pere/sami_parallel huggingface dataset:
⎯ Valtioita pyydetään tunnustamaan alkuperäiskansojen omaleimainen kulttuuri, historia, kieli ja elämäntapa valtion kulttuurisen identiteetin rikastuttajina ja kunnioittamaan niitä sekä edistämään niiden omaleimaisuuden säilymistä.
⎯ Stáhtat gohčohallet dohkkehit ja gudnejahttit álgoálbmogiid sierralágan kultuvrra, historjjá, giela ja eallinvugiid riggodahkan stáhta kultuvrralaš identitehtii, ja ovddidit sin iešvuođalági seailluheami.
⎯ Valtioita pyydetään varmistamaan, että alkuperäiskansojen ryhmien jäsenet ovat vapaita ja tasa-arvoisia arvoltaan ja oikeuksiltaan ja etenkin, että ne eivät joudu syrjinnän kohteiksi alkuperäiskansataustansa tai identiteettinsä perusteella.
⎯ Stáhtat gohčohallet sihkkarastit vai álgoálbmotjoavkkuid lahtut leat friddja ja ovttadássásaččat árvodási ja vuoigatvuođaid dáfus, ja vai eai gillá makkárge vealaheami, erenoamážit eai vealaheami iežaset álgoálbmotduogáža dahje iešvuođalági geažil.
⎯ Valtioita pyydetään järjestämään olosuhteet sellaisiksi, että alkuperäiskansojen kestävä taloudellinen ja sosiaalinen kehitys taataan niiden kulttuurisen taustan ja omaleimaisuuden mukaisesti.
⎯ Stáhtat gohčohallet láhčit dilálašvuođaid nu bures ahte álgoálbmogis lea gánnáhahtti ekonomalaš ja sosiála ovdáneapmi iežaset kultuvrralaš duogáža ja iešvuođalági vuođul.
⎯ Valtioita pyydetään varmistamaan, että alkuperäiskansojen jäsenillä on muiden kanssa yhdenvertaiset oikeudet osallistua päätöksentekoon yhteiskunnassa eikä mitään päätöksiä, jotka välittömästi koskevat heidän oikeuksiaan ja etujaan, tehdä ilman heidän selkeästi ilmaisemaansa suostumusta.
⎯ Stáhtat gohčohallet sihkkarastit álgoálbmotlahtuin leat seammá vuoigatvuođat bures searvat servodahkii ja ahte ii mihkkege mearrádusaid mii guoská njuolga sin vuoigatvuođaide ja beroštumiide, dahkkojuvvo sin dieđihuvvon doarjuma haga.
⎯ Valtioita pyydetään myös varmistamaan, että alkuperäiskansojen yhteisöt voivat käytännössä soveltaa ja elävöittää kulttuurisia perinteitään ja perinnäistapojaan sekä ylläpitää ja käyttää omaa kieltään.
⎯ Stáhtat gohčohallet maid sihkkarastit álgoálbmotservodahkii vejolašvuođa doaimmahit ja ealáskahttit iežas kultuvrralaš árbevieruid ja dábiid, ja seailluhit ja geavahit giela.
⎯ Valtioita pyydetään etenkin tunnustamaan ja takaamaan alkuperäiskansojen oikeus omistaa, kehittää, hallita ja käyttää yhteisiä maitaan, alueitaan ja luonnonvarojaan.
⎯ Stáhtat gohčohallet erenoamážit dohkkehit ja suodjalit álgoálbmogiid vuoigatvuođa eaiggáduššat, ovddidit, hálddašit ja geavahit iežaset kollektiiva eatnamiid, territoriaid ja resurssaid.
Tapauksissa, joissa alkuperäiskansoilta on riistetty niiden perinteisesti omistamat tai muuten asuttamat tai käyttämät maat tai alueet ilman niiden vapaata ja selkeästi ilmaisemaa suostumusta, valtioita pyydetään varmistamaan, että nämä alueet ja luonnonvarat palautetaan alkuperäiskansoille.
Dain dáhpáhusain main álgoálbmogiin leat rieviduvvon eatnamat ja territoriat maid sii leat árbevieruideaset mielde eaiggáduššan dahje main sii leat orron ja maid sii leat geavahan, almmá sin dáhtu ja doarjuma haga, gohčohallet stáhtat sihkkarastit ahte dát guovllut ja resurssat máhcahuvvojit fas álgoálbmogiidda.
Ellei tämä ole tosiasiallisesti mahdollista, alkuperäiskansoilla on komitean mukaan oikeus korvaukseen, mahdollisuuksien mukaan vaihtoehtoisten maiden ja alueiden muodossa.
Jos nu ii leačča duohta dili geažil vejolaš, de álgoálbmogis lea lávdegotti oaivila mielde vuoigatvuohta oažžut buhtadasa, ovddimusat ođđa sadjásaš eatnamiid ja territoriaid.
7.6.3 Rotusyrjintäkomitean havainnot ja suositukset, jotka koskevat saamelaisten oikeuksia
7.6.3 Nállevealaheami lávdegotti dárkomat ja árvalusat sámi eatnamiid ja
maahan ja luonnonvaroihin
resursavuoigatvuođaid birra
YK:n rotusyrjintäkomitea on kaikkinaisen rotusyrjinnän poistamista koskevan
ON nállevealaheami lávdegoddi lea buktán erenoamáš dárkomiid ja árvalusaid
yleissopimuksen toimeenpanoa selvittäviä määräaikaisraportteja käsitellessään tehnyt erityisiä
Supmii, Norgii ja Ruŧŧii sámi dilálašvuođaid birra gieđahaladettiinis stáhtaid
saamelaisten oloja koskevia havaintoja ja antanut suosituksia Suomelle, Norjalle ja Ruotsille.
periodalaš raporttaid RDK čađaheamis.
Niille on yhteistä se, että komitea käsittelee kaikissa kolmessa tapauksessa kysymystä
Daidda lea oktasaš dat ahte lávdegoddi buot
saamelaisten oikeuksista maahan ja luonnonvaroihin. Komitean periaatteellisena lähtökohtana
golmma dáhpáhusas gieđahallá áššiid mat gusket sámi eatnamiidda ja resursavuoigat
näyttää olevan, että alkuperäiskansojen maaoikeuksien ja luonnonvaroja koskevien oikeuksien
vuođaide. Lávdegotti prinsihpalaš vuolggasadji orru leamen dat ahte jos álgo
tunnustamatta ja kunnioittamatta jättäminen on ristiriidassa yleissopimuksen yleisen
álbmogiid eanan- ja resursavuoigatvuođaid dohkkeheapmi váilu eaige gudne
syrjintäkiellon kanssa.
jahttojuvvo, de rihkkašuvvet konvenšuvnna oppalaš vealahangildosat.
Komitea pahoittelee sitä, että saamelaisten maaoikeuksiin Suomessa liittyvät ongelmat
Lávdegoddi šálloša go váttisvuođat mat čatnasit sámiid eananvuoigatvuođaide
ovat edelleen ratkaisematta ja ettei Suomi ole vielä liittynyt itsenäisten maiden alkuperäis- ja
konvenšuvnna nr. 169 mii lea iešmearrideaddji stáhtaid álgoálbmogiid ja álbmot
heimokansoja koskevan kansainvälisen työjärjestön ILO:n yleissopimukseen n:o 169.
čearddaid birra.
Komitea viittaa alkuperäiskansoja koskevaan omaan suositukseensa General
Lávdegoddi čujuha iežas ” General Recommendation No.
Recommendation No. 23 ja pyytää Suomea tunnustamaan ja turvaamaan saamelaisten
23 ”, mii
oikeuden omistaa, kehittää, hallita ja käyttää yhteisiä maitaan, alueitaan ja luonnonvarojaan.
sámiid vuoigatvuođa eaiggáduššat, ovddidit, hálddašit ja geavahit iežaset kollektiiva
Komitea kehottaa Suomea edelleen etsimään saamelaisten maaoikeuksia koskevia päteviä
eatnamiid, territoraid ja resurssaid. Lávdegoddi ávžžuha dasto Suoma gávdnat dievas
ratkaisuja yhteistyössä saamelaisten kanssa ja suosittelee, että Suomi ratifioisi
čovdosiid sámi eananvuoigatvuođaide, ovttasráđiid sámi álbmogiin, ja árvala Supmii
mahdollisimman pian ILO:n yleissopimuksen n:o 169.
nu farga go vejolaš dohkkehit ILO-konvenšuvnna nr. 169.
Mitä Norjan tilanteeseen tulee, komitea keskittyy hallituksen lakiehdotukseen, joka
Dili ektui mii lea Norggas, de lávdegoddi čalmmustahttá ráđđehusa árvalan
koskee Finnmarkin läänin oikeudellisia oloja ja maa-alueiden sekä luonnonvarojen hallintoa
lága Finnmárkku fylkka eatnamiid ja luondduriggodagaid riektedilálašvuođaid ja
(Finnmarksloven).
hálddašeami birra (finnmárkoláhka).
Komitea ilmaisee huolensa siitä, että hallituksen lakiehdotus heikentää
Lávdegoddi ilbmada vuorjašuvvama das go
merkittävästi saamelaisten mahdollisuutta hallita Finnmarkin läänin maa-alueita ja
ráđđehusa árvalan láhka arvat muddui unnida sámiid isitvuođa ja mearridanválddi
luonnonvaroja sekä niitä koskevaa päätösvaltaa.
Finnmárkku fylkka eatnamiin ja daid luondduriggodagaid alde.
Komitea viittaa myös tässä kohdin
Lávdegoddi dásge
alkuperäiskansoja koskevaan omaan yleiseen suositukseensa (General Recommendation No..
čujuha iežas oppalaš eavttuhussii álgoálbmotvuoigatvuođaid birra (General
23), jossa valtio-osapuolia pyydetään tunnustamaan ja takaamaan alkuperäiskansojen oikeus
Recommendation No. 23), mas stáhtabealit ávžžuhuvvojit dohkkehit ja suodjalit álgoálbmogiid eatnamiid ja resursavuoigatvuođaid.
Komitea pyytää Norjaa löytämään näihin kysymyksiin sellaiset
Lávdegoddi dáhttu Norgga
ratkaisut, jotka saamelaisetkin pystyvät hyväksymään.
gávdnat dáidda áššiide čovdosiid maid sámi álbmot sáhttá doarjut.
Saamelaisten maaoikeudet ovat keskeisiä asioita myös niissä rotusyrjintäkomitean
Sámi eananvuoigatvuođat leat guovdilat maiddái vealahuslávdegottige
Ruotsia koskevissa päätelmissä ja suosituksissa, jotka liittyvät yleissopimuksen
loahppajurdagiin ja árvalusain Ruŧŧii das mo čađahit konvenšuvnna. Čujuhemiin
täytäntöönpanoon. Komitea viittaa Ruotsissa käynnissä olevaan saamelaisten
bargui mii lea jođus identifiseren dihte sámi boazoguohtunguovlluid Ruoŧas, ja
poronhoitoalueiden identifiointityöhön ja omiin aiempiin saamelaisten maaoikeuksia
lávdegotti iežas ovddeš oppalaš árvalusaide álgoálbmogiid eananvuoigatvuođaid
koskeviin suosituksiinsa ja kehottaa Ruotsia luomaan yhteistyössä saamelaisten kanssa
birra, de Ruoŧŧa ávžžuhuvvo ráhkadit dievvasii dohkálaš lágaid, ovttasráđiid sámi
asianmukaisen lainsäädännön saamelaisten maaoikeuksiin liittyvän nykyisen epävarmuuden
Lávdegoddi ávžžuha Ruoŧa joatkit barggu mainna galggašii válmmaštuvvat farga
poistamiseksi. Komitea kehottaa Ruotsia jatkamaan itsenäisten maiden alkuperäis- ja
ratifiseret ILO-konvenšuvnna nr. 169 iešmearrideaddji stáhtaid álgoálbmogiid ja
heimokansoja koskevan ILO:n yleissopimuksen n:o 169 pikaisen ratifioinnin valmistelutyötä.
álbmotčearddaid birra.
Komitea viittaa julkisuudessa esitettyihin väitteisiin, joiden mukaan tuomioistuimissa
Lávdegoddi čujuha dakkár čuoččuhusaide go ahte beroštumit
käsiteltävissä maaoikeuksia koskevissa kiistoissa ei-saamelaisten etuja pidetään saamelaisten
mat eai leat sámiid, vuoruhuvvojit ovddabeallái sámi beroštumiid go leat
etuja tärkeämpinä, ja pyytää Ruotsia lähettämään lisätietoa tästä asiasta.
eananvuoigatvuođaid alde riiddut maid duopmostuolut gieđahallet, ja lávdegoddi
CERD document: CERD / C/63/CO/5, 10 December 2003, para. 12. HE (Ot. prp.)
dáhttu Ruoŧŧa buktit eambbo dieđuid dáid dilálašvuođaid birra.
7.7 YK:n lapsen oikeuksia koskeva yleissopimus
7.7 ON konvenšuvdna mánáid vuoigatvuođaid birra
7.7.1 Johdanto
7.7.1 Álgosátni
YK:n 20. marraskuuta 1989 tehdyssä lapsen oikeuksia koskevassa yleissopimuksessa (LOS)
ON konvenšuvnnas, mii bođii golggotmánu 20. b. 1989 (BK) ja lea mánáid vuoigat
on kaksi määräystä, joissa mainitaan erityisesti alkuperäiskansojen lasten oikeudet, 17 artiklan
vuođaid birra, leat guokte mearrádusa mat erenoamážit namahit álgoálbmogiid
d kohta ja 30 artikla.
vuoigatvuođaid, artihkkalat 17 (d) ja 30.
Keskeinen määräys sisältyy 30 artiklaan, joka on miltei identtinen KP:n
Guovdilis mearrádus lea artihkkalis 30, ja
27 artiklan kanssa.
dat lea measta nugo SP artihkkal 27.
Niiden erona on, että alkuperäiskansat mainitaan 30 artiklassa erikseen.
Erohus lea ahte álgoálbmogat namahuvvojit
Myös tämän sopimuksen 2 artikla on tärkeä, koska siinä säädetään syrjintäkiellosta suhteessa
njuolga artihkkalis 30. Dasto lea BK artihkkal 2 deaŧalaš dainnago dat ásaha
yleissopimuksessa mainittuihin oikeuksiin.
vealahangildosa konvenšuvnna addin vuoigatvuođaid oktavuođas.
7.7.2 Lapsen oikeuksia koskevan yleissopimuksen 2 artikla − syrjintäsuoja
7.7.2 BK artihkkal 2 - suodjalus vealahusa vuostái
Yleissopimuksen 2 artiklan 1 kappaleessa todetaan, että sopimusvaltioiden tulee kunnioittaa
BK artihkkal 2 nr. 1 nanne ahte stáhtabealit galget gudnejahttit ja sihkkarastit
ja taata tässä yleissopimuksessa tunnustetut oikeudet kaikille niiden lainkäyttövallan alaisille
konvenšuvnna addin vuoigatvuođaid, buot mánáide guđet leat sin válddi vuolde,
lapsille ilman minkäänlaista lapsen, hänen vanhempiensa tai muun laillisen huoltajansa
vealatkeahttá geange, ja beroškeahttá máná, su vánhemiid dahje áittardeaddji ” nális,
kansalliseen, etniseen tai sosiaaliseen alkuperään, varallisuuteen, vammaisuuteen, syntyperään
liikeivnnis, sohkabealis, gielas, oskkus, politihkalaš dahje eará oaiviliin, nationála, čearddalaš dahje sosiála vuolggasajis, opmodagas, doaibmavádjitvuođas, riegádusas
tai muuhun seikkaan perustuvaa erottelua ”.
dahje árvodásis muđui. ”
Valtio on velvollinen aktiivisilla toimilla
Stáhta lea geatnegas aktiivvalaččat sihkkarastit nu, vai
takaamaan, ettei tällaista syrjintää tapahdu.
vealaheapmi ii dáhpáhuva.
LOSin 2 artiklan 1 kohdan syrjintäkielto on
BK artihkkala 2 nr. 1 vealahangielddus lea seammalágan
identtinen YK:n kansalaisoikeuksia ja poliittisia oikeuksia koskevan yleissopimuksen 2
go dasa vástideaddji mearrádusat mat leat ON konvenšuvnnas siviila ja politihkalaš
artiklan 1 kappaleen ja YK:n taloudellisia, sosiaalisia ja sivistyksellisiä oikeuksia koskevan
vuoigatvuođaid birra, artihkkal 2 nr. 1, ja ON konvenšuvnnas ekonomalaš, sosiála ja
yleissopimuksen 2 artiklan 2 kappaleen määräysten kanssa sillä erolla, että LOSissa
kultuvrralaš vuoigatvuođaid birra, artihkkal 2 nr. 2, mii spiehkasta das ahte BK listu
vaihtoehtoisten syrjintäperusteiden luettelo sisältää myös ” etnisen alkuperän ” ja
mii logaha molssaeavttot vealahansivaid, maiddái siskkilda ” čearddalaš vuolggasaji ”
” vammaisuuden ”.
ja ” doaibmavádjitvuođa ”.
LOSin 2 artiklan 2 kappaleessa kielletään lapsiin kohdistuva syrjintä, joka
BK artikkal 2 nr. 2 siskkilda gildosa vealaheames mánáid
perustuu heidän vanhempiensa, laillisten huoltajiensa tai muiden perheenjäsentensä asemaan,
sin vánhemiid, áittardeddjiid dahje bearašlahtuid árvodási, doaimmaid, oaiviliid,
toimintaan, mielipiteisiin tai vakaumuksiin.
oskkoldaga dahje oskku geažil.
Valtio on velvollinen ryhtymään toimiin
Stáhta lea geatnegas álggahit doaibmabijuid mat
varmistaakseen, että lapsia suojellaan tämän tyyppiseltä syrjinnältä.
sihkkarastet ahte mánát leat suodjaluvvon dakkár vealaheami vuostá.
7.7.3 Lapsen oikeuksia koskevan yleissopimuksen 17 artiklan d kohta
7.7.3 BK artihkkal 17 (d)
Yleissopimuksen 17 artiklan d kohdassa velvoitetaan valtiota ” rohkaisemaan ”
BK artihkkal 17 (d) ásaha geatnegasvuođa stáhtii ” movttiidahttit media váldit vuhtii
tiedotusvälineitä kiinnittämään erityistä huomiota vähemmistöryhmiin kuuluvien tai
erenoamážit unnitveahkadaga mánáid ja álgoálbmotmánáid giellalaš dárbbuid.
alkuperäiskansojen lasten kielellisiin tarpeisiin. 29 artiklan 1 kappaleen d kohdassa todetaan,
Artihkkal 29 nr. 1 (d) nanne ahte mánáidoahpahusas maid galgá leat áigumuš
että myös lapsen koulutuksen tulee pyrkiä valmistamaan lasta vastuulliseen tulevaan elämään
ráhkkanahttit mánáid boahttevaš ovddasvástideaddji eallimii man vuođđun lea
ymmärryksen, rauhan, suvaitsevaisuuden, sukupuolten välisen tasa-arvon ja kaikkien kansakuntien, etnisten, kansallisten ja uskonnollisten ryhmien sekä alkuperäiskansoihin
čearddalaš, nationála ja oskkolaš joavkkuid soabalašvuohta, ja álgoálbmotolbmuid
kuuluvien henkilöiden välisen ystävyyden hengessä.
gaskkas.
7.7.4 Lapsen oikeuksia koskevan yleissopimuksen 30 artikla
7.7.4 BK artihkkal 30
Koska 30 artikla ilmentää samoja oikeuksia kuin KP:n 27 artikla, on luonnollista tulkita
Dainnago artihkkal 30 guottiha seammá vuoigatvuođaid go SP artihkkal 27, de lea
määräystä saman käytännön mukaan, jota on alettu soveltaa KP:n 27 artiklan tulkintaan. 30
lunddolaš dulkot mearrádusa geavada mielde mii lea boahtán áigái SP artihkkala 27
artiklassa tunnustetaan erityisiä oikeuksia, minkä lisäksi sillä on myös merkitystä lapsen
ektui. Lassin dasa ahte artihkkal 30 dohkkeha erenoamáš vuoigatvuođaid, de dat lea
oikeuksia koskevan yleissopimuksen muita määräyksiä tulkittaessa.
deaŧalaš maiddái mánáidkonvenšuvnna earáge mearrádusaid dulkomi.
30 artikla kuuluu
Artihkkal 30 čuodjá ná:
” Niissä maissa, joissa on etnisiä, uskonnollisia tai kielellisiä vähemmistöryhmiä tai alkuperäiskansoihin kuuluvia henkilöitä, tällaiseen vähemmistöryhmään tai alkuperäiskansaan kuuluvalta lapselta ei saa kieltää oikeutta nauttia yhdessä ryhmän muiden jäsenten kanssa omasta kulttuuristaan, tunnustaa ja harjoittaa omaa uskontoaan tai käyttää omaa kieltään. ”
” Dain stáhtain main leat čearddalaš, oskkolaš dahje giellalaš unnitveahkadagat dahje álgoálbmotolbmot, mánás guhte gullá dakkár unnitveahkadahkii dahje álgoálbmogii, ii galgga gildojuvvot vuoigatvuohta ovttas nuppiiguin iežas joavkkus eallit iežas kultuvrra mielde, duođaštit ja čuovvut iežas oskku, dahje geavahit iežas giela. ”
Määräyksessä annetaan valtiolle kansainvälisiä velvoitteita saamelaislasten
Mearrádus ásaha stáhtii álbmotrievttálaš geatnegasvuođa sámi mánáide sin
kasvuoloihin ja heidän uskonnollisiin, kulttuurisiin ja kielellisiin oikeuksiinsa nähden.
bajásšaddandilisteaset, oskkusteaset ja giellalaš vuoigatvuođaineaset.
Valtion
Dan
on täten katsottava olevan tarpeen tullen myös velvollinen ryhtymään positiivisiin
geatnegasvuođas stáhtii maid gullá dárbbu mielde álggahit sámi mánáide positiiva
erityistoimiin saamelaislapsia kohtaan.
sierrameannudeami.
7.7.5 YK:n lastenoikeuksien komitean antamat alkuperäiskansojen lasten oikeuksia koskevat
7.7.5 Mánáidlávdegotti árvalusat álgoálbmotmánáid vuoigatvuođaid birra
YK:n lastenoikeuksien komitean valtio-osapuolille antamat alkuperäiskansojen lapsia
ON mánáidlávdegoddi cealkámušain stáhtabeliide, álgoálbmotmánáid vuoigatvuođaid
koskevat lausunnot sisältävät lukuisia suosituksia.
birra, leat arvat árvalusat.
Komitea viittaa aluksi valtio-osapuolten
Lávdegoddi čujuha álggus stáhtabeliid geatnegasvuođaide
velvoitteisiin edistää ja suojata alkuperäiskansojen lasten ihmisoikeuksia 2 artiklan
ovddidit ja suodjalit álgoálbmotmánáid olmmošvuoigatvuođaid artihkkala 2 (ii
(syrjimättömyys) ja 30 artiklan nojalla.
vealaheapmi) ja artihkkala 30.
Komitea painottaa, että valtioiden tulee
Lávdegoddi deattuha ahte stáhtat, go čađahit
alkuperäiskansojen lasten oikeuksia toteuttaessaan ottaa lapsen oikeuksia koskevassa
álgoálbmotmánáid vuoigatvuođaid, lassin mánáidkonvenšuvnna mearridan
yleissopimuksessa mainittujen oikeuksien lisäksi huomioon myös muut kansainväliset normit,
vuoigatvuođaide sáhttet maiddái váldit vuhtii eará riikkaidgaskasaš standárddaid, daid
muun muassa itsenäisten maiden alkuperäis- ja heimokansoja koskeva ILO:n yleissopimus
gaskkas ILO-konvenšuvnna nr. 169, mii lea iešmearrideaddji stáhtaid álgoálbmogiid
n:o 169.
ja álbmotčearddaid birra.
Komitea toteaa, että 30 artiklan mukaiset alkuperäiskansojen lasten oikeudet, etenkin
artihkkala 30 mielde, erenoamážit sin kultuvrralaš vuoigatvuođaide, maiddái sáhttet
heidän sivistykselliset oikeutensa, voivat myös muodostua elintavoista, jotka liittyvät
gullat eallinvuogit mat čatnasit eatnamiidda (territoriijaide) ja luondduriggodagaid
läheisesti alueisiin ja luonnonvarojen käyttöön.
geavaheapmái.
Komitea lausuu tässä yhteydessä, että
Lávdegoddi cealká dán oktavuođas ahte artihkkal 30 dan dáfus lea
ihmisoikeuskomitean suosituksen ” General Comment No. 23 ” 30 artikla on tässä suhteessa
vuođaid lávdegotti ” General Comment No. 23 ” nammasaš tekstii.
Komitea viittaa myös siihen, että ILO:n
Lávdegoddi maid
yleissopimuksessa n:o 169 tunnustetaan alkuperäiskansojen erityinen suhde omiin alueisiinsa
čujuha dasa ahte ILO-konvenšuvdna nr. 169 dohkkeha ahte álgoálbmogiin lea
ja niiden kulttuuriin läheinen yhteys näihin alueisiin.
erenoamáš gaskavuohta iežaset guovlluide ja ahte sin kultuvra lea lahkalagaid gitta
Lapsen oikeuksia koskevan yleissopimuksen 12 artiklaan sekä 13 ja 17 artiklaan
Čujuhettiinis BK artihkkalii 12, ja vel artihkkaliidda 13 ja 17, lávdegoddi
viitaten komitea suosittelee, että valtio-osapuolten tulee pyrkiä alkuperäiskansojen kanssa
árvala ahte stáhtabealit berrejit geahččalit soahpat álgoálbmogiiguin ovddidan
yksimielisyyteen alkuperäiskansojen lasten oikeuksien toteuttamista koskevista
strategiijaid, politihka ja prošeavttaid maiguin čađahit álgoálbmotmánáid vuoigat
kehitysstrategioista, toimintaperiaatteista ja hankkeista.
vuođaid.
Komitea ottaa myös erikseen esille
Lávdegoddi váldá maid ovdan čuolbmagihppun álgoálbmotmánáid
alkuperäiskansojen lasten identiteettiin liittyvät ongelmat ja lausuu muun muassa 7 ja 8
identitehta, ja cealká ee. – čujuhettiinis artihkkaliidda 7 ja 8 – ahte stáhtabealit galget
artiklaan viitaten, että valtio-osapuolten tulee sallia se, että alkuperäiskansojen lasten
diktit álgoálbmotvánhemiid addit mánáidasaset dakkár namaid maid ieža háliidit.
vanhemmat antavat lapsilleen itse haluamansa nimet. Komitea toteaa edelleen, että valtion
Lávdegoddi cealká dasto ahte stáhtat galget gudnejahttit álgoálbmotmánáid
tulee kunnioittaa alkuperäiskansojen oikeutta oman henkilöllisyytensä säilyttämiseen.
vuoigatvuođa doaladit iežaset iešvuođalágis. Olbmonamat leat nugo giella ja kultuvra
Henkilönimi on kielen ja kulttuurin ohella jokaisen henkilön tärkeimpiä identiteettitekijöitä.
juohke olbmo deaŧaleamos identitehtadahkkit.
Komitea pyytääkin valtio-osapuolia ryhtymään tarvittaviin toimiin sen varmistamiseksi, että
Lávdegoddi dáhttuge stáhtabeliid danne álggahit dárbbašlaš doaibmabijuid mat sihkkarastet ahte álgoálbmotmánát
alkuperäiskansojen lapset voivat nauttia kulttuuristaan ja käyttää kieltään. Komitea viittaa
sáhttet návddašit iežaset kultuvrra ja geavahit iežaset giela, ja dan oktavuođas
siinä yhteydessä erityisesti 17 artiklan d kohtaan, jossa valtiot velvoitetaan rohkaisemaan
lávdegoddi čujuha erenoamážit artihkkalii 17 (d) mii geatnegahttá stáhtabeliid
tiedotusvälineitä kiinnittämään huomiota alkuperäiskansojen lasten kielellisiin tarpeisiin.
movttiidahttit joavkomedia váldit vuhtii álgoálbmotmánáid giellalaš dárbbuid.
Komitea mainitsee myös koulutukseen liittyvät kielelliset oikeudet. Valtio-osapuolia
Lávdegoddi gieđahallá maid giellavuoigatvuođaid oahpahusa oktavuođas.
pyydetään toteuttamaan alkuperäiskansojen lasten oikeus opetukseen, jonka avulla he oppivat
Stáhtabealit ávžžuhuvvojit duohtan deavdit álgoálbmotmánáid vuoigatvuođa dakkár
lukemaan ja kirjoittamaan omalla kielellään.
oahpahussii mii máhttáha sin lohkat ja čállit iežaset gillii.
YK:n lastenoikeuksien komitea antoi vuonna 2003 jäsenvaltioille alkuperäiskansojen
Mánáidlávdegoddi mearridii jagi 2003 arvat oppalaš eavttuhusaid
lasten oikeuksia koskevia erinäisiä yleisiä suosituksia muun muassa 2 artiklan
miellahttoriikkaide álgoálbmotmánáid vuoigatvuođaid birra, ee. artihkkala 2
toteuttamisesta.
čađaheapmái.
Komitea toteaa, että valtio on velvollinen ryhtymään asianmukaisiin, muun
Lávdegoddi nanne ahte stáhta lea geatnegas álggahit beaktilis
muassa lainsäädännöllisiin toimiin varmistaakseen, että alkuperäiskansojen lapset voivat
doaibmabijuid, ee. lágaiguin, vai sihkkarastá álgoálbmotmánáide dievas vejolaš
täysin nauttia oikeuksistaan ilman minkäänlaista syrjintää. Komitea korostaa tässä yhteydessä,
vuođaid návddašit iežaset vuoigatvuođaid almmá mange lágan vealaheami haga.
että alkuperäiskansojen lapsilla on oikeus terveys- ja sosiaalipalveluihin, koulutukseen,
Lávdegoddi váldá ovdan dán oktavuođas dan, ahte álgoálbmotmánáin lea vuoigat
asuntoon ja vastaavaan ja että niitä tarjottaessa heidän kulttuurinen alkuperänsä tulee ottaa
vuohta dearvvašvuođa ja sosiála fálaldagaide, oahpahussii, orrunsadjái ja sullasaš
riittävässä määrin huomioon.
áššiide mat doarvái váldet vuhtii sin kultuvrralaš vuolggasaji.
Komitea suosittelee myös, että sopimusvaltiot kehittävät
Lávdegoddi maid rávve
yhteistyössä alkuperäiskansojen yhteisöjen ja lasten kanssa julkisia toimintakampanjoita
stáhtabeliid, ovttasráđiid álgoálbmotservodagaiguin ja álgoálbmotmánáiguin, ráhkadit
alkuperäiskansoja koskevien kielteisten asenteiden ja väärinkäsitysten ehkäisemiseksi. Jotta
almmolaš doaibmaáŋgiruššamiid mat áiddastivčče olggobealde olbmuin negatiiva
syrjintää pystyttäisiin ehkäisemään koulutuksen avulla, valtio-osapuolten tulee komitean
miellaguottuid ja boasttu ipmárdusat álgoálbmogiid birra.
para 9.
Oahpahusa áiddastan
lausuman mukaan arvioida ja tarkistaa opetussuunnitelmia ja opetusmateriaalia tarkoituksena
vealaheami hárrái lávdegoddi cealká ahte stáhtabealit galget árvvoštallat ja
saada lapset kunnioittamaan alkuperäiskansojen kulttuurista identiteettiä, historiaa, kieltä ja
ođasmahttit oahppoplánaid ja oahpponeavvuid vai skuvlamánát oahppet gudnejahttit
arvoja.
álgoálbmogiid kultuvrralaš identitehta, historjjá, giela ja árvvuid.
7.8 YK:n kaikkinaisen naisten syrjinnän poistamista koskeva yleissopimus
7.8 ON konvenšuvdna buotlágan nissonvealahemiid heaittiheamis
YK:n 18. joulukuuta 1989 tehty kaikkinaisen naisten syrjinnän poistamista koskeva
ON konvenšuvdna buotlágan nissonvealahemiid heaittiheamis, mii bođii juovlamánu
yleissopimus kieltää naisten syrjinnän ja velvoittaa sopimusvaltiot takaamaan molemmille
18. b. 1979 (KDK) ásaha gildosa buotlágan nissonvealahemiid vuostái ja stáhtabeliid
sukupuolille yhtäläiset oikeudet ja vapaudet. Tämä yleissopimus on olennainen saamelaisissa
geatnegasvuođa sihkkarastit ovttalágan vuoigatvuođaid ja friddjavuođaid goappašiid
yhteyksissä eli ajatellen viranomaisten tai ei-saamelaisten tahojen tai henkilöiden
soahkabeliide. KDK guoská sámiid dáfus nissonolbmuid vejolaš vealaheapmái, masa
mahdollisesti harjoittamaa saamelaisnaisten syrjintää sekä myös mahdollista saamelaisen
eiseválddit dahje eará ovttadagat dahje olbmot guđet eai leat sámit leat sivalaččat,
yhteiskunnan sisällä tapahtuvaa naisten syrjintää.
dahje vealaheapmái mii dáhpáhuvvá siskkáldasat sámi servodagas.
Kaikkinaisen naisten syrjinnän poistamista
KDK artihkkal
koskevan yleissopimuksen 1 artikla sisältää naisten syrjintää koskevan yleisen kiellon.
siskkilda oppalaš gildosa nissonvealaheami vuostái.
” Tässä yleissopimuksessa " naisten syrjintä " tarkoittaa kaikkea sellaista sukupuolen perusteella tapahtuvaa syrjintää, poissulkemista tai rajoittamista, jonka vaikutus tai tarkoitus on heikentää naisille − miesten ja naisten tasa-arvon pohjalta ja siviilisäädystä riippumatta − kuuluvien yhtäläisten ihmisoikeuksien ja perusvapauksien tunnustamista, nauttimista tai toteuttamista poliittisella, taloudellisella, yhteiskunnallisella, sivistyksellisellä, kansalaisoikeuksiin liittyvällä tai muilla aloilla tai mitätöidä nämä oikeudet. ”
vealaheami dáinna lágiin: ” Dán konvenšuvnnas sátni «nissonvealaheapmiš mearkkaša juohkelágan earuheaddji meannudeami, čuoldima dahje ráddjema mii dáhpáhuvvá sohkabeali vuođul ja man váikkuhus dahje ulbmil lea heaittihit dahje unnidit nissonolbmuid olmmošvuoigatvuođaid ja vuođđofriddjavuođaid dohkkeheami, návddašeami dahje geavaheami politihkalaš, ekonomalaš, sosiála, kultuvrralaš, siviila dahje juohkelágan suorggis, beroškeahttá sin siviiladásis ja dan vuođus ahte olmmáiolbmuin ja nissonolbmuin galgá leat ovttadássásašvuohta. ”
Kysymyksessä on sukupuolten väliseen suhteeseen liittyvä yleinen syrjimättömyysperiaate,
Dát lea vealatkeahttáivuođa oppalaš norbma soahkabeliid gaskavuođaide, ja dat
joka koskee epäasiallista syrjintää kaikilla ihmisoikeuksien alueilla tämän yleissopimuksen
čuohcá vuođuhis earuheaddji meannudemiide mat dáhpáhuvažit buot olmmoš
muiden määräyksistä riippumatta.
vuoigatvuođaid surggiin, beroškeahttá KDK mearrádusain mat muđui ležžet.
2 artikla velvoittaa sopimusvaltiot ryhtymään muun muassa
Artihkkal 2 geatnegahttá stáhtabeliid álggahit doaibmabijuid, ee. lágavuđot
lainsäädännöllisiin toimiin tällaisen syrjinnän poistamiseksi.
doaibmabijuid, mat galggažit jávkadit dakkár vealaheami.
4 artiklassa sallitaan positiiviset
KDK artihkkal 4 rahpá
erityistoimet sukupuolten välisen todellisen tasa-arvon toteutumisen jouduttamiseksi.
vejolažžan oidi vealaheami mii jođálmahtášii sohkabeliid gaskka duohta ovtta
Tällaiset
dássásašvuođa.
erityistoimet eivät kuulu yleissopimuksen syrjintäkiellon piiriin.
vealahangildosii.
Erityistoimien ehtona on, että
Eaktu lea ahte erenoamáš meannudeapmi nohká go ollašuvvá
niistä tulee luopua, kun yhtäläisten mahdollisuuksien ja sukupuolten tasa-arvoisen kohtelun
áigumuš addit goappašiid sohkabeliide ovttalágan vejolašvuođaid ja goappašiid
päämäärät on saavutettu.
sohkabeliiguin meannuduvvo ovtta ládje.
7.9 UNESCOn yleissopimus syrjinnän vastustamiseksi opetuksen alalla
7.9 UNESCO-konvenšuvdna vealaheami vuostá oahpahusas
YK:n kasvatus-, tiede- ja kulttuurijärjestö (UNESCO) hyväksyi 14. joulukuuta 1960 oman
juovlamánu 14. b. 1960 sierra konvenšuvnna oahpahusvealaheami vuostái. Kon
yleissopimuksen syrjinnän vastustamiseksi opetuksen alalla. Yleissopimuksen 1 artiklan
venšuvnna artihkkal 1 siskkilda definišuvnna ” vealaheamis ” mii sulastahttá dan
sisältämä ” syrjinnän ” määritelmä on sama kuin YK:n kaikkinaisen rotusyrjinnän poistamista
definišuvdnii mii lea ON konvenšuvnnas buotlágan nállevealaheami heaittiheamis,
koskevan yleissopimuksen 1 artiklan 1 kohdassa esitetty määritelmä.
artihkkal 1 nr. 1.
UNESCOn yleissopimuksen 1 artiklan määritelmän mukaan syrjintä käsittää kaiken muun muassa rotuun
UNESCO-konvenšuvnna artihkkal 1 definere vealaheami leat
ja kansalliseen tai yhteiskunnalliseen alkuperään perustuvan erottelun, poissulkemisen,
juohkelágan earuheapmi, čuoldin, ráddjen dahje oidin ee. náli, nationála dahje sosiála
rajoittamisen tai etuoikeuden, jonka tarkoituksena tai vaikutuksena on tasa-arvon
vuolggasaji geažil, go áigumuš dahje váikkuhus lea jávkadit dahje unnidit ovtta
kumoaminen tai heikentäminen opetuksessa.
dássásašvuođa oahpahusas.
Syrjinnän vastustamista opetuksen alalla
Konvenšuvdna vealaheami vuostái oahpahusas lea
koskeva yleissopimus on erityisen tärkeä lasten oikeuksille.
erenoamáš deaŧalaš mánáid vuoigatvuođaide.
UNESCOn yleissopimuksen 5 artiklan 1 kohdan c alakohdassa sallitaan asiallinen ja
UNESCO-konvenšuvnna artihkkal 5 nr. 1 (c) siskkilda vuođu soahppevaččat
positiivinen erityiskohtelu opetusyhteyksissä.
ja positiivvalaččat oidi meannudeapmái oahpahusa oktavuođas.
On luonnollista pitää lähtökohtana, että tämä
Lunddolaš lea atnit
määräys koskee myös alkuperäiskansoja, vaikka tekstissä mainitaankin ainoastaan kansalliset
vuođđun ahte mearrádus maid gusto álgoálbmogiidda vaikko teaksta namaha dušše
vähemmistöt.
riikkalaš unnitveahkadagaid.
5 artiklan 1 kohdan c alakohta kuuluu seuraavasti:
Artihkkal 5 nr. 1 (c) čuodjá ná:
” 1.
” 1.
c) on tärkeää tunnustaa kansallisiin vähemmistöihin kuuluvien oikeus huolehtia omasta opetustoiminnastaan mukaan lukien koulujen ylläpitäminen ja, riippuen kunkin valtion harjoittamasta koulupolitiikasta, heidän oman kielensä käyttäminen ja opettaminen edellyttäen kuitenkin:
Kontraherejeaddji bealit leat soahpan: c) deaŧalaš lea dohkkehit riikkalaš unnitveahkadagaid vuoigatvuođa jođihit sierra oahpahusdoaimmaid, maidda skuvllaid jođiheapmige gullá, ja juohke stáhta oahpahusnjuolggadusaid vuođul, ja geavahit dahje oahppat iežaset giela, jos juo: dát vuoigatvuohta ii geavahuvvo nu ahte dat hehtte muhtun unnitveahkadagaide gullevaš olbmuid ipmirdeames kultuvrra ja giela servodagas muđui ja searvamis dan doaimmaide, dahje ahte dat ráššuda nationála iešmearrideami (suverenitehta); ahte oahpahusdássi ii leat heajut go dábálaš standárda maid kompeteanta eiseválddit leat mearridan dahje dohkkehan; ja ahte lea válljehahtti leat dakkár skuvllain. ”
Sopimusvaltiot ovat 5 artiklan 2 kohdan mukaan velvollisia ryhtymään kaikkiin tarpeellisiin
Stáhtabealit lea artihkkala 5 nr. 2 geatnegasat čađahit buot mii lea dárbbašlaš
toimenpiteisiin yllä mainitun määräyksen täytäntöönpanon takaamiseksi.
sihkkarastin dihte bajábealde namahuvvon mearrádusa čađaheami.
7.10 Euroopan ihmisoikeussopimus
7.10 Eurohpalaš olmmošvuoigatvuođaid konvenšuvdna
Euroopan 4. marraskuuta 1950 tehdyssä ihmisoikeussopimuksessa (EIOS) ei ole lainkaan
Eurohpalaš olmmošvuoigatvuođaid konvenšuvnnas, mii bođi skábmamánu 4. b. 1950
vähemmistöjen tai alkuperäiskansojen oikeuksia koskevia erityisiä määräyksiä.
(EMK), eai leat erenoamáš mearrádusat eai unnitveahkadagaid eaige álgoálbmogiid
Sopimuksen
Konvenšuvnna bajimuš mearrádus vealatkeahttáivuođas artihkkalis
14 artiklan syrjimättömyyttä koskeva yleinen määräys on kuitenkin olennainen saamelaisissa
14 guoská dattetge sámiide, vaikko mearrádus ii leat nu viiddis go máilmmi
syrjimättömyyttä koskevat määräykset, kuten esimerkiksi YK:n kaikkinaisen rotusyrjinnän
guovdileamos mearrádusat vealatkeahttáivuođas, omd. ON konvenšuvdna buotlágan
poistamista koskeva yleissopimus ja YK:n kansalaisoikeuksia ja poliittisia oikeuksia
nállevealaheamiid heaittiheami birra ja ON konvenšuvdna siviila ja politihkalaš
koskevan yleissopimuksen 26 artikla.
vuoigatvuođaid birra, artihkkal 26.
Euroopan neuvosto hyväksyi Euroopan
Eurohparáđđi mearridii skábmamánus 2000 EMK
ihmisoikeussopimuksen lisäpöytäkirjan n:o 12 marraskuussa 2000.
lassebeavdegirjji – lasseprotokolla nr. 12.
Lisäpöytäkirjassa
Lassebeavdegirji ásaha oppalaš
säädetään yleisestä syrjintäkiellosta.
vealahangildosa.
Suomi on ratifioinut tämän 1. huhtikuuta 2005 voimaan
Beavdegirjji, mii fámuiduvai cuoŋománu 1. b. 2005, Suopma lea
tulleen pöytäkirjan, jota Norja ja Ruotsi eivät ole vielä ratifioineet.
ratifiseren. Norga ja Ruoŧŧa eai leat vel ratifiseren beavdegirjji.
Syrjintäkieltoa koskevan 14 artiklan määräys kuuluu:
EMK vealatkeahttáivuođa mearrádusa artihkkal 14 čuodjá ná:
” Tässä yleissopimuksessa tunnustetuista oikeuksista ja vapauksista nauttiminen taataan ilman minkäänlaista sukupuoleen, rotuun, ihonväriin, kieleen, uskontoon, poliittisiin tai muihin mielipiteisiin, kansalliseen tai yhteiskunnalliseen alkuperään, kansalliseen vähemmistöön kuulumiseen, varallisuuteen, syntyperään tai muuhun asemaan perustuvaa syrjintää. ”
” Dán konvenšuvnna mearridan vuoigatvuođaid ja friddjavuođaid čađaheapmi galgá sihkkarastojuvvot nu ahte vealaheapmái ii leat makkárge vuođđu, nugo sohkabealli, nálli, liikeivdni, giella, oskkoldat, politihkalaš dahje eará jáhkku, nationála dahje sosiála vuolggasadji, unnitveahkadahkii gullevašvuohta, opmodat, riegádusa dahje eará árvodássi. ”
Kuten sanamuodosta käy ilmi, 14 artiklan syrjintäkielto liittyy yleissopimuksen muihin
Nugo sátnádagas boahtá ovdan, de artihkkala 14 vealahangielddus čatnasa duoidda
oikeuksiin ja vapauksiin samalla tavalla kuin KP:n 2 artiklan 1 kohta ja YK:n taloudellisia,
artihkkal 2 nr. 1 ja ON konvenšuvdna ekonomalaš, sosiála ja kultuvrralaš vuoigat
sosiaalisia ja sivistyksellisiä oikeuksia koskevan yleissopimuksen 2 artiklan 2 kohta. Tämän
vuođaid birra, artihkkal 2 nr. 2. Vuođustis dat danne ii gusto guhkkelii go veala
takia se ei lähtökohtaisesti mene pidemmälle kuin ihmisoikeussopimuksen muiden säännösten
heapmái EMK nuppiid njuolggadusaid čađaheami olis. Artihkkal 14 dainna lágiin ii
soveltamispiiriin kuuluva syrjintä. EIOSin 14 artikla ei ole yleinen KP:n 26 artiklaa vastaava
leat oppalaš vealahannjuolggadus seammá ládje go SP artihkkal 26, go dat lea
syrjintäsäännös, sillä se liittyy yleissopimuksessa mainittuihin oikeuksiin ja vapauksiin.
čadnojuvvon vuoigatvuođaide ja friddjavuođaide mat leat konvenšuvnnas. Eurohpalaš
Euroopan ihmisoikeustuomioistuin (EIOT) on kuitenkin tulkinnut määräystä jonkin verran
olmmošvuoigatvuođaid duopmostuollu (EMD) lea dattetge dulkon mearrádusa
voimakkaammin kuin määräyksen sanamuodosta seuraa. EIOT:n käytännön mukaan
njuovžileappot (dynalaččabut) go livččii vejolaš dušše mearrádusa sániid vuođul.
EIOSissa tunnustetun kaltaisen oikeuden tai vapauden toteuttamiseen liittyvä syrjintä on
EMD-geavadis lea čielggas ahte vealaheapmi dakkár vuoigatvuođaid ja friddja
riittävä 14 artiklan rikkomuksen toteamiseksi, vaikka näyttöä EIOSin muiden määräysten
artihkkala 14 leat rihkkojuvvon, vaikko ii leččage vejolaš duođaštit ahte EMK
rikkomisesta ei olekaan.
mearrádusat leat muđui rihkkojuvvon.
Toisin sanoen syrjintätapaus saattaa kuulua EIOSin 14 artiklan
Nuppiin sániin cealkki DMK artihkkala 14
piiriin, jos tapauksen voidaan tavalla tai toisella katsoa kuuluvan EIOSin konkreettisen
vealahangielddus sáhttá dubmet vealahandili jos dan lea vejolaš mange ládje čájehit
määräyksen tai vaikutusalueen piiriin, vaikka ei ole näyttöä tämän sopimuksen konkreettisen
gullevažžan dihto EMK-mearrádusa vuollái dahje doaibmasuorgái, vaikko ii leaččage
määräyksen rikkomisesta.
duođaštuvvon ahte dihto EMK-mearrádus lea rihkkojuvvon.
Samalla tavalla kuin aiemmin mainituissa YK:n yleissopimuksissa myös
Nugo ovddeš ON-konvenšuvnnain de EMK olis maid lea dárbu earuhit dakkár
ihmisoikeussopimuksen yhteydessä tehdään ero sellaisen syrjinnän, jonka tavoite tai peruste
earuheaddji meannudeami mas ulbmil dahje sivva lea objektiiva ja govttolaš, ja
on objektiivinen ja kohtuullinen, ja kohtuuttoman syrjinnän välillä.
eahpegovttolaš earuheaddji meannudeami.
mukaan ainoastaan viimeksi mainittua syrjintää on pidettävä oikeudenvastaisena syrjintänä.
EMD-geavada mielde dušše maŋibun
Lisäksi yksi ehto, jonka mukaan syrjintä ei ole oikeudenvastaista, on syrjinnän suhteellisuus.
namahuvvon vealaheapmi adnojuvvo lágarihkku vealaheapmin. Dasto lea vel
Toisin sanoen kysymys on tavoitellun päämäärän ja päämäärän tavoittamiseksi käytettyjen
dakkár eaktu, jos ii galggaš deaivvahallat, ahte earuheaddji meannudeapmi lea
keinojen välisestä suhteellisuudesta.
gorálaš.
Suomi ratifioi lisäpöytäkirjan 17. joulukuuta 2004, ja pöytäkirja tuli Suomen osalta voimaan 1. huhtikuuta
Nuppiin sániin cealkki ahte ulbmilis ja geavahuvvon vugiin lea govttolaš
2005.
gaskavuohta.
Euroopan ihmisoikeussopimuksen lisäpöytäkirja n:o 12 tähtää syrjintäsuojan
EMK lassebeavdegirji nr. 12 ulbmáda nannet vealaheami eastadeaddji suoji
vahvistamiseen sopimuksen alkuperäisiin säännöksiin nähden.
EMK álgonjuolggadusaid ektui.
Pöytäkirja ei rajoitu
Beavdegirji ii leat ráddjejuvvon vealatkeahttáivuhtii
syrjimättömyyteen suhteessa EIOSin muiden määräysten täytäntöönpanoon.
duoid nuppiid EMK mearrádusaid čađaheami oktavuođas.
Pöytäkirjassa
Beavdegirji ásaha oppalaš
säädetään kansalliseen lainsäädäntöön liittyvästä yleisestä syrjimättömyysnormista. Sen
vealatkeahttáivuođa norpma mii čatnasa riikkalaš lágaide.
pääsäännös sisältyy pöytäkirjan 1 artiklan 1 kohtaan, joka kuuluu:
Váldonjuolggadus lea
” Laissa tunnustetuista oikeuksista nauttiminen taataan ilman minkäänlaista sukupuoleen, rotuun, ihonväriin, kieleen, uskontoon, poliittisiin tai muihin mielipiteisiin, kansalliseen tai yhteiskunnalliseen alkuperään, kansalliseen vähemmistöön kuulumiseen, varallisuuteen, syntyperään tai muuhun asemaan perustuvaa syrjintää. ”
beavdegirjji artihkkalis 1 nr.1, mii mii cealká ná: ” Buot daid vuoigatvuođaid čađaheapmi maid láhka mearrida, galget sihkkarastojuvvot vealatkeahttáivuođa haga sohkabeali, náli, liikeivnni, giela, oskkoldaga, politihalaš jáhku dahje eará jáhku, nationála unnitveahkadahkii gullevašvuođa, opmodaga, riegádusa dahje eará árvodási geažil. ”
Valtion velvoitetta laajennetaan 1 artiklan 2 kohdassa, josta käy ilmi, että valtio ja muut
Stáhta geatnegasvuohta viiddida artihkkal 1 nr. 2, mas oidno ahte stáhta ja eará
julkiset viranomaiset ovat velvollisia olemaan syrjimättä ketään määräyksen ensimmäisessä
almmolaš eiseválddit leat geatnegasat vealatkeahttáivuhtii daid sivaid geažil maid
kohdassa mainituilla perusteilla.
mearrádusa vuosttamuš čuokkis namaha.
Pöytäkirja n:o 12 ei muuta ihmisoikeussopimuksen 14 artiklassa mainittua syrjinnän
Beavdegirji nr. 12 ii nuppástuhte EMK artihkkala 14 čilgehusa vealaheamis,
määritelmää, mutta se laajentaa syrjinnän suojaa sellaisen yleisen syrjimättömyysnormin
muhto dat viiddida suoji vealahusa vuostái oppalaš vealatkeahttáivuođa norpmain mii
muodossa, joka ei liity yleissopimuksen muihin oikeuksiin.
ii leat čadnojuvvon konvenšuvnna eará vuoigatvuođaide.
Pöytäkirjan esipuheesta käy ilmi,
Beavdegirjji ovdasánis
ettei tämä yleinen syrjintäkielto estä objektiivisesti ja asiallisesti perusteltuja positiivisia
boahtá ovdan ahte dát oppalaš vealahangielddus ii hehtte positiiva sierradoaibma
erityistoimia.
bijuid maid lea vejolaš čilget objektiivvalaččat ja áššáidoallevaččat.
7.11 Euroopan neuvoston kansallisten vähemmistöjen suojelua koskeva
7.11 Eurohpáráđi nationála unnitveahkadagaid suddjejeaddji
puiteyleissopimus
rápmakonvenšuvdna
Euroopan neuvoston kansallisten vähemmistöjen suojelua koskevan 1. helmikuuta 1995
guovvamánu 1. b. 1995, ulbmáda gáhttet ja ovddidit nationála unnitveahkadagaid
vähemmistöjen oikeuksia.
vuoigatvuođaid Eurohpas.
Niin Suomi, Norja kuin Ruotsikin ovat jokainen ratifioineet
Suopma, Norga ja Ruoŧŧa leat buohkat ratifiseren
puiteyleissopimuksen.
konvenšuvnna.
Siinä ei määritellä, mitä ryhmiä on pidettävä kansallisina
Konvenšuvdna ii čilge mat joavkkuid galget adnojuvvot nationála
vähemmistöinä.
unnitveahkadahkan.
Tämän vuoksi sopimuspuolilla on tietty vapaus määrätä, mitkä
Stáhtabeliin lea danne muhtun muddui friddjavuohta mearridit
vähemmistöryhmät kuuluvat sopimuksen piiriin.
makkár unnibuš joavkkuid konvenšuvdna galgá fátmmastit.
Suomi, Norja ja Ruotsi ovat kaikki pitäneet
Suopma, Norga ja Ruoŧŧa
lähtökohtana, että tämä sopimus koskee myös saamelaisia.
leat vuođđun bidjan ahte konvenšuvdna fátmmasta sámiid maid.
Norjan saamelaiskäräjien
Norgga sámediggi
lausunnon mukaan ei kuitenkaan ole toivottavaa, että saamelaiset kuuluisivat Norjan
lea dattetge dovddahan ahte ii dáhto ahte Norgga sámiid fátmmasta Norgga nationála
Pöytäkirjan 1 artiklan 2 kohdan englanninkielinen versio kuuluu seuraavasti: “ The enjoyment of any right set
unnitjoavkkuid politihkka, go sávaldat lea ahte sámiid álgoálbmotárvu galgá
hyväksynyt 1. helmikuuta 1995.
viiddiduvvot ja suddjejuvvot.
harjoittaman kansallisia vähemmistöjä koskevien toimintaperiaatteiden piiriin, koska sen
Dattetge lea eahpitkeahttá nu, ahte ovttaskas sámit
sijaan saamelaiset toivovat alkuperäiskansa-asemansa edelleen kehittämistä ja turvaamista.
sáhttet rápmakonvenšuvnna vuođul čujuhit alcceseaset vuoigatvuođaid, ja dan sii
On kuitenkin kiistatonta, että yksittäiset saamelaiset voivat vedota puiteyleissopimuksen
sáhttet dahkat mange eastaga haga daidda riikkaidgaskasaš
mukaisiin oikeuksiin ja että tämä voi tapahtua ilman, että se estäisi kyseistä henkilöä
álgolbmotvuoigatvuođaide maid vuođul maid sáhttet čujuhit alcceseaset
vetoamasta myös alkuperäiskansojen oikeuksia koskeviin kansainvälisiin määräyksiin.
vuoigatvuođaid.
Puiteyleissopimuksen määräykset on muotoiltu epämääräisesti, minkä takia toisinaan
Rápmakonvenšuvnna mearrádusat leat láivvit hábmejuvvon, ja danne lea
valtioiden velvoitteita on hankala konkretisoida niin, että sopimuksen määräyksiä voitaisiin
muhtumin váttis dárkilastit stáhtaid geatnegasvuođaid dainna lágiin ahte anihit
soveltaa konkreettisiin oikeuskysymyksiin.
konkrehta vuoigatvuohtaáššiide.
Tämä ei kuitenkaan koske kaikkia määräyksiä.
Nu ii leat dattetge buot mearrádusaid dáfus. Earret
Muun muassa puiteyleissopimuksen 4 artiklan syrjimättömyysartikla on suhteellisen selkeä ja
eará rápmakonvenšuvnna artihkkala 4 lea viehka čielggas ja njuolggus. Artihkkal 4
yksiselitteinen. 4 artiklan 1 kappaleessa todetaan, että henkilön syrjintä kansalliseen
nr. 1 nanne ahte gildosis lea olbmuid vealaheapmi sin gullevašvuođa geažil nationála
vähemmistöön kuulumisen perusteella on kiellettyä.
unnitveahkadahkii.
valtio on velvollinen takaamaan kansallisiin vähemmistöihin kuuluville henkilöille oikeuden
Dasto stáhta lea geatnegas dáhkidit olbmuid ovttadássásaš árvvu
samaan yhdenvertaisuuteen lain edessä ja samaan tasavertaiseen lain suojaan kuin muullekin
lága ovddas ja seammá láhkasuoji olbmuide guđet gullet nationála unnitveahkadahkii,
väestölle.
go álbmogii muđui.
4 artiklan 2 kappaleen määräyksessä todetaan, että sopimuspuolet sitoutuvat
Artihkkala 4 nr. 2 mearrádus nanne ahte stáhtabealit leat
ryhtymään riittäviin (” adequate ”) täyden ja tehokkaan yhdenvertaisuuden edistämiseksi
geatnegasat álggahit soahppevaš (” adequate ”) sierrameannudeami olbmuide guđet
kaikilla talous- ja yhteiskuntaelämän sekä poliittisen elämän ja kulttuurielämän aloilla
gullet nationála unnitveahkadahkii, vai sin ja váldoálbmoga olbmuid gaskka ovdána
kansalliseen vähemmistöön ja valtaväestöön kuuluvien välillä. Velvollisuus ryhtyä
dievas ja duohta ovttadássásašvuohta ekonomalaš, sosiála, politihkalaš ja kultuvrralaš
erityistoimenpiteisiin kansallisia vähemmistöjä kohtaan on voimassa tarvittaessa (” where
áššiin. Geatnegasvuohta čađahit nationála unnitveahkadagaide positiiva sierra
necessary ”) vähemmistön ja enemmistön välisen todellisen yhdenvertaisuuden
meannudeami gusto go lea dárbu (” where necessary ”) ásahit unnitveahkadaga ja
aikaansaamiseksi.
váldoálbmoga duohta ovttadássásašvuođa.
4 artiklan 3 kappaleessa sanotaan edelleen, että tällaisia toimenpiteitä ei ole
Artihkkalis 4 nr. 3 celkojuvvo dasto ahte
pidettävä puiteyleissopimuksen syrjintäkiellon kanssa ristiriidassa olevana syrjintänä.
meannudeapmin mii boahtá vuostálagaid rápmakonvenšuvnna vealahangildosa.
Puiteyleissopimuksen 5 artiklan 1 kappale velvoittaa valtiot edistämään sellaisia olosuhteita,
Rápmakonvenšuvnna artihkkal 5 nr. 1 geatnegahttá stáhtaid ovddidit
jotka ovat tarpeellisia, jotta kansallisiin vähemmistöihin kuuluvat henkilöt voivat ylläpitää ja
dárbbašlaš dilálašvuođaid olbmuide guđet gullet nationála unnitveahkadagaide, vai sii
kehittää kulttuuriaan sekä säilyttää identiteettinsä, uskontonsa, kielensä, perinnäistapansa ja
sáhttet seailluhit ja ovddidit iežaset kultuvrra, ja bisuhit iežaset identitehta, oskku,
kulttuurinsa.
árbevieruid ja kultuvrra.
Valtioiden velvoite on tässä muotoiltu velvollisuudeksi ” edistää ” (” undertake to
Stáhtaid geatnegasvuohta lea dás hábmejuvvon geatnegas
ym. ylläpitämiseksi ja kehittämiseksi. On epäselvää, mitä tähän velvoitteeseen sisältyy.
dilálašvuođaid kultuvrra, giela jna. seailluheapmái ja ovddideapmái.
Sitä
Ii leat čielggas
Katso hallituksen selonteko (St. meld.)
mii dán geatnegasvuhtii gullá.
n:o 15 (2000−2001), sivu 34.
Artihkkal 5 nr. 2 lea baicce čielgaseappot hábme
Englanninkielinen versio, 4 artikla:
juvvon. Stáhtat geatnegahttojuvvojit dás orrut mearritkeahttá politihka dahje bargo
velvoitetaan pidättäytymään kansallisiin vähemmistöihin kuuluvien henkilöiden
vugiid maiguin lea ulbmil bágget nationála unnitveahkadaga olbmuid jávkat váldo
vastentahtoiseen sulauttamiseen tähtäävistä toimintaperiaatteista tai käytännöistä.
álbmogii.
Puiteyleissopimuksen 10 artikla sisältää monta kielellisiä oikeuksia koskevaa määräystä. 10
Rápmakonvenšuvnna artihkkal 10 siskkilda máŋga mearrádusa giellalaš
artiklan 1 kappaleessa säädetään, että sopimuspuolet ovat velvollisia tunnustamaan
vuoigatvuođaid birra. Artihkkal 10 nr. 1 nanne ahte stáhtabealit leat geatnegasat
kansallisten vähemmistöjen oikeuden käyttää kieltään niin yksityisesti kuin julkisestikin ja
dohkkehit nationála unnitveahkadagaid vuoigatvuođa geavahit gielaset priváhta okta
sekä suullisesti että kirjallisesti.
vuođain nugo almmolaš oktavuođainge – čálalaččat ja njálmmálaččat. Geatnegas
Velvoite rajoittuu kuitenkin siihen, että valtion tulee
vuohta lea dattetge ráddjejuvvon dasa, ahte stáhta galgá ” dohkkehit ” dakkár
” tunnustaa ” tällainen vähemmistöjen oikeus.
vuoigatvuođa unnitjoavkkuide.
Toisin sanoen tässä ei säädetä mistään tarkasti
Nuppiin sániin cealkki, de ii ásahuvvo dárkileabbo
määritellystä toimintavelvoitteesta.
doaibmageatnegasvuohta.
Alueilla, joilla asuu perinteisesti kansallisia
Nationála unnitveahkadagaid árbevirolaš guovlluin dahje
vähemmistöjä, tai alueilla, joilla asuu huomattava määrä kansallisiin vähemmistöihin
guovlluin main leat ollu olbmot guđet gullet nationála unnitveahkadagaide, stáhta lea
kuuluvia henkilöitä, valtion velvollisuutena on pyrkiä mahdollisuuksien mukaan
geatnegas čađahit bargguid mat sihkkarastet, dan muddui maid sáhttet (” endeavour to
varmistamaan (” endeavour to secure, as far as possible ”) olosuhteet, joissa vähemmistökieltä
secure, as far as possible ”), vejolašvuođa unnitveahkadagaid olbmuide geavahit
voidaan käyttää vähemmistöihin kuuluvien henkilöiden ja hallintoviranomaisten välisissä
gielaset hálddahuslaš eiseválddiid luhtte. Rápmakonvenšuvdna siskkilda eanet sullaš
suhteissa. Puiteyleissopimus sisältää useita vastaavanlaisia määräyksiä, jotka koskevat
ávnnaslaš mearrádusaid dakkár surggiide go identitehta (artihkkal 11), oahpahus
sellaisia alueita kuten identiteetti (11 artikla), koulutus (12 ja 13 artikla), kieli (14 artikla),
(artihkkal 12 ja 13), giella (artihkkal 14), searvan servodateallimii (artihkkal 15),
osallistuminen yhteiskuntaelämään (15 artikla) ja yhteydenpito maanrajojen yli (17 artikla).
oktavuođat riikkarájiid rastá (artihkkal 17).
7.12 Alueellisia kieliä tai vähemmistökieliä koskeva eurooppalainen peruskirja
7.12 Eurohpalaš guovlo- ja unnitlohkogielaid lihttu
Alueellisia kieliä tai vähemmistökieliä koskevan 5. marraskuuta 1992 tehdyn eurooppalaisen
Eurohpalaš guovlo- ja unnitlohkogielaid lihttu, mii bođii skábmamánu 5. b. 1992,
peruskirjan tarkoituksena on suojella vähemmistökieliä ja siten ylläpitää eurooppalaisen
ulbmáda gáhttet unnitlohkogielaid vai dainna lágiin bisuhuvvo šláddjes eurohpalaš
kulttuurin monimuotoisuutta.
kultuvra.
Peruskirja antaa valtioille mahdollisuuden itse valita, mitkä
Lihttu addá stáhtaide alcceseaset vejolašvuođa válljet maid gielaid lihttu
kielet on määrä sisällyttää peruskirjaan, sekä valinnanvapauden sen suhteen, mihin
fátmmasta, ja vejolašvuođa válljet guđemuš molssaeavttot geatnegasvuođaid sii
vaihtoehtoisiin velvoitteisiin ne sitoutuvat peruskirjan ratifioinnin yhteydessä.
guhtege váldet badjelasaset go ratifiserejit.
Suomi, Norja
Suopma, Norga ja Ruoŧŧa leat čilgen
ja Ruotsi ovat kukin määritelleet saamen kielen alueelliseksi tai vähemmistökieleksi, johon
sámegiela guvllolaš giellan dahje unnitlohkogiellan man ektui sii leat dohkkehan
nähden ne ovat hyväksyneet velvoitteita niiden asianomaisten luetteloiden mukaisesti, joista
alcceseaset geatnegasvuođaid listtus mielde mii čájeha maid artihkkaliid guhtege riika
käy ilmi, mitä artikloja yksittäinen valtio on hyväksynyt saamen kielen osalta.
lea dohkkehan sámegielai ektui.
Näiden
Geatnegahtti ovttaskas čuoggát maid guhtege dán