pere/sami_parallel huggingface dataset:
Saamenkielisen sanastotyön ja uudissanojen kehittämisen mahdollisuuksia vahvistetaan, erityisesti kieliteknologian avulla.
Sámegielat sátnerádjobarggu ja ođđasániid ovddideami vejolašvuođat nannejuvvojit, earenoamážit giellateknologiijain.
o Inarin- ja koltansaamen asemaa parannetaan tasa-arvoiseksi kieleksi koulutuksessa, tutkinnoissa, saamelaiskäräjien toiminnassa ja julkisessa elämässä pohjoissaamen rinnalle.
sámedikki doaimmas ja almmolaš eallimis davvisámegiela báldii.
Saamenkielen toimistoon perustetaan kolme uutta kääntäjän virkaa, inarin-, koltan- ja pohjoissaamen kielille.
Sámegiela doaimmahahkii ásahuvvo golbma ođđa jorgaleaddji virggi anáraš-, nuortalaš- ja davvisámegielaide.
o Saamelaiselle kieltä elvyttävälle kielipesä- ja kerhotoiminnalle laaditaan yhtenäiset kriteerit ja kielipesäsuunnitelmat saamelaiskäräjien johdolla.
o Sámegiela ealáskahtti giellabeasse- ja searvedoibmii ráhkaduvvojit oktasaš kriterat ja giellabeasseplánat sámedikki jođiheami vuolde.
o Kieltä elvyttävää kielipesätoimintaa järjestetään jokaisessa saamelaisten kotiseutualueen kunnassa ja saamelaisten kotiseutualueen ulkopuolella.
o Giela ealáskahtti giellabeassedoaibma ordnejuvvo guđege sámiid ruovttuguovllu gielddas ja sámiid ruovttuguovllu olggobealde.
o Kielineuvoston alaisuuteen luodaan määräraha, jolla tuetaan aikuisen saamelaisväestön suullisen ja / tai kirjallisen saamen kielen taidon hankintaa.
o Giellaráđi vuollái ásahuvvo mearreruhta, mainna doarjut rávesolbmuid njálmmálaš ja/dahje
3.3.3 Saamelaislasten ja - nuorten aseman kehittäminen
3.3.3 Sámemánáid ja - nuoraid sajádaga ovddideapmi
o Saamelaiskäräjien nuorisoneuvoston alaisuuteen on perustettu saamelainen nuorisomääräraha.
o Sámedikki nuoraidráđi vuollái lea vuođđuduvvon sápmelaš nuoraidmearreruhta.
o Nuorisoneuvoston alaisuuteen perustetaan Ofelaš-hanke, jolle taataan riittävät resurssit saamelaisella nuorisomäärärahalla.
o Nuoraidráđi vuollái álggahuvvo Ofelaš-fidnu, masa dáhkiduvvojit doarvái resurssat nuoraidmearreruđain.
o Saamelaislasten- ja nuorten tarpeet huomioidaan saamelaiskäräjien kaikessa toiminnassa. o Saamelaiskäräjien nuorisoneuvoston tosiasialliset vaikutusmahdollisuudet turvataan ja nuorisoneuvoston toimintaa ja tunnettavuutta kehitetään saamelaisnuorten aseman asiantuntijaelimeksi.
o Sámemánáid- ja nuoraid dárbbut váldojuvvojit vuhtii sámedikki buot doaimmain o Sámedikki nuoraidráđi duođalaš váikkuhanvejolašvuođat dorvvastuvvojit ja nuoraidráđi doaibma ja dovddusvuohta ovddiduvvo sámenuoraid dili áššedovdiorgánan.
o Saamenkielistä ja saamelaiskulttuurinmukaista
o Sámegielat ja - kulturmieldásaš searve- ja astoáiggedoaibma ovddiduvvo ja dorjojuvvo
Kuva: Petra Biret Magga-Vars kerho- ja vapaa-ajantoi-
Govva: Petra Biret Magga-Vars
o Luodaan edellytykset sille, että saamelaisnuoret
o Ráhkaduvvojit vejolašvuođat dasa, ahte sámenuorat sáhttet báhcit sámiid ruovttuguvlui.
o Saamelaisesta lastenkulttuurikeskuksesta MÁNNU:sta luodaan osa saamelaiskäräjien pysyvää toimintaa ja toiminnalle on riittävät resurssit.
o Sámemánáid kulturguovddážis MÁNNUs dahkko oassi sámedikki bissovaš doaimma ja doibmii leat doarvái resurssat.
Toimintaa lisätään ja kehitetään saamelaisten kotiseutualueella ja ulotetaan keskuksen toimintaa myös saamelaisten kotiseutualueen ulkopuolelle.
Doaibma lasihuvvo ja ovddiduvvo sámiid ruovttuguovllus ja guovddáža doaibma olahuvvo sámiid ruovttuguovllu olggobeallái
3.3.4 Saamenkielisten sosiaali- ja terveyspalvelujen kehittäminen
3.3.4 Sámegielat sosiála- ja dearvvašvuohtabálvalusaid ovddideapmi
MÁNNU pyrkii toiminnallaan vahvistamaan saamelaislasten- ja nuorten identiteettiä.
MÁNNU viggá doaimmainis doarjut sámemánáid ja - nuoraid identitehta ovdáneami.
Käytännön yhteistyötahoina toimivat pääsääntöisesti koulut, päiväkodit ja kielipesät, joiden kautta projektin kohderyhmä, saamelaisalueen alle 18 – vuotiaat saamelaislapset ja nuoret, tavoitetaan vaivattomasti.
Ovttasbargin doibmet váldoáššis skuvllat, beaiveruovttut ja giellabeasit, maid bokte prošeavtta ulbmiljoavku, sámeguovllu vuollái 18 jahkásaš sámemánát ja nuorat juksojit njuovžilit..
Toiminnallaan MÁNNU edistää saamelaisen perinteisen tiedon siirtymistä nuoremmille sukupolville.
Doaimmain MÁNNU ovddida sámi árbevirolaš dieđu sirdáseami nuorat sohkabuolvvaide.
Kulttuurin tuntemus tukee lasten ja nuorten saamelaisidentiteetin vahvistumista, joka on edellytys saamen kielen - kulttuurin säilymiselle o Saamenkielisten sosiaali- ja terveyspalvelujen tuottamiseen varatun määrärahan myöntämisestä säädetään lailla, määrärahaa on nostettu saamelaiskäräjien taloussuunnitelman mukaisesti ja rahoitus myönnetään saamelaisten itsemääräämisoikeuden mukaisesti saamelaiskäräjien toimiessa valtionapuviranomaisena.
Kultuvrra dovdamuš veahkeha mánáid ja nuoraid sámeidentitehta nanosmuvvama, mii lea eaktun sámekultuvrra seailumii ja o Sámegielat sosiála- ja dearvvašvuohtabálvalusaid buvttadeapmái várrejuvvon mearreruđa mieđiheamis heivehuvvo lágain, mearreruhta lea bajiduvvon sámedikki ekonomiijaplána mielde ja ruhtadeapmi mieđihuvvo sápmelaččaid iešmearridanvuoigatvuođa mielde go sámediggi doaibmá stáhtaveahkkeeiseváldin.
Määrärahan myöntämiselle laaditaan vaalikausittainen suunnitelma.
Mearreruđa mieđiheapmái ráhkaduvvo válgabadjeguovdasaš plána.
o Edunvalvonnassa ja saamelaiskäräjien omassa toiminnassa luodaan edellytykset koko saamelaisväestön laadukkaille, saamenkielisille ja saamelaiskulttuurinmukaisille sosiaali- ja terveyspalveluille.
o Ovddugohcimis ja sámedikki iežas doaimmas ráhkaduvvojit vejolašvuođat olles sámeálbmoga alladássásaš, sámegielat ja sámekulturmieldásaš sosiála- ja dearvvašvuođabálvalusaide.
Yhteistyötä saamelaisten kotiseutualueen kuntien ja palveluntuottajien kanssa saamenkielisten sosiaali- ja terveyspalvelujen parantamiseksi jatketaan tehokkaasti ja vaikuttavasti.
Ovttasbargu sámiid ruovttuguovllu gielddaiguin ja bálvalusaid buvttadeaddjiiguin jotkojuvvo beaktilit ja váikkuhanfámolaččat buoridan dihte sámegielat sosiála- ja dearvvašvuođabálvalusaid.
o Vaikutetaan aktiivisesti, tehokkaasti ja vaikuttavasti sosiaali- ja terveyshuollon lainsäädännön ja hallinnon kehittämiseen.
o Váikkuhuvvo aktiivvalaččat, beaktilit ja váikkuhanfámolaččat sosiála- ja dearvvašvuođafuolahusa láhkaásaheami ja hálddahusa ovddideapmái.
o Luodaan edellytykset saamelaisten perinteisten elinkeinojen harjoittajien työterveyshuollolle, sijaisavulle ja toimeentulolle.
o Ráhkaduvvojit vejolašvuođat sápmelaš árbevirolaš ealáhusaid hárjeheaddjiid
o Tuetaan saamenkielisten sosiaali- ja terveyspalvelujen kehittämistä raja-alueyhteistyöllä.
o Dorjojuvvo sámegielat sosiála- ja dearvvašvuođabálvalusaid ovddideapmi rádjeguovloovttasbargguin.
o Pohjois-Suomen sosiaalialan osaamiskeskuksen, saamelaisyksikön toimintaedellytyksiä vahvistetaan.
o Davvi-Suoma sosiálasuorggi máhttinguovddáža sápmelašovttadaga doaibmanvejolašvuođat nannejuvvojit.
3.3.5 Saamelaisten kulttuuripalvelujen ja taide-elämän kehittäminen
3.3.5 Sámiid kulturbálvalusaid ja dáiddaeallima ovddideapmi
o Edistetään arvolisäveron laskemista saamen käsityöltä ja taiteelta 9 % saamelaiskäräjien edunvalvonnassa.
o Ovddiduvvo árvolassevearu vuolideapmi sámi duojis ja dáidagis 9 % sámedikki ovddugohcimis.
o Laaditaan saamelaiskäräjien taide- ja käsityöpoliittinen ohjelma vuoden 2012 aikana kuullen saamelaistaiteilijoita ja käsityöntekijöitä.
o Gárvvistuvvo sámedikki dáidda- ja duodjepolitihkalaš prográmma jagi 2012 áigge masa gullat sámedáiddáriid ja duojáriid.
Ohjelman laatimista varten palkataan työntekijä.
Prográmma gárvvisteami várás bálkáhuvvo bargi.
o Saamenkielisen kulttuurin edistämiseen ja saamelaisjärjestöjen toimintaan varattua määrärahaa nostetaan taloussuunnitelman mukaisesti.
o Sámegielat kultuvrra ovddideapmái ja sámeservviid doibmii várrejuvvon mearreruhta bajiduvvo ekonomiijaplána mielde.
o Uudistetaan saamelaisen kulttuurimäärärahan hakuprosessia tehokkaammaksi.
o Ođaduvvo sápmelaš kulturmearreruđa ohcanproseassa beaktileabbon.
Kulttuurilautakunta laatii saamelaiskäräjien toimintaohjelman perustalta vuodesta 2013 lähtien vuosittaiset tavoitteet saamelaiselle kulttuurimäärärahalle.
Kulturlávdegoddi gárvvista sámedikki doaibmanprográmma vuođul jagi 2013 rájes jahkásaš ulbmiliid sápmelaš kulturmearreruhtii.
o Saamelaiskäräjät edistää ja luo omalta osaltaan edellytykset sille, että Suomi ratifioi Unescon aineettoman kulttuuriperinnön suojelusopimuksen mahdollisimman pian o Tuetaan saa-melaisten kulttuuri-ilmausten säilymistä, kehittymistä ja elvyttämistä saamelaiskäräjien edunvalvonnassa ja omassa toiminnassa o Saamelaisessa kulttuurimäärärahan myöntämisessä ja edunvalvonnassa luodaan edellytykset sille, että saamenkielisen ja saamelaiskulttuurinmukaisen lasten- ja nuorten kirjallisuuden, multimediatuotannon ja muiden palvelujen määrä ja saatavuus kasvaa.
o Sámediggi ovddida ja iežas bealis ráhkada vejolašvuođaid dasa, ahte Suopma ratifisere Unesco immateriála kulturárbbi suodjalansoahpamuša jođáneamos lági mielde. o Dorjojuvvo sápmelaš kulturalbmanemiid seailun, ovdáneapmi ja ealáskahttin sámedikki ovddugohcima vuolde ja iežas doaimmas. o Sápmelaš kulturmearreruđa mieđiheamis ja ovddugohcimis ráhkaduvvojit vejolašvuođat dasa, ahte sámegielat ja sámekulturmieldásaš mánáid- ja nuoraidgirjjálašvuođa, multimediabuvttadusa ja eará bálvalusaid mearri ja oažžumuš lassána.
o Tuetaan edunvalvonnassa Saamelaismuseo Siidan kehittymistä, resursointia ja tehtävien siirtämistä Museovirastolta Siidalle.
o Dorjojuvvo ovddugohcimis Sámemusea Siidda ovdáneapmi, resurssaidjuohkin ja bargguid sirdin Museovirastos Siidii.
o Luodaan edellytykset kolttakulttuurikeskuksen perustamiselle Sevettijärvelle yhteistyössä kolttien kyläkokouksen kanssa ja tuetaan keskuksen toimintaa ja vaikuttavuutta luomalla saamelaiskäräjien omia toimintoja keskuksen yhteyteen.
o Ráhkaduvvojit vejolašvuođat nuortalaškulturguovddáža vuođđudeami várás Čeavetjávrái ovttasbarggus nuortalaččaid siidačoahkkimiin ja dorjojuvvo guovddáža doaibma ja váikkuhannávccat lágidemiin
Saamelaiskulttuurissa perinteinen kulttuuri-ilmaus tarkoittaa joikumusiikkia, saamen käsityötä, saamelaistaidetta, kertomaperinnettä ja myyttejä, kirjallisuutta, saamenkielisiä paikannimiä sekä saamelaista rakennusperinnettä (mm. kodat, kammit, erityyppiset aitat).
Sámi kultuvrras árbevirolaš kulturalbmaneapmi oaivvilda luođi, sámi duoji, sámi dáidaga, muitalanárbevieru ja myhtaid, girjjálašvuođa, sámegielat báikenamaid ja sápmelaš huksenárbi (ee. goađit, gámmet, iešguđetlágan áittit).
Lisäksi saamelaiseen muinaisuskoon kuuluva uhraaminen seidoille on kulttuuri-ilmaus.
Dan lassin dološ oskui gullan oaffaruššan siiddiide lea kulturalbmaneapmi.
Uudemmat kulttuuriilmaukset tarkoittavat modernia saamelaismusiikkia, teatteria ja elokuvataidetta
Ođđasut kulturalbmaneamit dárkkuhit modearna sámemusihka, teáhtera ja filbmadáidaga.
toteudu, koska saamelaisten o Luodaan edellytyksiä saamenkielisen sanomalehdistön ja verkkomedian kehittymiselle.
toteudu, koska saamelaisten sámedikki iežas doaimmaid guovddáža oktavuhtii. o Lágiduvvojit vejolašvuođat sámegielat aviissaid ja neahttamedia ovdáneapmái.
o Luodaan edellytykset saamenkielisen ohjelmatarjonnan lisääntymiselle radiossa ja TV:ssä, erityisenä painopisteenä saamenkielisen ja kulttuurinmukaisen lasten- ja nuortenohjelmien merkittävä lisääntyminen sekä saamelaisradion kuuluvuusalueen laajentamiselle kaupunkeihin palvelemaan suurempaa osaa saamelaisista.
o Lágiduvvojit vejolašvuođat sámegielat prográmmafálaldaga lasiheapmái radios ja TV:s, earenoamáš deaddočuokkisin dat, ahte sámegielat ja - kulturmieldásaš mánáid- ja nuoraidprográmmat lassánit ja sámeradio guláhatguovlu viidu gávpogiidda bálvalit stuorát oasi sámiin.
Vaikutetaan tehokkaasti ja vaikuttavasti Yleisradion saamenkielisten palvelujen rahoituksen lisäämiseen.
Váikkuhuvvo beaktilit ja váikkuhanfámolaččat Yleisradio sámegielat bálvalusaid ruhtadeami lasiheapmái.
o Saamelaiskäräjät tukee saamelaiskulttuuri Sajoksen saamelaiskulttuuripalvelujen kehittymistä ja järjestää saamelaisia kulttuuripalveluita myös muissa saamelaisten kotiseutualueen kunnissa ja kotiseutualueen ulkopuolella.
o Sámediggi duvdá sámekulturguovddáš Sajosa sámekulturbálvalusaid ovdáneami ja ordne sápmelaš kulturbálvalusaid maiddái eará sámiid ruovttuguovllu gielddain ja ruovttuguovllu olggobealde.
o Sajoksen aseman vahvistaminen, kehittäminen ja tunnetuksi tekeminen saamelaisten vireänä ja omaehtoisena toimintakeskuksena sekä elävänä ja monipuolisena tapahtumatalona. o Sajoksen johtamis- ja markkinointi- sekä sen vakituisten Kuva: Anni Näkkäläjärvi toimijoiden välisen yhteistoimintamallin suunnittelu ja sovitun mallin toimeenpano ja kehittäminen ja yhteistoimintamallin toiminta- ja henkilöstöresurssien turvaaminen.
o Sajosa sajádaga nannen, ovddideapmi ja dovddusin dahkan sápmelaččaid virkkos ja iehčanas doaibmaguovddážin ja eallinfámolaš ja máŋggabealat dáhpáhusdállun o Sajosa jođihan- ja márkanastin- sihke dan fásta doaibmiid gaskasaš ovttasbargomálle plánen ja Govva: Anni Näkkäläjärvi sohppojuvvon málle ollašuhttin ja ovddideapmi ja ovttasbargomálle doaibman- ja bargoveahkaresurssaid dorvvasteapmi.
o Alkuperäiskansojen elokuvakeskuksen toimintaa jatketaan ja kehitetään ja sen toimintaa ulotetaan myös saamelaisten kotiseutualueen ulkopuolelle.
o Eamiálbmogiid filbmaguovddáža doaimma jotket ja ovddidit ja dan doaibma olahuvvo maiddái sámiid ruovttuguovllu olggobeallái.
o Saamelaismusiikkikeskuksen toimintaa jatketaan ja kehitetään.
o Sámemusihkkaguovddáža doaimma jotket ja ovddidit.
o Yhteistyötä tehdään evankelis-luterilaisen kirkon ja ortodoksisen kirkon kanssa saamenkielisten palvelujen parantamiseksi.
o Dahkko ovttasbargu evangelalaš-luteralaš girkuin ja ortodoksalaš girkkuin buoridan dihte sámegielat bálvalusaid.
Tehdään yhteistyötä myös elämänkatsomuksellisten järjestöjen kanssa.
Dahkko ovttasbargu maiddái eallinoinnolaš servviiguin.
3.3.6 Saamelaisopetuksen ja korkeakoulutuksen kehittäminen
3.3.6 Sámeoahpahusa ja alit oahpahusa ovddideapmi
o Saamelaisen oppimateriaalin valmistamiseksi osoitettua määrärahaa korotetaan saamelaiskäräjien esitysten mukaisesti.
o Sápmelaš oahppamateriála buvttadeami várás čujuhuvvon mearreruhta bajiduvvo sámedikki evttohusaid mielde.
Inarin- ja koltansaamenkielisten oppimateriaalien määrää lisätään merkittävästi.
Anáraš- ja nuortalašgielat oahppamateriála mearri lasihuvvo dovdomassii.
o Saamen kielen ja saamenkielistä perusopetusta varten valmistetaan saamelaisen kulttuurin huomioon ottavat Saamelaisopetuksen opetussuunnitelman perusteet, jonka avulla opetuksen sisältöjä ja tuntijakoja yhtenäistetään ja suunnitelmallinen kielen elvyttäminen opetuksen avulla tehdään mahdolliseksi.
o Sámegiela ja sámegielat vuođđooahpahusa várás ráhkaduvvo Sámeoahpahusa oahppoplána vuođuštusat, mii váldá vuhtii sámekultuvrra ja mainna oahpahusa sisdoallu ja diibmojuohku dahkko oktilažžan ja ulbmillaš giela ealáskahttin oahpahusain dahkko vejolažžan.
o Utsjoen saamelaislukion säilymistä tuetaan ja luodaan edellytykset saamelaislukion toiminnan kehittymiselle.
o Ohcejoga sámelogahaga seailuma dorjojuvvo ja lágiduvvojit vejolašvuođat sámelogahaga doaimma ovdáneapmái.
Luodaan edellytykset saamenkieliselle opetukselle lukiossa ja saamenkielisen ylioppilaskokeiden suorittamiselle.
Lágiduvvojit vejolašvuođat sámegielat oahpahussii logahagain ja sámegielat studeantačállosiid čađaheapmái.
o Kehitetään yhteistyössä eri oppilaitosten kanssa kieltä elvyttävän toiminnan opetusta ja erityispedagogiikkaa.
o Ovddiduvvo ovttas eará oahppolágádusaiguin giellaealáskahttindoaimma oahpahusa ja sierrapedagogihka.
o Edistetään SPN:n saamelaisyliopistohanketta, jotta saamelaisnuoret voivat saada korkeakokoilutusta saamelaisten kotiseutualueella.
o Ovddiduvvo SPR:a sámi universitehtaprošeakta, man bokte sámenuorat sáhttet oažžut allaskuvlaoahpu sámiid ruovttuguovllus.
o Saamelaiskäräjille perustetaan saamelaisopetuksen kehittämis- ja resurssikeskus, joka palvelee ja avustaa koulutuksen järjestäjiä saamen kielen ja saamenkielisen opetuksen kehittämisessä.
o Sámediggái ásahuvvo sámeoahpahusa ovddidan- ja resursaguovddáš, mii bálvala ja veahkeha skuvlejumi ordnejeaddjiid sámegiela ja sámegielat oahpahusa ovddideamis.
Saamelaiskäräjille osoitetaan varoja opetusta tukevan tiedotuksen ja pedagogisen neuvonnan hoitamiseen ja saamelaisopetuksen valtakunnallisena kehittäjänä ja koordinaattorina toimimiseen.
Sámediggái čujuhuvvo ruhtadeapmi dieđiheami ja pedagogalaš ráđđeaddima dikšumii ja doibmii sámeoahpahusa riikkadási ovddideaddjin ja koordináhtorin.
o Saamen kielen ja saamenkielisen opetuksen erityisrahoitus (L 29.12.2009/1705, 45 § 1 mom.)
o Sámegiela ja sámegielat oahpahusa sierraruhtadeapmi (L 29.12.2009/1705, 45 § 1 mom.)
laajennetaan koskemaan myös niitä saamelaisten kotiseutualueen ulkopuolisia kuntia, joissa on huomattava saamelaisväestö.
viiddiduvvo guoskat maiddái daid sámiid ruovttuguovllu olggobeale gielddaid, main orru fuomášahtti sápmelaš álbmot.
Mahdollistetaan kokoaikaisten saamen kielen opettajan virkojen perustamisen myös kotiseutualueen ulkopuolelle.
Dahkko vejolažžan ollesáigásaš sámegiela oahpaheaddjivirggiid ásaheapmi maiddái ruovttuguovllu olggobeallái.
o Luodaan edellytyksiä saamenkielisten aineen- ja luokanopettajien koulutuksen, täydennyskoulutuksen ja muuntokoulutuksen lisäämiselle.
o Lágiduvvojit vejolašvuođat sámegielat ávnnas- ja luohkáoahpaheaddjiskuvlejupmái, dievasmahttinskuvlejumi ja nuppástusskuvlejumi lasiheapmái.
Saamelaista opettajakoulutusta kehitetään siten, että siinä otetaan huomioon saamelaisopetuksen erityistarpeet, saamelaiskulttuurinmukaisuus, saamelaisten perinteinen tieto sekä kaksikielisyys- ja kaksikulttuurisuuspedagogiikka.
Sápmelaš oahpaheaddjiskuvlejupmi ovddiduvvo dan láhkai, ahte das váldo vuhtii sámeoahpahusa sierradárbbut, sámekultuvra, sápmelaččaid árbevirolaš diehtu ja guovttegielat- ja guovttekultuvrralašpedagogihka.
o Käynnistetään saamelaisopetuksen arviointihanke.
o Álggahuvvo sámeoahpahusa árvvoštallanfidnu.
3.3.7 Saamelaisen parlamentaarisen neuvoston toiminnan kehittäminen
3.3.7 Sámi parlamentáralaš ráđi doaimma ovddideapmi
o SPN:lle on delegoitu julkisen vallan tehtäviä pohjoismaisessa saamelaissopimuksessa.
o SPR:i leat delegerejuvvon almmolaš válddi doaimmat davviriikkalaš sámesoahpamušas.
Suhde saamelaiskäräjien toimintaan on määritetty saamelaiskäräjien työjärjestyksessä.
Gaskavuohta sámedikki doibmii leat meroštallojuvvon sámedikki bargoortnegis.
SPN huolehtii ja johtaa saamelaisten kansainvälisestä edustamisesta.
SPR fuolaha ja jođiha sápmelaččaid riikkaidgaskasaš ovddasteami.
o SPN edistää ja seuraa toiminnassaan Kirkkoniemen kolmannen saamelaisparlamentaarikkojen julistuksen toteutumista o SPN:n edistää ja seuraa YK:n alkuperäiskansaraportoija James Anayan saamelaisväestön tilaa Suomessa, Ruotsissa, Norjassa ja Venäjällä käsitelleiden raporttien suositusten toteutumista.
o SPR ovddida ja čuovvu doaimmastis Girkonjárgga goalmmát sámeparlamentarihkkáriid julggaštusa ollašuvvama. o SPR ovddida ja čuovvu ON eamiálbmotraportevrra James Anaya raporttaid ávžžuhusaid ollašuvvama sámeálbmoga dilis Suomas, Ruoŧas, Norggas ja Ruoššas.
o Suomen saamelaiskäräjät osallistuu SPN:n kautta arktiseen ja Barentsin alueen yhteistyöhön, kansainväliseen ilmastopoliittiseen ja biodiversiteettipäätöksentekoon, WIPO:n toimintaan, pohjoisen ulottavuuden ja pohjoismaiseen yhteistyöhön sekä alkuperäiskansayhteistyöhön YK:ssä tehokkaasti ja vaikuttaen.
o Suoma sámediggi oassálastá SPR:a bokte arktalaš ja Barentsguovllu ovttasbargui, riikkaidgaskasaš dálkkádatpolitihkalaš ja biodiversitehtamearrádusdahkamii, WIPO doibmii, davviguovllu ja davviriikkalaš ovttasbargui ja eamiálbmogiid ovttasbargui ON:s beaktilit ja váikkuhanfámolaččat.
o SPN:llä pysyvä sihteeristö ja oma budjetti vuoteen 2015 mennessä.
o SPR:s lea fásta čállingoddi ja iežas bušeahtta jagi 2015 rádjai.
Suomen saamelaiskäräjille on turvattu resurssit osallistua täyspainoisesti SPN:n toimintaan.
dorvvastuvvon resurssat oassálastit dievasmearálaččat SPR:a doibmii.
o SPN:n alaisuudessa toimii nuorisolautakunta sekä tarvittava määrä muita lautakuntia SPN:n tehtävien tehokasta hoitamista varten.
o SPR:a vuollásažžan doaibmá nuoraidlávdegoddi ja dárbbašlaš mearri eará lávdegottit vai SPR:a barggut dikšojuvvošedje beaktilit.
010-030 HENKILÖSTÖN PALKAT (sis. myös palkan sivukulut)
010-030 BARGIID BÁLKKÁT (sisttisdoallá maiddái bálkká lavttagoluid)
Yleinen toimisto
Guovddášdoaimmahat
Nykyinen henkilöstö
Dálá bargit
0101 Puheenjohtaja 89.000,- 92.000,- 100.000,- 0102 Hallintopäällikkö 71.000,- 73.000,- 75.000,- 0103 Lakimiessihteeri 70.000,- 72.000,- 74.000,- 0104 Kulttuurisihteeri 50.000,- 51.000,- 52.000,- 0105 Sosiaali- ja terveyssihteeri 56.000,- 58.000,- 59.000,- 0106 Taloussihteeri 54.000,- 55.000,- 56.000,- 0107 Hallintosihteeri 42.000,- 43.000,- 44.000,- 0108 Toimistosihteeri 40.000,- 41.000,- 42.000,- 0109 Puheenjohtajan avustaja 52.000,- 53.000,- 54.000,- 524.000,- 538.000,- 556.000,-
0101 Ságadoalli 89.000,- 92.000,- 100.000,- 0102 Hálddahushoavda 71.000,- 73.000,- 75.000,- 0103 Láhkačálli 70.000,- 72.000,- 74.000,- 0104 Kulturčálli 50.000,- 51.000,- 52.000,- 0105 Sosiála- ja dearvvašvuohtačálli 56.000,- 58.000,- 59.000,- 0106 Ekonomiijačálli 54.000,- 55.000,- 56.000,- 0107 Hálddahusčálli 42.000,- 43.000,- 44.000,- 0108 Doaimmahatčálli 40.000,- 41.000,- 42.000,- 0109 Ságadoalli veahkki 52.000,- 53.000,- 54.000,- 524.000,- 538.000,- 556.000,-
Suunnitellut uudet virat (nimikkeet alustavia)
Plánejuvvon ođđa virggit (álgonamahusat)
0110 I varapuheenjohtaja 80.000,- 82.000,- 84.000,- 0111 II varapuheenjohtaja 40.000,- 42.000,- 43.000,- 0112 Kaivosasiain sihteeri 56.000,- 58.000,- 59.000,- 0113 Ympäristösihteeri 56.000,- 58.000,- 59.000,- 0114 Elinkeinosihteeri 56.000,- 58.000,- 59.000,- 0115 Kansainvälisten asiain sihteeri 56.000,- 58.000,- 59.000,- 0116 Tiedottaja 53.000,- 54.000,- 55.000,- 0117 Esittelijä (saam. alueen ulkopuoliset asiat) 56.000,- 58.000,- 59.000,- 0118 Toimistosihteeri 40.000,- 41.000,- 42.000,- 493.000,- 509.000,- 519.000,-
0110 I várreságadoalli 80.000,- 82.000,- 84.000,- 0111 II várreságadoalli 40.000,- 42.000,- 43.000,- 0112 Ruvkeáššiid čálli 56.000,- 58.000,- 59.000,- 0113 Birasčálli 56.000,- 58.000,- 59.000,- 0114 Ealáhusčálli 56.000,- 58.000,- 59.000,- 0115 Riikkaidgaskasaš áššiid čálli 56.000,- 58.000,- 59.000,- 0116 Dieđiheaddji 53.000,- 54.000,- 55.000,- 0117 Áššemeannudeaddji (sámeguovllu olggobeale áššit) 56.000,- 58.000,- 59.000,- 0118 Doaimmahatčálli 40.000,- 41.000,- 42.000,- 493.000,- 509.000,- 519.000,-
Saamen kielen toimisto
Sámegiela doaimmahat
0210 Saamen kieliturvasihteeri 67.000,- 69.000,- 71.000,- 0211 Saamen kieliasiain sihteeri 53.000,- 54.000,- 55.000,- 0212 I Kielenkääntäjä (ps) 57.000,- 58.000,- 59.000,- 0213 II Kielenkääntäjä (ps) 54.000,- 55.000,- 56.000,- 0214 III Kielenkääntäjä (ps) 56.000,- 57.000,- 58.000,- 0215 IV Kielenkääntäjä (ps) 53.000,- 54.000,- 55.000,-
0210 Gielladorvočálli 67.000,- 69.000,- 71.000,- 0211 Sámi giellaáššiid čálli 53.000,- 54.000,- 55.000,- 0212 I Giellajorgaleaddji (ds) 57.000,- 58.000,- 59.000,- 0213 II Giellajorgaleaddji (ds) 54.000,- 55.000,- 56.000,- 0214 III Giellajorgaleaddji (ds) 56.000,- 57.000,- 58.000,- 0215 IV Giellajorgaleaddji (ds) 53.000,- 54.000,- 55.000,-
0216 Kielenkääntäjä (is) 52.000,- 53.000,- 54.000,- 0217 Kielenkääntäjä (ks) 52.000,- 53.000,- 54.000,- 444.000,- 453.000,- 462.000,-
0216 Giellajorgaleaddji (ag) 52.000,- 53.000,- 54.000,- 0217 Giellajorgaleaddji (ng) 52.000,- 53.000,- 54.000,- 444.000,- 453.000,- 462.000,-
0218 Kielenkääntäjä (ps) 54.000,- 55.000,- 56.000,- 0219 Kielenkääntäjä (is) 54.000,- 55.000,- 56.000,- 0120 Kielenkääntäjä (ks) 54.000,- 55.000,- 56.000,- 162.000,- 165.000,- 168.000,-
0218 Giellajorgaleaddji (ds) 54.000,- 55.000,- 56.000,- 0219 Giellajorgaleaddji (ag) 54.000,- 55.000,- 56.000,- 0120 Giellajorgaleaddji (ng) 54.000,- 55.000,- 56.000,- 162.000,- 165.000,- 168.000,-
Koulutus- ja oppimateriaalitoimisto
Skuvlen- ja oahppamateriáladoaimmahat
0311 Koulutussihteeri 68.000,- 70.000,- 72.000,- 0312 Oppimateriaalisihteeri 60.000,- 61.000,- 63.000,- 0313 Oppimateriaalisuunnittelija 50.000,- 51.000,- 52.000,- 0314 Toimistosihteeri 42.000,- 43.000,- 44.000,- 220.000,- 225.000,- 231.000,-
0311 Skuvlenčálli 68.000,- 70.000,- 72.000,- 0312 Oahppamateriálačálli 60.000,- 61.000,- 63.000,- 0313 Oahppamateriálaplánejeaddji 50.000,- 51.000,- 52.000,- 0314 Doaimmahatčálli 42.000,- 43.000,- 44.000,- 220.000,- 225.000,- 231.000,-
0315 Koulutussuunnittelija 52.000,- 53.000,- 54.000,- 0316 Oppimateriaalityöntekijä (is) 50.000,- 51.000,- 52.000,- 0317 Oppimateriaalityöntekijä (ks) 50.000,- 51.000,- 52.000,- 152.000,- 155.000,- 158.000,-
0315 Skuvlenplánejeaddji 52.000,- 53.000,- 54.000,- 0316 Oahppamateriálabargi (ag) 50.000,- 51.000,- 52.000,- 0317 Oahppamateriálabargi (ng) 50.000,- 51.000,- 52.000,- 152.000,- 155.000,- 158.000,-
051 Kokouspalkkiot 25.000,- 26.000,- 27.000,- 052 Ansionmenetyskorvaukset 17.000,- 18.000,- 19.000,- 053 Tulkkauspalkkiot 65.000,- 66.000,- 67.000,- 054 Muut palkkiot (mm. hallituksen jäs.) 40.000,- 42.000,- 44.000,- 147.000,- 152.000,- 157.000,-
051 Čoahkkinbálkkát 25.000,- 26.000,- 27.000,- 052 Dienasmassinbuhtadusat 17.000,- 18.000,- 19.000,- 053 Dulkonbálkkát 65.000,- 66.000,- 67.000,- 054 Eará bálkkát (ee. stivralahtut) 40.000,- 42.000,- 44.000,- 147.000,- 152.000,- 157.000,-
korjaus ja kunn. pito 9.000,- 11.000,- 13.000,- 064 ATK-laitteet 20.000,- 25.000,- 30.000,- 065 ATK-ohjelmistot 20.000,- 25.000,- 30.000,- 066 Muut koneet ja laitteet sekä kalusteet 15.000,- 15.000,- 15.000,- 067 Toimistotarvikkeet 13.000,- 15.000,- 17.000,-
061 Doaibmalanjaid láiggut (earret Sajosa láiggut) 18.000,- 19.000,- 20.000,- 062 Kopierenmášeniid láiggut 15.000,- 16.000,- 17.000,- 063 Mášeniid ja rusttegiid divvun ja bajásdoallan 9.000,- 11.000,- 13.000,- 064 ADG-rusttegat 20.000,- 25.000,- 30.000,- 065 ADG-prográmmat 20.000,- 25.000,- 30.000,- 066 Eará mášenat ja rusttegat sihke viessogálvvut 15.000,- 15.000,- 15.000,- 067 Doaimmahatdárbašat 13.000,- 15.000,- 17.000,-
palvelut 12.000,- 12.000,- 13.000,- 069 Tele- ja puh. palvelut 30.000,- 32.000,- 34.000,- 070 Tietoliikennemaksut 12.000,- 13.000,- 14.000,- 071 Postimaksut 7.000,- 8.000,- 9.000,- 072 Pankkien palvelumaksut 2.000,- 2.000,- 3.000,- 073 Muut tstomenot 5.000,- 5.000,- 5.000,- 178.000,- 198.000,- 220.000,-
068 Kopieren- ja čatnanbálvalusat 12.000,- 12.000,- 13.000,- 069 Tele- ja tlf. bálvalusat 30.000,- 32.000,- 34.000,- 070 Diehtojohtolatmávssut 12.000,- 13.000,- 14.000,- 071 Poastamávssut 7.000,- 8.000,- 9.000,- 072 Báŋkkuid bálvalanmávssut 2.000,- 2.000,- 3.000,- 073 Eará doaimmahatgolut 5.000,- 5.000,- 5.000,- 178.000,- 198.000,- 220.000,-
081 Saamelaiskäräjien kokous 4-5 kok.
081 Sámedikki čoahkkin 4-5 čoahk.
30.000,- 33.000,- 35.000,- 082 Hallitus 10 kok.
30.000,- 33.000,- 35.000,- 082 Stivra 10 čoahk.
25.000,- 26.000,- 27.000,- 083 Lautakunnat 5 kpl, 6-8 kok./ltk 40.000,- 42.000,- 43.000,- 084 Omat työryhmät ja seminaarit 20.000,- 22.000,- 24.000,- 085 Ulkopuoliset työryhmät 10.000,- 10.000,- 11.000,- 125.000,- 133.000,- 140.000,-
25.000,- 26.000,- 27.000,- 083 Lávdegottit 5 st., 6-8 čoahk./ldg 40.000,- 42.000,- 43.000,- 084 Iežas bargojoavkkut ja seminárat 20.000,- 22.000,- 24.000,- 085 Olggobeale bargojoavkkut 10.000,- 10.000,- 11.000,- 125.000,- 133.000,- 140.000,-
091 Sidosryhmätoiminta 120.000,- 125.000,- 130.000,- 092 Tiedotustoiminta 20.000,- 20.000,- 20.000,- 093 Koulutus 20.000,- 22.000,- 24.000,- 094 Terveyspalvelut 18.000,- 19.000,- 20.000,- 095 Ravitsemispalvelut 25.000,- 25.000,- 27.000,- 096 Painotuotteet ja lehti-ilmoitukset 25.000.- 27.000,- 30.000,- 097 Muut menot 50.000,- 52.000,- 54.000,- 278.000,- 295.000,- 315.000,-
091 Čanasjoavkodoaibma 120.000,- 125.000,- 130.000,- 092 Dieđihandoaibma 20.000,- 20.000,- 20.000,- 093 Skuvlejupmi 20.000,- 22.000,- 24.000,- 094 Dearvvašvuođabálvalusat 18.000,- 19.000,- 20.000,- 095 Biebmanbálvalusat 25.000,- 25.000,- 27.000,- 096 Preantagálvvut ja aviisaalmmuhusat 25.000.- 27.000,- 30.000,- 097 Eará golut 50.000,- 52.000,- 54.000,- 278.000,- 295.000,- 315.000,-
Nykyinen henkilöstö (määräaikaisia)
Dálá bargit (mearreáigásaččat)
0106 Sajoksen johtaja (Sakä:n osuus) 41.000,- 42.000,- 43.000,- 0107 Markkinointisihteeri 50.000,- 51.000,- 52.000,- 0108 Tuotantosihteeri 48.000,- 49.000,- 50.000,- 0109 Info-työntekijä 40.000,- 41.000,- 42.000,-
0106 Sajosa hoavda (Sámedikki ossodat) 41.000,- 42.000,- 43.000,- 0107 Márkanastinčálli 50.000,- 51.000,- 52.000,- 0108 Buvttadančálli 48.000,- 49.000,- 50.000,- 0109 Info-bargi 40.000,- 41.000,- 42.000,-
0110 Laitoshuoltaja (50 % 18.000,- 19.000,- 19.000,- 197.000,- 202.000,- 206.000,-
0110 Lágádusfuolaheaddji (50 % 18.000,- 19.000,- 19.000,- 197.000,- 202.000,- 206.000,-
0111 Sajoksen vuokrat 1.521.000,- 1.566.000,- 1.612.000,-
0111 Sajosa láiggut 1.521.000,- 1.566.000,- 1.612.000,-
0112 Muut toimintamenot 80.000,- 85.000,- 85.000,-
0112 Eará doaibmagolut 80.000,- 85.000,- 85.000,-
011 SAAMEN KIELEN YLLÄPITÄMINEN JA KEHITTÄMINEN 360.000,- 365.000,- 370.000,- (erillinen esitys OM:lle)
011 SÁMEGIELA DOALAHEAPMI JA OVDDIDEAPMI 360.000,- 365.000,- 370.000,- (sierra evttohus OM:ii)
012 EUROOPAN UNIONIN RAKENNE- RAHASTO-OHJELMAT 80.000,- 80.000,- 80.000,- (omarahoitusosuus saamelaishankkeista)
012 EUROHPA UNIOVNNA RÁHKADUS- FOANDA-PROGRÁMMAT 80.000,- 80.000,- 80.000,- (iežasruhtadanoassi sámefidnuin)
0131 Saamelaisen parlamentaarisen neuvoston toimintakulut 40.000,- 80.000,- 100.000,- 0132 Osuus saamen kielen lautakunnan toimintakuluista 100.000,- 100.000,- 100.000,- 0133 Muu kansainvälinen toiminta 30.000,- 30.000,- 30.000,- 170.000,- 210.000,- 230.000,-
0131 Sámi parlamentáralaš ráđi doaibmagolut 40.000,- 80.000,- 100.000,- 0132 Oassi sámegiela lávdegotti doaibmagoluin 100.000,- 100.000,- 100.000,- 0133 Eará riikkaidgaskasaš doaibma 30.000,- 30.000,- 30.000,- 170.000,- 210.000,- 230.000,-
015 SAAMELAINEN ELINKEINO- TOIMINTA (erillinen esitys TEM:lle) 500.000,- 500.000,- 500.000,-
015 SÁPMELAŠ EALÁHUS- DOAIBMA (sierra evttohus BEM:ii) 500.000,- 500.000,- 500.000,-
016 SAAMELAINEN NUORISO- 130.000,- 140.000,- 150.000,- NEUVOSTO (sis.
016 SÁPMELAŠ NUORAID- 130.000,- 140.000,- 150.000,- RÁĐĐI (sist.
nuorisosihteerin palkkakulut) (erillinen esitys OKM:lle)
nuoraidčálli bálkágolut) (sierra evttohus OKM:ii)
017 SAAMELAINEN NUORISO- 100.000,- 110.000,- 120.000,- MÄÄRÄRAHA (erillinen esitys OKM:lle)
017 SÁPMELAŠ NUORAID- 100.000,- 110.000,- 120.000,- MEARRERUHTA (sierra evttohus OKM:ii)
018 SAAMELAISEN KULTTUURIN TUKEMINEN (erilliset esitykset OKM:lle)
018 SÁMEKULTUVRRA DOARJUN (sierra evttohusat OKM:ii)
0181 Saamelaiskulttuurin ja - yhdistysten tukeminen (nk. saamelaiskulttuurimääräraha) 625.000,- 630.000,- 635.000,- 0182 Alkuperäiskansojen elokuvakeskus 200.000,- 210.000,- 220.000,- 0183 Saamelaismusiikkikeskus 200.000,- 210.000,- 220.000,- 0184 Saamelainen lastenkulttuurikeskus 120.000,- 125.000,- 130.000,- 1.145.000,- 1.175.000,- 1.205.000,-
0181 Sámekultuvrra ja - servviid doarjun (ng. sápmelaš kulturmearreruhta) 625.000,- 630.000,- 635.000,- 0182 Eamiálbmogiid filbmaguovddáš 200.000,- 210.000,- 220.000,- 0183 Sámemusihkkaguovddáš 200.000,- 210.000,- 220.000,- 0184 Sámi mánáidkulturguovddáš 120.000,- 125.000,- 130.000,- 1.145.000,- 1.175.000,- 1.205.000,-
019 SAAMENKIELISEN OPPIMATERIAALIN 541.000,- 545.000,- 550.000,- TUOTTAMINEN (erillinen esitys OKM:lle)
019 SÁMEGIELAT OAHPPAMATERIÁLA 541.000,- 545.000,- 550.000,- BUVTTADEAPMI (sierra evttohus OKM:ii)
020 SAAMEN KIELEN JA KULTTUURIN 1.450.000,- 1.500.000,- 1.550.000,- ELVYTYSTOIMINTA (erillinen esitys OKM:lle)
020 SÁMEGIELA JA - KULTUVRRA 1.450.000,- 1.500.000,- 1.550.000,- EALÁSKAHTTINDOAIBMA (sierra evttohus OKM:ii)
021 SAAMELAISNUORTEN TAIDE- 30.000,- 32.000,- 33.000,- TAPAHTUMA (erillinen esitys OKM:lle)
021 SÁMENUORAID DÁIDDA- 30.000,- 32.000,- 33.000,- DÁHPÁHUS (sierra evttohus OKM:ii)
022 SAAMENKIELISTEN SOSIAALI- JA 1.950.000,- 1.960.000,- 1.970.000,- TERVEYSPALVELUJEN TUOTTAMINEN (erillinen esitys STM:lle)
022 SÁMEGIELAT SOSIÁLA- JA 1.950.000,- 1.960.000,- 1.970.000,- DEARVVAŠVUOĐABÁLVALUSAID BUVTTADEAPMI (sierra evttohus SDM:ii)
0232 II Suunnittelija 56.000,- 57.000,- 59.000,- 0233 Muut toimintamenot 30.000,- 32.000,- 34.000,- 86.000,- 89.000,- 93.000,-
0232 II Plánejeaddji 56.000,- 57.000,- 59.000,- 0233 Eará doaibmagolut 30.000,- 32.000,- 34.000,- 86.000,- 89.000,- 93.000,-
024 SAAMELAISTEN TERVEYDEN 150.000,- 152.000,- 154.000,- EDISTÄMINEN (sis.
024 SÁPMELAČČAID DEARVVAŠVUOĐA 150.000,- 152.000,- 154.000,- OVDDIDEAPMI (sis.
suunnittelijan palkkakulut) (erillinen esitys STM:lle)
plánejeaddji bálkágolut) (sierra evttohus SDM:ii)
Tulot (valtionavustukset) 11.520.000,- 11.887.000,- 12.447.000,-
Boađut (stáhtadoarjagat) 11.520.000,- 11.887.000,- 12.447.000,-
Valtionavustukset oikeusministeriön pääluokasta (kohdat 01-014) 5.382.000,- 5.627.000,- 6.030.000,-
Stáhtadoarjagat vuoigatvuohtaministeriija oaiveluohkás (čuoggát 01-014) 5.382.000,- 5.627.000,- 6.030.000,-
Valtionavustus työvoima- ja elinkeino- ministeriön pääluokasta (kohta 015) 500.000,- 500.000,- 500.000,-
Stáhtadoarjagat bargofápmo- ja ealáhus- ministeriija oaiveluohkás (čuokkis 015) 500.000,- 500.000,- 500.000,-
Valtionavustukset opetus- ja kulttuuri- ministeriön pääluokasta (kohdat 016-022) 3.396.000,- 3.502.000,- 3.608.000,-
Stáhtadoarjagat oahpahus- ja kultur- ministeriija oaiveluohkás (čuoggát 016-022) 3.396.000,- 3.502.000,- 3.608.000,-
Valtionavustukset sosiaali- ja terveysministeriön pääluokasta (kohdat 023-024) 2.242.000,- 2.258.000,- 2.309.000,-
Stáhtadoarjagat sosiála- ja dearvvašvuohtaministeriija oaiveluohkás (čuoggát 023-024) 2.242.000,- 2.258.000,- 2.309.000,-
Arvoisa markkinaväki !
Buorit meassostallit !
Minulla on ilo ja kunnia tuoda saamelaiskäräjien tervehdys Vuotson Lapin markkinoille.
Mus lea illu ja gudni buktit sámedikki dearvvuođagaid Vuohču Sámi márkaniidda.
Vuotson kylän eteläpäässä on kyltti, jossa todetaan tultavan saamenmaan portille.
Vuohču lulágeahčen lea luoddaguoras galba, man mielde mátkkálaš lea boahtán sámi poartta lusa.
Vuotso onkin eteläisin Suomen aidoista saamelaiskeskittymistä, jossa saamelaiset asuvat luonnon- ja kulttuuriympäristössään harjoittaen perinteisiä elinkeinojaan, etupäässä poronhoitoa, mutta myös muita luontaiselinkeinoja.
Vuohčču leanai lulimus Suoma eakti sámi čoahkkebáikkiin, gos sápmelaččat orrot luonddu- ja kulturbirrasisttiset ja barget árbevirolaš ealáhusaideasetguin, eandalit bohccuiguin, muhto maiddái eará luondduealáhusaiguin.
Lähihistoriasta noin 100 vuotisista ajoista tiedämme, että Vuotson nykyinen saamelaisasutus liittyy 1800-luvun rajasulkujen aiheuttamaan valtiollisiin voimannäytteisiin, joilla estettiin saamelaisten harjoittamia perinteisiä elinkeinoja, erityisesti jutaavaa poronhoitoa, ylittämästä rajat elinkeinotarkoituksessa.
Lagašhistorjjás badjelaš čuođi jagi duohken diehtit, ahte Vuohču dálá sámi orrun gullá 1800-logu rádjegiddemiid daguhan stáhtaid vuoibmebargguide, mas cagge sápmelaš árbevirolaš ealáhusaid, earenoamážit johtti boazoealáhusa, rasttildit rájiid ealáhusdárkkuhusas.
Saamelaisiin kohdistuneen valtiollisten toimien selkeänä osoituksena ovatkin olleet rajasulut, joilla on ollut myös kauaskantoisia saamelaisten asutuskuvaan liittyviä vaikutuksia, ja joilla saamelaiset pakotettiin hakeutumaan kokonaan uusille alueille kauas silloisilta perinteisiltä asuinalueiltaan.
Sápmelaččaide čuohcán stáhtalaš doaimmaid čielga čujuhussan leatnai leamaš rádjegiddemat, main leat leamaš maid viiddes váikkuhusat sápmelaččaid orrumii ja maid mielde sápmelaččat bákkuhuvvoje ohcalit ollásii ođđa viidodagaide guhkás daláš árbevirolaš orrunguovlluineaset.
Vuotson alue tarjosi saamelaisille uuden kotipaikan, joka mahdollisti perinteisten elinkeinojen ja kulttuurin harjoittamisen.
Vuohču guovlu fálai sápmelaččaide ođđa ruovttubáikki, mii dagai vejolažžan árbevirolaš kultuvrra mielde ealáhusaiguin bargama.
Onneksi Vuotson alueelle muodostui vahva saamelainen yhteisöllisyys ja identiteetti, jotka ovat tuoneet Suomen saamelaisalueelle rikkaan ja omaleimaisen saamelaiskulttuurin.
Lihkus Vuhččui šattai nanu sápmelaš searvvušvuohta ja identiteahtta, mat leaba buktán Suoma sámiid ruovttuguvlui rikkes ja earenoamáš sámi kultuvrra.
Vuotson alueelta on noussut esille saamelaistaiteilijoita, tutkijoita ja merkittäviä yhteiskunnallisia vaikuttajia.
Vuohču guovllus leat badjánan sámi dáiddárat, dutkit ja mearkkašahtti servodatlaš váikkuheaddjit.
Tästä voimavarasta Vuotso voi olla erityisen ylpeä.
Dán riggodagas Vuohčču sáhttá leat earenoamáš čeavlái.
Markkinaperinne kytkeytyy läheisesti Lapin historiaan, markkinat ovat olleet Lapin historiassa tärkeimpiä tavaranvaihto-, kaupankäynti- ja sosiaalisia tapahtumia, jonne on tultu aina satojenkin ki
Márkanárbevierru čatnasa lávga Sámi historjái, márkanat leat leamaš Sámi historjjás deháleamos gálvolonohallan-, gávppašan- ja sosiála dáhpáhusat, maidda leat boahtán logiid miillaid duohken dábálaččat heargeráidduin.
Markkinaperinne kertoo oleellisesti saamelaisten ja suomalaisten yhteisestä historiasta.
Márkanat leat leamaš Suomas sápmelaččaid ja láddelaččaid dehálaš deaivvadanbáikkit.
Markkinaperinne on säilynyt vahvana kaupungistumisen ja Internet-aikakauden aikanakin ja se on erinomainen asia.
Márkanárbevierru lea seilon nanusin gávpotluvvama ja Interneahtta-áiggenai, ja dat lea buorre ášši.
Markkinat ovat ennen kaikkea sosiaalinen ja yhteisöllinen tapahtuma, joiden kautta voidaan välittää paikallisia kulttuuripiirteitä ja myös edistää alueen vetovoimaisuutta.
Márkanat leat earenoamážit sosiála ja servodatlaš dáhpáhus, maid bakte sáhttá sirdit báikkálaš kulturiešvugiid ja maid ovddidit guovllu geasuhusa.
Markkinaperinne on pohjautunut aina yhteisöllisyyteen ja erityisesti nykyisin markkinoiden takana ovat aktiiviset paikallisyhdistykset.
Márkanárbevierru lea vuođđuduvvan álohii searvvušvuhtii ja earenaoamážit dálá áigge márkaniid duohken leat aktiiva báikkálašsearvvit.
Yhdistykset ovat tärkeitä perinteiden ja yhteisöllisyyden säilyttäjiä, Vuotson kyläyhdistyksen järjestämät markkinat ovat tästä erinomainen esimerkki.
Searvvit leat mávssolaččat árbevieruid ja searvvušvuođa seailluheaddjit, Vuohču gilisearvvi lágidan márkanat leat dás hui buorre ovdamearka.
Yhdistykset ja niiden aktiivisuus takaavat Lapin kylien säilymisen elinvoimaisena ja perinteiden säilymisen myös tuleville sukupolville.
Searvvit ja daid aktiivavuohta dáhkidit Sámi giliid seailuma ealasin ja árbevieruid seailuma maiddái boahtte buolvvaide.
Yhdistyksien tekemä työ on hyvin tärkeää, yhä tärkeämpää globalisoituvassa maailmassa.
Servviid bargan bargu lea hui dehálaš, ein deháleabbo globála máilmmis.
Kyläyhdistykset ja niiden tekemä yhteistyö kansallisten yhteenliittymien kautta on osoittautunut hedelmälliseksi yhteistyömuodoksi, mutta kaikkeen järjestötoimintaan tällainen yhteistyö ei sovi.
Gilisearvvit ja daid dahkan ovttasbargu álbmotlaš searvamiid bakte lea čájehuvvon buorrin ovttasbargovuohkin, muhto buot searvebargui dákkár ovttasbargu ii heive.
Saamelaisen yhdistystoiminnan trendinä on viime aikoina ollut pyrkimyksenä saada ne laajemman kattojärjestön alaisuuteen.
Sámi servviid gárganeami mihtilmas viggamuš lea maŋimus áiggiid leamaš oččodit báikkálaš servviid dáhkkesearvvi vuollásažžan.
Pelkona on erityisesti saamelaisyhteisön sisällä siitä, että paikalliset yhdistykset yhdenmukaistetaan ja velvoitetaan toimimaan laajempien yhteenliittymien etujen ajajina.
Ballun lea earenoamážit sámi servoša siste das, ahte báikkálaš searvvit dahkkojuvvojit ovttalágánin ja dat geatnegahttojuvvojit bargat viiddit koališuvnnaid beroštumiid vuoddjin.
Näen että parhaiten kansalaisyhteiskunta kehittyy mitä moniarvoisempaa se on – elävä, rikas ja monipuolinen järjestökenttä takaa parhaiten moniarvoisuuden toteutumisen.
Oainnán ahte buoremusat álbmotservodat ovdána mađi máŋggaárvosaččat dat lea – ealli, rikkis ja máŋggabeallásaš searvegieddi dáhkida buoremusat máŋggaárvosašvuođa olláhuvvama.
Yhteistyötä eri järjestöjen kanssa on järkevää tehdä, mutta aitona vaarana on, että tiivis säännöillä ohjattu yhteistyö yhdenmukaistaa koko järjestökentän.
Sierra organisašuvnnaiguin lea jierpmálaš bargat ovttas, muhto duohta várran lea ahte deahttá njuolggadusaiguin stivrejuvvon ovttasbargu dahká ovttalágánin oba searvegietti.
Näin kesälomien loppuessa saamelaispolitiikka on alkanut kiinnostaa eri intressitasoja.
Ná geasseluomuid nohkama mielde sámi politihkka lea álgán beroštahttit sierra intressaoassebeliid.
Markkinayleisö on varmaankin kuullut julkisuudessa, että syksyllä aloittaa työnsä työryhmä, jonka tehtävänä on tehdä ehdotuksensa Suomen lainsäädännön saamiseksi tasolle, joka mahdollistaisi alkuperäiskansojen oikeuksia koskevan ILO 169-sopimuksen ratifioimisen.
Almmolašvuođas lea sihkkarit márkanveahkanai gullan, ahte čakčat álggaha barggus bargojoavku, man bargun lea dahkat evttohusas Suoma láhkaásaheami oažžuma dássái, mii dagalii vejolažžan álgoálbmogiid vuoigatvuođaid ILO 169-soahpamuša ratifiserema.
Suomessa sopimus koskee saamelaisia ja osapuolina työssä ovat Suomen valtio ja saamelaiset.
Suomas soahpamuš guoská sápmelaččaid ja oassebeallin barggus leat Suoma stáhta ja sápmelaččat.
Saamelaiskäräjät saamelaisten virallisena edustajana lähtee työhön mukaan.
Sámediggi sápmelaččaid virggálaš ovddasteaddjin vuolgá bargui mielde.
Haluan tässä todeta, että saamelaisten oikeuksien edistäminen ei ole muilta pois.
Hálidan dás dadjat, ahte sámi vuoigatvuođaid ovddideapmi ii váldde earáin maidege eret.
ILO 169-sopimuksen ratifiointi ja saamelaisten oikeuksien edistäminen koskee vain saamelaisia.
ILO 169-soahpamuša ratifiseren ja sápmelaččaid vuoigatvuođaid ovddideapmi guoská dušše sápmelaččaid.
Saamelaiskäräjien tarkoituksena on yrittää parantaa kaikkien saamelaisalueella olevien, sekä saamelaisten että suomalaisten, aluehallinnon palveluja kokonaisvaltaisesti ILO 169-sopimuksen ratifioinnin myötä.
Sámedikki dárkkuhussan lea geahččalit buoridit buohkaid geat orrot sámiid ruovttuguovllus, sihke sápmelaččaid ja suopmelaččaid, guovlluhálddahusa bálvalusaid ollislaččat ILO 169-soahpamuša ratifiserema mielde.
ILO-sopimuksen kiistanalaisimmat kysymykset liittyvät maa- ja vesioikeuksiin.
ILO-soahpamuša čuolbmámus gažaldagat gullet eanan- ja čáhcevuoigatvuođaide.
Asia koskee vain valtion hallinnassa olevia alueita, yksityisten maan omistukseen ei puututa eikä saamelaiskäräjätkään tule tällaista ajamaan.
Ášši guoská dušše stáhta hálddašan eanan- ja čáhceviidodagaid, priváhta olbmuid eananomasteapmái ii leat ágga seahkánit iige sámediggi dákkára boađe vuodjitge.
Työryhmä tulee kuulemaan saamelaisjärjestöjä tasapuolisesti, kuten myös kuntia ja muita tahoja.
Tällaiset vaatimukset ovat kuten toimittajat sanovat, mätäkuun uutisia ja vaatimuksia.
Saamelaiskäräjät ei voi myöskään missään tilanteessa asettaa eri kansalaisjärjestöjä paremmuusjärjestökseen eikä voi antaa millekään järjestölle etuoikeuksia vain niiden nimen tai vaatimuksien kovuuden perusteella.
Arvostan kansalaisjärjestötoimintaa, mutta sitä ei tule sekoittaa viralliseen poliittiseen toimintaan eivätkä järjestöt voi vaatia itselleen sellaisia rooleja, jotka edellyttävät edustuksellisuutta. Demokratiaa on kunnioitettava.
Saamelaiskäräjät kohtelee kaikkia saamelaisjärjestöjä tasapuolisesti ja sen painopiste on ennen kaikkea paikallisen saamelaisyhdistystoiminnan tukeminen.
Sámediggi meannuda buot sámi servviiguin dássebealagit ja dan deaddočuokkis lea vuohččan báikkálaš sámi servviid doarjun.
Saamelaiskäräjät ei voi tukea sellaista toimintaa, jonka tarkoituksena on sivuuttaa saamelaiskäräjät kansallisella tai kansainvälisellä tasolla.
Sámediggi ii sáhte duvdit dakkár barggu, man ulbmilin lea mannat sámedikki meaddel álbmotlaš dehe riikkaidgaskasaš dásis.
Me tarvitsemme aktiivista kansalaistoimintaa, joka pyrkii toimimaan saamelaiskulttuurin ja - yhteisön edelläkävijänä.
Mii dárbbahit aktiiva álbmotdoaimma, mii viggá doaibmat sámi kultuvrra ja – servoša ovddasmannin.
Kritiikkiä ja valvontaa saa ja tuleekin osoittaa saamelaiskäräjiä kohtaan – mutta kansalaisjärjestön ja saamelaisen edustuksellisen lakisääteisen demokratian, eli saamelaiskäräjien tehtävät ja toiminta on pidettävä mielessä ja yhdistysrakenteen puitteissa.
Kritihkka oažžu ja galgánai čujuhit sámedikki guovdu – muhto álbmotsearvvi ja representatiiva láhkaásahan demokratiija, dehege sámedikki barggut ja doaibma galgá adnojuvvot mielas ja searveráhkadusa olis.
Tällaista toimintaa saamelaiskäräjät tukee ja tulee tukemaan.
Dákkár doaimma sámediggi doarju ja boahtá doarjut.
Vuotson saamelaisyhteisö on tunnettu elävästä ja rikkaasta käsityöperinteestään ja poronhoitokulttuurista.
Vuohču márkanat dollojuvvojit eakti ja ealli kulturbirrasis ja earenoamáš ilolaš lean das, ahte guovllu sámi boazoealáhuskultuvra lea hui bures ovdan márkaniid lávdin gárddi hámis.
Saamelainen musiikkiperinne elää Vuotson alueella vahvana.
Vuohču sámisearvvuš lea beakkán ealli ja rikkis duodjeárbevierustis ja boazobargokultuvrrasttis.
Saamen kielen tilanne ja asema Vuotson alueella ja Sodankylän kunnassa on toivon mukaan pikku hiljaa paranemassa, kielipesätoiminta ja sen jatkaminen on ensiarvoisen tärkeää alueen saamelaiskulttuurin ja – kielen tulevaisuudelle.
Sámi musihkkaárbevierru eallá Vuohču guovllus nanusin. Sámegiela dilli ja sajádat Vuohču guovllus ja Soađegili suohkanis lea doaivvu mielde mieđaid mieđaid buorráneame, giellabeassidoaibma ja dan joatkin lea earenoamáš dehálaš guovllu sámi kultuvrra ja – giela boahtteáigái.
Saamen kielen ja kulttuurin turvaaminen vaatii myös Sodankylän kunnalta erityistoimia – saamelaisen käsityöperinteen, joikumusiikin ja kielen säilyminen ja kehittyminen on turvattava.
Sámegiela ja sámi kultuvrra dorvvasteapmi gáibida maid Soađegili suohkanis sierradoaimmaid – sámegiela, sámi duodje- ja luohteárbevieru seailun ja ovdáneapmi galgá dorvvastuvvot.
Saamelaiskulttuuri on rikkaus Sodankylän kunnalle.
Sámi kultuvra lea riggodat Soađegili suohkanii.
Kunnan tulee olla ylpeä rikkaasta saamelaiskulttuuristaan - ja tällaiset markkinat ovat hyvä osoitus saamelaiskulttuurin rikkaudesta ja merkityksestä.
Suohkan galgá leat čeavlái rikkes sámi kultuvrrastis – ja dákkár márkanat leat buorrin čujuhussan sámi kultuvrra riggodagas ja mearkkašumis.
Näillä sanoin tuon tervehdykseni ja toivotan vuoden 2008 Vuotson Lapin markkinoille menestystä.
Dáiguin sániiguin buvttán iežan dearvvuođagaid ja sávan jagi 2008 Sámi márkaniidda lihku ja menestumi.
Ahdistuksella tarkoitetaan voimakasta, pelonsekaista tai huolestunutta tunnetilaa, joka tuntuu koko kehossa, ja jota useimmat joskus kokevat.
Áŧestus leat garra fuolla ja ballu mii sáhttá dovdot olles gorudis, ja man eatnasat ožžot muhtumin.
Vaikka ahdistus voi tuntua ikävältä, kannattaa kuitenkin yrittää tehdä haluamiaan asioita eikä vältellä tilanteita, joiden uskoo aiheuttavan ahdistusta.
Áŧestus sáhttá leahkit unohas, muhto olmmoš galgá goit dahkat dan man háliida iige vealtit dilálašvuođaid main jáhkká oažžut áŧestusa.
Ahdistus johtuu hermoston reaktioista, joihin ei voi itse vaikuttaa.
Áŧestus leat reakšuvnnat nearvasystemas maid ii sahte stivret ieš.
On hyvä tietää, että ahdistus ei ole vaarallista, ja se menee yleensä ohi hetken kuluttua.
Lea buorre dovdat ahte áŧestus ii leat váralaš ja ahte dat manná meaddel veháš áigge geažis.
Ahdistus voi tuntua koko kehossa
Sáhttá dovdot oppa gorudis
Ahdistunut tuntee itsensä hyvin pelokkaaksi ja levottomaksi.
Go lea áŧestus dovdá iežas balus ja leaboheapmin.
Se on voimakas tunne, joka voi tuntua koko kehossa.
Dat lea garra dovdu mii sáhttá dovdot oppa gorudis.
Levottoman olon lisäksi ahdistukseen liittyy sydämentykytystä, hengityksen nopeutumista ja lihasten jännittymistä.
Seamma áigge go olmmoš šaddá leaboheapmin sáhttá váibmu časkit jođáneappot ja garraseappot, vuoigŋan šaddá jođáneabbon ja deahkit geassásit čoahkkái.
Muita ahdistuksen oireita ovat hikoilu, huimaus, vapina tai pahoinvointi sekä puristava tunne rinnassa, mikä vaikeuttaa hengittämistä.
Olmmoš sáhttá álgit bivastuvvat, oaivi jorggistit, doarggistit dehe veadjit heajuid, dehe dovdat deattu rattis, nu ahte lea lossat vuoigŋat.
Ensin tunne voimistuu ja voimistuu, kunnes hetken kuluttua se ei enää pahene.
Álggos dovdu šaddá garrasit ja garrasit, muhto veháš áigge geažis doarggástus ii laso.
Tässä vaiheessa ahdistunut henkilö alkaa yleensä rentoutua ja ahdistus lievittyä.
Dalle olmmoš láve álgit lotkkoduvvat ja áŧestus unnu.
Ahdistus voi tuntua pelottavalta.
Áŧestus sáhttá dovdot balddihahttin.
Se ei kuitenkaan ole vaarallista, ja hetken kuluttua olo alkaa tuntua rauhallisemmalta.
Muhto dat orru álo lojit veháš áigge geažis, iige leat váralaš.
Ahdistustila voi tuntua joka kerta erilaiselta.
Áŧestus sáhttá dovdot iežálágánin sierra gerddiid.
Kehon tuntemuksia ei välttämättä aina osaa tunnistaa ahdistukseksi.
Iige álo dieđe ahte dat man dovdá gorudis lea áŧestus.
Joskus sanaa ahdistus käytetään kuvaamaan vaikeita tilanteita.
Muhtumin gevto sátni áŧestus go olmmoš dovdá juoga lea váivi.