pere/sami_parallel huggingface dataset:
Artikla 8(j):n työn edetessä olemme saaneet merkittäviä edistysaskeleita aikaan.
Artihkal 8(j)-barggu mielde leat ožžon áigái mearkkašahtti ovdánanlávkkiid.
Metsähallitus, joka vastaa Suomessa valtion hallinnassa olevien maiden hoidosta ja käytöstä, on aloittanut yhteistyössä saamelaiskäräjien kanssa kokeilemaan biodiversiteettisopimuksen Akwé:Kon ohjeistusta saamelaisten kotiseutualueella.
Meahcceráđđehus, man ovddasvástádussan lea Suomas stáhta hálddašan eatnamiid dikšun ja geavaheapmi, lea álggahan ovttasráđiid sámedikkiin geahččaladdat dehege destet biodiversiteahttasoahpamuša Akwé: Kon rávvagiid sámiid ruovttuguovllus.
Ohjeet on tarkoitettu turvamaan alkuperäiskansojen luontoon sidotun perinteisen tiedon säilymistä, Suomessa se tietenkin koskee vain saamelaisia.
Rávvagat leat dárkkuhuvvon dorvvastit álgoálbmogiid lundui čadnon árbevirolaš máhtu seailluheami, Suomashan dát guoská diehttelas dušše sápmelaččaid.
Ohjeistusta testataan pääosin Inarin alueella olevan Hammastunturin erämaa-alueen hoito- ja käyttösuunnitelman laadinnassa.
Rávvagat destejuvvojit Bátneduoddara meahcceguovllu dikšun- ja geavahanplána rahkádeamis, Bátneduoddara meahcceguovlu lea eanasin Anára guovllus.
Erämaa-alue on suojelualue, jonka yhtenä perustamistavoitteena on saamelaiskulttuurin turvaaminen.
Dát nd. meahcceguovlu lea suodjalanviidodat, man oktan vuođđudanulbmilin lea sámi kultuvrra dorvvasteapmi.
Suunnitelma ohjaa erämaa-alueen maankäyttöä.
Dikšun- ja geavahanplána stivre meahcceviidodaga eanangeavaheami.
Saamelaiskäräjät yhdessä metsähallituksen kanssa on perustanut yhteisen työryhmän, jossa jäseninä on vain saamelaiskäräjien nimeämiä edustajia.
Sámediggi ovttasráđiid meahcceráđđehusain lea vuođđudan oktasaš bargojoavkku, man lahttun leat dušše sámedikki nammadan olbmot.
Työryhmässä on eri ikäryhmät ja sukupuolet edustettuina.
Bargojoavkkus leat mielde buot ahkásaš olbmot ja sihke nissonat ja dievddut dássebealagit.
Työryhmä vastaa Akwé:Kon ohjeiden noudattamisesta suunnitelman laadinnassa.
Bargojoavku bargun lea sihkkarastit ahte Akwé: Kon rávvagat doahttaluvvojit ja olláhuhttojuvvojit plána ráhkadeamis.
Myöhemmin Akwé:Kon ohjeet otetaan käyttöön myös muiden hoito- ja käyttösuunnitelmien laadinnassa ja luonnonvarasuunnitelman laadinnassa, joka ohjaa hyvin tarkasti alueen luonnonresurssien käyttöä.
Maŋŋel Akwé: Kon rávvagat váldojuvvojit atnui maid eará sámiid ruovttuguovllu dikšun- ja geavahanplánaid ráhkadeamis ja maiddái nd. luondduriggodatplána ráhkadeamis, mii fas stivre hui dárkket guovllu luondduriggodagaid geavahusa.
Biodiversiteettisopimuksen sihteeristön mukaan kyseessä on ensimmäinen kerta, kun Akwé:Kon ohjeita toimeenpannaan missään maailmassa.
Biodiversiteahttasoahpamuša čállingotti mielde lea vuosttaš geardi, go Akwé: Kon rávvagat olláhuhttojuvvojit dehege duohtan dahkkojit gostege oba máilmmis.
Odotamme, että Akwé:Kon ohjeiden toimeenpanolla voimme turvata saamelaiskulttuurin säilymistä.
Sámediggi ja sápmelaččat diehttelas vuordit, ahte Akwé: Kon rávvagiid duohtan dahkamiin sáhttit dorvvastit sámi kultuvrra seailuma.
Tavoitteena on saada Suomen kansallinen lainsäädäntö vastaamaan Akwé:Kon ohjeistusta saamelaisten kotiseutualueella.
Ulbmilin lea oažžut Suoma sisriikkalaš lágaid dávistit Akwé: Kon rávvágiidda sámiid ruovttuguovllus.
Toivon, että ohjeet otettaisiin käyttöön myös Norjassa ja Ruotsissa.
Mun sávan, ahte rávvagat váldojuvvole atnui maid Norggas ja Ruoŧas.
Saamelaisten poismuutto pois saamelaisten kotiseutualueelta tuo haasteita perinteisten tiedon suojelulle.
Sápmelaččaid eretmuotkun sámiid ruovttuguovllus buktá hástalusaid árbevirolaš dieđu suodjaleapmái.
Miten perinteinen tieto voi säilyä kaupunkiympäristössä, kaukana tuntureista, metsästysmaista, poroista, kalavesistä ja hillamaista ?
Mot árbevirolaš diehtu sáhttá seailut gávpotbirrasis, gos eai leat várit ja duoddarat, bivdoeatnamat, bohccot ja daid guohtoneatnamat, guollečázit ja luomenjeakkit ?
Saamelaisten perinteisen tiedon säilyminen ja kehittyminen lapsille ja nuorilla on saamelaiskulttuurin jatkuvuuden edellytys.
Sámi árbevirolaš dieđu seailun ja ovdáneapmi mánáin ja nuorain lea sámi kultuvrra boahtteáiggi eaktu.
Toivonkin teiltä, hyvät nuoret konkreettisia ehdotuksia ja toimenpiteitä miten voimme erityisesti tukea ja turvata saamelaislasten ja – nuorten saamelaisen luontosuhteen ja perinteisen tiedon säilymistä valtakulttuurien ja globalisaation puristuksessa.
Sávannai dis, buorit nuorat, konkrehtalaš evttohusaid ja doaibmabijuid mot sáhttit earenoamážit doarjut ja dorvvastit sámi mánáid ja nuoraid sápmelaš luonddugaskavuođa ja árbevirolaš dieđu seailuma váldokultuvrraid ja globalisašuvnna čarvestagas.
Suomessa artikla 8(j)-työryhmä on näitä asioita jo pohtinut.
Suomas artihkal 8(j)-bargojoavku lea dáid áššiid juo suokkardan.
Mielestäni perinteisen tiedon suojelu edellyttää ajattelutavan muutosta valtionhallinnossa.
Mu mielas árbevirolaš dieđu suodjaleapmi gáibida jurddahanvuogi nuppástuvvama stáhtahálddahusas.
Koulutusjärjestelmässä ja päivähoidossa tulisi siirtyä saamelaiskulttuurinmukaisiin opetussuunnitelmiin, jotka laaditaan saamelaiskulttuurin lähtökohdista perinteinen tieto huomioiden.
Skuvlenvuogádagas ja beaivedivššus galggale váldot atnui oahppoplánat sámi kultuvrtra mielde ja nu ahte dat ráhkaduvvojit sámi kultuvrra vuolggasajiin ja nu ahte árbevirolaš diehtu váldojuvvo vuhtii.
Eri aineiden oppimateriaalin tulee lähteä saamelaiskulttuurinmukaisesta opetuksesta huomioiden perinteisen tiedon.
Sierra oahppoávdnasiid oahppomateriála galgá vuođđuduvvat oahpahussii sámi kultuvrra mielde ja nu ahte árbevirolaš diehtu lea oahpahusas mielde.
Opetuksen tulee olla yhä enemmän vuorovaikutuksessa saamelaisyhteisön kanssa ja opetuksessa tulee hyödyntää perinteen haltijoiden tietoja ja kokemuksia.
Oahpahus galgá leat ain eanet vuorrováikkuhusas sámi servošiin ja oahpahusas galgá atnit ávkki árbevirolaš dieđu mahttiid muosáhusaid ja dieđuid.
Pelkästään kirjojen kautta välittyvä perinteinen tieto ei ole riittävää, vaan opetukseen tulee sisältyä myös empiirinen ulottuvuus, jossa opiskelijat ja nuoret oppivat hyödyntämään perinteisiä taitojaan ja myös perinteisiä taitoja voidaan elvyttää.
Duššebeare girjjiid bakte sirdojuvvon árbevirolaš diehtu ii leat nohkka. Oahpahussii galgá gullat maid empiirralaš dimenšuvdna dehege olli, mas studeanttat ja nuorat ohppet atnit ávkki árbevirolaš máhtuideaset ja maid ahte dát máhtut sáhtte ealáskahttojuvvot.
Mutta pelkkä opetusjärjestelmän uudistaminen ei ole riittävää.
Muhto dušše oahpahusvuogádaga ođasnuhttinge ii leat dárbahassii.
Olemme tilanteessa, jossa perinteistä tieto pitää myös elvyttää, jotta se ei katoa.
Mii leat dilis, mas árbevirolaš diehtu galgá maid ealáskahttojuvvot, vai dat ii jávkka.
Suomessa on toiminut saamelainen lastenkulttuurikeskus, joka on vienyt saamelaistaiteen ja – perinteenhaltijoita kouluihin ja päiväkoteihin ja siirtänyt saamen kieltä ja saamelaiskulttuuria saamelaislapsille leikkien, vierailujen ja tietoisen opettamisen avulla.
Suomas lea doaibman sámi mánáidkulturguovddáš, mii lea dolvon sámi dáidaga ja árbevieruid máhttiid skuvllaide ja beaiveruovttuide ja sirdán sámegiela ja sámi kultuvrra sámi mánáide stoahkamiid, guossástallamiid ja diđolaš oahpaheami mielde.
Saamelainen lastenkulttuurikeskustoiminta on vaarassa loppua opetus- ja kulttuuriministeriön uusien rahoituslinjauksien johdosta.
Sámi mánáidkulturguovddáš lea vára vuolde heaittihuvvot oahpahus- ja kulturministeriija ođđa ruhtadannjuolggadusaid ja - mearrádusaid geažil.
Saamelaisten luonnon monimuotoisuuteen liittyvä perinteinen tieto on uhanalaistumassa.
Sápmelaččaid árbevirolaš diehtu luonddu máŋggalágánvuođa olis lea šaddame áitojuvvon dillái.
On tärkeää kehittää kansallista perinteistä tietoa suojelevaa lainsäädäntöä.
Lea dehálaš ovddidit lágaid, mat suddjejit árbevirolaš dieđu.
Tarvitsemme myös konkreettisia tutkimus- ja elvytyshankkeita, jotta katoamassa olevat saamelaiseen perinteiseen tietoon pohjautuvat tavat, käytänteet ja saamen kielen terminologia eivät katoaisi.
Dárbbahit maid konkrehta dutkan- ja ealáskahttinfidnuid, vai árbevirolaš dieđu vierut, geavadat ja sámegiela terminologiija eai jávkka.
Tämä vaatii rahaa.
Dát gáibida ruđa.
Norjan saamelaiskäräjät rahoittaa nykyisin perinteisen tiedon projekteja, erityisesti tutkimus- ja koulutusprojekteja.
Norgga sámediggi ruhtada dálá áigge árbevirolaš dieđu prošeavttaid, earenoamážit dutkan- ja skuvlenprošeavttaid.
Suomen saamelaiskäräjillä ei tähän ole vielä resursseja.
Suoma sámedikkis eai leat vel dása resurssat.
Jokaisessa maassa tulisi olla oma pysyvä rahoitusinstrumentti ja mielellään myös yhteispohjoismainen rahoitusinstrumentti saamelaisen parlamentaarisen neuvoston alaisuudessa perinteisen tiedon elvytys-, tutkimus- ja koulutushankkeiden toteuttamiseksi.
Iešguđetge riikkas galggalii leat iežas fásta ruhtadaninstrumeanta ja áinnas maid oktasaš davviriikkalaš ruhtadaninstrumeanta sámi parlamentáralaš ráđi olis árbevirolaš dieđu ealáskahttin-, dutkan- ja skuvlenfidnuid olláhuhttima várás.
Suomessa olemme pohtineet saamelaisten perinteisen tiedon elvytyshankkeita erityisesti saamelaislasten ja nuorten kannalta, jotka asuvat kaupungeissa ja saamelaisten perinteisten asuma-alueiden ulkopuolella.
Suomas mii leat guorahallan sámi árbevirolaš dieđu ealáskahttinfidnuid earenoamážit sámi mánáid ja nuoraid dáfus, ja earenoamážit daid, geat orrot gávpogiin ja sámi árbevirolaš orrunguovlluid olggobealde.
Saamelaislapsille ja - nuorille tulisi järjestää luonnossa, aidossa ympäristössä kursseja, joissa he oppisivat luonnollisella tavalla oman kulttuurin perinteitä, terminologiaa liittyen luontoon ja saamelaiselinkeinoihin, elinkeinotapoja, tarinoita ja paikannimiä.
Sámi mánáide ja nuoraide galggalii ordnet luonddus, eakti birrasis gurssaid, main sii oahpale lunddolaš vuogi mielde iežaset kultuvrra árbevieruid, sámi luonddu- ja sámi ealáhusterminologiija, ealáhusvugiid, muitalusaid ja báikenamaid.
Kursseja voisi järjestää poronhoidossa perinteisiä jutamareittejä mukaillen, poronhoitotyötä, terminologiaa ja jäljittämistä oppien eri vuodenaikoina perinteen haltijoiden opastuksella eri saamen kielillä.
Gurssat sáhtále ordnejuvvot omd. nu ahte dat čuovole árbevirolaš johtingeainnuid, muđuid ohppojuvvolii boazobargu, terminologiija ja eará diekkárat sierra jagiáiggiid mielde nu ahte árbevirolaš dieđu máhttit livčče ofelažžan sierra sámi gielaid mielde.
Samanlaisia elvyttäviä kursseja tarvitaan myös saamen käsityössä ja kalastuksessa.
Seammalágán ealáskahttingurssat darbbahuvvojit maid sámi duojis ja guolástusas.
Suomessa monet perinteiset pyyntimenetelmät ja niihin liittyvä tietämys on jo katoamassa.
Bivdovuogit leat juo olu jávkame nugo maid diehtu daid birra.
Perinteinen tieto ei säily kuin käytössä, aivan samoin kuin saamen kielikin säilyy vain puhumalla ja käyttämällä sitä.
Árbevirolaš diehtu ii seaillo go anus, aivve seamma ládje go sámegiellanai seailu dušše hupmamiin ja dan geavahemiin.
Perinteinen tieto ei säily historiankirjoissa tai museoissa.
Árbevirolaš diehtu ii seaillo historjjá girjjiin dehe museain.
Saamelaisporonhoidossa perinteinen tieto ilmenee poronhoitotapoina, saamen kielen poronhoitoon liittyvässä terminologiassa, luonnon ja poron tuntemuksessa ja jäljittämisessä, ilmaston tuntemisessa, kokonaisvaltaisessa holistisessa poronhoitotyön osaamisjärjestelmässä.
Sámi boazodoalus árbevirolaš diehtu albmana dehege boahtá ovdan ee. boazobargovieruin, sámegiela boazodoalloterminologiijas, iešguđet jagiáiggiid luonddubirrasa dovdamis, bohccuid dovdamis luonddus ja muđuid, bohccuid vuohttimis ja guoradeamis, dálkedovdamušas, dadjat juo ollislaš dehege holisttalaš boazobarggu máhttinvuogádaga mielde.
Suomessa poronhoidon perinteinen tieto ei ole
Suomas boazodoalu árbevirolaš diehtu ii leat dorvvastuvvon.
turvattua.
Sámi boazodoalu ruđalaš gánnáhahttivuohta leanai heittot.
Saamelaisporonhoitoa ei tunnusteta kansallisessa lainsäädännössä ja elinkeinon kannattavuus on heikkoa.
Nuorat eai dáhtto vuolgit ealáhussii ja ealáhusa sisa lea váttis beassat aiddo ruđalaš gánnáhahttivuođa geažil.
Nuorten on vaikeaa päästä elinkeinon pariin ja perinteinen tapa siirtää tietoa vanhemmilta sukupolvilta nuoremmille on heikkenemässä.
Das čuovvu, ahte sámi boazodoalu árbevirolaš vuohki sirdit dieđu boarrásit buolvvain nuorabuidda lea hedjoneame.
Suomalainen koulujärjestelmä ei sovellu saamelaisporonhoidon opettamiseen, sen oppii vain porometsällä.
Láddelaš skuvllat eai heive sápmelaš boazobarggu oahpaheapmái, dan oahppá buoremusat siiddas.
Käsityöt, josta kuulette tänään myöhemmin lisää, on saamelaiskulttuurin kantava voima.
Duodji, mas gullabehtet odne lasi, guoddá vuoimmálaččat sámi kultuvrra.
Käsityöperinteessä yhdistyy sukujen perinteet, kieli ja eri saamelaiselinkeinojen tuottamat raaka-aineet.
Duodjeárbevierus ovttastuvvet sogaid árbevierut, giella ja sierra sámi ealáhusaid buvttadan materiálat.
Saamen käsityön ja saamelaisporonhoidon siirtäminen tuleville sukupolville ja taidon oppiminen on elinikäinen prosessi ja osa saamelaista sosiaalista järjestelmää.
Sámi duoji ja sámi ealáhusaid ja dain earenoamážit boazodoalu sirdin boahtte buolvvaide ja máhtu oahppan lea eallinagi proseassa ja sámi sosiála vuogádaga oassi.
Saamelainen perinteinen tieto on kokonaisvaltainen osa saamelaiskulttuuria.
Sámi árbevirolaš diehtu lea sámi kultuvrra ollislaš oassi.
Esimerkiksi biodiversiteettisopimuksen suojelemaa saamelaisten luontoon sidottua perinteistä tietoa on vaikeaa erottaa muusta perinteisestä tiedosta, koska saamelaiskulttuuri on luontosidonnainen kulttuuri.
Jos váldá ovdamearkan biodiversiteahttasoahpamušas suddjejuvvon álgoálbmogiid dieđu meahcis ja luonddubirrasis, de dan gal lea váttis earuhit eará árbevirolaš dieđus, go sámi kultuvrahan lea čatnagasas lundui.
Saamen kielen suojelu on osaltaan saamelaisen perinteisen tiedon suojelua, mutta se ei riitä.
Sámegiela várjaleapmi gullá maid sámi árbevirolaš dieđu suodjaleapmái, muhto ii datge leat dárbahassii.
Saamen kielellä tulee olla luontevia kulttuurinmukaisia käyttöympäristöjä, muuten saamen kielen sisältämä perinteinen tieto heikkenee.
Sámegielas galget leat lunddolaš geavahanbirrasat kultuvrra mielde, muđuid sámegiela siskkáldas árbevirolaš diehtu geahnohuvvá.
Saamelaisen parlamentaarisen Neuvoston ja saamelaiskäräjien tulee tehostaa työtään perinteisen tiedon suojelemiseksi.
Sámedikkit ja sámi parlamentáralaš ráđđi galggalenai váldit duođas árbevirolaš dieđu suddjema.
Saamelaisen parlamentaarisen neuvoston tulee laatia yhteinen esitys saamelaisen perinteisen tiedon suojaamiseksi esimerkiksi osana pohjoismaisen saamelaissopimuksen neuvotteluprosessia ja kuulla niin saamelaisnuoria kuin saamelaiselinkeinojen harjoittajia työssään.
Sámi parlamentáralaš ráđđi galgá ráhkadit oktasaš evttohusa sámi árbevirolaš dieđu suodjaleami várás omd. davviriikkalaš sámi soahpamuša šiehtadallanproseassa oassin ja dán barggus gullat sihke sámi nuoraid ja sámi ealáhusbargiid sin barggusteaset.
Tarvitsemme myös yhteiset periaatteet miten saamelaista kulttuuriperintöä tulee suojella ja eettiset periaatteet suojelemaan saamelaiskulttuuria, jotta voimme toimia yhdessä ulkoista uhkaa vastaan.
Mii dárbbahit maid oktasaš prinsihpaid mot sámi kulturárbbi galgá suodjalit ja dárbbahit etihkalaš prinsihpaid suodjalit sámi kultuvrra, vai bastit bargat ovttas uhkiid vuostá mat bohtet olggobealde.
Meidän pitää pystyä konkretisoimaan, mitä tarkoitamme saamelaisella perinteisellä tiedolla ja miten sitä pitää käytännössä suojata ja turvata.
Mii galgat bastit konkretiseret maid mii dárkkuhit sámi árbevirolaš dieđuin ja mot dat galgá albma eallimis suodjaluvvot ja dorvvastuvvot.
Perinteinen tieto tulee huomioida läpäisevänä periaatteena kaikessa toiminnassa ja edunvalvonnassa.
Árbevirolaš diehtu galgá váldojuvvot vuhtii čađamanni prinsihppan buot doaimmas ja beroštumiid bearráigeahčus.
Kolmen maan saamelaiskäräjien tulee tehdä yhä enemmän yhteistyötä.
Sámedikkit galget dás bargat ovttasráđiid ain eanet.
Pidemmän ajan tavoitteena voisikin olla saamelaisen parlamentaarisen neuvoston yhteisen perinteisen tiedon suojeluyksikön perustaminen, joka koordinoisi ja edistäisi SPN:n osallistumista kansainväliseen perinteisen tiedon päätöksentekoon sekä koordinoisi eri saamelaiskäräjien ja Venäjän saamelaisjärjestöjen yhteistyötä perinteisen tiedon suojelemiseksi.
Guhkit áigge ulbmilin sáhtálii leat Sámi parlamentáralaš ráđi oktasaš árbevirolaš dieđu suodjalanguovddáža vuođđudeapmi, mii koordinerelii ja ovddidivččii SPR:a oassálastima riikkaidgaskasaš dásis árbevirolaš dieđu mearrádusdahkamii sihke koordinerelii golmma riikka sámedikkiid ja Ruošša sámi organisašuvnnaid ovttasbarggu árbevirolaš dieđu suodjaleami várás.
Me olemme yksi kansa neljän valtion alueella, mutta annamme valtioiden rajojen liiaksi hidastaa yhteistyötämme.
Miihan leat álbmot njealji riikka viidodagas, muhto diktit stáhtaid rájiid bearehaga njoazidit ovttasbargomet.
Hyvät nuoret, te olette avainasemassa.
Buorit nuorat, dii lehpet ovdasajis.
Vaikka perinteisen tiedon säilymistä uhkaa moni asia synkkyyteen ei kannata vajota.
Vaikko árbevirolaš dieđu seailuma uhkidit máŋga ášši, de ii gánnát vuollánit.
Meillä on toivoa niin kauan kun vanhemmat siirtävät tietoaan lapsilleen ja nuoret haluavat oppia omasta kulttuuristaan, perinteistään ja elinkeinoistaan ja siirtää tietoon yhä edelleen omille lapsilleen.
Mis lea doaivva nu guhká go váhnemat sirdet dieđuideaset ja máhtuideaset mánáidasaset ja nuorat hálidit oahppat iežaset kultuvrras, árbevieruin ja ealáhusain ja sirdit dieđuid fas viidáseappot iežaset mánáide.
Perinteisen tiedon säilyminen on erityisesti teistä kiinni.
Árbevirolaš dieđu seailluheapmi lea earenoamážit din duohken.
Kuten aiemmin totesinkin, on todella tärkeää saada teiltä esityksiä, hankeideoita, toimintasuunnitelmia ja julistuksia miten niin kansallisten saamelaiskäräjien kuin saamelaisen parlamentaarisen neuvoston tulee tukea ja elvyttää saamelaisten perinteisten tiedon säilymistä erityisesti saamelaisnuorten tarpeita ajatellen.
Dego juo ovdal dadjennai, de lea earenoamáš mávssolaš oažžut dis evttohusaid, prošeaktajurdagiid, doaibmaplánaid ja julggaštusaid mot nu sisriikkalaš sámedikkit go sámi parlamentáralaš ráđdinai galget doarjut ja ealáskahttit sámi árbevirolaš dieđu seailluheami earenoamážit sámi nuoraid dárbbuid dáfus.
Odotan suurella mielenkiinnolla esityksiänne ja lupaan edistää niiden toteutumista saamelaisen parlamentaarisen neuvoston ja Suomen saamelaiskäräjien toiminnassa.
Vuorddán hui stuora beroštumiin din evttohusaid ja lohpidan ovddidit daid olláhuvvama sámi parlamentáralaš ráđi ja Suoma sámedikki doaimmas.
Uskon, että myös uusi Suomen saamelaiskäräjät ottaa viestinne vakavasti.
Jáhkán, ahte maid Suoma ođđa sámediggi váldá din sáni duođas.
Kiitos mielenkiinnosta !
Giitu beroštumis !
Hyvät kuulijat,
Buorit guldaleaddjit,
Saamelaiskäräjien puolesta haluan toivottaa teidät tervetulleeksi tähän tilaisuuteen.
Sámedikki beales sávan didjiide buresboahtima dán dilálašvuhtii.
Sanon muutaman sanan aluksi Akwé:Kon ohjeiden taustasta ja mitä saamelaiskäräjät odottaa tältä työltä.
Vuohččan dajan muhtin sáni Akwé: Kon-rávvagiid duogážis ja maid sámediggi vuordá dán barggus.
Suomi on ratifioinut biodiversiteettisopimuksen, joka velvoittaa valtioita turvaamaan biologisen monimuotoisuuden.
Suopma lea ratifiseren biodiversiteahttasoahpamuša, mii geatnegahttá stáhtaid dorvvastit biologalaš máŋggalágánvuođa dehege mii daddjojuvvo biodiversiteahttan.
Sopimus tunnustaa alkuperäiskansojen ja luonnon monimuotoisuuden välisen suhteen.
Soahpamuš dovddasta álgoálbmogiid ja luonddu máŋggalágánvuođa gaskavuođa.
Sopimus velvoittaa Suomea turvaamaan saamelaisten luonnon monimuotoisuuteen liittyvän perinteisen tiedon säilymisen sekä perinteisten luonnonkäyttötapojen turvaamisen.
Soahpamuš geatnegahttá Suoma dorvvastit sápmelaččaid árbevirolaš dieđu seailuma árbevirolaš luonddugavahanvugiid dorvvasteami luonddu biodiversiteahta olis.
Kansainväliset sopimustekstit ovat hyvin abstrakteja, eikä sopimustekstin merkitystä ja soveltamista käytäntöön ole aina helppoa ymmärtää.
Riikkaidgaskasaš soahpamušdeavsttat leat hui abstrakta dásis, iige soahpamušdavstta mearkkašumi ja heiveheami geavadii leat álot álki ipmirdit.
Biodiversiteettisopimuksen toteutumista seuraa sopimuksen allekirjoittajamaiden osapuolikokoukset, joita pidetään kahden vuoden välein.
Biodiversiteahttasoahpamuša duohtan šaddama čuvvot soahpamuša vuolláičálliriikkaid oassebeallečoakkámat, mat dollojuvvojit guovtti jagi gaskkaid.
Osapuolikokoukset antavat päätöksiä ja suosituksia, miten biodiversiteettisopimusta tulee toimeenpanna.
Oassebeallečoakkámat addet mearrádusaid ja ávžžuhusaid, mot biodiversiteahttasoahpamuš galgá duohtan dahkkot dehege olláhuhttojuvvot.
Alkuperäiskansojen perinteisen tiedon turvaamiseksi osapuolikokoukset ovat hyväksyneet monivuotisen työohjelman, joka ohjaa miten valtioiden tulisi toimeenpanna alkuperäiskansojen perinteisen tiedon suojaa.
Álgoálbmogiid árbevirolaš dieđu dorvvasteami várás oassebeallečoakkámat leat dohkkehan máŋggajagát bargoprográmma, mii stivre mot stáhtat galggale olláhuhttit álgoálbmogiid árbevirolaš dieđu suoji.
Akwé:Kon ohjeet, joista kuullette tarkemmin tänään myöhemmin, on laadittu biodiversiteettisopimuksen osapuolikokouksessa ja ne on tarkoitettu osaltaan edistämään luonnon monimuotoisuuden säilymistä ja turvaaman perinteisen tiedon säilymisen.
Akwé: Kon-rávvagat, mas gullabehtet vel odne dárkileappot, leat ráhkaduvvon biodiversiteahttasoahpamuša oassebeallečoakkámis ja dat leat dárkkuhuvvon bealisteaset ovddidit luonddu máŋggalágánvuođa seailuma ja dorvvastit árbevirolaš dieđu seailuma.
Suomessa biodiversiteettipolitiikkaa ohjataan kansallisella biodiversiteettistrategialla, jota ollaan parhaillaan päivittämässä.
Suomas biodiversiteahttapolitihkka stivrejuvvo álbmotlaš biodiversiteahttastrategiijain, mii lea aiddo ođasnuhttojuvvome.
Aina viime vuosiin asti, biodiversiteettisopimusta ei ole toimeenpantu saamelaisia koskevien velvoitteiden osalta.
Gitta maŋimus jagiid rádjái, biodiversiteahttasoahpamuš ii leat duohtan dahkkon daiguin geatnegasvuođaiguin, mat gusket sápmelaččaid.
Ympäristöministeriö on asettanut saamelaiskäräjien aloitteesta työryhmän valmistelemaan artikla 8(j):n toimeenpanoa ja saamelaisia koskevia biodiversiteettitoimenpiteitä.
Birasministeriija lea ásahan sámedikki álgaga mielde bargojoavkku válmmaštallat artihkal 8(j) olláhuhttima ja biodiversiteahttadoaimmaid, mat gusket sápmelaččaid.
Työryhmässä on saamelaiskäräjien, eri ministeriöiden ja viranomaisten edustus.
Bargojoavkkus leat ovddasteaddjin sierra ministeriijaid ja eiseválddiid ovddastus.
Työryhmä on kääntänyt tässäkin kokouksessa käsiteltävät Akwé:Kon ohjeet suomeksi.
Bargojoavku lea jorgalahttán dánnai čoakkámii buktojuvvon Akwé:Konrávvagiid suomagillii.
Työryhmän toimikausi kestää huhtikuun loppuun asti.
Bargojoavkku doaibmaáigodat bistá cuoŋománu lohppii.
Tämän lisäksi saamelaiskäräjät ja metsähallitus ovat omalta osaltaan valmistelleet perinteisen tiedon huomioimista Metsähallituksen toiminnassa.
Dasa lassin sámediggi ja meahcceráđđehus leaba goabbánai iežaska oasis válmmaštallan árbevirolaš dieđu vuhtii váldima Meahcceráđđehusa barggus.
Saamelaiskäräjillä ja metsähallituksella on yhteinen työryhmä, joka valmistelee metsähallituslain saamelaisia koskevien velvoitteiden soveltamista Metsähallituksen toiminnassa.
Sámedikkis ja meahcceráđđehusas lea oktasaš bargojoavku, mii válmmaštallá meahcceráđđehuslága geatnegasvuođaid heiveheami Meahcceráđđehusa barggus – namalassii daid osiid mat gusket sápmelaččaid.
Akwé:Kon ohjeiden kokeilu Hammastunturin erämaa-alueen hoito- ja käyttösuunnitelman uudistamisessa on osa metsähallituslain § 4 toimeenpanoa.
Akwé: Kon-rávvagiid geahččaleapmi Bátneduoddara meahcceguovllu dikšun- ja geavahanplána ođasnuhttimis lea meahcceráđđuslága 4. (§) paragráfra olláhuhttima oassi.
Saamelaiskäräjät ja metsähallitus ovat neuvotelleet, miten Akwé:Kon ohjeita tulisi soveltaa Hammastunturin erämaaalueen hoito- ja käyttösuunnitelman laadinnassa.
Sámediggi ja meahcceráđđehus leaba ráđđádallan, mot Akwé: Kon-rávvagiid galggalii heivehit Bátneduoddara meahcceguovllu dikšun- ja geavahanplána ráhkadeamis.
Päädyimme siihen, että asiaa valmistelee erillinen työryhmä.
Bođiimet dan oidnui, ahte ášši válmmaštallá sierra bargojoavku.
Saamelaiskäräjien hallitus on nimennyt työryhmän ja sitä on täydennetty paliskuntien edustajilla.
Sámedikki stivra lea nammadan bargojoavkku ja dat lea dievasmahttojuvvon bálgesiid ovddasteddjiiguin.
Työryhmän puheenjohtajana on Heikki Paltto, joka on kansallisen 8(j)-työryhmän varajäsen, saamelaiskäräjien elinkeino- ja oikeuslautakunnan varapuheenjohtaja ja saamelaiskäräjien edustaja paliskuntain yhdistyksen hallituksessa.
Bargojoavkku ságadoallin lea Heikki Paltto, gii lea álbmotlaš 8(j)-bargojoavkku várrelahttu, sámedikki ealáhus- ja vuoigatvuohtalávdegotti várreságadoalli ja sámedikki ovddasteaddji Bálgesiid ovttastusa stivrras.
Työryhmän tulee nimetä työlle myös sihteeri, joka valmistelee työryhmän kokouksia ja asianesittelyjä ja päättää työkielestä.
Bargojoavku galgá nammadit barggu várás maid čálli, gii válmmaštallá bargjoavkku čoakkámiid, áššemeannudeami ja mearrida bargogielas.
Akwé:Kon ohjeiden soveltaminen on historiallista ihan kansainvälisestikin.
Akwé:Kon-rávvagiid heiveheapmi lea historjjálaš áibbas máilmmeviidosaččatge.
Juvvá Lemet – Klemetti Näkkäläjärvi www.samediggi.fi Ságadoalli – Puheenjohtaja Saamelaiskäräjät Tel: +358505242109 Skierri Peuratie 15 ohjeiden soveltamisesta.
Giitu meahcceráđđehussii roahkkatvuođas go dat lea min dieđuid mielde vuosttaš eiseváldi oba máilmmis rávvagiid heiveheamis.
Ohjeet on hyväksytty biodiversiteettisopimuksen osapuolikokouksessa vuonna 2004.
Rávvagat leat dohkkehuvvon biodiversiteahttasoahpamuša oassebeallečoakkámis jagi 2004.
Ohjeiden hyväksymisestä on kulunut kuusi vuotta ja vasta nyt ohjeita aletaan soveltaa konkreettisesti maankäytön ohjauksessa, juuri kuin biodiversiteettisopimuksen osapuolikokous on toivonut.
Rávvagiid dohkkeheamis lea gollan guhtta jagi ja easka dál rávvagiid álget heivehit konkrehtalaččat eanangeavaheami stivremis, aivvefal nu go biodiversiteahttasoahpamuša oassebeallečoakkán lea sávvan.
Saamelaisten oikeusaseman ja saamelaisten kotiseutualueen maankäytön suunnittelun kehittämiselle Akwé:Kon ohjeilla on suuri vaikutus.
Sápmelaččaid riektesajádaga ja sámiid ruovttuguovllu eanangeavahusa plánema ovddideapmái Akwé: Kon-rávvagiin lea stuora váikkuhus.
Jos Hammastunturin hoito- ja käyttösuunnitelman valmistelu onnistuu hyvin, Akwé:Kon ohjeiden soveltaminen voidaan ottaa osaksi muiden hoito- ja käyttösuunnitelmien laadintaa ja myös luonnonvarasuunnitelmien laadintaa.
Jos Bátneduoddara dikšun- ja geavahanplána válmmaštallan lihkostuvvá bures, de Akwé: Kon-rávvagiid heiveheapmi sáhttá váldojuvvot eará dikšun- ja geavahanplánaid ráhkadeami oassin ja maiddái luondduriggodatplánemiid oassin.
On tärkeää, että Hammastunturin Akwé:Kon prosessista saadaan laajaa hyötyä ja julkaisu, jotta Hammastunturin mallia voisi soveltaa laajemminkin.
Lea dehálaš, ahte Bátneduoddara Akwé: Kon proseassas oažžut olu ávkki ja ahte das ráhkaduvvo maid girji, vai Bátneduoddara Akwé: Kon-málle sáhttá heivehuvvot viidáseappotnai.
Ympäristöministeriö seuraa prosessia myös hyvin läheisesti ja toivommekin, että ohjeet otettaisiin huomioon myös kaavoituksessa saamelaisten kotiseutualueella.
Birasministeriija čuovvu maid proseassa hui stuora beroštumiin ja sávvat, ahte rávvagat váldojuvvole vuhtii maiddái lávvenbarggus sámiid ruovttuguovllus.
On toki muistettava, että Akwé:Kon ohjeita sovelletaan Suomen lainsäädännön puitteissa.
Ferte dieđusge muitit, ahte Akwé: Kon rávvagat heivehuvvojit Suoma lágaid addin rámmaid siste.
Saamelaiskäräjät toki tekee parhaansa, että lainsäädäntöä kehitetään vastaamaan Akwé:Kon ohjeistusta.
Sámediggi almmatge barga buot dan ovdii, ahte lágat ovddiduvvojit nu ahte dat vástidit Akwé: Kon-rávvagiid.
Akwé:Kon ohjeet ovat ensisijaisesti menettelytapa tai prosessi, jonka kautta turvataan saamelaisten vaikutusmahdollisuudet hoito- ja käyttösuunnitelman laadinnassa ja etsitään keinoja, joiden kautta kielteisiä vaikutuksia saamelaiskulttuurille voidaan hillitä.
Akwé: Kon-rávvagat leat vuohččan meannudanvuohki dehe proseassa, man olis dorvvastuvvojit sápmelaččaid váikkuhanvejolašvuođat dikšun- ja geavahanplána ráhkadeamis ja ohccojuvvojit vuogit, maiguin biehtadahkes váikkuhusat sámi kultuvrii sáhttet hálddašuvvot.
Kyseessä on siis menettelytapa, jonka tarkoitus on turvata saamelaiskulttuurin tulevaisuus Hammastunturin alueella.
Jearaldagas lea meannudanvuohki, man ulbmil lea dorvvastit sámi kultuvrra boahtteáiggi Bátneduoddara guovllus.
Joka tapauksessa kyseessä on merkittävä edistysaskel ja teillä hyvä Akwé:Kon työryhmä ja metsähallitus on suuri vastuu prosessin onnistumisesta.
Juohke dáhpáhusas jearaldagas lea mearkkašahtti ovdánanlávki ja dis buorre Akwé: Kon-bargojoavku ja meahcceráđđehus lea stuora ovddasvástádus proseassa lihkostuvvamis.
Minä toivotan teille kaikkea hyvää työllenne sekä toivon ja uskon että työ kantaa hedelmää.
Mun sávan buot buriid didjiide dán barggus ja sávan ja maiddái jáhkán barggu mannat bures.
Kiitokset omasta puolestani.
Giitu iežan beales.
Arvoisat arktisten porokansojen edustajat, hyvät seminaaripuhujat ja osallistujat !
Buorre ságajođiheaddji, gudnejahtton árktalaš boazoálbmogiid ovddasteaddjit, semináraságastallit ja oasseváldit !
Kiitän seminaarijärjestäjiä, että Suomen saamelaiskäräjät on kutsuttu tähän tärkeään seminaariin, johon minulla on suuri ilo ja kunnia tuoda saamelaiskäräjien tervehdys.
Giittán semináralágideddjiid, ahte Suoma sámediggi lea bovdejuvvon dán dehálaš seminárii, masa mus lea stuora illu ja gudni buktit sámedikki dearvvuođagaid.
Tuon myös terveiset saamelaiskäräjien puheenjohtaja Klemetti Näkkäläjärveltä, joka valitettavasti ei päässyt tähän seminaariin.
Buvttán maid dearvvuođagaid sámedikki presideanttas Juvvá Lemehis, Klemetti Näkkäläjärvis, guhte dađi bahábut ii beassan dán seminárii.
Saamelaisporonhoidon turvaaminen ja perinteisen tiedon suojelu ovat saamelaiskäräjien toiminnan painopisteitä.
Sámi boazodoalu dorvvasteapmi ja árbevirolaš dieđu suodjaleapmi leat sámedikki barggu deaddočuoggát.
Saamelaiskäräjien kokouksen kesäkuussa hyväksymässä vaalikauden toimintaohjelmassa kauden päätavoitteiksi on asetettu saamelaisen perinteisen tiedon suojelu ja perinteisten saamelaiselinkeinojen aseman parantaminen.
Sámedikki dievasčoahkkima geassemánus dohkkehan dálá válgaáigodaga doaibmaprográmma váldoulbmilin leat biddjon ee. Sámi árbevirolaš dieđu suodjaleapmi ja árbevirolaš sámi ealáhusaid dili buorideapmi.
Olen henkilökohtaisesti hyvin iloinen yleiskokouksen linjauksesta niin saamelaisen perinteisen tiedon haltijana, saamelaispoliitikkona kuin saamelaisporonhoitajanakin.
Lean persovnnalaččat hui ilus dievasčoahkkima linnjemis go lean ieš sihke sámi árbevirolaš dieđu hálddašeaddji, sámepolitihkár ja boazosápmelaš.
Suomen saamelaiskäräjät on saamassa ensi vuonna uuden kauan kaivatun viran, ympäristö- ja kaivosasioiden esittelijän viran.
Suoma sámediggi lea oažžume boahtte jagi ođđa guhká vurdojun doaimma, biras- ja ruvkeáššiid áššemeannudeaddji virggi.
Työntekijän tehtäviin tulee pääasiassa kuulumaan perinteisen tiedon suojelun edistäminen saamelaiskäräjien toiminnassa ja edunvalvonnassa.
Virgehálddašeaddji váldobargun boahtá leat árbevirolaš dieđu suodjaleami ovddideapmi sámedikki barggus ja beroštumiid bearráigeahčus.
Myös saamelainen parlamentaarinen neuvosto, Suomen, Norjan ja Ruotsin saamelaiskäräjien sekä Venäjän saamelaisten yhteistyöelin, on asettanut toimintakautensa tavoitteeksi saamelaisen perinteisen tiedon ja poronhoidon aseman edistämisen.
Maiddái sámi parlamentáralaš ráđđi, Suoma, Norgga ja Ruoŧa sámedikkiid sihke Ruošša sámiid ovttasbargoorgána, lea bidjan dán doaibmaáigodaga ulbmilin sámi árbevirolaš dieđu ja boazodoalu dili buorideami.
Neuvosto on asettanut vasta työryhmän pohtimaan valtioiden petopolitiikan kehittämistä siten, että siinä huomioidaan saamelaisporonhoidon tarpeet ja saamelaisten perinteinen tieto.
SPR lea easka ásahan bargojoavkku suokkardit stáhtaid spirepolitihka ovddideami nu, ahte das váldojuvvojit vuhtii sámi boazodoalu dárbbut ja sámiid árbevirolaš diehtu.
Saamelaisten perinteistä tietoa suojelee biodiversiteettisopimuksen artikla 8(j).
Sámi árbevirolaš dieđu suodjala biodiversiteahta artihkal 8(j).
Myös valtioita moraalisesti velvoittava YK:n yleiskokouksen hyväksymä alkuperäiskansajulistus suojelee alkuperäiskansojen perinteistä tietoa.
Maiddái stáhtaid morálalaččat geatnegahtton Ovttastuvvan Našuvnnaid (ON) dievasčoahkkima dohkkehan álgoálbmotjulggaštus suodjala álgoálbmogiid árbevirolaš dieđu.
Suomi aikoo myös Suomen saamelaiskäräjien aloitteesta ratifioida Unescon aineettoman kulttuuriperinnön suojelusopimuksen viimeistään ensi vuonna.
Suopma áigu maid Suoma sámedikki álgagis ratifiseret Unesco immateriála kulturárbbi suodjalansoahpamuša maŋimusat boahtte jagi.
Tämä sopimus suojelee niin saamelaista perinteistä tietoa kuin poronhoitokulttuuriin läheisesti kuuluvaa saamelaista käsityöperinnettä.
Dát soahpamuš suddje sámi árbevirolaš dieđu go boazodoallokultuvrii hui lahka gullevaš sámi duojige.
Norja ja Ruotsi ovat ehtineet jo sopimuksen ratifioida ja toivon, että myös Venäjän valtio ratifioi sopimuksen pikaisesti.
Norga ja Ruoŧŧa leaba juo háhppehan ratifiseret soahpamuša ja sávan, ahte maid Ruošša stáhta ratifisere soahpamuša fargga.
Kolmen maan saamelaiskäräjät ja Ruotsin, Suomen ja Norjan valtiot neuvottelevat parhaillaan pohjoismaisen saamelaissopimuksen ratifioimiseksi.
Golmma riikka sámedikkit ja Ruoŧa, Suoma ja Norgga stáhta šiehtadallet bárrásiin davviriikkalaš sámi soahpamuša dehege konvenšuvnna ratifiserema várás.
Sopimuksen tarkoitus on harmonisoida saamelaisia koskevaa lainsäädäntöä ja luoda olosuhteet sellaisiksi, että valtioiden rajat haittaavat mahdollisimman vähän saamelaiskulttuurin kehitystä.
Soahpamuša ulbmilin lea harmoniseret lágaid, mat gusket sápmelaččaid ja ráhkadit diliid dakkárin, ahte riikkarájit heađuštit nu unnán go vejolaš sámi kultuvrra gárganeami (ovdáneami).
Sopimusluonnos sisältää artikloja, jotka parantavat niin saamelaisporonhoidon kuin perinteisen tiedonkin suojaa.
Soahpamušhámus sisdoallá artihkkaliid, mat buoridit nu sámi boazodoalu go sámi árbevirolaš dieđuge suoji.
Neuvottelut on tarkoitus saada valmiiksi vajaassa neljässä vuodessa.
Ulbmilin lea, ahte šiehtadallamat gearggahuvvojit njealji jagis, okta jahki lea juo šiehtadallojuvvon.
Suomen saamelaiskäräjät on viime vuosina panostanut erityisen paljon saamelaisporonhoidon ja perinteisen tiedon suojan kehittämiseen.
Suoma sámediggi lea maŋimus jagiid bidjan hui olu návccaid sámi boazodoalu ja árbevirolaš dieđu suoji ovddideapmái.
Vaikka YK:n biologista monimuotoisuutta koskeva yleissopimus, ns. biodiversiteettisopimus on hyväksytty jo vuonna 1992, ja Suomi tuli sopimusosapuoleksi ratifioimalla ja ottamalla siten sen kansallisen lainsäädäntönsä osaksi vuonna 1994, niin pitkään aikaan Suomessa ei tapahtunut mitään artikla 8(j):n toimeenpanemiseksi.
Vaikko ON:a biologalaš máŋggahápmásašvuođa oppalašsoahpamuš, nu daddjon biodiversiteahttasoahpamuš lea dohkkehuvvon juo jagi 1992, ja Suopma bođii soahpamušoassebeallin go ratifiserii soahpamuša ja válddi dan dađi lági mielde iežas našuvnnalaš lágaid oassin jagi 1994, de guhkes áigái Suomas ii dáhpáhuvvan mihkkege artihkal 8(j) ollašuhttima várás.
Kerrottakoon että 8(j) artikla on sopimuksen tärkein alkuperäiskansojen ja heidän perinteisen tietonsa kannalta.
Jos dál soames ii soaitte diehtit, de artihkal 8(j) lea soahpamuša deháleamos álgoálbmogiid ja sin árbevirolaš dieđu dáfus.
Viime vaalikaudella Suomen saamelaiskäräjien vahvalla panostuksella Suomi siirtyi biodiversiteettisopimuksen artikla 8(j):n toimeenpanon kansainväliseksi suunnannäyttäjäksi.
Mannan válgabajis Suoma sámedikki áŋgiruššamiin Suopma šattai biodiversiteahttasoahpamuša 8(j)-artihkkala ollašuhttima riikkaidgaskasaš ofelažžan.
Ympäristöministeriö asetti saamelaiskäräjien esityksestä työryhmän valmistelemaan biodiversiteettisopimuksen artikla 8(j):n toimeenpanoa Suomessa.
Birasministeriija ásahii sámedikki evttohusas bargojoavkku válmmaštallat biodiversiteahttasoahpamuša artihkal 8(j) ollašuhttima Suomas.
Työryhmä työskenteli puolitoista vuotta ja sitä johti saamelaiskäräjät ja sen silloinen ja nykyinen puheenjohtaja Klemetti Näkkäläjärvi.
Viiddes bargojoavku barggai bealnnot jagi ja dan jođihii sámediggi, ja dan dalá ja maiddái dálá ságadoalli Juvvá Lemet, Klemetti Näkkäläjärvi.
Työryhmä luovutti loppuraporttinsa, joka sisälsi vajaa 30 toimenpide-esitystä ja suositusta perinteisen tiedon suojan parantamiseksi ja suojelemiseksi Suomessa.
Bargojoavku luobahii loahpparaporttas, mas ledje sulaid 30 doaibmabidjoevttohusa ja ávžžuhusa árbevirolaš dieđu buorideami ja suodjaleami várás Suomas.
Työryhmän työhön osallistui myös saamelaisen perinteisen tiedon haltijoita ja poromiehiä.
Bargojoavkku bargui oassálaste maid árbevirolaš dieđu hálddašaddjit ja boazosápmelaččat.
Suomi on parhaillaan viimeistelemässä kansallista biodiversiteettistrategiaa ja – toimintaohjelmaa, jotka ohjaavat valtion biodiversiteettipolitiikkaa aina vuoteen 2020 asti.
Suopma lea aiddo dál oažžume gárvvisin álbmotlaš biodiversiteahttastrategiija ja – bargoprográmma, mat stivrejit stáhta biodiversiteahttapolitihka gitta jagi 2020 rádjái.
Strategiassa ja toimintaohjelmassa ollaan sitoutumassa artikla 8(j)-työryhmän loppuraportin toteuttamiseen.
Strategiijas ja bargoprográmmas čatnašuvvo artihkal 8(j)-bargojoavkku loahpparaportta ollašuhttimii.
On myös historiallista, että saamelaisen perinteisen tiedon suoja on erikseen mainittu Suomen valtion hallitusohjelmassa Suomen saamelaiskäräjien esityksestä.
Lea maid historjjálaš, ahte sámi árbevirolaš dieđu suodjaleapmi lea sierra namuhuvvon Suoma stáhta ráđđehusprográmmas Suoma sámedikki evttohusa mielde.
Suomi testaa myös ensimmäisenä maailmassa biodiversiteettisopimuksen osapuolikokouksen hyväksymiä Akwé: Kon – ohjeita.
Suopma deste dahjege geahččaladdá vuosttašin máilmmis biodiversiteahttasoahpamuša oassebeallečoahkkima dohkkehan Akwé: Kon – ravvagiid.
Se testaus tehdään täällä Inarissa Hammastunturin erämaa-alueen hoito- ja käyttösuunnitelman laadinnassa.
Dát geahččaladdan bargojuvvo dáppe Anáris Bátneduoddara meahcceguovllu dikšun- ja geavahanplána ráhkadeamis.
Bd-sopimuksen osapuolikokous on hyväksynyt kyseiset ohjeet ohjaamaan artikla 8(j):n toimeenpanoa.
Bd-soahpamuša oassebeallečoahkkin lea dohkkehan namuhuvvon rávvagiid stivret artihkkala 8(j) ollašuhttima.
Ylä-Lapin alueella on ns. valtionmaille laadittu vajaat 20 eri hoito- ja käyttösuunnitelmaa, joita päivitetään jatkuvasti.
Deike davimus Sápmái, nd. stáhtaeatnamiidda leat ráhkaduvvon sullii 20 sierra dikšun- ja geavahanplána, mat ođasmahttojuvvojit geažos áigge.
Suomessa erämaa-alueiden hallinnasta vastaava Metsähallitus on asettanut yhdessä saamelaiskäräjien kanssa työryhmän, joka valmistelee Akwé:Kon - ohjeiden mukaisia toimenpiteitä Hammastunturin erämaa-alueen hoito- ja käyttösuunnitelman uudistamisessa.
Suoma meahcceguovlluid hálddašeami ovddasvástádus lea Meahcceráđđehusas ja dat lea ovttas sámedikkiin ásahan bargojoavkku, mii válmmaštallá Akwé: Kon-rávvagiid mielde doaibmabijuid Bátneduoddara meahcceguovllu dikšun- ja geavahanplána ođasmahttima várás.
Työryhmän kaikki jäsenet ovat saamelaisia: saamelaisen perinteisen tiedon asiantuntijoita, poronhoitajia, eri ikäryhmiä ja sekä naisia että miehiä.
Bargojoavkku buot lahtut leat duššebeare sápmelaččat: sámi árbevirolaš dieđu áššedovdit, boazosápmelaččat, sierra ahkásaš olbmot nuorain gitta vuorrásit olbmuide ja sihke nisson- ja dievdoolbmot.
Minulla on ilo toimia työryhmän puheenjohtajana.
Mus lea illu doaibmat bargojoavkku ságadoallin.
Ehdotus Hammastunturin erämaa-alueen hoito- ja käyttösuunnitelmaksi valmistuu nyt syksyllä ja jatkossa Akwé:Kon - ohjeiden soveltamisesta on tarkoitus luoda pysyvä malli valtion hallinnassa olevien maa- ja vesialueiden ohjauksessa.
Evttohus Bátneduoddara meahcceguovllu dikšun- ja geavahanplánan gárvána dál čakčat ja boahttevuođas Akwé: Kon – rávvagiid heiveheamis lea ulbmilin ráhkadit fásta málle stáhta hálddašan eanan- ja čáhceviidodagaid stivremii.
Tämä on hyvin merkittävä edistysaskel, tietojemme mukaan Akwé:Kon - ohjeita ei ole testattu käytännössä missään muualla maailmassa.
Dát lea hui mearkkašahtti ovdánanlávki, min dieđuid mielde Akwé: Kon – rávvagat eai leat praktihkas destejuvvon gostege eará sajes máilmmis.
Oman haasteensa perinteisen tiedon suojelulle kansainvälisellä saamelaisalueella on tuonut se, mitä me ymmärrämme perinteisellä tiedolla ja saamelaiselinkeinoillakin.
Iežas hástalusa árbevirolaš dieđu suodjaleapmái Sámis lea buktán dat, maid mii ipmirdit árbevirolaš dieđuin ja sámi ealáhusaiguin.
Suomessa biodiversiteettisopimuksen artikla 8(j):n suojelema saamelainen perinteinen tieto on määritelty artikla 8(j):n loppuraportissa.
Suomas biodiversiteahttasoahpamuša artihkal 8(j) suodjalan sámi árbevirolaš diehtu lea meroštallojuvvon artihkal 8(j) loahpparaporttas.
Suomessa saamelaisten luonnon monimuotoisuuteen liittyvä perinteinen tieto on osa saamen kieltä, saamelaiskulttuuria ja saamelaisia perinteisiä elinkeinoja.
Suomas sámiid luonddu máŋggahápmásašvuhtii gullevaš árbevirolaš diehtu lea sámegiela, sámi kultuvrra ja sámiid árbevirolaš ealáhusaid oassi.
Suomen saamelaiskäräjät ei puhu perinnetiedosta, vaan sopimuksen mukaisesti perinteisestä tiedosta.
Suoma sámediggi ii huma árbedieđus, muhto soahpamuša mielde árbevirolaš dieđus.
Norjan saamelaiskäräjät puolestaan käyttää lyhyempää termiä arbediehtu ja he lukevat mm. maatalouden perinteiseksi saamelaiselinkeinoksi, toisin kuin täällä Suomessa.
Norgga sámediggi lea bealistis geavahan oanehit dearpma árbediehtu ja doppe árbevirolaš sámi ealáhussan lohkkojuvvo ee. eanandoallu, man mii eat dáppe Suomas gal daga.
Suomessa perinteisiä saamelaiselinkeinoja ovat poronhoito, metsästys, kalastus, keräily ja käsityö.
Suomas árbevirolaš sámi ealáhusat leat boazodoallu, meahccebivdu, guolástus, čoaggin ja duodji.
Uskon kuitenkin, että osana pohjoismaisen saamelaissopimuksen jatkoneuvotteluja pystymme luomaan yhteisen määritelmän perinteisen tiedon suojalle.
Jáhkán goittotge, ahte davviriikkalaš sámi soahpamuša joatkkašiehtadallamiid oassin máhttit ráhkadit oktasaš meroštallama árbevirolaš dieđu suodjái.
Suomen saamelaiskäräjien lähtökohta perinteisen tiedon suojelulle on konkreettisten toimenpiteiden kehittäminen ja toimeenpano perinteisen tiedon suojelulle yhdessä perinteisen tiedon haltijoiden kanssa.
Suoma sámedikki vuolggasadji árbevirolaš dieđu suodjaleapmái lea konkrehtalaš doaibmabijuid gárgeheapmi ja ollašuhttin árbevirolaš dieđu suodjaleapmái ovttasráđiid árbevirolaš dieđu hálddašeddjiiguin.
Teemme läheistä yhteistyötä saamelaisten poronhoitajien ja saamen käsityön harjoittajien kanssa perinteisen tiedon suojelun toimenpiteiden kehittämisessä ja edunvalvonnassamme.
Bargat lávga ovttasráđiid boazosápmelaččaiguin ja sámi duojáriiguin árbevirolaš dieđu suodjaleami doaibmabijuid ráhkadeamis ja beroštumiid bearráigeahčus.
Julistuksia ja seminaareja toki tarvitaan sekä tutkimuksia perinteisestä tiedosta, mutta saamelaiskäräjien toiminnan pääpaino on luoda ja kehittää konkreettisia toimenpiteitä perinteisen tiedon säilyttämiseksi ja keräämiseksi.
Julggaštušat ja seminárat gal dárbbahuvvojit dego maid dutkamušat árbevirolaš dieđus, muhto sámedikki barggu váldodeaddu lea ráhkadit ja ovdánahttit konkrehtalaš doaibmabijuid árbevirolaš dieđu seailluheami ja čoaggima várás.
Perinteisen tiedon suojelulla on kiire, koska iäkkäämmät saamelaiset, perinteisen tiedon kokonaisvaltaiset haltijat, ovat liukumassa pois.
Árbevirolaš dieđu suodjaleamis lea hoahppu, daningo vuoras sápmelaččat, árbevirolaš dieđu hálddašeaddjit, leat gáidame eret min gaskavuođas.
Suomen saamelaiskäräjät onkin laatinut konkreettisia hanke-esityksiä perinteisen tiedon tallentamiseksi, elvyttämiseksi ja suojelemiseksi.
Suoma sámediggi leage ráhkadan konkrehtalaš prošeaktaevttohusaid árbevirolaš dieđu furkkodeami, ealaskahttima ja suodjaleami várás.
Suomi on saanut paljon aikaa perinteiden tiedon suojelemiseksi strategiatasolla, mutta lähivuosina suurena haasteena tulee olemaan strategioiden toimeenpano ja konkreettiset ja käytännönläheiset hankkeet ja toimet jotka tukevat saamelaisen perinteisen tiedon haltijoita ja perinteisen tiedon siirtymistä tuleville sukupolville.
Suopma lea ožžon olu áigái strategiijadásis, muhto lagašjagiid stuora hástalussan boahtá leat strategiijaid ollašuhttin, duohtan dahkan, konkrehtalaš ja geavatlaš fidnut ja barggut, mat dorjot sámi árbevirolaš dieđu hálddašeddjiid ja árbevirolaš dieđu sirdáseami boahttevaš buolvvaide.
Perinteisen tiedon elvyttämistä ja suojelua tarvitaan.
Árbevirolaš dieđu ealaskahttin ja suodjaleapmi dárbbašuvvo.
Kaupungistuminen, ilmastonmuutos ja erityisesti Venäjällä öljy- ja kaasuteollisuus uhkaavat niin poronhoidon kuin perinteisen tiedon säilymistä.
Gávpotluvvan, dálkkádatrievdan ja earenoamážit Ruošša olgo- ja gássabohkamat áitet nu boazodoalu go árbevirolaš dieđuge seailuma.
Arktiset alkuperäiskansat ovat samanlaisten haasteiden edessä ja onkin tärkeää, että vaikutamme yhdessä niin YK:ssa, Arktisessa Neuvostossa kuin EU:ssakin perinteisen tiedon ja poronhoidon turvaamiseksi ja säilyttämiseksi.
Árkatalaš álgoálbmogat leat seammalágán hástalusaid siste ja leage dehálaš, ahte váikkuhit ovttas ON:s, Árkatalaš Ráđis go EU:sge árbevirolaš dieđu ja boazodoalu dorvvasteami ja seailluheami várás.
Arvoisat arktisten porokansojen edustajat, toivotan teille antoisaa ja hedelmällistä seminaaria.
Árvvus adnon boazoálbmogiid ovddasteaddjit, sávan didjiide attolaš ja šattolaš seminára.
Kuulen mielelläni eri kansojen kokemuksista poronhoidon ja perinteisen tiedon suojelemiseksi.
Gulan áinnas sierra álbmogiid vásáhusaid boazodoalu ja árbevirolaš dieđu suodjaleami várás.
Toivottavasti voimme oppia toinen toisiltamme ja ottaa hyviä käytäntöjä perinteisen tiedon suojelemiseksi käyttöön.
Sávan ahte sáhttit oahppat guhtet guoimmisteamet ja váldit atnui buriid geavadiid árbevirolaš dieđu suodjaleami várás.
Arvoisa puheenjohtaja, arvoisat saamelaisparlamentaarikot !
Buorre ságajođiheaddji, buorit sámeparlamentarihkárat !
Olen saamelaiskäräjien II varapuheenjohtaja Heikki Paltto.
Lean sámedikki II várreságajođiheaddji Heikki Paltto.
Olen ollut pohjoismaisen saamelaissopimuksen Suomen neuvotteluvaltuuskunnan jäsen vuodesta 2012 lähtien.
Leamašan davviriikkalaš sámesoahpamuša Suoma ráđđádallansáttagotti lahttu jagi 2012 rájes.
Pohjoismaisen saamelaissopimuksen jatkoneuvottelut ovat kestäneet jo yli kolme vuotta, työ alkoi keväällä 2011.
Davviriikkalaš sámesoahpamuša joatkkaráđđádallamat leat bistán jo badjel golbma jagi, bargu álggii giđđat 2011.
Neuvottelut on tarkoitus saada päätökseen vuoden 2016 kevääseen mennessä.
Ráđđádallamiid lea dárkkuhus oažžut lohppii jagi 2016 giđa rádjai.
Saamelainen parlamentaarinen neuvosto (SPN) on tehnyt periaatepäätöksen siitä, että saamelaiset neuvottelevat yhtenä kansana neuvotteluissa ja saamelaisten yhteiset kannat sovitaan SPN:ssä.
SPR lea dahkan prinsihppamearrádusa das, ahte sámit ráđđádallet oktan álbmogin ráđđádallamiin ja sámiid oktasaš oainnuid birra sohppojuvvo SPR:s.
Pohjoismaisen saamelaissopimuksen jatkoneuvotteluissa käsiteltäviä asioita on käsitelty SPN:n hallituksessa ja asiasta on pidetty viime vuonna myös seminaari Tromsassa.
Davviriikkalaš sámesoahpamuša joatkkaráđđádallamiid áššit leat gieđahallon SPR:a stivrras ja áššis lea dollon diibmá maiddái seminára Tromssas.
Saamelaiskäräjien yhteinen näkemys on, että saamelaissopimuksen pitäisi noudattaa mahdollisimman tarkasti vuonna 2005 luovutettua luonnosta.
Sámedikki oktasaš oaidnun lea, ahte sámesoahpamuš galggašii čuovvut nu dárkilit go vejolaš jagi 2005 luohpaduvvon hápmosa.
Muutoksia tulisi sopimukseen tehdä lähinnä kansainvälisen oikeuden kehittymisestä johtuen.
Nuppástusaid soahpamuššii galggašii bargat lagamustá riikkaidgaskasaš vuoigatvuođa ovdáneami dihtii.
Eri saamelaiskäräjillä on erilaiset kokoonpanot neuvotteluissa ja myös erilaiset asemat.
Sierra sámedikkiin leat iešguđetlágan čoahkkáibijut ráđđádallamiin ja maiddái sierralágan sajádagat.
Suomen saamelaiskäräjien edustajat ovat saamelaiskäräjien politiikkoja.
Suoma sámedikki ovddasteaddjit leat sámedikki politihkkarat.
Edustajia on vaihdettu saamelaiskäräjävaalien perusteella, jotta kaikki edustajat olisivat saamelaiskäräjien jäseniä.
Ovddasteaddjit leat nuppástuvvan sámediggeválggaid vuođul, danin vuoi buot ovddasteaddjit livčče sámedikki lahtut.
Ruotsissa edustajat ovat politiikkoja mutta Norjassa saamelaiskäräjien virkamiehiä.
Ruoŧas ovddasteaddjit leat politihkkarat muhto Norggas sámedikki virgeolbmot.