pere/sami_parallel huggingface dataset:
Toin kokouksessa esille saamelaiskäräjien yleiskokouksen ja saamelaisen parlamentaarisen neuvoston (SPN) asettamat raamit neuvottelulle.
Bukten čoakkámis ovdan sámedikki dievasčoakkáma ja sámi parlamentáralaš ráđi (SPR) ásahan rámmaid ráđđádallamiidda.
SPN:n on edellyttänyt, että saamelaiskäräjät neuvottelevat yhteisen näkemyksen SPN:ssä neuvotteluja varten.
SPR lea bidjan eaktun, ahte sámedikkit ráđđádallaet oktasaš oainnu SPR:s ráđđádallamiid várás.
SPN:n tulee kokoontua tulevaisuudessa useammin ja valmistelutyötä on tehtävä hyvissä ajoin.
SPR čoahkkana boahtteáigge mielde dávjjit ja válmmaštallanbargu galgá bargojuvvot áiggebále.
Neuvotteluissa kävi ilmi, että neuvotteluista on tulossa vaikeat ja paljon työtä on edessä.
Ráđđádallamiin bođii maid ovdan, ahte ráđđádallamat eai leat álkkit ja olu bargu lea ovddas.
Toivoin, että työn alkuvaiheessa käsiteltäisiin SPN:n roolia, koska meillä on parhaillaan menossa oma SPN:n toiminnan kehittämistyö.
Mun bukten sávaldaga, ahte barggu álgomuttuin gieđahallojuvvolii SPR:a sajádat, daningo mis lea bárrásiin SPR:s jođus iežas SPR:a barggu gárgehanbargu.
Ilmeisesti saamelaissopimustyö alkaa kielen ja kulttuurin suojaa koskevien artiklojen käsittelyllä, joita pidetään helpoimpina osioina sopimuksessa.
Almmatge sámi soahpamušbargu alga artihkkaliiguin, mat gusket sámegiela ja sámi kultuvrra suoji. Dat gehččojuvvoje álkimussan oassin soahpamušas.
Suomen saamelaisradio on myös yllättäen innostunut tekemään laajempaa reportaasia, joka koskee Yle saamelaisradiota.
Suoma sámi radio lea maid báifáhkka movttáskan bargat viiddit reportáša, mii giuoská Yle sámi radio.
Toimittajat ovat innostuneet lausunnostamme eduskunnan oikeusasiamiehelle koskemaamme saamenkielisten uutisten lähetysaikaa ja muuta ohjelmatoimintaa.
Doaimmaheaddjit leat movttáskan sakka cealkámušasteamet riikkabeivviid vuoigatvuohtaáššeolbmái. Cealkámuš guoská sámegielalaš ođđasiid sáddenáiggiid ja eará prográmmadoaimma.
Lausuntomme pääpaino oli saamenkielisen ohjelmatarjonnan ja uutisoinnin kehittäminen, mutta julkisuuteen nousi esityksemme kehittää saamelaisradion hallintomallia.
Sámedikki cealkámuša váldodeaddu sámegielalaš prográmmafálaladaga ja ođasráhkadeami gárgeheapmi, muhto almmolažžan badjánii min evttohus gárgehit sámi radio hálddašanmálle.
Uutisointi on sinällään vanhaa, kuten usein Ylen saamelaisradiossa.
Ođasráhkadeapmi lea iešalddes juo boaris, dego dávjá Yle sámi radios.
Alun perin saamelaiskäräjät antoi samasta asiasta lausunnon jo vuoden 2009 kesäkuussa, mutta ilmeisesti silloinen lausuntomme on mennyt toimituksilta ohi, vaikka lausuntomme ovat tarkistettavissa saamelaiskäräjien kotisivuilta.
Álgoálggus sámediggi attii cealkámuša seamma ášši juo jagi 2009 geassemánu, muhto dađi bahábut dalá cealkámušamet ii lean fáhten doaimmahusa, vaikko min cealkámušaid sáhttá dárkkistit sámedikki ruovttusiidduin.
Myös julkisen sanan neuvoston (JNS) puheenjohtaja Risto Uimonen on innostunut keskustelemaan Yle saamelaisradion asemasta.
Maiddái almmolaš sáni ráđi (ASR) ságadoalli Risto Uimonen lea movttáskan ságastallat Yle sámi radio sajádagas.
On toki hyvä, että JNS on kiinnostunut saamelaisradiosta, joka kuuluu sen valvottaviin medioihin, mutta olisi tärkeää tutustua ensin faktoihin, Yle saamelaisradion nykytilanteeseen ja saamelaiskäräjien esityksiin ennen kuin lähtee kommentoimaan asiaa.
Buorrehan dat gal lea, ahte ASR lea beroštuvvan sámi radios, mii gullá bearráigeahčuvuloš mediaide, muhto livččii dehálaš oahpásnuvvat faktadieđuide, Yle sámi radio dálá dillái ja sámedikki evttohusaide ovdalgo vuolgá cealkit áššis maidege.
Kun Uimonen oli Kalevan päätoimittajana hän kirjoitti pääkirjoituksen, jossa epäili sitä saako allekirjoittanut mitään aikaan aloittaessani ja toimiessani saamelaiskäräjien puheenjohtajana.
Go Uimonen lei Kaleva oaivedoaimmaheaddji son čálii oaivečállosa, mas eahpidii oaččungo mun maidege áigái go álggahan ja barggan sámedikki ságadoallin.
Samaa voi toki tiedustella JNS:n puheenjohtaja Uimoselta.
Seamma ládje sáhttá dieđusge jearrat ASR:a ságadoalli Uimosis.
Minun tekemiseni löytyvät blogistani ja saamelaiskäräjien päätöksissä, jotka ovat löydettävissä myös saamelaiskäräjien kotisivuilta.
Mu dahkamušat ja barggut gávdnojit bloggastan ja sámedikki mearrádusain, maid sáhttá guorrat maid sámedikki ruovttusiidduin.
Uimonen puolustaa kovasti median asemaa vallan vahtikoirana.
Uimonen bealušta garrasit media sajádaga válddi fáktan.
Jos media haluaa olla aito vallan vahtikoira, sen tulee huolehtia että perustelee näkemyksiään ja uutisointiaan asiapohjalta, eikä lonkalta heitellen.
Jos media hálida lea albma ládje válddi fákta, de dat galgá fuolahit ákkasttallat oainnuideaset ja ođasráhkadeami ášševuođus, iige sáhtedohko bálkestit ášši ovdan.
Julkisen sanan neuvosto voisi ylipäätään kiinnittää huomiota saamenkieliseen uutisointiin.
Almmolaš sáni ráđđi sáhtálii obalohkái giddet fuomášumi sámegielalaš ođasráhkadeapmái.
Nythän JNS ei voi käytännössä omaehtoisesti valvoa saamenkielistä uutisointia, eikä se voi edes ottaa kantaa saamenkieliseen uutisointiin koska JNS:ssä ei ole saamenkielen asiantuntemusta puhumattakaan sen kielitaidosta.
Dálhan ASR ii sáhte geavadis ieševttolaččat bearráigeahččat sámegielalaš ođasráhkadeami, iige dat sáhte váldit oba bealige sámegielalaš ođasráhkadeapmái daningo ASR:s ii leat áššedovdamuš sámegielas oba humakeahttáge dan giellamáhtus.
JNS:n sivut ovat vain suomeksi, ruotsiksi ja englanniksi, eikä ilmeisesti kantelu saameksi ole mahdollista.
ASR:a siiddut leat dušše suoma-, ruoŧa-, ja eŋgelasgillii, iige guoddaleapmi sámegillii soaitte leat obanassiige vejolaš.
JNS voisi kääntää journalistien eettiset ohjeet myös saameksi, jos se todella haluaa olla osana saamenkielisen median itsesäätelyjärjestelmää.
ASR sáhtálii jorgalahttit jourmalisttaid etihkalaš rávvagiid maid sámegillii, jos dat duođalaččat hálida sámegielalaš media iešstivrenvuogádaga oassin.
Tukholmasta lähdin kohti Berliiniä Suomen ja Saksan ulkoasianministeriöiden järjestämään seminaariin arktisesta alueesta.
Stockholmmas dollejin Berliinna guvlui Suoma ja Duiskka olgoáššiidministeriijaid ordnen seminárii árktalaš guovllus.
Pidän seminaarissa puheen alkuperäiskansoista, ilmastonmuutoksesta ja perinteisestä tiedosta.
Doalan semináras ovdasága álgoálbmogiin, dálkkádatrievdamis ja árbevirolaš máhtus.
Lauantain palaan Suomeen.
Lávvordaha máhcan Supmii.
Ensi viikolla jatkan matkaani Kautokeinoon Norjan saamelaiskäräjien järjestämään seminaariin perinteisestä tiedosta ja pidän siellä myös puheenvuoron.
Boahtte vahku joatkkán iežan mátkki Guovdageidnui Norgga sámedikki lágidan seminárii árbevirolaš máhtus ja doalan maiddái doppe sáhkavuoru.
Ensi viikon lopulla olen Helsingissä neuvotteluissa opetus- ja kulttuuriministeriön kanssa.
Boahtte vahku loahpas lean Helssegis ráđđádallame oahpahus- ja kulturministeriijain.
Ne koskevat maailman henkisen omaisuuden järjestön (WIPO) työtä perinteisestä tiedosta ja kansanperinteestä.
Ráđđádallamat gusket máilmmi vuoiŋŋaduoji organisašuvnna (WIPO) barggu árbevirolaš máhtus ja álbmotdiehtagis.
Saamelaiskäräjien valtuuskunnassa neuvotteluissa on mukana Sámi Duodji-järjestön edustus.
Ráđđádallamiin sámedikki sáttagottis lea mielde Sámi Duodji-organisašuvdna.
Berliini 17.03.2011 Klemetti Näkkäläjärvi
Berliina 17.03.2011 Juvvá Lemet
Luonnonsuojelukäräjien tunnelmia Viime viikolla oli sekä artikla 8(j)-työryhmän kokous että luonnonsuojelukäräjät Utsjoella.
Luonddusuodjalangearregiin Mannan vahku lei sihke artihkal 8(j)-bargojoavkku čoakkán ja luonddusuodjalangearregat Ohcejogas.
8(j)-työryhmän vieraana oli uhanalaisten luontotyyppien toimintasuunnittelmaa valmistelevan työryhmän puheenjohtaja Pekka Salminen ja tunturit- asiantuntijatyöryhmän puheenjohtaja Yrjö Norokorpi.
8(j)-bargojoavkku guossin lei uhkivuloš luonddutiippaid (Lutu) doaibmaplána válmmaštalli bargojoavkku ságadoalli Pekka Salminen ja duoddarat-áššedovdibargojoavkku ságadoalli Yrjö Norokorpi.
Lisätietoa Lutu-toimintasuunnitelmasta löytyy ympäristö-ministeriön kotisivuilta osoitteesta: www.ymparisto.fi/luontotyyppienuhanalaisuus
Lassidiehtu Lutu-doaibmaplánas gávdno birasministeriija čujuhusas: www.ymparisto.fi/luontotyyppienuhanalaisuus
Vuonna 2008 valmistui selvitys Suomen luontotyyppien tilanteesta.
Jagi 2008 gárvánii čilgehus Suoma luonddutiippaid dilis.
Ympäristöministeriö on asettanut työryhmän laatimaan toimintasuunnitelman uhanalaisten luontotyyppien tilan parantamiseksi.
Birasministeriija lea ásahan bargojoavkku ráhkadit doaibmaplána uhkivuloš luonddutiippaid dili buorideami várás.
Työryhmän tulee olla selvillä alkuperäiskansojen perinnetietoa käsittelevän, artikla 8j:n kansallisen asiantuntijatyöryhmän työskentelystä ja ottaa huomioon työryhmän tekemät ehdotukset.
Bargojoavku galgá leat diđolaš artihkal 8(j) álbmotlaš áššedovdibargojoavkku barggus, mii gieđahallá álgoálbmogiid árbedieđu, ja váldit vuhtii bargojoavkku bargan evttohusaid.
8(j)-työryhmä käsitteli kokouksessaan tämänhetkistä toimintasuunnitelmaluonnosta ja asiasta käytiin vilkas keskustelu.
8(j)-bargojoavku gieđahalai čoakkámisttis dáláš doaibmaplánahápmosa ja áššis lei ealaskas ságastallan.
Keskustelu käytiin erityisesti poronhoitoa koskevien esityksien osalta.
Ságastallan gieđahalai earenoamážit evttohusaid, mat guske boazodoalu.
Sovimme, että LuTu-toimintasuunnitelmaa käsitellään syksyllä saamelaiskäräjien ja saamelaisten kotiseutualueen poroisäntien yhteiskokouksessa.
Soabaimet, ahte Lutu-doaibmaplána gieđahallojuvvo čakčat sámedikki ja sámi ruovttuguovllu bálgesiid boazoisidđđid oktasaščoakkámis.
Kokouksen muina asioina oli 8(j)-työryhmän työn toteutumisen seuranta.
Čoakkáma eará áššin lei 8(j)-bargojoavkku barggu olláhuvvama čuovvun.
Työryhmän yhtenä tehtävänä on käydä läpi biodiversiteettisopimuksen suhdetta alkuperäiskansajulistukseen ja muihin Suomen kansainvälisiin velvoitteisiin.
Bargojoavkku oktan bargun lea mannat čađa biodiversiteahttasoahpamuša gaskavuođa álgoálbmotjulggaštussii ja eará Suoma riikkaidgaskasaš geatnegasvuođaide.
Koska ulkoasianministeriö on jättäytynyt työryhmätyöskentelyn ulkopuolelle, tehtävän toteutuminen on vaikeutunut.
Go olgoáššiidministeriija lea báhcán eret bargojoavkkus, de barggu olláhuvvan lea šaddan váddáseabbon.
Sovimme, että saamelaiskäräjät käy läpi muut kansainväliset velvoitteet ja lähestymme ulkoasianministeriötä pikaisesti uudelleen ja vaadimme heitä täyttämään velvoitteensa ja käymään läpi alkuperäiskansajulistusta suhteessa biodiversiteettisopimukseen.
Šiehtaimet, ahte sámediggi manná čađa eará riikkaidgaskasaš geatnegasvuođaid ja lahkonit olgoáššiidministeriija fargga ođđasit ja gáibidit dan deavdit geatnagasvuođaidis ja mannat álgoálbmotjulggaštusa čađa biodiversiteahttasoahpamuša ektui.
Torstaina oli luonnonsuojelukäräjien ja 8(j)-työryhmän yhteinen maastopäivä, johon en valitettavasti voinut osallistua saamelaiskulttuurikeskuksen peruskiven muuraustilaisuuden johdosta.
Duorastaga lei luonddusuodjalangearregiid 8(j)-bargojoavkku oktasaš meahccebeaivi, masa in sáhttán oassálastit sámi kulturguovddáža vuođđogeađggi muvrendilálašvuođa geažil.
Perjantaina oli luonnonsuojelukäräjien varsinainen kokouspäivä.
Bearjadaga lei luonddusuodjalangearregiid aitosaš čoakkánbeaivi.
Asialistalla oli ympäristöministeriön, Lapin Ely-keskuksen ja metsähallituksen ajankohtaisia asioita.
Áššelisttus ledje birasministeriija, Sámi ejb (= Lapin ely; davvisámegiel čilgehus mielde guovlohálddašan-ođastusa maŋŋel ovddeš Sámi leana doaibmaviidodaga sadjái boahtán guovlohálddašan-viidodaga virgelágadusguovddáža nubbi lahkki, ng. ealáhus-, johtalus- ja birasguovddáš ja dan doaibmaguovlu) ja meahcceráđđehusa áigeguovdilis áššiin.
Inarijärven osayleiskaavan valmistelu nousi vahvasti keskusteluun ja nykyistä kaavaehdotusta pidettiin ylimitoitettuna.
Anárjávrre oasseoppalašláva válmmaštallan loktanii nannosit ságastallamii ja dáláš lávvaevttohus adnojuvvui hui sakka badjelmeare lávvejuvvon.
Keskustelimme myös Suomen ympäristökeskuksen valmisteltavana olevasta arvioinnista luonnonsuojelulain ja erämaalain toteutumisesta ja toivoimme, että SYKE kuulisi työssään artikla 8(j)-työryhmää.
Ságastalaimet maiddái Suoma birasguovddáža válmmaštallanvuloš árvvoštallamis luonddusuodjalanlága ja meahccelága olláhuvvamis ja sávaimet ahte SBiG (= SYKE) gulalii barggustis artihkal 8(j)-bargojoavkku.
Keskustelimme laajasti myös maastoliikennelain osauudistuksesta, ja uudistus koettiin hyvin ongelmalliseksi.
Ságastalaimet viidát maiddái meahccejohtaluslága oasseođastusas, ja ođastus adnojuvvui hui problemáhtalažžan.
Toivoimmekin, että lain osauudistus menisi uudelleen valmisteluun ja että valmistelussa ympäristöministeriö kuulisi paremmin Lapin viranomaisia ja saamelaiskäräjiä, koska tunnemme olosuhteet.
Sávaimetnai, ahte lága oasseođastus manalii ođđasit válmmaštallamii ja ahte válmmaštallamis birasministeriija gulalii vuđolaččabut Sámi guovlohálddašanviidodaga eiseválddiid ja sámedikki, daningo dovdat diliid.
Luonnonsuojelukäräjät ovat tärkeitä tiedonvaihdolle.
Luonddusuodjalangearregat leat dehálaččat diehtolonohallamii.
Mitään päätöksiä käräjillä ei tehdä, vaan tarkoitus on keskustella ajankohtaisista asioista.
Matge mearrádusaid gearregiin eai dahkko, muhto ulbmilin lea ságastallat áigeguovdilis áššiin.
Ainoa päätös, joka luonnonsuojelukäräjillä tehdään, on sen seuraava kokoontumispaikka.
Áidna mearrádus, mii luonddusuodjalangearregiin dahkko, lea dan čuovvovaš čoahkkananbáiki.
Seuraavan kerran tapaamme Sevettijärven Opukasjärvellä.
Čuovvovaš háve čoahkkanit Čeavetjávrri Hooppâgjävris (das ii leat davisámegiel namma).
Metsähallitus on työssään alkanut soveltamaan uutta metsäsertifiointikriteeristöä (PEFC), josta oli paljon keskustelua viime vuonna myös blogissani.
Meahcceráđđehus lea guoskadišgoahtán ođđa vuovdesertifiserenkriteara (PEFC), mas lei olu ságastallan diibmá maiddái mu bloggas.
Jotkut poliitikot ja poromiehet toivoivat, että saamelaiskäräjät ei olisi lähtenyt metsäsertifiointikriteeriin mukaan.
Muhtin politihkkarat ja boazoolbmot sávve, ahte sámediggi ii livčče vuolgán vuovdesertifiserenkriterii mielde.
Uusi metsäsertifiointikriteeristö odottaa vielä kansainvälisen PEFC-järjestön hyväksyntää, asia on viivästynyt ilmeisesti käännösongelmista johtuen.
Ođđa vuovdesertifiserenkritearat vurdet vel riikkaidgaskasaš PEFC-organisašuvnna dohkkeheami, ášši lea maŋŋonan várra jorgalanváttisvuođaid geažil.
On kuitenkin hyvä, että metsähallitus on alkanut toimeenpanna jo kriteeristöään.
Lea goitge buorre, ahte meahcceráđđehus lea juo riepman olláhuhttit kritearaidis.
Olen kuullut, että metsäsertifiointikriteeri on antanut hyvän pohjan ja on hyvä työkalu neuvotellessa saamelaisten kotiseutualueen paliskuntien kanssa.
Lean gullan, ahte vuovdesertifiserenkriteara lea addán buori vuođu ja lea buorre bargoneavvu ráđđádaladettiin sámi ruovttuguovllu bálgesiiguin.
Metsähallitus on jo päässyt sopimuksiin muutamien paliskuntien kanssa metsänhakkuista uuden metsäsertifiointikriteerin nojalla.
Meahcceráđđehus lea juo ožžon soahpamuša muhtin bálgesiiguin vuovdečuollamiin ođđa vuovdesertifiserenkriteara vuođol.
On hyvä, että paliskunnat pääsevät metsähallituksen kanssa sopimuksiin ja tämä helpottaa myös saamelaiskäräjien työtä.
Lea buorre, ahte bálgesat barget soahpamušaid meahcceráđđehusain ja dát maid álkidahttá sámedikki barggu.
Kuluva viikko on onneksi rauhallisempi kuin edelliset viikot ja pääsen keskittymään välillä muihin töihin.
Dát vahkku lea lihkus ráfálaččat go ovddit vahkut ja beasan vuojulduvvat maid eará bargguide.
Loppuviikosta kylläkin käyn Helsingissä saamelaisten kannalta hyvin mielenkiintoisessa seminaarissa, kyse on Naton parlamentaarisesta yleiskokouksesta, ns. Rose-Roth-seminaarissa.
Loahppavahku lean gal Helssegis sápmelaččaid dáfus hui miellagiddevaš semináras. Jearaldat lea Nato parlamentáralaš dievasčoakkámis, ng. Rose-Roth-semináras.
Puhun seminaarissa mm. alkuperäiskansojen oikeuksista, ilmastonmuutoksesta ja Naton toiminnasta arktisella alueella.
Ságastalan semináras ee. álgoálbmogiid vuoigatvuođain, dálkkádatrievdamis ja Nato doaimmas árktalaš viidodagain.
Seminaarissa pitämäni puhe löytyy lauantaista lähtien saamelaiskäräjien kotisivuilta, valitettavasti vain englanniksi.
Semináras mu doallan sáhka gávdno álvvordaga rájes sámedikki ruovttusiidduin, dađi bahábot dušše eŋgelasgillii.
Yritämme säästää saamelaiskäräjien resursseja ja kirjoittaa puheet tällaisiin tilaisuuksiin suoraan englanniksi.
Geahččalis seastit sámedikki vátna resurssaid ja čállit ságaid dákkár dilálašvuođaide njuolga eŋgelasgillii.
Vuontisjärvellä 17.6.2010 Klemetti Näkkäläjärvi
Vuottesjávrres 17.6.2010 Juvvá Lemet
Kööpenhaminan kokoustunnelmia Tänne Kööpenhaminaan on välittynyt tietoja saamelaiskäräjien yleiskokouksesta, ja ilmeisesti kokous on sujunut kuten ennenkin, oppositio myrskytessä, hyökätessä ja junnatessa tahallisesti.
Københavnna čoakkándovdamušat Deike Københavnii leat ollen dieđut sámedikki dievasčoakkámis, ja almmatge čoakkán lea mannan dego ovdalnai go opposišuvdna lea dego dábálaččat vásedin storbmen, fallehan ja ájihan.
Vaikka tänä vuonna on pidetty useita saamelaiskäräjien kokouksia, joulu on ilmeisesti innoittanut käräjäjäseniä puhumaan ja kokousta istutaan yötä myöten.
Vaikko dán jagi leat dollon máŋggat sámedikki čoakkámat, de juovllaid lahkoneapmi lea almmatge movttiidahttán diggeáirasiid ságastit ja čohkkát čoakkáma ija miehtá.
Myös Kööpenhaminassakin asioista on neuvoteltu jopa aamuun asti.
Maiddái Københavnnas áššiin lea ráđđádallojuvvon juobe iđida rádjái.
Mutta tämä onkin aivan eri mittaluokan kokous ja kokouksien venyminen on ymmärrettävää.
Muhto dát leanai aivve sierra sturrodaga čoakkán ja čoakkámiid fatnan lea ipmirdahtti.
Saamelaiskäräjien kokouksen asialistalla oli viisi varsinaista asiaa, ja oletusarvona tietenkin oli että nämä pitäisi ehtiä käsitellä yhden päivän aikana.
Sámedikki čoakkáma áššelisttus ledje vihtta aitosaš ášši ja jáhku mielde dáid dieđusge livččii galgan geargat gieđahallat ovtta beaivve áigge.
Mutta toisin kävi.
Geavai goit nuppe ládje.
Saamelaiskäräjien tilintarkastusasia käsittely oli ensimmäisenä asiakohtana ja sen käsittelyyn vierähtikin koko päivä, aina kello 17 asti, vaikka yleiskokous on käsitellyt kyseistä asiaa jo kahdessa aiemmassa kokouksessa.
Sámedikki rehketdoalloloahpahanášši gieđahallan lei vuosttaš áššin ja dan gieđahallamii manainai olles beaivi, gitta diibmu 17 rádjái, vaikko dievasčoakkán lei gieđahallan namuhuvvon ášši juo guovtti ovddit čoakkámis.
Asiankäsittelyssä puheenjohtajana toimi Jouni-Ilmari Jomppanen ja hänen päävastuullaan oli että asian käsittelyn olisi tullut mennä sujuvasti ja että muillekin esityslistan asioiden käsittelylle olisi jäänyt aikaa.
Áššegieđahallamis ságadoallin doaimmai Jouni-Ilmari Jomppanen ja su váldoovddasvástádussan lei ahte ášši gieđahallan livččii galgan mannat njuovžilit ja ahte earáge áššiid gieđahallamii livččii báhcán áigi.
Tämäkin on kokemus, jota tulee myöhemmin hyödyntää valittaessa tämänkaltaiselle asiankäsittelylle puheenjohtajaa.
Dátnai lea muosáhus, man galgá maŋŋel atnit ávkin válljedettiin dánsullasaš áššegieđahallamii čoakkánjođiheaddji.
Kyseisen asian käsittelyyn on kyllä käytetty luottamushenkilö-, asiantuntija- ja virkamiesresursseja todella paljon verrattuna edellisen vaalikauden tilintarkastuskertomusten käsittelyyn.
Namuhuvvon ášši gieđahallamii leat gal adnon luohttámusolmmoš-, áššedovdi- ja virgeolmmošresurssat duođaid olu veardidettiin ovddit válgabaji rehketdoallomuitalusaid gieđahallamii.
Minulle jäi hyvin ikävä sivumaku kokouksesta, koska se ei ehtinyt käsitellä nuorisoneuvoston perustamista saamelaiskäräjille koska melkein kaikki aika venähti tilintarkastuskertomuksen käsittelyssä.
Munnje bázii hui heittot oalgemáhku čoakkámis, daningo dat ii háhppehan gieđahallat nuoraidráđi vuođđudeami sámediggái daningo measta buot áigi golai rehketdoallomuitalusa gieđahallamis.
Nuorisoelimen perustaminen on saamelaiskäräjien toimintaohjelman yksi kärkihankkeista, mikä on lähtenyt liikkeelle hallituksen aloitteesta ja sen eteen saamelaisnuoret ovat tehneet työtä koko vuoden.
Nuoraidráđi vuođđudeapmi lea sámedikki doaibmaprográmma okta njunušfidnuin, mii lea vuolgán johtui stivrra álgaga mielde ja dan ovdii sámi nuorat leat bargan áŋgirit olles jagi.
Nyt nuorisoneuvoston perustaminen viivästyy yleiskokouksen vitkuttelun takia, ja saamelaiskäräjät ei voi hakea nuorisoneuvostolle rahoitusta tai palkata asianesittelijää.
Dál nuoraidráđi vuođđudeapmi maŋŋona dievasčoakkáma ájahallama dihte ja sámediggi ii sáhte ohcat nuoraidráđđái ruhtadeami dehe bálkáhit áššegieđahalli.
Minkälaisen viestin yleiskokouksen saamattomuus antaa saamelaisnuorille ja koko saamelaisyhteisölle ?
Makkár signála dievasčoakkáma sealggahisvuohta addá sámi nuoraide ja olles sámi servošii ?
Kyllä käräjäedustajien tulee kantaa vastuunsa koko saamelaisyhteisölle ja saamelaisnuorille ja suunnitella omakin ajankäyttönsä siten että tärkeimmät asiat saadaan päätettyä.
Sámediggeáirras galgá guoddit ovddasvástádusas oba sámi servošii ja sámi nuoraide ja planet áigegeavaheami nu ahte dehálaččamus áššit sáhttet mearriduvvot.
Olen saamelaiskäräjien hallituksen puolesta hyvin pahoillani että yleiskokous ei ehtinyt käsitellä asiaa ja pyydän teiltä kärsivällisyyttä ja toivon että ette menetä luottamustanne saamelaiskäräjien toimintaa kohtaan tämän johdosta.
Sállošan sámedikki stivrra beales hui sakka go dievasčoakkán ii háhppehan gieđahallat ášši ja bivddán dis gierdavašvuođa ja sávan ahte ehpet masse luohttámuša sámedikki bargui dán geažil.
Saamelaiskysymykset olivat viime viikonloppuna nousseet vaihteeksi valtakunnan kysymykseksi kun yleisradio järjesti suoraa puhetta saamelaisten oikeuksista lähetyksen, jossa vähemmistövaltuutettu Johanna Suurpää ja saamelaiskäräjien jäsen Jan Saijets keskustelivat saamelaisten oikeuksista.
Sámi gažaldagat ledje mannan vahkuloahpa loktanan olles riikka áššin go riikkarádio Yle lágidii sámi vuoigatvuođain njuolggosáddaga, mas veahádatáittardeaddji Johanna Suurpää ja sámedikki áirras Jan Saijets ságastalaiga sámiid vuoigatvuođain.
Olin hyvin iloinen vähemmistövaltuutetun vahvasta tuesta saamelaisten kielellisten, kulttuuristen ja maaoikeuksien parantamiseksi.
Ledjen hui ilus veahádatáittardeaddji nanu doarjagis sámiid gielalaš, kultuvrralaš ja eananrivttiid buorideami várás.
Olin hieman yllättynyt käräjäedustaja Saijetsin esittämistä näkökohdista ja toivon, että kuulijat ymmärtävät että hänen linjauksensa eivät edusta saamelaiskäräjien virallista näkemystä vaikka hän toisin antoikin ymmärtää.
Ledjen veaháš heahkastuvvan diggeáirras Saijetsa ovdanbuktin oainnuin ja sávan, ahte guldaleaddjit ipmirdit ahte su oainnut eai ovddas sámedikki almmolaš linnjageassima vaikko son dajaige iežas dadjamušaid maid sámedikki oaidnun.
Saamelaiskäräjien yleiskokous on linjannut, että ILO 169-sopimuksen ratifiointi edellyttää sopimuksen mukaisesti saamelaisten maa- ja hallintaoikeuden vahvistamista ja näin myös vähemmistövaltuutettu näki asian.
Sámedikki dievasčoakkán lea linnjen, ahte ILO 169-soahpamuša ratifiseren gáibida soahpamuša mielde sámiid eanan- ja hálddašanvuoigatvuođaid nannema ja ná maid veahádatáittardeaddji oinnii ášši.
Ohjelmassa Saijets linjasi, että saamelaiskäräjät edellyttäisi vain alueen hallintaoikeutta Ilo 169-sopimuksen ratifioimiseksi.
Prográmmas Saijets fas linnjii, ahte sámediggi gáibidivččii dušše eatnamiid hálddašanvuoigatvuođa ILO 169-soahpamuša ratifiserema várás.
Tämä ei ole saamelaiskäräjien linjaus, vaan Saijetsin yksityisasettelua.
Dát ii leat goit sámedikki oaidnu, muhto Saijetsa ovttatolbmo jurddaheapmi.
Hän voi tietenkin esittää, että yleiskokous muuttaa saamelaiskäräjien aiempaa kantaa.
Son sáhttá dieđusge evttohit, ahte dievasčoakkán nuppástuhttá sámedikki ovddit oainnu.
Kööpenhamina pursuaa liitoksistaan varsinkin kokouspaikalla.
Københavna orru dego rahtaseame olmmošeatnatvuođa dihte eandalit čoakkánbáikkes.
Kokouspaikkaan, Bella Centreen mahtuu 15 000 ihmistä mutta kokoukseen on rekisteröitynyt 45 000 edustajaa.
Dohko, Bella Centrii, čáhket 15 000 olbmo, muhto čoakkámii leat registreren iežaset 45 000 ovddasteaddji.
Kaikkia kansalaisjärjestöedustajia ei päästetä kokouspaikalle ja järjestöt ovat ymmärrettävästi tyytymättömiä tilanteeseen.
Lágideaddjit eai luoitte buot álbmotservviid ovddasteddjiid čoakkánbáikái ja searvvit lea dieđusge duhtameahttumat dillái.
Valitettavasti kokouksen järjestäjät olivat akkreditoineet liian paljon ihmisiä kokoukseen, joka on johtanut jonotukseen ja tyytymättömyyteen.
Dađi bahábut čoakkánlágideaddjit ledje akkrediteren liiggás olu olbmuid čoakkámii, mii leat buktán dieđusge olmmošráidduid ja duhtameahttunvuođa.
Itsekin jonotin kolme tuntia rekisteröitymispisteessä enkä päässyt kaikkiin tärkeisiin kokouksiin.
Iešnai čužžon golbma diimmu registrerenbáikkis inge beassan buot dehálaš čoakkámiidda.
Kokousta väritti tungoksen lisäksi paikalle tulleet mielenosoittajat, jotka estivät jopa pääsyn kokouspaikalle tai sieltä pois.
Čoakkáma ivdneje bahkadasa lassin miellačájeheaddjit, geat este juobe bussejohtolaga ja olbmuid beassama dohko ja doppe eret.
Keskiviikon mielenosoittajat vaativat että valta ilmastonmuutosasioista tulisi antaa kansalle, ei YK:lle ja sen osapuolille.
Gaskavahkko miellačájeheaddjit gáibide, ahte váldi dálkkádatrievdanáššiin galggalii addojuvvot álbmogii, ii ON:ái ja dan oassebeliide.
Mitenköhän käytännössä se hoidettaisiin ?
Motson dat geavadis ordnejuvvolii ?
Yksittäiset ihmiset harvemmin haluavat luopua elintasostaan yhteisen hyvän vuoksi ilman poliittisia päätöksiä.
Ovttaskas olbmot hárve hálidit luohpat iežaset eallindásis oktasaš buorrin almmá politihkalaš mearrádusaid haga.
Kööpenhaminan kokous on maailman suurin New Yorkin ulkopuolella järjestetty kokous ja se näkyy poliisienkin määrässä.
Københavnna čoakkán lea máilmmi stuorimus New Yorka olggobeal čoakkán ja dat vuhtto bolesiid mearisnai.
Päätöksenteko on kokouksessa edennyt hitaasti, kiistan kohteena ovat edelleen teollistuneiden maiden päästöleikkaukset ja rahoitus kehitysmaille.
Mearrádusdahkan lea čoakkámis ovdánan njozet, nákku čuozáhahkan leat velnai industraliseren riikkaid bázahusgeahpádusat ja ruhtadeapmi geafes riikkaide.
Valitettavasti kokouksessa ei juuri huomioida alkuperäiskansakysymyksiä, vaikka me kolmen maan saamelaiskäräjien poliittiset johtajat olemmekin pitäneet asiaa esillä ja esittäneet näkökulmia niin puheisiin kuin päätöslauselmiinkin koskien erityisesti ilmastonmuutoksen vaikutuksia alkuperäiskansakulttuureihin, ilmastonmuutoksen pysäyttämisen tärkeyttä ja alkuperäiskansojen osallisuuden turvaamista ilmastonmuutoskysymyksissä.
Dađi bahábut čoakkámis eai jur váldojuvvo vuhtii álgoálbmotáššit, vaikko mii golmma riikka sámedikkiid njunnošat leatnai doallan ášši oidnosis ja evttohan oainnuideamet sihke stáhtaid váldoságaide ja loahppaárvalusaidenai. Earenoamážit leat deattuhan dálkkádatrievdama váikkuhusaid álgoálbmotkultuvrraide, dálkkádatrievdama bisseheami dehálašvuođa ja álgoálbmogiid oasálašvuođa dorvvasteami dálkkádatrievdangažaldagain.
Näyttää siltä, että tässä kokouksessa ei huomioida alkuperäiskansojen oikeuksia, mikä on hyvin surullista.
Orru leame nu, ahte dán čoakkámis eai váldojuvvo vuhtii álgoálbmogiid vuoigatvuođat, mii lea hui morašlaš ášši.
Valitettavasti ilmastonmuutosta ei vielä ymmärretä ihmisoikeuskysymykseksi ja ilmastonmuutoksen estäminen on elintärkeää erityisesti arktisille alkuperäiskansoille.
Dađi bahábut dálkkádatrievdan ii ipmirduvvo vel olmmošvuoigatvuohtagažaldahkan ja dálkkádatrievdama caggan lea eallindehálaš earenoamážit árktalaš álgoálbmogiidda.
Mutta muutamia kokouspäiviä on vielä jäljellä.
Muhto muhtin čoakkánbeaivi lea vel ovddas ja čoakkán nohká bearjadaga.
Palaan kokouspäätöksiin viikonloppuna blogissani.
Máhcan čoakkánmearrádusaide vahkuloahpa bloggastan.
Kööpenhaminassa joulukuun 17. päivänä
Københavnnas juovlamánu17. beaivve čuovganeapmái
Vuoden viimeinen yleiskokous Saamelaiskäräjien tämän vuoden neljäs ja viimeinen yleiskokous pidettiin eilen Hetassa.
Jagi maŋimus dievasčoakkán Sámedikki dán jagi njealját ja maŋimus dievasčoakkán dollojuvvui ikte Heahtás.
Kokoukseen saapui juuri vaadittavat 11 saamelaiskäräjäjäsentä ja varajäsentä.
Čoakkámii bohte jur dan mađe, dehege 11 lahtu ja várrelahtu, vai čoakkámis lei mearridanváldi.
Ilmeisesti joulukiireet ja muut menot estivät saamelaiskäräjäjäsenten täysmittaista osallistumista kokoukseen.
Almmatge juovlahoahput ja eará manut este sámediggelahtuid dievasmearálaš oassálastima čoakkámii.
Käräjien kokous on perinteisesti pidetty näihin aikoihin joulukuussa joka vuosi.
Sámedikki dievasčoakkán lea árbevirolaččat dollojuvvon jahkásaččat juovlamánu sulaid.
11 saamelaiskäräjäjäsentä, jotka vaativat kokouksen koolle kutsumista, eivät saapuneet paikalle.
11 sámediggelahtu, geat gáibide čoakkáma bovdema čoahkkái, eai gal čoakkámis dihtton.
Yhteisiä asioita näytti olevan aikaa hoitaa ainakin mediassa joillakin saamelaiskäräjäjäsenillä, mutta itse kokoukseen ei ollut aikaa osallistua.
Liikká muhtin sámediggelahtus orui leame áigi dikšut oktasaš áššiid dieđihangaskaomiin, muhto ieš čoakkámii ii lean áigi oassálastit.
Kokous jouduttiin siirtämän Hettaan, koska pitkät etäisyydet ja matka-aika estivät muutaman saamelaiskäräjäjäsenen matkan Kilpisjärvelle, eikä kokouksesta olisi tullut laillista ja päätösvaltaista.
Šattaimet sirdit čoakkáma Heahttái, daningo guhkes gaskkat ja mátkeáigi este muhtin sámediggelahtu mátkki Gilbbešjávrái, iige čoakkámis livčče šaddan lágalaš ja mearridanválddálaš.
Koska joka tapauksessa kaikki käräjäjäsenet olisivat menneet Kilpisjärvelle Hetan kautta, laillista estettä kokouspaikan siirtämiselle Hettaan ei ollut.
Daningo juohke dáhpáhusas buot diggeáirasat livčče mannan Gilbbešjávrái Heahtá bakte, de lágalaš eastta čoakkánbáikki sirdimii Heahttái ii lean.
Kokouksessa oli oikein hyvä keskusteleva henki ja keskityimme asiakysymyksiin.
Čoakkámis lei hui buorre ságastallanvuoigŋa ja vuojulduvaimet áššegažaldagaide.
Olin hyvin iloinen kokouksen tunnelmasta ja paikalla olleiden edustajien halusta edistää yhdessä saamelaisten asemaa.
Ledjen hui ilolaš čoakkáma dovdamušain ja báikki nalde leamaš ovddasteddjiid hálus ovddidit ovttas sámi áššiid ja sajádaga.
Kokouksen alussa kerroin tapani mukaan lyhyen katsauksen ajankohtaisiin asioihin.
Čoakkáma álggus muitalin iežan vieru mielde oanehis geahčastagaža áigeguovdilis áššiide.
Käsittelin pohjoismaisen saamelaissopimuksen hyväksymisen edistymistä, saamelaiskäräjien ja pääministeri Kiviniemen tapaamista ja maastoliikennelakia.
Gieđahallen davviriikkalaš sámi soahpamuša dohkkeheami ovdáneami, sámedikki ja oaiveministtar Mari Kiviniemi deaivvadeami ja meahccejohtaluslága.
Valtioneuvosto on antanut eduskunnalle esityksen uudeksi maastoliikennelaiksi.
Stáhtaráđđi lea addán riikkabeivviide evttohusa ođđa meahccejohtalusláhkan.
Siinä on ensi kertaa pykälä saamelaisten oikeuksista.
Das lea vuosttaš geardde paragráfa sámiid vuoigatvuođain.
Pykälä noudattaa kaivoslain linjausta siten, että maastoliikenne ei saa yksin tai yhdessä muiden maankäyttömuotojen kanssa haitata saamelaisten olennaisia edellytyksiä harjoittaa saamelaiselinkeinoja.
Paragráfa čuovvu ruvkelága linnjema nu ahte meahccejohtalus ii oaččo akto dehe ovttas eará eanangeavahanvugiiguin leat árrun sápmelaččaide mávssolaš eavttuid mielde bargat sámi árbevirolaš ealáhusaiguin.
Saamelaiskäräjät oli esittänyt vesilain mukaista linjausta, jonka mukaan maastoliikenne ei saisi aiheuttaa vähäistä suurempaa haittaa saamelaiskulttuurille eli saamelaiselinkeinojen harjoittamiselle.
Sámediggi lei evttohan čáhcelága miel linnjema, man mielde meahccejohtalus ii oaččole dagahit unnánačča eanet áru dehe vahága sámi kultuvrii dehege sámi ealáhusaiguin bargamii.
On ikävä, että vesilain käytäntöä ei ole otettu muihin lakeihin.
Lea ahkit, ahte čáhcelága geavat ii leat váldojuvvon eará lágaide.
Mutta, kaivoslain linjaus on toki sekin hyvä alku.
Ruvkelága linnjen datnai lea gal dattege buorre álgu.
Saamelaiskäräjien yleiskokous oli hyvin tärkeä pitää vielä tämän vuoden puolella.
Lei dehálaš doallat sámedikki dievasčoakkáma vel dán jagi mielde.
Näin saimme tärkeät rahoitushakemukset saamelaista kulttuuri- ja saamenkielistä oppimateriaalimäärärahaa varten ja määrärahaa saamenkielisen sosiaali- ja terveyspalvelujen tuottamiseen.
Ná oaččuimet dehálaš ruhtaohcamušaid sámi kultur- ja sámegiel oahppomateriálamearreruđa várás ja mearreruđa sámegiel sosiála- ja dearvvašvuohtabálvalusaid buvttadeapmái.
Vuoden 2012 oppimateriaalimäärärahat, saamelaisen kulttuurin tuki ja saamenkielisen sosiaali- ja terveyspalvelut eivät vaarannu ja toivottavasti saamelaiskäräjät saa esittämänsä summat täysmääräisenä.
Jagi 2012 oahppomateriálaruđat, sámi kultuvrra doarjja ja sámegiel sosiála- ja dearvvašvuohtabálvalusat eai šatta vára vuollái ja sávaldat lea dieđusge ahte sámediggi oažžu ruđa dan sturrosažžan go maid lea evttohan.
Saamelaiskäräjien kokoukselle tuotiin professori Kaarlo Tuorin asiantuntijalausunto saamelaiskäräjien puheenjohtajan ja hallituksen erottamismahdollisuuksista sekä hallituksen toiminnan arvioinnista 7 saamelaiskäräjäjäsenen vaatimuksen perusteella.
Sámedikki čoakkámii buktojuvvui professor Kaarlo Tuori áššedovdicealkámuš sámedikki ságadoalli ja stivrra earuhanvejolašvuođain sihke stivrra doaimma árvvoštallamis 7 sámediggelahtu gáibádusa vuođul.
Tuori oli todennut lausunnossaan lainvastaiseksi puheenjohtajan ja hallituksen erottamiseksi.
Tuori lea gávnnahan cealkámušastis lágaheapmin ságadoalli ja stivrra earuheami.
Kokoukselle tuotiin myös selvitys saamelaiskäräjien eri elinten, mm. hallituksen, toiminnasta 11 saamelaiskäräjäjäsen vaatimuksen mukaisesti.
Čoakkámii buktojuvvui maid čilgehus sierra orgánaid, ee. Stivrra, doaimmas 11 sámediggelahtu gáibádusa mielde.
Selvitystaulukossa esiteltiin saamelaiskäräjien tämän vaalikauden 2008-2011 toimintaohjelman toteutumista saamelaiskäräjien eri elimissä.
Čilgehustabeallas ovdanbuktojuvvui sámedikki dán válgaáigodaga 2008-2011 doaibmaprográmma olláhuvvan sámedikki sierra orgánain.
Taulukossa esiteltiin ohjelman eri poliittisia toimia yleiskokoukselle hyvin laajasti ja yleiskokous merkitsi selvityksen tiedoksi hyvässä hengessä.
Tabeallas ovdanbuktojuvvui doaibmaprográmma sierra politihkalaš doaimmat dievasčoakkámii hui viidát ja dievasčoakkán merkii čilgehusa diehtun buori vuoiŋŋas.
Saamelaiskäräjien toimintaohjelman täysmittaista toteutumista estää saamelaiskäräjien resurssien alhaisuus, mutta tyytyväisyydellä voi todeta, että melkein kaikkia tavoitteita on edistetty saamelaiskäräjien toiminnassa.
Sámedikki doaibmaprográmma ollislaš olláhuvvama eastá sámedikki resurssaid vuollegis dássi, muhto duhtavašvuođain sáhtán dadjat, ahte measta buot ulbmilat leat ovddiduvvon sámedikki doaimmas.
Selvitys tulee löytymään lähiaikoina saamelaiskäräjien kotisivuilta.
Čilgehus boahtá gávdnot lagašáiggiid sámedikki ruovttusiidduin.
Alkuviikosta olin Inarissa kielipesien rahoitusta käsittelevässä kokouksessa.
Álgovahku ledjen Anáris čoakkámis, mii gieđahalai giellabesiid ruhtadeami.
Toin esille, että kielipesiä tulee olla kaikissa saamelaisten kotiseutualueen kunnissa yhdenvertaisesti eri saamen kielten tarpeet huomioiden ja kielipesien kautta tulee siirtää aidosti saamen kieltä ja kulttuuria saamelaislapsille.
Bukten ovdan, ahte giellabeasit galget leat buot sámi ruovttuguovllu suohkaniin ovttaveardásažžan nu ahte váldojuvvojit sierra sámegielaid dárbbut vuhtii ja ahte giellabesiid bakte galgá eakti vuogi mielde sirdit sámegiela ja sámi kultuvrra sámi mánáide.
Ensi viikolla ennen joululomaa on vielä muutama työmatka.
Boahtte vahku ovdal juovlaluomu lea vel muhtin bargomátki.
Käyn Rovaniemellä Lapin yliopiston saamen kielen lehtorin Leif Rantalan jäähyväisseminaarissa.
Manan Roavenjárggas Lappi universiteahta sámegiela lektor Leif Rantala maŋimus virgelogaldagas.
Seminaarissa on tarkoitus käsitellä saamen kielen ja saamelaiskulttuurin opetuksen tulevaisuutta Lapin yliopistossa.
Seminára ulbmilin lea gieđahallat sámegiela ja sámi kultuvrra oahpahusa boahtteáiggi lappi universiteahtas.
Tiistaina käyn Torniossa pitämässä ammattikorkeakoulusta valmistuville juhlapuheen.
Disdaga manan Durdnosis doallame ámmátallaskuvlla stuđeanttaide ávvudansága.
Myöhäiset uuden vuoden toivotukset Blogi on jäänyt päivittämättä pitkäksi aikaa ja paljon on ehtinyt tapahtua.
Maŋŋidis ođđa jagi sávaldagat Blogga lea báhcán čálekeahttá guhkes áigái ja olu lea háhppehan dáhpáhuvvat.
Minulla on hieman huono omatunto kun blogi on jäänyt näin pitkäksi aikaa päivittämättä.
Mus lea veaháš heajos oamedovdu go blogga lea báhcán guhkes áigái ođasnuhtekeahttá áigge dássái.
Olen monesti aloittanut blogin kirjoittamisen ja päässytkin pitkälle, mutta aina on tullut kiireellisempää työasiaa enkä ole päässyt loppuun asti blogissani.
Lean máŋgga háve álggahan blogga čállima ja beassannai guhkás, muhto álohii leat boahtán hohpoleabbo bargoáššit inge leat beassan loahpa rádjái bloggastan.
Tavallisesti laitan uuden vuoden aikoina katsauksen menneeseen ja tulevaan.
Dábálaččat dagan ođđa jagi áiggiid geahčastaga báhcán jahkái ja ođđa jahkái.
Joulun ja uuden vuoden välinen aika meni minulta sairastellessa ja blogin päivitys on jäänyt yhä kauemmaksi.
Mu juovllaid ja ođđa jagi gaska manai buohcamii ja blogga čállin maŋŋonii ain guhkkelii.
Uusi vuosi, uudet haasteet
Ođđa jahki, ođđa hástalusat
Viime vuosi oli näiden kahden puheenjohtajakauteni historian raskain ja kiireisin.
Diimma jahki lei dán guovtti ságadoalliáigodahkan historjjá losimus ja hohpolaččamus.
Paljon on ehtinyt tapahtua.
Olu lea háhppehan dáhpáhuvvat.
Alkuvuosi tulee olemaan myös hyvin, hyvin kiireinen, koska eduskuntakausi lähenee loppuaan ja eduskunnassa on useita saamelaisille tärkeitä lakiesityksiä käsiteltävänä, jotka ratkaisevat millainen tulevaisuus saamelaisilla on Suomessa.
Álgojahki lea maid hui diliheapme ja šaddá gierddahallat go riikkabeaiveáigodat lahkona loahpa ja riikkabeaivvit gieđahallet maid máŋggaid sápmelaččaide dáhálaš láhkaevttohusaid, ja dathan mearridit makkár boahtteáigi sápmelaččain lea Suomas.
Minulle henkilökohtaisestikin vuosi on mielenkiintoinen ja ehkä haikeakin.
Munnje persovnnalaččatnai jahki lea miellagiddevaš ja veaháš ahkitnai.
Nyt on viimeinen kauteni ja kauden viimeinen vuosi puheenjohtajana.
Dál lea mu maŋimus badji ja baji maŋimus jahki ságadoallin.
Olen myös päättänyt, etten lähde ehdolle seuraaviin saamelaiskäräjävaaleihin.
Lean maid mearridan, ahte in vuolgge evttohassan čuovvovaš sámediggeválggaide.
Halusin kertoa asiasta hyvissä ajoin ja myös lopettaa spekulaatiot siitä, että pyrkisinkin seuraavissa vaaleissa taas puheenjohtajaksi.
Háliidin muitalit áššis áiggebále ja maiddái loahpahit spekulašuvnnaid das, ahte vikkalinnai čuovvovaš válggain fas ságadoallin.
Saamelaispolitiikka ja saamelaisten oikeuksien edistäminen ovat minulle todella tärkeitä asioita ja luopuminen on henkilökohtaisestikin vaikeaa.
Sámi politihkka ja sápmelaččaid vuoigatvuođaid ovddideapmi leat munnje duođaid dehálaš áššit ja luohpan lea persovnnalaččatnai váttis.
Mutta minun on aika etsiä uusia haasteita ja palata tutkijan kentälle ja osallistua sieltä yhteiskunnalliseen keskusteluun.
Muhto mus lea áigi ohcat ođđa hástalusaid ja máhccat dutki gieddái ja oassálastit dan guvllos servodatlaš ságastallamii.
Saamelaispolitiikan on myös aika uudistua ja mikäli eduskunnassa olevat saamelaisia koskettavat lakihankkeet hyväksytään sellaisenaan, saamelaiskäräjien toimintaympäristö tulee olemaan täysin erilainen kuin nyt ja saamelaiskäräjillä tulee olemaan todellista vaikutusvaltaa.
Sámi politihkas lea maid áigi ođasnuvvat ja jos riikkabeivviid sámi láhkafidnut dohkkehuvvojit dakkáražžan, de sámedikki doaibmabiras boahtá leat áibbas earálágán go dál ja sámedikkis boahtá leat duođalaš váikkuhanváldi.
On ehdottoman tärkeää, että saamelaiskäräjien politiikka ei henkilöidy, ja että uudella saamelaiskäräjien johdolla on mahdollisuus aidosti tehdä uudenlaista politiikkaa ja tuoda uusia ajatuksia ja visioita.
Lea eavttohis dehálaš, ahte sámedikki politihkka ii šatta persovnnalažžan, ja ahte ođđa sámedikki seahčagasas lea vejolašvuohta rievttes ládje bargat ođđalágán politihka ja buktit ovdan ođđa jurdagiid ja višuvnnaid.
Tämä on myös viimeinen vuosi kun pidän blogiani, koska blogin pitäminen päättyy puheenjohtajuuden myötä.
Dát lea maid maŋimus jahki go doalan blogga, daningo blogga doallan nohká ságadoalli barggu mielde.
Annankin tässä myöhästyneen uudenvuodenlupauksen että päivitän blogiani viime vuotta aktiivisemmin.
Attánnai dál maŋŋonan ođđajagi lohpádusa, ahte ođasnuhttán blogga áigedássái diimmáža dávjjibut.
Saamelaiskäräjillä on vähän nuoria ja naisia edustajina.
Sámedikkis leat unnán nuorat ja nissonolbmot ovddasteaddjin.
Saamelaiskäräjillä ei ole puolueita eikä yhteislistoja, jotka voisivat huolehtia nuorten ja naisten edustuksesta, eri elinkeinojen ja eri alueiden ehdokasasettelussa.
Sámedikkis eai leat bellodagat eaige oktasašlisttut, mat bealisteaset sáhtále atnit ávvira nuoraid ja nissonolbmuid ovddastusas, sierra ealáhusaid ja sierra guovlluid evttohasásaheamis.
Yksilöillä on täten suuri vastuu huolehtia osaltaan siitä, että saamelaiskäräjät edustaa monipuolisesti saamelaisyhteisöä, sukupuolia ja eri ikäpolvia.
Ovttaskas olbmuin lea dákko bakte stuora ovddasvástádus atnit ávvira das, ahte sámediggi ovddasta máŋggabeallásaččat sámi servoša, sohkabeliid ja sierra buolvvaid.
Seuraavat saamelaiskäräjien vaalit tulevat olemaan todella tärkeät ja ratkaisevat saamelaispolitiikan suunnan.
Čuovvovaš sámedikki válggat bohtet leat duođaid dehálaččat ja dat mearridit sámedikki háltti.
Uudelta saamelaiskäräjiltä odotetaan todella paljon ja sen vastuulle tulee niin saamelaiskäräjälain kuin ILO 169-sopimuksen toimeenpano.
Ođđa sámedikkis vurdojuvvo duođaid olu ja dan ovddasvástádussan šaddá sámediggelága nugo ILO 169-soahpmuša olláhuhttin.
On hyvin tärkeää, että paikalliset saamelaisyhteisöt pohtisivat yhdessä ehdokasasettelua siten, että ehdokkaina olisi monipuolisesti saamelaisyhteisön edustajia.
Lea hui dehálaš, ahte báikkálaš sámi servošat suokkardalale evttohasásaheami ovttas dađi lági mielde, ahte evttohassan livčče máŋggalágán sámi servoša ovddasteaddjit.
Muutama sana viime vuodesta
Muhtin sátni diimmážis
Viime vuodesta päällimmäisenä jää valitettavasti mieleen saamelaisvastaisen liikkeen nousu sekä ihmisyyden ja sivistyksen taantuminen.
Diimmážis bajimussan báhcá dađi bahábut millii sápmelašvuostásaš lihkadusa čuožžileapmi sihke olmmošvuođa ja čuvgehusa maŋás mannan.
Saamelaisten oikeuksista on tullut eduskunnassakin kyse valtaväestön oikeuksista.
Sápmelaččaid vuoigatvuođain lea boahtán riikkabeivviid olisnai gažaldat váldoálbmoga vuoigatvuođain.
Se todellisuus missä saamelaiset elävät ja monien päätöksentekijöiden maailma ja käsitys saamelaisuudesta eivät tunnu kohtaavan.
Dat duohtavuohta, mas sápmelaččat ellet, ja máŋggaid mearrideddjiid máilbmi ja ipmárdus sápmelašvuođas eai oro deaivame.
Valiokuntakuulemisissa ja eduskunnan lähetekeskustelussa saamelaiskäräjälaista ja Ilo 169-sopimuksesta tämä on käynyt hyvin selkeästi ilmi.
Váljagoddegullamiin ja riikkabeivviid sáttaságastallamis sámediggelága ja Ilo 169-soahpamuša olis dát lea vuhtton hui čielgasit.
Valiokuntakuulemiset ovat olleet hyvin raskaita ja olen hyvin surullinen siitä, että saamelaisten oikeuksia vastustavien yksittäisten yhdistysten mielipiteet on nostettu samanarvoiseksi tai jopa merkittävämmäksi saamelaiskäräjien näkemyksen kanssa.
Váljagoddegullamat leat leamaš hui lossadat ja lean hui morašmielain das, ahte sápmelaččaid vuoigatvuođaid vuostálasti ovttaskas servviid oaivilat leat bajiduvvon seammaárvosažžan dehe juobe mávssolaččabun sámedikki oainnuiguin.
Tämä käy valitettavan hyvin ilmi maa- ja metsätalousvaliokunnan ja työelämä- ja tasa-arvovaliokunnan lausunnoista saamelaiskäräjälaiksi.
Dát vuhtto šállošahtti bures sihke eanan- ja meahccedoallováljagotti ja bargoeallima- ja dásseárvováljagotti cealkámušain sámediggeláhkan.
Sekä saamelaiskäräjälain uudistuksen yhteydessä että Ilo 169-sopimuksen ratifioinnin valiokuntakuulemisissa on tuotu esille Näkkälän paliskunnan jako, millä ei ole mitään tekemistä kummankaan lakihankkeen kanssa, ja kuulemani mukaan valiokunnille on esitetty myös minun sukuyhteyksiäni sukukaavioilla.
Sihke sámediggelága ođasnuhttima olis ja Ilo 169-soahpamuša ratifiserema váljagoddegullamiin lea bukton ovdan Näkkela bálgesa juohkin, mas ii leat mihkkege dahkamušaid goapppainge láhkafidnuin, ja váljagottiide leat gul ovdanbuktojuvvon maid mu sohkaoktavuođat sohkalávaiguin.
Olen hyvin huolestunut yhteiskunnan jäsenenä siitä, millaisia tietoja ja ns. asiantuntijoita valiokunnat käyttävät valiokuntien päätöksenteossa.
Lean hui fuolas servodaga osolažžan das, makkár dieđuid ja ng. áššedovdiid váljagottit atnet váljagottiid mearrádusdahkamis.
On puhuttu pitkään, että valiokuntien kokouksien tulisi olla avoimia.
Guhká lea hubmojuvvon das, ahte váljagottiid čoakkámat galggale leat rahpasat.
Olen siirtynyt kannattamaan tätä ajatusta lainvalmistelua koskevien kuulemisten osalta.
Lean guottihišgoahtán dán jurdaga gullamiid olis, mat gusket láhkaválmmaštallama.
Luonnollisesti kaikissa ulko- ja turvallispoliittisissa asioissa kokoukset ja kuulemiset eivät voi olla avoimia.
Diehttelas buot olgo- ja dorvvolašvuohtapolitihkalaš áššiin čoakkámat ja gullamat eai sáhte leat rahpasat.
Mielestäni on hyvin tärkeää, että suuri yleisö saa tietää mitä tahoja eduskunnan valiokunnan kuulevat ja millaisiin faktoihin kuultavien tahojen esitykset pohjautuvat.
Mu mielas lea hui dehálaš, ahte stuora álbmot oažžu diehtit makkár beliid riikkabeivviid váljagottit gullet ja makkár duohtaáššiide vuođđuduvvet gullanvuloš beliid ovdanbuktojumit.
Kuultavat tahot kertovat myös siitä arvomaailmasta, mikä valiokunnan jäsenillä on.
Gullanvuloš bealit muitalit maid dan árvomáilmmis, mii váljagotti lahtuin lea.
Kuten edellisestäkin voidaan päätellä viime vuonna saatiin eduskuntaan kaksi saamelaisille tärkeää hallituksen lakiesitystä, saamelaiskäräjälaki ja ILO 169-sopimuksen ratifiointi.
Dego ovddabealdenai sáhttá árvvoštallat, diibmá riikkabeivviide ovdáne guokte sápmelaččaide dehálaš ráđđehusa láhkaevttohusa, sámediggeláhka ja Ilo 169-soahpamuša ratifiseren.
Näiden valmisteltu vaati paljon töitä.
Dáid válmmaštallan barggahii hui olu sámedikkinai.
Saamelaiskäräjät sai myös päättää, viedäänkö kyseiset lakihankkeet eduskuntaan vai ei.
Sámediggi beasai maid mearridit, ovdánitgo namuhuvvon láhkafidnut riikkabeivviide vai eai.
Saamelaiskäräjillä oli ensimmäistä kertaa aito mahdollisuus päättää saamelaisten oikeusaseman kehittymisestä.
Sámedikkis lei vuosttaš geardde albma vejolašvuohta mearridit sápmelaččaid riektesajádaga gárganeamis.
Kaivoslain toimeenpanon osalta tilanne on myös muuttunut.
Ruvkelága olláhuhttima buohta dilli lea rievdan.
Korkein hallinto-oikeus (KHO) linjasi kaivoslain soveltamisesta saamelaisten kotiseutualueella.
Alimus hálddahusriekti (AHR) linnjii ruvkelága guoskadeamis sámiid ruovttuguovllus.
KHO hyväksyi saamelaiskäräjien tekemät valitukset hallinto-oikeuteen ja totesi, että kaivosviranomainen, Tukes, ei ollut selvittänyt luvan mukaisen toiminnan vaikutuksia saamelaiskulttuurille.
AHR dohkkehii sámedikki váidalusaid hálddahusriektái ja celkkii, ahte ruvkeeiseváldi, dorvvolašvuohta- ja kemikálavirgelágadus (suomagiel. Tukes), ii lean lean čielggadan lobi mield váikkuhusaid sámi kultuvrii.
Saamelaiskäräjät on neuvotellut työ- ja elinkeinoministeriön kanssa miten KHO:n päätös tulee huomioida kaivosviranomaisen tulosohjauksessa.
Sámediggi lea ráđđádallan bargo- ja ealáhusministeriijain mot AHR:a mearrádus galgá váldojuvvot vuhtii ruvkeeiseválddi boađusstivremis.
Kansainvälisellä tasolla saamelaisten oikeudet olivat myös esillä.
Riikkaidgaskasaš dásis sámiid rievttit ledje maid ovdan.
YK:n taloudellisia, sosiaalisia ja sivistyksellisiä (TSS) asioita koskeva komitea antoi Suomelle suositukset parantaa saamelaisten asemaa.
ON:a ekonomalaš, sosiála ja kultuvrralaš áššiid komitea (ESK) attii Supmii ávžžuhusaid buoridit sapmelaččaid dili.
Myös naisten syrjintää käsittelevä komitea antoi Suomelle suosituksia mm. saamelaisnaisten aseman parantamiseksi.
Maiddái komitea, mii gieđahallá nissonolbmuid vealaheami, attii Supmii ávžžuhusaid ee. sámi nissoniid dili buorideami várás.
Euroopan neuvosto järjesti ensimmäisen yhtä kansaa käsittelevän seminaarin, joka koski siis saamelaisia.
Eurohpá ráđđi lágidii vuosttaš geardde seminára, mii gieđahalai ovtta álbmoga, fáddán lei sápmelaččaid dilli.
Seminaari oli aivan uudenlainen tapa tuoda Euroopan neuvostoa lähemmäs ruohonjuuritasoa.
Seminára lei aivve ođđalágán vuohki buktit ovdan Eurohpá ráđi lagabui rásseruohtasdási.
Seminaari toi Euroopan neuvostolle tietoa saamelaisista, saamelaisille tietoa Euroopan neuvostosta ja uskoakseni myös kansainvälisesti ja sisäpoliittisestikin.
Seminára buvttii Eurohpá ráđđái dieđu sápmelaččain, sápmelaččaide dieđu Eurohpá ráđis ja diehttelas maid riikkaidgaskasaččat ja sispolitihkalaččatnai.