkku barggus.
Saamelaiskäräjät totesi edelleen, että ympäristökasvatus on saamelaisille ja saamelaiskulttuurille hyvin tärkeä.
Sámediggi gávnnahii ain, ahte birasbajásgeassin lea sámiide ja sámekultuvrii hui dehálaš.
Saamelaiskäräjien hallitus nimesi edustajat Enontekiön kunnan tuulivoimayleiskaavan Akwé: Kon – työryhmään.
Sámedikki stivra nammadii ovddasteaddjiid Eanodaga gieldda bieggafápmooppalašláva Akwé: Kon – bargojovkui.
Enontekiölle valmistellaan tuulivoimayleiskaavassa, jossa säädellään tuulivoimaan soveltuvat alueet sekä ne alueet, jonne tuulivoima ei sovellu.
Eanodahkii válmmaštallo bieggafápmooppalašlávva, mas meroštallojit bieggafápmui heivvolaš guovllut sihke dat guovllut, maidda bieggafápmu ii heive.
Työryhmään nimettiin seuraavat edustajat: Ulla Magga, Tuomas Palojärvi, Per-Oula Juuso, Per-Antti Labba, ja Anni-Helena Ruotsala.
Bargojovkui nammaduvvojedje čuovvovaš ovddasteaddjit: Ulla Magga, Tuomas Palojärvi, Per-Oula Juuso, Per-Antti Labba ja Anni-Helena Ruotsala.
Seuraava saamelaiskäräjien hallituksen kokous pidetään Inarissa 17.2.2015.
Sámedikki stivrra čuovvovaš čoahkkin dollojuvvo Anáris 17.2.2015.
Saamelaiskäräjät hakee määräaikaista esittelijää
Sámediggi ohcá mearreáigásaš áššemeannudeaddji
Hakemukset liitteineen tulee toimittaa saamelaiskäräjien sihteeristöön 27.2.2015 klo 16.00 mennessä osoitteella Sajos, 99870 Inari tai Tämä sähköpostiosoite on suojattu roskapostia vastaan, aseta javascripttuki päälle nähdäksesi osoitteen.. Lisätietoja työstä antaa ma.
Ohcamušat oktan mildosiiguin galget doaimmahuvvot sámedikki čállingoddái 27.2.2015 dmu 16.00 rádjai čujuhusain Sajos, 99870 Anár / Inari dahje Tämä sähköpostiosoite on suojattu roskapostia vastaan, aseta javascripttuki päälle nähdäksesi osoitteen..
Saamelaiskäräjät hakee varhaiskasvatusmateriaalin suunnittelijoita
Sámediggi ohcá árrabajásgeassinmateriála plánejeaddjiid
Saamelaiskäräjät on saanut opetus- ja kulttuuriministeriöltä valtionavustusta saamenkielisen varhaiskasvatuksen materiaalipankin tekemiseen.
Sámediggi lea ožžon oahpahus- ja kulturministeriijas stáhtaveahki sámegielat árrabajásgeassima materiálabáŋkku ráhkadeapmái.
Varhaiskasvatuksen materiaalityöhön haetaan kolmea suunnittelijaa.
Árrabajásgeassima materiálabargui ohcat golbma plánejeaddji.
- yhtä koltansaamenkielistä suunnittelijaa (100 % työajalla)
- ovtta nuortalašgielat plánejeaddji (100 % bargoáiggiin)
- yhtä inarinsaamenkielistä suunnittelijaa (100 % työajalla)
- ovtta anárašgielat plánejeaddji (100 % bargoáiggiin)
- yhtä pohjoissaamenkielistä suunnittelijaa (70 % työajalla).
- ovtta davvisámegielat plánejeaddji (70 % bargoáiggiin).
Saamelaiskäräjien kokous 24.2.2015
Sámedikki čoahkkin 24.2.2015
Saamelaiskäräjien vuoden ensimmäinen kokous on seurattavissa internetissä osoitteessa:
Sámedikki jagi vuosttas čoahkkima sáhttá čuovvut interneahtas čujuhusas:
Kokousta voi seurata myös kokoussalissa.
Čoahkkima sáhttá čuovvut maiddái čoahkkinsáles.
Kokous alkaa Sajoksessa kello 10.
Čoahkkin álgá Sajosis dmu 10.
Kokouksen asialistalla on puheenjohtajien katsaus, saamelaiskäräjien kertomus vuodelta 2014, selvitykset saamenkielisen oppimateriaalimäärärahan, saamelaisen kulttuurimäärärahan ja saamelaisen sosiaali- ja terveysmäärärahan käytöstä sekä eron myöntäminen Ilmari Tapiolalle ja uuden jäsenen nimeäminen sosiaali- ja terveyslautakuntaan.
Čoahkkima áššelisttus leat ságajođiheaddji geahčastat, sámedikki muitalus jagis 2014, čilgehusat sámegielat oahppamateriálamearreruđa, sámi kulturmearreruđa ja sámi sosiála- ja dearvvasvuohtamearreruđa geavaheamis sihke earu mieđiheapmi Ilmari Tapiolai ja ođđa lahtu nammadeapmi sosiála- ja dearvvasvuohtalávdegoddái.
Latnjavárremiid ja gáffefállama ordnemiid dihte bivdit du / din almmuhit oassálastimis 15.4. rádjái čujuhussii: Tämä sähköpostiosoite on suojattu roskapostia vastaan, aseta javascripttuki päälle nähdäksesi osoitteen.
Sámediggi sávvá didjiide buresboahtima Anárii 17.4.2008 seminárii, mii gieđahallá ILO soahpámuša nr 169 ratifiereneavttuid, sápmelaččaid eanavuoigatvuohtagažaldagaid ja guovlohálddahusođasmahttima.
dahje telefonaian: 016-665 011.
Programma gávdno dán liŋkkas.
Kirkastaa reunaehtoja saamelaisten rajayhteistyölle
Čielggasmahttit uhcimusgáibádusaid sámeguovllu rádjeoktasašbargui
Nostaa keskiöön palvelut, missä kielen ja kulttuurin merkitys on suuri
Loktet guovddážii bálvalusaid, mas giela ja kultuvrra mearkkašupmi lea stuoris
Nostaa esiin, mitä palveluja on jo olemassa ja mitä mahdolliset palvelutarpeet ovat
Buktit ovdan, makkár bálvalusat gávdnojit juo ja makkár vejolaš bálvalusdárbbut vel leat
Jakaa tietoa toimivista hyvistä käytännöistä
Juohkit dieđu doaibmi buriin meannudanvugiin
Selkeyttää toimintaohjeita, miten tiedonkulku palveluista asiakkaille ja ammattihenkilöstölle varmistetaan
Čielggasmahttit doaibmarávvagiid, mo dieđujohtin bálvalusain áššehasaide ja ámmátbargiide sihkkarasto
Sopia jatkotyöskentelystä
Soahpat joatkkadoaimmain
Tilaisuus streama-taan www.sogku.fi/live
Striimema čujuhus www.sogku.fi/live
Lisätietoja antavat: pia.
Lassidieđut: pia.
ruotsala (at) amediggi.
ruotsala (at) samediggi.
fi tel. 010 839 3106 leena. merilainen (at) ouka.
fi tel. 010 839 3106 simojoki (at) ouka.
Saamelaiskäräjien hallituksen kokous 24.2.2015
Sámedikki stivrra čoahkkin 24.2.2015
Saamelaiskäräjien hallitus kokoontui käsittelemään kiireellisiä asioita saamelaiskäräjien varsinaisen kokouksen yhteydessä.
Sámedikki stivra čoahkkanii gieđahallat hohpolaš áššiid sámedikki dievasčoahkkima oktavuođas.
Kiireellisin asiakokonaisuus koski saamelaiskäräjien osallistumista Giellagáldu- hankkeeseen.
Hohpolaš ášši guoskkai sámedikki oassálastima Giellagáldu-prošektii.
Suomen saamelaiskäräjät sai helmikuun puolivälissä puuttuvia tietoja yhteistyökumppaneilta rahoitushakemukseen.
Suoma sámediggi oaččui guovvamánu beallemuttus váilu dieđuid oktasašbargopartneriin ruhtadanohcamuššii.
Sáfá2-hanke oli käynnissä 1.1.2013-30.6.2014, jonka aikana toiminut Sámi Giellagáldu oli kolmen maan saamelaiskäräjien yhteinen saamenkielien ammatti- ja resurssikeskus.
Sáfá2-prošeakta lei jođus 1.1.2013-30.6.2014, man áigge doaibman Sámi Giellagáldu lei golmma riikka sámedikkiid oktasaš sámegielaid fidno- ja resursaguovddáš.
Saamelaisen parlamentaarisen neuvoston (SPN) hallitus päätti, että Suomen saamelaiskäräjät valmistelee rahoitushakemuksen Giellagáldun jatkoprojektiksi.
SPR:a stivra mearridii, ahte Suoma sámediggi válmmaštallá ruhtadanohcamuša Giellagáldu joatkkaprošeaktan.
Hankkeen tarkoituksena on käynnistää Interreg-rahoitteinen hanke Giellagáldu, jotta Sámi Giellagáldun toiminta voitaisiin käynnistää uudelleen ja jonka aikana resurssi- ja ammattikeskuksen pysyvä rahoitus saataisiin varmistettua.
Prošeavtta dárkkuhussan lea álggahit Interreg-ruđaiguin prošeavtta Giellagáldu, vuoi Sámi Giellagáldu doaimma sáhtášii álggahit ođđasit ja man áigge resursa- ja fidnoguovddáža bissovaš ruhtadeapmi boađášii sihkkarastot.
Giellagáldun tehtäviin kielenhuolto, kielen kehittäminen, terminologiatyö, normitus ja nimistöpalvelu.
Giellagáldu barggut leat giellagáhtten, giela ovddideapmi, terminologiijabargu, normerenbargu ja nammabálvalus.
Kielityöntekijöitä hankkeessa työskentelisi etelä-, luulajan-, inarin-, koltan- ja pohjoissaamessa.
Prošeavttas barggašedje lullisáme-, juliv-, anáraš-, nuortalaš- ja davvisámegiela bargit.