pere/sami_parallel huggingface dataset:
Julistusluonnoksen 31 artikla on toinen keskeinen määräys, jossa nimenomaisesti
Cealkámušárvalusa artihkkal 31 lea nubbi guovdilis mearrádus, mii namaha
mainitaan alkuperäiskansojen itsemääräämisoikeus.
čielgasit álgoálbmogiid iešmearridanvuoigatvuođa.
Siinä sanotaan, että alkuperäiskansoilla
álbmogiin, sin iešmearridanvuoigatvuođa ollašuhttima erenoamáš vuohkin, lea
on itsemääräämisoikeuden käytön erityisenä muotona oikeus autonomiaan eli itsehallintoon
vuoigatvuohta autonomiijii dahje iešstivremii dakkár áššiin mat gullet sin siskkáldas
sisäisiin ja paikallisiin oloihinsa liittyvissä asioissa.
ja báikkálaš dilálašvuođaide.
Määräyksen yhteydessä luetellaan myös
Mearrádus siskkilda maid logahallama dain áššesurggiin
seuraavat osa-alueet, joiden tulee ehdotuksen mukaan kuulua tämän oikeuden piiriin:
mat árvalusa mielde berrejit gullat dán vuoigatvuhtii, namalassii kultuvrras, oskkol
kulttuuri, uskonto, koulutus, tiedottaminen, tiedotusvälineet, terveydenhuolto, asuminen,
dagas, oahppodásis, dieđuin, medias, dearvvašvuođas, ásodagas, fidnoeallimis,
elinkeinoelämä, sosiaaliset järjestelmät, taloudellinen toiminta, maan- ja luonnonvarojen
sosiála ortnegiin, ekonomalaš doaimmain, eatnamiin ja resursahálddašeamis, dakkár
hallinto, ympäristö ja itsehallintojärjestelmien rahoitus.
iešstivrenortnegiid birrasis ja ruhtadeamis.
Pohjoismaat ovat hyväksyneet periaatteen ja ehdotuksen, jonka mukaan
Davviriikkaid beales leat searvan dan prinsihppii ja árvalussii, ahte álgo
alkuperäiskansoilla on itsemääräämisoikeuden käytön erityisenä muotona myös oikeus
álbmogiin, sin iešmearridanvuoigatvuođa ollašuhttima erenoamáš vuohkin, maid lea
autonomiaan ja itsehallintoon sisäisissä ja paikallisissa asioissa.
vuoigatvuohta autonomiijii siskkáldas ja báikkálaš áššiin.
Pohjoismaat ehdottavat
Dattetge árvaluvvo davvi
kuitenkin, ettei osa-alueiden luetteloa tulisi ottaa mukaan määräykseen muun muassa sillä
riikkaid beales ahte áššesurggiid logahallan ii galgga váldojuvvot mielde mearrádussii
perusteella, että tällaisia luetteloita usein pidetään perusteettomasti tyhjentävinä ja että
– earret eará dainna ákkastallamiin ahte dakkár logahallamat dávjá mange buori siva
Action ”. Katso YK-asiakirja: A / CONF.157/23, 12 July 1993.
haga adnojuvvojit dievaslažžan, ja ahte sáhttá leat váttis olahit ovttamielalašvuođa
mukaan otettavista osa-alueista saattaa osoittautua vaikeaksi päästä täydelliseen
das mat áššesurggiid berrejit gullat logahallamii. Dán vuođus davviriikkalaš stáhtat
Tämän pohjalta Pohjoismaat ovat ehdottaneet seuraavaa tekstiä 31
leat árvalan čuovvovaš teavstta artihkkalii 31:
3 ja 31 artiklan sekä ehdotusten maaoikeuksia ja luonnonvaroja koskeviksi
Lassin artihkkaliidda 3 ja 31, ja árvaluvvon mearrádusaide eanan- ja resursa
määräyksiksi lisäksi myös ehdotuksen seuraavat artiklat liittyvät läheisesti
vuoigatvuođaid birra, čuovvovaš árvaluvvon artihkkalat leat lahka gittalagaid
itsemääräämisoikeuteen: 19, 21, 23, 30, 32, 33, 34 ja 35. Ne ilmentävät Pohjoismaiden
iešmearridanvuoigatvuođain: 19, 21, 23, 30, 32, 33, 34 ja 35, – mat ilbmadit davvi
asennetta näitä määräyksiä kohtaan, vrt. liite n:o 4.
riikkaid sajádaga dáid mearrádusaid hárrái, vrd. lasáhusa nr. 4.
7.17.3 Oikeudet maahan ja luonnonvaroihin
7.17.3 Eanan- ja resursavuoigatvuođat
Julistusluonnoksen ne määräykset, jotka koskevat alkuperäiskansojen oikeuksia maahan ja
Cealkámušárvalusa mearrádusat álgoálbmogiid eanan- ja resursavuoigatvuođaid birra
luonnonvaroihin, käyvät ilmi 25, 26, 27, 28 ja 30 artiklasta.
bohtet ovdan artihkkaliin 25, 26, 27, 28 ja 30.
Maaoikeuskysymys kuuluu
Áššit mat gullet eananvuoigatvuođaide,
alkuperäiskansajulistuksesta käytävien neuvottelujen vaikeimpiin kohtiin.
leat álgoálbmotcealkámuša šiehtadallamiid váddámus áššiid joavkkus.
Alakomission ehdottama 25 artikla koskee alkuperäiskansojen oikeutta ylläpitää ja
VL vuollásaš lávdegotti árvalan artihkkal 25 gieđahallá álgoálbmogiid
vahvistaa erityistä henkistä ja aineellista yhteyttään omaan maahan ja omiin alueisiin,
vuoigatvuođa seailluhit ja nannet iežaset erenoamáš vuoiŋŋalaš ja ávnnaslaš okta
vesistöihin, rannikkovesiin ja luonnonvaroihin sekä niiden oikeutta säilyttää ne tulevia
vuođa eatnamiiddáseaset, váldeguvloseaset (territory), čázádagaidasaset, riddo
sukupolvia varten.
čáziidasaset, ja sin vuoigatvuođa seailluhit daid boahttevaš buolvvaide. VL vuollásaš
Tämän oikeuden tulee alakomission ehdotuksen mukaan koskea niitä
lávdegoddi árvala ahte dát galgá gustot daidda eatnamiidda, váldeguovlluide,
maita, alueita, vesistöjä, rannikkovesiä ja luonnonvaroja, joita alkuperäiskansat ovat
cázádagaide, riddočáziide ja resurssaide maid álgoálbmogat leat árbevirolaččat
perinteisesti ” omistaneet tai muilla tavoin pitäneet hallussaan tai käyttäneet ”.
» eaiggáduššan, dahje eará ládje hálddašan dahje geavahan. ”
Pohjoismaat
Davviriikkat leat
ovat hyväksyneet tämän periaatteen mutta eivät ole katsoneet voivansa hyväksyä ehdotusta,
dohkkehan dan vuollásaš prinsihpa, muhto leat gávnnahan ahte eai sáhte dohkkehit
jonka mukaan tämän oikeuden tulee koskea kaikkia alueita, joita alkuperäiskansat ovat
dan árvalusa, ahte dat galgá gustot buot guovlluide mat leat leamaš álgoálbmogiid
omistaneet tai muilla tavoin pitäneet hallussaan tai käyttäneet.
hálddus, dahje main sii leat orron ja maid sii leat geavahan.
Pohjoismaiden ehdotuksessa ei
Davviriikkalaš árvalusas
oleta selkeästi kantaa identifikaatiokysymykseen, ja siinä ehdotetaankin, että oikeuden
ii leat čielga oaivil identifikašuvdnaáššis, ja danne árvaluvvoge ahte vuoigatvuohta
ylläpitää ja vahvistaa yhteyksiä tulee koskea ” niiden ” maita, alueita, vesistöjä, rannikkovesiä
seailluhit ja nannet oktavuođaid galgá gustot ” sin ” eatnamiidda, váldeguovlluide,
ja luonnonvaroja, ks. liite n:o 4.
čázádagaide, riddočáziide ja resurssaide, vrd. lasáhusa nr. 4.
Identifikaatioon liittyvä ongelma ilmenee myös 26 artiklan kohdalla. Myös sen osalta
Identifikašuvdnaváttisvuohta váikkuha maid artihkkalii 26, ja dásge
Pohjoismaat ehdottavat, että sanamuoto ” omistaneet tai muilla tavoin pitäneet hallussaan tai
davviriikkat árvalit sániin ” sin ” buhttet sániid» eaiggáduššan, dahje eará ládje
käyttäneet ” korvataan sanalla ” niiden ”.
hálddašan dahje geavahan ”.
Muilta osin Pohjoismaat kannattavat periaatetta, jonka
Muđuid davviriikkat dorjot prinsihppan ahte álgo
mukaan alkuperäiskansoilla on oikeus omistaa, valvoa ja käyttää omia maa-alueitaan.
álbmogiin lea vuoigatvuohta eaiggáduššat, ovddidit, hálddašit ja geavahit iežaset
Edelleen ne hyväksyvät sen, että tämä oikeus käsittää valtioiden velvollisuuden tunnustaa
eatnamiid. Dasto dat dohkkehit ahte dát vuoigatvuohta fátmmasta stáhtaid geatnegas
alkuperäiskansojen lait, perinteet ja tavat, maahallinnon järjestelmät ja luonnonvarojen kehittämisen ja hallinnon instituutiot.
vuogádagaid ja resursahálddašeaddji ja - ovddideaddji lágádusaid. Davviriikkain lea
Pohjoismaat hyväksyvät myös valtioiden velvollisuuden
maid dohkkehus dasa ahte stáhtat leat geatnegasat suddjet dáid vuoigatvuođaid
taata, ettei näihin oikeuksiin kajota perusteettomasti.
vuođohis rihkkumiid vuostái.
Pohjoismaat ovat hyväksyneet julistusluonnoksen 27 artiklan, jonka mukaan
Artihkkala 27 dáfus davviriikkat dohkkehit ahte álgoálbmogiin lea vuoigat
alkuperäiskansoilla on oikeus saada takaisin (” restitution ”) ne maat, alueet ja luonnonvarat,
vuohta oažžut ruovttoluotta (” restitution ”) eatnamiid, váldeguovlluid ja resurssaid mat sis leat leamaš árbevirolaččat, main sii leat orron ja maid sii leat geavahan, ja mat
jotka ne ovat perinteisesti omistaneet tai muulla tavoin pitäneet hallussaan tai käyttäneet ja
leat váldojuvvon sis veagal eret, ja maidda earát leat meahttán ja maid earát leat
alkuperäiskansojen vapaaehtoista ja selkeästi ilmaisemaa suostumusta.
geavahan dahje vahágahttán almmá sin friddja ja diđolaš lobi haga.
Pohjoismaiden taholta
Davviriikkaid
on myös ehdotettu, että mikäli tämä ei ole mahdollista, valtio on velvollinen luomaan
beales lea maid árvaluvvon ahte jos dat ii leačča vejolaš, de stáhta lea geatnegas
tehokkaita mekanismeja vääryyksien muunlaiseksi poistamiseksi tai korjaamiseksi
ásahit beaktilis mekanismmaid maiguin sii sáhttet veahkkašuvvat ja oažžut buhtadasa
Pohjoismaat ovat myös hyväksyneet 28 artiklan, jonka mukaan alkuperäiskansoilla on
Artihkkala 28 dáfus davviriikkat dohkkehit ahte álgoálbmogiin lea vuoigat
oikeus säilyttää tai suojella ympäristöä ja maittensa, alueittensa ja luonnonvarojensa
vuohta seailluhit ja gáhttet birrasa ja eatnamiiddiset, váldeguovlluideaset ja resurssai
tuotantokapasiteettia.
deaset produktiiva vejolašvuođaid.
Alakomission ehdotus 28 artiklan tekstiksi sisältää myös
VL vuollásaš lávdegotti árvalus artihkkala 28
määräysehdotuksia, joiden mukaan alkuperäiskansojen mailla ja alueilla ei tule järjestää
tekstii siskkilda maid eavttuhussan mearrádusa das ahte soahteveaga doaimmat eai
sotilaallista toimintaa, elleivät alkuperäiskansat ole vapaaehtoisesti antaneet siihen
galgga leat álgoálbmogiid eatnamiin ja váldeguovlluin, jos juo álgoálbmogat eai ieža
suostumustaan.
iešdáhtolaččat mieđit dasa.
Pohjoismaat eivät ole voineet hyväksyä sotilaallista toimintaa koskevaa
Davviriikkat eai leat sáhttán dohkkehit dan mii lea
ehdotusta, mutta ne ovat kuitenkin hyväksyneet tiettyjä alkuperäiskansojen alueilla
árvaluvvon soahteveaga doaimmaid birra, muhto leat dattetge dohkkehan dihto
tapahtuvaan sotilaalliseen toimintaan liittyviä velvoitteita. Pohjoismaiden taholta on ehdotettu
geatnegasvuođaid soahteveaga doaimmaid hárrái mat leat álgoálbmotguovlluin.
sanamuotoa, jossa valtio velvoitetaan neuvottelemaan aktiivisesti kyseessä olevien
Davviriikkaid beales lea árvaluvvon dakkár hábmehus, ahte stáhta lea geatnegas
alkuperäiskansojen edustuksellisten elinten kanssa olosuhteita vastaavalla tavalla silloin, kun
gulaskuddat áššáigullevaš álgoálbmoga ovddasteaddji lágádusaiguin – nu mo
alkuperäiskansojen maita ja alueita arvioidaan käytettävän sotilaalliseen toimintaan, vrt. liite
dilálašvuođaide soahppá – go árvvoštallet váldit soahteveaga atnui álgoálbmot
n:o 4, ehdotus 28 artiklan uudeksi toiseksi kohdaksi.
eatnamiid ja váldeguovlluid, vrd. lasáhusa nr. 4, artihkkalii 28 árvaluvvon ođđa
Julistusluonnoksen 30 artikla koskee alkuperäiskansojen oikeutta määrätä omien
Cealkámuša árvalushámi artihkkal 30 gieđahallá álgoálbmogiid vuoigatvuođa
maittensa, alueittensa ja luonnonvarojensa kehittämiseen tai käyttämiseen liittyvistä
mearridit vuoruhusaid ja strategiijaid iežaset eatnamiid, váldeguovlluid ja resurssaid
priorisoinneista ja strategioista.
ovddideapmái ja geavaheapmái.
Tämän Pohjoismaat ovat hyväksyneet täysin.
Dan lean davviriikkat ollásit dohkkehan.
ovat myös hyväksyneet sen, että tämän seurauksena valtion tulee pyrkiä saamaan
Davviriikkaid beales leat maid dohkkehan ahte dát mearkkaša dan, ahte stáhta galgá
alkuperäiskansoilta vapaaehtoinen ja selkeästi ilmaisema ennakkosuostumus ennen niiden
ovddalgihtii oččodit álgoálbmogiid iešdáhtolaš ja diđolaš lobi prošeavttaide mat
maa-alueita ja luonnonvaroja koskevien projektien hyväksymistä.
čuhcet sin eatnamiidda ja resurssaide.
7.17.4 Kulttuuri
7.17.4 Kultuvra
Julistusluonnos sisältää useita alkuperäiskansojen kulttuurisia oikeuksia koskevia
Cealkámušárvalus siskkilda eanet erenoamáš mearrádusaid álgoálbmogiid kultuvrra
erityissäännöksiä. Kulttuuriset näkökohdat ovat samalla koko tekstille tunnusomainen ja
laš vuoigatvuođaid birra, ja seammás kultuvrralaš bealli lea miehtá teavstta čađa
perustavanlaatuinen teema, ja julistusluonnoksessa tunnustetaankin, että alkuperäiskansojen
manni ja vuođđudeaddji fáddá, masa gullá dat dovddiideapmi ahte álgoálbmogiid
kulttuuri ja perinteet liittyvät läheisesti niiden maa-alueisiin ja luonnonvaroihin.
kultuvra ja árbevierut leat čadnojuvvon lahkalagaid gitta sin eatnamiiguin ja
Luonnoksen 7 artiklassa kielletään alkuperäiskansojen pakkosulauttaminen ja niiden
Artihkkal 7 almmuha ahte gildosis lea bákkuin assimileret álgoálbmogiid ja
kulttuurin tuhoaminen.
billistit sin kultuvrra.
8 artikla sisältää määräyksen alkuperäiskansojen yksilöllisestä ja
Artihkkal 8 siskkilda mearrádusa álgoálbmogiid individuála ja
kollektiivisesta oikeudesta ylläpitää ja kehittää erityistä identiteettiään, mihin sisältyy niiden
kollektiiva vuoigatvuođas seailluhit ja ovddidit iežaset erenoamáš identitehta, masa
oikeus identifioida itsensä alkuperäiskansaksi.
gullá maid sin vuoigatvuohta dovddahit iežaset álgoálbmogin.
12 artiklassa sanotaan, että alkuperäiskansoilla
Artihkkal 12 cealká
on oikeus käytännössä soveltaa ja elävöittää omia kulttuurisia perinteitään ja että niillä on
ahte álgoálbmogiin lea vuoigatvuohta doaladit iežaset kultuvrralaš árbevieruin ja
oikeus ylläpitää, suojella ja kehittää aiempia, nykyisiä ja tulevia kulttuurisia
ovddidit daid, ja sis lea vuoigatvuohta seailluhit, suddjet ja ovddidit ovddeš, dáláš ja
ilmenemismuotoja.
boahttevaš kultuvrralaš ilbmagiid.
Pohjoismaat ovat hyväksyneet tämän, ja ne ovat samalla myös
Dan leat davviriikkat dohkkehan, ja seammás dat
ehdottaneet, että valtioiden on sitouduttava luomaan tehokkaita mekanismeja sellaisten
leat árvalan maid ahte stáhtat galget leat geatnegasat ásahit beaktilis mekanismmaid
tilanteiden korjaamiseksi, joissa alkuperäiskansoilta on riistetty kulttuurinen, älyllinen,
mat geahpedit dili mas álgoálbmogiin leat rieviduvvon kultuvrralaš, intellektuála,
uskonnollinen ja henkinen omaisuus ilman niiden vapaaehtoista ja selkeästi ilmaisemaa
oskuigullevaš ja vuoiŋŋalaš opmodagat sin friddja dáhtu ja lobi haga. Artihkkalat 13
suostumusta. 13 ja 14 artikloissa käsitellään myös erityisiä kulttuurisia oikeuksia, vrt. liite
ja 14 gieđahallet erenoamáš kultuvrralaš vuoigatvuođaid, vrd. lasáhusain nr. 4.
7.17.5 Koulutus
7.17.5 Oahpahus
Julistusluonnoksen 15 artiklassa käsitellään alkuperäiskansojen oikeutta koulutukseen.
Artihkkal 15 gieđahallá álgoálbmogiid vuoigatvuođa oahpahussii. Davviriikkaid
Pohjoismaat ovat hyväksyneet täysin alakomission ehdotuksen, jonka mukaan
beales leat ollásit dohkkehan VL vuollásaš lávdegotti árvalusa, ahte álgoálbmogiin
alkuperäiskansoilla on oikeus perustaa ja valvoa omia koulutusjärjestelmiä ja laitoksia, jotka
lea vuoigatvuohta vuođđudit ja stivret iežaset oahpahusvuogádagaid ja lágádusaid,
antavat koulutusta niiden omalla kielellä ja jotka on mukautettu niiden kulttuurisiin
mat fállet oahpahusa sin iežaset gillii, ja mat leat heivehuvvon sin iežaset kultuvrralaš
opetusmenetelmiin, vrt. 15 artiklan ensimmäinen kohta.
oahpahanvugiide, vrd. artihkkala 15 Vuosttaš lađđasiin.
Alkuperäiskansojen yhtäläinen
Álgoálbmogiid seammalágan
oikeus koulutukseen vahvistetaan 15 artiklan toisessa kohdassa.
vuoigatvuohta oahpahussii nanne artihkkal 15 Nubbi lađas.
Pohjoismaat ovat tämän
Davviriikkalaš stáhtat leat
lisäksi tehneet ehdotuksen, jonka mukaan myös alkuperäiskansoihin kuuluvilla yksilöillä,
lassin dása árvalan ahte maiddái ovttaskas olbmuin guđet gullet álgoálbmogiidda,
etenkin omien yhteisöjensä ulkopuolella asuvilla alkuperäiskansojen lapsilla, tulee olla oikeus
erenoamážit álgoálbmotmánáin, guđet orrot olggobealde iežaset servodagaid, galgá
saada omaa kulttuuriaan ja kieltään koskevaa koulutusta.
leat vuoigatvuohta beassat oahppat iežaset kultuvrra ja giela.
Edelleen ehdotetaan, että valtiot
Dasto ahte stáhtat leat
velvoitetaan sitoutumaan aktiivisiin toimiin taatakseen sellaisiin koulutustarkoituksiin
geatnegasat álggahit beaktilis doaibmabijuid mat sihkkarastet dárbbašlaš resurssaid
tarvittavat resurssit, vrt. 15 artiklan viimeinen kohta.
dakkár oahpahusulbmiliidda, vrd. artihkkala 15 maŋit lađđasiin.
7.17.6 Terveydenhuolto
7.17.6 Dearvvašvuohta
Julistusluonnoksen 24 artikla käsittelee alkuperäiskansojen oikeutta terveydenhuoltoon.
Cealkámuša árvalushámi artihkkal 24 gieđahallá álgoálbmogiid vuoigatvuođa
24
Artihkkalis 24, Vuosttaš lađdasis, árvaluvvo ahte álgoálbmogiin galgá
artiklan ensimmäisessä kohdassa ehdotetaan, että alkuperäiskansoilla tulee olla oikeus
leat vuoigatvuohta iežaset árbevirolaš dálkasiidda ja vuoigatvuohta bisuhit iežaset
perinteisiin lääkkeisiinsä ja oikeus ylläpitää terveydenhoitomenetelmiään ja muun muassa
dearvvašvuođa seailluheaddji dábiid, ja seammás vuoigatvuohta seailluhit deaŧalaš
säilyttää tärkeitä lääkekasveja, eläimiä ja mineraaleja.
dálkkaslaš šattuid, elliid ja minerálaid.
24 artiklasta käy edelleen ilmi, että
Dasto ilbmá artihkkalis 24 ahte álgoálbmogiin
alkuperäiskansoilla on oikeus sosiaali- ja terveyspalveluihin ilman minkäänlaista syrjintää.
lea vuoigatvuohta vealatkeahtes sosiála ja dearvvašvuođalaš bálvalusaide. Davvi
Pohjoismaat ovat hyväksyneet tämän ja ovat lisäksi ehdottaneet sanamuotoa, jossa
riikkat leat dohkkehan dan, ja leat lassin árvalan sátnádaga mainna nannejuvvo ahte
vahvistetaan alkuperäiskansojen oikeus nauttia korkeimmasta saavutettavissa olevasta ruumiin- ja mielenterveydestä ja jossa valtiot velvoitetaan varaamaan tarvittavat varat tähän
álgoálbmogiin lea vuoigatvuohta nu alladásat psyhkalaš ja dearvvašvuođalaš standárdii go vejolaš, ja ahte stáhtat galget leat geatnegasat bidjat dárbbašlaš
tarkoitukseen.
resurssaid dan ulbmilii.
Tämä ehdotus on identtinen YK:n taloudellisia, sosiaalisia ja sivistyksellisiä
Dát árvalus lea seammalágan go ON konvenšuvdna mii
oikeuksia koskevan yleissopimuksen 12 artiklan 1 kohdan kanssa, jossa tämä todetaan
gieđahallá ekonomalaš, sosiála ja kultuvrralaš vuoigatvuođaid, artihkkal 12 nr. 1, mii
jokaiselle kuuluvaksi oikeudeksi.
nanne dán buohkaid vuoigatvuohtan.
Alkuperäiskansoille tämä on erityisen merkittävää sikäli,
erenoamáš mearkkašupmi lea das, go dávjá sidjiide ii leat vejolaš ollit dakkár
ettei tällaista mahdollisimman korkeaa terveydellistä tasoa ole useinkaan mahdollista
dearvvašvuođalaš standárdii mii lea nu allat go vejolaš, jos juo dearvvaš
saavuttaa, ellei terveyspalveluja ole riittävässä määrin mukautettu alkuperäiskansojen
vuođabálvalusat eai leat doarvái bures heivehuvvon álgoálbmogiid erenoamáš
omaleimaista kulttuuria ja kielellistä tilannetta vastaaviksi.
kultuvrii ja giellalaš dillái.
Saamelaisten asema pohjoismaisessa saamelaissopimuksessa
Sámiid sajádat davviriikkalaš sámekonvenšuvnnas
Vuonna 1998 julkaistussa pohjoismaisen saamelaissopimuksen tarvetta ja perustaa
Jagi 1988 raporttas mii lea sámekonvenšuvnna dárbbu ja vuođu birra, rohttejuvvo
koskevassa raportissa painotetaan, että saamelaisten tulee olla sopimuksen osapuolena:
ovdan ahte sámit berrejit leat oasálaččat konvenšuvdnii:
” Saamelaisten tulee olla uuden pohjoismaisen saamelaissopimuksen osapuolena / osapuolina.
” Sámit berrejit lea oasálaččat ođđa davviriikkalaš sámekonvenšuvdnii.
Tällainen menettelytapa takaa yhdenvertaisuuden, arvokkuuden ja alkuperäiskansojen oikeuksien kunnioittamisen uutta sopimusta varsinaisesti laadittaessa sekä sitä hyväksyttäessä.
Dakkár bargovuohki sihkkarastá ovttadássásašvuođa, duođalašvuođa ja árvvusatnima álgoálbmotvuoigatvuođain ođđa konvenšuvnna ieš ráhkadeamis ja dohkkeheamis.
Pohjoismailla ei ole syytä pelätä mitään tässä yhteydessä, niin kauan kuin uuden sopimuksen sisällössä on kysymys kansallisista järjestelmistä, mikä on odotettavissa. ”
Davviriikkain ii berre leat mihkkege mas ballat dán oktavuođas, nu guhká go ođđa konvenšuvnna sisdoallu gieđahallá riikkalaš ortnegiid, nugo lea vuorddehatti. ”
(s. 77)
(s. 77)
Useat asiasta lausuntonsa antaneet kuulemiselimet tukevat ehdotusta, jonka mukaan
Máŋga gulaskuddanháltti mat dadjet juoidá áššis, dorjot árvalusa ahte sámit
saamelaisten tulee olla sopimuksen osapuolena.
galget leat konvenšuvdnabealli.
Norjan ulkoministeriö lausuu kuitenkin 16. helmikuuta 2001 päivätyssä kirjeessään,
Norgga olgoriikkadepartemeanta cealká dattetge reivvestis guovvamánu 16. b..
että ainoastaan valtiot voivat olla sopimuksen osapuolia:
2001 ahte dušše stáhtat sáhttet leat konvenšuvdnabealit (- oasálaččat).
” Saamelaiskäräjien taholta on esitetty toivomus, että saamelaisten tulisi kansana saada olla pohjoismaisen saamelaissopimuksen osapuolina yhdessä sopimusvaltioiden (Norjan, Ruotsin ja Suomen) kanssa.
” Sámedikkiid beales lea dovddahuvvon sávaldat ahte sámit álbmogin berrejit beassat loaidat oasálažžan davviriikkalaš sámekonvenšuvdnii ovttas stáhtaiguin (Norggain, Ruoŧain ja Suomain).
Ulkoministeriön arvion mukaan tämä ei kuitenkaan ole mahdollista.
Olgoriikkadepartemeantta árvvoštallama mielde dát dattetge ii leat vejolaš.
Ministeriön kuulemislausunnossa sanotaan, että ” kuten tunnettua, valtiosopimuksia tehdään valtioiden välillä, minkä takia saamelaiskäräjät eivät voi olla valtiosopimuksen osapuolena ”.
Departemeantta gulaskuddancealkámušas daddjojuvvo ahte ” konvenšuvnnat dahkkojuvvojit diehttalas stáhtaid gaskka, iige Sámediggi dan dihte sáhte leat konvenšuvdnabealli ”.
On kansainvälisoikeudellisesti varmaa, että ainoastaan valtiot sekä yksittäisissä tapauksissa kansainväliset järjestöt, kuten esimerkiksi YK, voivat tehdä valtiosopimuksia.
Dat lea nana álbmotriekti, ahte dušše stáhtat, ja vel muhtun dáhpáhusain dakkár riikkaidgaskasaš organisašuvnnat go omd. ON, sáhttet soahpat konvenšuvnnaid.
Tämä ei luonnollisestikaan tarkoita, etteikö pohjoismainen saamelaissopimus vaikuttaisi saamelaiskäräjiin.
Dát dieđusge ii mearkkaš ahte davviriikkalaš sámekonvenšuvnnas ii leat váikkuhus Sámediggái.
Pohjoismaisen saamelaissopimuksen avulla luotavien yhteistyöjärjestelmien tarkoituksena on taata saamelaiskulttuurille ja saamelaisten eduille dynaaminen suoja.
Ulbmil go davviriikkalaš sámekonvenšuvnnain ásahuvvojit ovttasbarganortnegat, lea sihkkarastit ahte sámi kultuvrii ja sámi beroštumiide lea fámolaš (dynamalaš) suodji.
Saamelaiset / saamelaiskäräjät saavat tämän sopimuksen nojalla oikeuksia ja oikeussubjektien aseman. ”
Sámit / sámedikkit ožžot vuoigatvuođaid konvenšuvnna mielde, sii šaddet vuoigatvuohtasubjeaktan. ”
” Mietinnössä sanotaan, että saamelaisten tulee olla uuden sopimuksen osapuolia.
Suoma olgoriikaministeriija cealká sullii seammá ládje:
Asiantuntijatyöryhmän toimeksiannosta Åbo Akademin tutkija Annika Tahvanainen
Áššedovdi joavkku addin barggus dutki Annika Tahvanainen, Åbo Akademi,
on selvittänyt kysymystä siitä, ketkä voivat olla valtiosopimusten ja yleissopimusten
lea čielggadan dan jearaldaga, geat sáhttet leat oasálaččat / bealit traktáhtaide ja
osapuolia, katso liite 1. Hänen johtopäätöksensä on seuraava:
konvenšuvnnaide, geahča lasáhusa 1.
” Mielipiteet jakautuvat sen suhteen, mitkä alkuperäiskansojen valmiudet solmia valtiosopimuksia olivat menneinä aikoina.
Su loahppajurdda lea ná: Oaivilat leat juohkásan das, makkár váldi álgoálbmogiin lei ovddeš áiggiid šiehtadit soahpamušaid vieris válddiiguin.
Nykyään alkuperäiskansojen kanssa sopimuksia solmivat valtiot katsovat yleisesti, että sopimukset alkuperäiskansan ja sen valtion välillä, jossa alkuperäiskansa asuu, eivät ole valtiosopimuksia kansainvälisoikeudellisessa mielessä vaan valtion sisäisiä sopimuksia, joita säännellään kansallisessa lainsäädännössä.
Stáhtat mat odne šiehtadit soahpamušaid álgoálbmogiiguin, oaivvildit dábálaččat ahte dakkár soahpamuš maid álgoálbmogat šiehtadit dainna stáhtain mas sii orrot, ii leat traktáhta álbmotrievttálaš mearkkašumis, muhto stáhtasiskkáldas soahpamuš maid nationála láhkaásahus regulere.
Sillä tosiasialla, että alkuperäiskansoilla on erityinen kollektiivinen suhde erityiseen alueeseen, joka on merkitykseltään korvaamaton ajateltaessa näiden kansojen hengissä pysymistä ja oikeutta nauttia erityisestä kulttuurista, voidaan kuitenkin olettaa olevan vaikutusta alkuperäiskansan oikeuteen osallistua valtiosopimukseen. Tämä pätee etenkin, jos alkuperäiskansan asuttama maa-alue sijaitsee valtiosopimuksen solmivien valtioiden alueilla ja jos valtiosopimukset koskevat kyseisen alkuperäiskansan asuttamia maa-alueita, sen luonnonvaroja tai muita kysymyksiä, joilla on erityistä merkitystä alkuperäiskansalle tai joiden oletetaan vaikuttavan alkuperäiskansaan.
Dan duohtaášši, ahte álgoálbmogiin lea erenoamáš kollektiiva oktavuohta dihto territoriijii, mii lea buhttekeahttá ja dárbbašlaš sin seailumii ja vuoigatvuhtii návddašit sierra kultuvrra, lea dattetge vejolaš jáhkkit sáhttit váikkuhit vuos álgoálbmoga vuoigatvuhtii searvat álbmogiidgaskasaš soahpamuššii (traktáhtii), erenoamážit jos dat duovdagat main álgoálbmot orru, gokčet álbmogiidgaskasaš soahpamuša dahkki stáhtaid territoriijaid ja dat soahpamuš guoská daidda duovdagiidda main áššeguovdilis álgoálbmot orru, ja dasto vel daidda duovdagiid luondduriggodagaide dahje áššiide mat gusket dahje čuhcet álgoálbmogii.
Vaikka alkuperäiskansat eivät kansainvälisen oikeuden mukaan ole kansainvälisiä oikeussubjekteja, joilla on valmiudet solmia itsenäisesti valtiosopimuksia, on alkuperäiskansoille varattava kansojen itsemääräämisoikeuden mukaisesti mahdollisuus osallistua edellä mainitun tyyppisten valtiosopimusten tekstien laatimiseen ja varsinaiseen valtiosopimukseen käyttämällä jotakin toista sopivaa nimitystä kuin ” osapuoli ”.
Vaikko álgoálbmogat álbmotrievtti mielde eai leat álbmotriektesubjeavttat main livčče váldi iešdáhtolaččat šiehtadit álbmogiidgaskasaš soahpamušaid, de berre álgoálbmogiidda addojuvvot álbmogiid iešmearridanvuoigatvuođa mielde vejolašvuohta searvat dakkár soahpamušteavsttaid ráhkadeapmái mat namahuvvojedje dás ovdalis, ja ieš álbmogiidgaskasaš soahpamuššii juogalágan eará heivvolaš namain go ” oasálaš ”.
Tämä kuvastaa kansainvälisellä tasolla selvästi havaittavaa suuntausta. Siellä alkuperäiskansat ovat saaneet yhä merkittävämmän roolin julkilausumien tekstien ja muiden kansainvälisten asiakirjojen muotoilemisessa.
Dát speadjalastá treandda mii lea oinnolaš riikkaidgaskasaš dásis, mas álgoálbmogat leat beassan dađistaga deaŧaleabbo rollii julggaštusteavsttaid ja eará riikkaidgaskasaš instrumeanttaid ráhkadeamis.
Alkuperäiskansojen osallistumisoikeus ulottuu siten pidemmälle kuin kansallisella tasolla sovellettava neuvotteluprosessi. ”
Álgoálbmogiid vuoigatvuohta searvat ollá dainna lágiin guhkkelii go dušše gulaskuddanprosessii mat čađahuvvojit nationála dásis.
Asiantuntijatyöryhmä toteaa, että kansainvälisoikeudellisessa merkityksessä
Áššedovdi joavku váldá vuhtii ahte traktáhta álbmotrievttálaš mearkkašumis –
valtiosopimus − jota usein nimitetään yleissopimukseksi − on valtioiden (tai muiden
dávjá namahuvvo konvenšuvdnan – lea soahpamuš stáhtaid gaskka (dahje eará
kansainvälisoikeudellisten subjektien, kuten kansainvälisten järjestöjen) välinen sopimus.
álbmotriektesubjeavttain nugo riikkaidgaskasaš organisašuvnnaiguin). Jagi 1969
Valtiosopimusoikeutta koskevaa vuonna 1969 tehtyä Wienin yleissopimusta käytetään 1
Wien-konvenšuvdna mii gieđahallá traktáhtavuoigatvuođa, boahtá atnui artihkkala 1
artiklan perusteella valtioiden välisiin sopimuksiin.
mielde stáhtaidgaskasaš traktáhtaide.
Mainitun yleissopimuksen 2 artiklassa
Dan artihkkalis 2 čilgejuvvo traktáhta
valtiosopimus tarkoittaa kansainvälistä välipuhetta, joka on tehty kirjallisesti valtioiden välillä
riikkaidgaskasaš soahpamuššan mii dahkkojuvvo stáhtaid gaskka čálálaš hámis ja
ja joka on kansainvälisen oikeuden alainen.
gullá riikkaidgaskasaš rievtti vuollái.
Valtion ja väestöryhmän välinen sopimus ei ole sopimus kansainvälisoikeudellisessa
Soahpamuš stáhta ja álbmotjoavkku gaskka ii jođe konvenšuvdnan álbmot
merkityksessä, ja saman on katsottava koskevan kolmen sopimusvaltion saamelaiskäräjiä
rievttálaš mearkkašumis, ja nu lea jáhkkimis dakkár soahpamušge mii dahkkojuvvo
saamelaisten edustajina.
Sámedikkiin sámi álbmoga ovddasteaddjin.
Tämän takia Suomen, Norjan ja Ruotsin ja näiden kolmen maan saamelaiskäräjien
Soahpamuš Suoma, Norgga, Ruoŧa ja dan golmma riikka sámedikkiid gaskka
välisestä sopimuksesta tulisi oikeudelliselta luonteeltaan sekava.
galggašii de luonddus dihte leat segohus.
Sitä voitaisiin pitää
Dan galggašii sáhttit atnit álbmotrievttálaš
kansainvälisoikeudellisena valtiosopimuksena niiltä osin kuin kyseiset kolme sopimusvaltiota
traktáhtan daid osiid dáfus main dat golbma stáhta leat váldán badjelasaset geatnegas
ovat tehneet toinen toistaan velvoittavia sitoumuksia, mutta siitä tulisi luonteeltaan
vuođaid guhtet guimmiidasaset, muhto dan fertešii atnit earáláganin dakko gokko
toisenlainen niiltä osin kuin se koskisi valtioiden ja saamelaiskäräjien tai valtioiden ja
áššin lea stáhtaid ja sámedikkiid riektegaskavuohta, dahje stáhtaid ja ovttaskas sámiid
yksittäisten saamelaisten välistä oikeussuhdetta.
Áššedovdi joavku oaivvilda ahte soahpamuš mii dušše muhtumassii lea
Asiantuntijatyöryhmä katsoo, että luonteeltaan ainoastaan osittain
álbmotrievttálaš luonddu mielde, dagaha rievttálaš eahpečielggasvuođa ja sáhttá
kansainvälisoikeudellinen sopimus aiheuttaa oikeudellista epäselvyyttä ja että sen auktoriteetti ja vaikuttavuus kärsivät.
massit árvoválddi ja váikkuhanfámu.
Näin on olemassa vaara, ettei sen merkitys saamelaisten statuksen
Dasa lea nappo dalle dat várra, ahte ii bastte
sääntelijänä yllä asiantuntijatyöryhmän toivomalle tasolle.
reguleret sámi álbmoga árvodási, nugo livččii sávahahtti áššedovdi joavkku oaivila
Asiantuntijatyöryhmä pitää kuitenkin välttämättömänä sitä, että sopimusvaltioiden
Dattetge dovddaha áššedovdi joavku dárbbašlažžan ahte sámedikkit leat
saamelaiskäräjät ovat yksimielisiä sopimuksen sisällöstä.
ovttamielalaččat konvenšuvnna sisdoalus.
Tämän takia asiantuntijatyöryhmä
Čoavddus maid áššedovdi joavku vállješii,
pitää parempana ratkaisua, jossa sopimuksen ratifiointi ja voimaantulo edellyttävät
mearkkaša ahte sámedikkiid dohkkeheapmi dahkkojuvvo eaktun konvenšuvnna
saamelaiskäräjien hyväksyntää.
ratifiseremii ja fámuiduvvamii.
Yksittäisiä säännöksiä koskevia huomautuksia
Mearkkašumit muhtun mearrádusaide
9.1 Yleistä
9.1 Oppalaččat
Tämän ehdotuksen yleisessä osassa on ainoastaan rajoitetusti perusteltu säännöksiä, joita
Dán árvalusa oppalaš oasis leat dušše ráddjejuvvon munnái čađahuvvon ákkasteamit
sopimustekstin on ehdotettu sisällytettäväksi.
daid mearrádusaid beale mat eavttuhuvvojit konvenšuvdnateavsttas.
Tämä johtuu osittain siitä, että nämä säännökset
Dasa lea sivvan
koskevat suuressa määrin jo aiempien julkisten selvitysten ja keskustelujen kohteina olleita
muhtumassii dat ahte áššit leat viehka muddui dakkárat mat juo lea gieđahallojuvvon
kysymyksiä. Niitä on muun muassa käsitelty tämän asiantuntijatyöryhmän nimittämisen
almmolaš čielggademiin ja divaštallamiin, earret eará vuođđodokumeanttain maid
perustana olleissa asiakirjoissa. Emme ole tämän vuoksi katsoneet tarkoituksenmukaiseksi
vuođul dát áššedovdi joavku nammaduvvui, ja mii leat jáhkkán das leat unnán ávki,
liittää ehdotukseemme dokumentaatiota, jossa kerrattaisiin jo ennalta hyvin tunnettua ja
još guhkedivččiimet iežamet árvalusa duođaštusaiguin mat juo lea dovdosat ja olá
helposti saatavilla olevaa aineistoa.
muttus, ja dat livččii dušše ávdnasiid geardduheapmi.
Yleisen osan rajoittaminen johtuu myös siitä, että olemme
Muhto oppalaš oasi
yleisesti päättäneet perustella ehdottamiamme säännöksiä yksittäisten artiklojen yhteydessä.
ráddjejupmi vuolgá maid das ahte eanaš mii leat válljen čilget árvaluvvon
Tämä on ollut koko työn ajan soveltamamme luonnollinen menettelytapa, ja se on johtunut
mearrádusaid guđege artihkkala olis. Dat lea barggus leamaš lunddolaš vuohki
sopimuksen erityisen laajasta aihepiiristä.
konvenšuvnna erenoamáš viiddis áššesuorggi geažil.
Sopimus käsittää tosiasiallisesti yhden kokonaisen
Konvenšuvdna fátmmasta áššiid
kansan merkittävät elämänalueet, ja vaikka yksittäiset perusperiaatteet ovatkin suurelta osin
dáfus olles álbmoga stuorra eallinsviidodagaid, ja vaikko muhtun vuođđudeaddji
saamelaisoikeudellisen sääntelyn perusteena, eri alueisiin myötävaikuttavat usein hyvinkin
prinsihpat dolvvodit eatnat sámerievttálaš reguleremii, de dávjá áššiid viehka
erilaiset asialliset näkökohdat.
iešguđetlágan vuhtiiváldimat leat mielde váikkuheamen guđege suorggis.
Sopimustekstiehdotuksen yli viidessäkymmenessä artiklassa
Árvaluvvon
monia näistä näkökohdista perustellaan erityisellä tavalla. Valitsemastamme esitysmuodosta
konvenšuvdnateaksta siskkilda eanet go vihttalogi artihkkala, ja dain máŋgga
seuraa, että säännöksiä koskevat huomautukset ulottuvat kaiken kaikkiaan suhteellisen laajalle
artihkkalii leat erenoamáš ákkat. Válljejuvvon ovdanbuktinvuogi boađus lea ahte
alueelle.
oppalohkái leat mearrádusaid mearkkašumit viidon viehka ollu.
Ennen yksittäisiä säännöksiä koskevia huomautuksia kommentoimme joiltakin osin
Guđege mearrádussii gullevaš mearkkašumi ovddabeallai mii lasihit maid
myös sopimuksen otsikkoa ja sopimustekstin alkusanoja.
moadde komeantta konvenšuvnna bajilčállagii ja konvenšuvdnateavstta ovdasátnái.
9.2 Sopimuksen otsikko
9.2 Konvenšuvnna bajilčála
Asiantuntijatyöryhmän 13. marraskuuta 2002 saaman toimeksiannon mukaan työryhmän tulee
Áššedovdi joavkku vástesaš direktiivvas, mii lea skábmamánu 13. b. rájis 2002,
laatia ehdotuksia pohjoismaiseksi saamelaissopimukseksi.
sámekonvenšuvnna.
Asiantuntijatyöryhmä on pohtinut,
Áššedovdi joavku lea árvvoštallan leago sáni davviriikkalaš
onko tässä yhteydessä oikein käyttää sanaa pohjoismainen, koska sopimus ei käsitä kaikkia
(nordisk) riekta geavahit dán oktavuođas, go konvenšuvdna ii šatta fátmmastit buot
Pohjoismaita vaan ainoastaan Suomen, Norjan ja Ruotsin.
davviriikkaid, muhto dušše Suoma, Norgga ja Ruoŧa.
Tämän johdosta keskustelua on
Danne leat eará konvenšuvdna
käyty myös muista sellaisista sopimuksen otsikoista, kuten Saamelaisten oikeuksia Suomessa,
bajilčállagat leamaš divaštallamiid fáddán, nugo Konvenšuvdna sámi álbmoga
Norjassa ja Ruotsissa koskeva sopimus ja Suomen, Norjan ja Ruotsin välinen saamelaisten
vuoigatvuođaid birra Suomas, Norggas ja Ruoŧas ja Suoma, Norgga ja Ruoŧa
oikeuksia koskeva sopimus.
gaskasaš konvenšuvdna sámi álbmoga vuoigatvuođaid birra.
Asiantuntijatyöryhmä on kuitenkin päätynyt pitämään parhaana
Áššedovdi joavku lea
otsikkoa Pohjoismainen saamelaissopimus.
buoremusat dohkke.
Kuten edellä on mainittu, asiantuntijatyöryhmän
Nugo namahuvvui, de dát namahus dat geavahuvvo áššedovdi
toimeksiannossa käytetään juuri tätä nimitystä.
joavkku vástesaš direktiivvas.
joka vuonna 1996 asetettiin selvittämään sopimuksen tarvetta ja edellytyksiä, katso
Seammá namahusa geavahii maid dat bargojoavku mii nammaduvvui jagi 1996 vai čielggadivččii leago dárbu konvenšuvdnii ja mat eavttuid
työryhmän raportti vuodelta 1998.
leat dasa, geahča dan joavkku jagi 1998 mannosaš raportta.
Sana pohjoismainen tekee lisäksi selväksi, ettei sopimus koske Venäjän saamelaisia vaan ainoastaan niitä kolmea Pohjoismaata, joissa saamelaiset
(nordisk) čilge dasto vel ahte konvenšuvdna ii fátmmas Ruošša sámiid, muhto dušše
asuvat, nimittäin Suomea, Norjaa ja Ruotsia.
dan golmma davviriikka, main sámit orrot, namalassii Suoma, Norgga ja Ruoŧa.
Alkusanoissa esitetään sopimustekstin pohjana olevat tärkeimmät oikeudelliset periaatteet ja
Ovdasánis leat hábmejuvvon deaŧaleamos riekteprinsihpat ja sámepolitihkalaš oaivilat
saamelaispoliittiset näkökohdat.
maidda konvenšuvdnateaksta lea vuođđuduvvon.
Sopimus koskee kaikkien kolmen sopimusvaltion
Konvenšuvdna gusto dan golmma
alkuperäiskansaa, ja näkemys alkuperäiskansojen oikeudellisesta asemasta on muuttunut
riikka álgoálbmogii, ja oainnut álgoálbmogiid riektedilis leat nuppástuvvan arvat
voimakkaasti sekä Pohjolassa että muualla maailmassa viime vuosikymmeninä.
sihke davviriikkain ja riikkaidgaskasaččat maŋimuš logiid jagiid.
Tämän
Danne lea sivva
saamelaispoliittista perustaa.
ovdasánis buktit ovdan guđege mearrádusa rievttálaš ja sámepolitihkalaš vuođu.
Sopimus on ensimmäinen meidän kolmen maamme saamelaisia koskeva yhtenäinen
Konvenšuvdna ilbmá vuosttamuš čohkkejuvvon riektereguleremin min
oikeussäännöstö.
golmma riikka sámi álbmoga várás.
Siinä on kysymys valtio-oikeudellisesta uudistuksesta, jota on syytä
Dát lea ođđa stáhtarievttálaš ráhkadus, ja danne
perustella yhteispohjoismaisessa alkusanoissa.
dat nanne dárbbu oktasaš davviriikkalaš ovdasátnái.
Alkusanat ilmentävät sekä sopimusvaltioiden hallitusten että saamelaiskäräjien
Ovdasánis bohtet sihke ráđđehusaid ja sámedikkiid oainnut ovdan. Dát juohku
näkemyksiä. Tämä jako on tehty, koska hallitukset ja saamelaiskäräjät haluavat sekä historian
lea dáhpáhuvvan dainnago ráđđehusat ja sámedikkit sihke historjjálaš vásáhusaid ja
kokemusten että nykytilanteen pohjalta luonnollisestikin valita näkökantansa ja painottaa niitä
otnáš dili geažil diehttalas válljejit ja deattuhit oainnuid vuohkáseaset, vaikko juohku
jonkin verran eri tavoin, vaikka jaon tarkoituksena ei olekaan ilmentää minkäänlaista
ii ulbmát buktit oidnosii guovttemielalašvuođa. Dáinna juoguin dovddahuvvo juo
erimielisyyttä. Tällä jaolla korostetaan jo sopimuksen alkusanoissa myös hallitusten ja
konvenšuvnna álggus ráđđehusaid ja sámedikkiid ovttadássásašvuohta maiddá kon
saamelaiskäräjien yhdenvertaista asemaa sopimukseen liittyvässä työssä.
venšuvdnabarggusge.
Vaikka saamelaiset eivät olekaan sopimuspuolena, sopimuksen voimaantulo
Vaikko sámit formálalaččat eai leat oasálaččat konvenšuvdnii, de sámedikkiid
edellyttää saamelaiskäräjien hyväksyntää, vrt. 48 artikla.
dohkkeheapmi lea konvenšuvnna dohkálašvuhtii eaktun, geahča artihkkala 48.
Tämän johdosta on ollut tärkeää
Danne
tunnustaa saamelaiskäräjien määräysvalta jo alkusanoissa.
lea leamaš deaŧalaš addit sámedikkiide sierra jiena ovdasánis.
Niistä käy myös ilmi, millaisia
Das bohtet sámedikkiid
visioita saamelaiskäräjillä on saamelaissopimuksesta.
višuvnnat sámekonvenšuvnna hárrái ovdan.
Koko sopimus on asiantuntijatyöryhmän kaikkien jäsenten yhteisen työn tulos.
Olles konvenšuvdna lea leamaš buot áššedovdi joavkku lahtuid oktasaš bargu.
Saamelaiskäräjien perustavaa laatua olevia lausuntoja muotoiltaessa saamelaiskäräjien
Muhto go sámedikkiid vuođđudeaddji cealkámušat hábmejuvvojedje, de lei lávde
edustajien rooli työryhmässä on ollut erityisen vahva.
gotti sámediggeáirasiin erenomáš nana rolla.
Ensimmäinen osa: Sopimusvaltioiden hallitukset ilmoittavat tässä osassa
Vuosttaš oassi: Dan golmma riikka ráđđehusat dovddahit dás dohkkehusa
tunnustavansa saamelaisten aseman alkuperäiskansana, jonka asuinalue ylittää valtioiden
dasa ahte sámit leat álgoálbmot ja okta álbmot mii orru riikkarájiid rastá. Sámi
väliset rajat. Saamelaisilla on oma kulttuurinsa ja historiansa, omat perinteet, oma kieli ja
álbmogis lea iežas kultuvra ja historjá, iežas árbevierut, iežas giella ja iežas
omat tulevaisuudensuunnitelmat.
sávaldagat boahtteáiggi hárrái.
Sopimusvaltioilla on kansallinen ja kansainvälinen vastuu
Sihkkarastin dihte ahte sámiid kultuvrii ja
luoda saamelaisten kulttuurille ja yhteiskuntaelämälle riittävät elin- ja kehitysehdot. Tämä
servodateallimii leat doarvái buorit eavttut seailut ain ja ovdánit, de stáhtain lea
tarkoittaa muun muassa saamelaisten itsemääräämisoikeuden tunnustamista.
Dat mearkkaša ee. dohkkehusa sámi álbmoga iešmearridanvuoigatvuhtii.
Edelleen on
Dasto lea dárbu ahte sámit ožžot vejolašvuođa
välttämätöntä, että saamelaiset saavat mahdollisuuden kehittää yhteiskuntaelämäänsä yli
ovddidit iežaset servodateallima riikkarájiid rastá, ja ahte sámiide sihkkarastojuvvo
valtionrajojen ja että heillä on käytettävissään maata ja vettä, joihin saamelainen kulttuuri perustuu.
beassanlohpi eatnamiidda ja čaziide mat leat sámi kultuvrra vuođđun. Dán
Tässä yhteydessä on tärkeää myöntää, ettei saamelaisia ole aiemmin kohdeltu
oktavuođas lea deaŧalaš miehtat dasa, ahte sámiiguin ii leat ovdal meannuduvvon
valtaväestön kanssa samanarvoisena kansana.
álbmogiin mii lea ovttadássásaš stuorit álbmogiin.
Toinen osa: Saamelaiskäräjät ilmaisevat tässä osassa tähtäävänsä työssään
Nubbi oassi: Sámedikkit dovddahit dás ahte sii áigot bargat buoridan dihte
saamelaisten elämän ja kulttuurin elinehtojen parantamiseen.
sámi álbmoga eallima ja kultuvrra eavttuid.
Tässä yhteydessä on tärkeää,
Dán oktavuođas lea deaŧalaš ahte
etteivät valtioiden rajat estä saamelaisten yhteenkuuluvuutta kansana tai yksilötasolla.
stáhtarájit eai hehtte sámi álbmoga ja ovttaskas sámiid ovttastahtti gaskavuođaid.
Saamelaisille tulee antaa itsemääräämisoikeus, jonka avulla he voivat ottaa vastuun oman
Sámi álbmogii ferte addojuvvot iešmearridanvuoigatvuohta vai dat dainna lágiin
tulevaisuutensa kehittämisestä.
oažžu ovddasvástádusa iežas boahtteáiggi ovdáneamis.
Saamelaiskäräjät haluavat saamelaisten puolesta pitää
Sámedikkit šaddet sámi
voimassa saamelaisten oikeudet ja vapaudet kansainvälisten ihmisoikeuksien ja muun
álbmoga beales čuoččuhit álbmoga vuoigatvuođaid ja friddjavuođaid riikkaidgaskasaš
kansainvälisen oikeuden mukaisesti.
olmmošvuoigatvuođaid ja álbmotrievtti mielde muđui.
Toisessa osassa korostetaan edelleen, että saamelaisilla
Dasto čuoččuhuvvo ahte
on oikeuksia niihin maa- ja vesialueisiin, joita he ovat vanhastaan käyttäneet. Siinä
sámiin leat vuoigatvuođat eatnamiidda ja čáziide maid sii leat geavahan doloža rájis.
painotetaan myös, että saamelaisten perinteiset taidot ja perinteiset kulttuurin ilmentymät
Ovdan rohttejuvvo ahte sámiid árbevirolaš máhtut ja kultuvrralaš ilbmadeamit mat
yhdessä saamelaisten luonnonvarojen käytön kanssa muodostavat osan saamelaisten
leat gittalagaid álbmoga luondduresurssaid geavahemiin, leat oassi sámi kultuvrras.
kulttuuria. Saamelaiskäräjät haluavat myös aiempaa voimakkaammin korostaa
Sámedikkit áigot maid sámi nissonolbmuid eambbo váldit vuhtii árbevieruid deaŧalaš
Kolmas osa: Suomen, Norjan ja Ruotsin hallitukset lausuvat tässä osassa, että tämä
Goalmmát oassi: Suoma, Norgga ja Ruoŧa ráđđehusat celket dás ahte dát
sopimus on laadittu läheisessä yhteistyössä saamelaisten edustajien kanssa.
konvenšuvdna lea ráhkaduvvon lágaš ovttasbarggus sámi álbmoga áirasiiguin.
saamelaiskäräjillä on täten ollut asiantuntijatyöryhmässä yhtä monta edustajaa ja tasavertainen
Ráđđehusat ja sámedikkit leat dainna lágiin leamaš ovtta mađe ollu áirasat ja dássá
asema.
lagaid áššedovdi joavkkus.
Sopimuksen ratifiointi edellyttää lisäksi, että kaikkien sopimusvaltioiden
Stáhtaid ratifiserema eaktun lea vel dasto ahte dat golbma
saamelaiskäräjät hyväksyvät sopimuksen.
sámedikkit dohkkehit dan.
Lopuksi hallitukset sitoutuvat takaamaan
Ja de vel ráđđehusat geatnegahttet iežaset dán
saamelaisten tulevaisuuden tämän sopimuksen mukaisesti.
konvenšuvnna mielde sihkkarastit sámi álbmoga boahtteáiggi.
9.4 Yksittäiset säännökset
9.4 Guhtege mearrádus
Saamelaisten yleiset oikeudet
Sámi álbmoga dábálaš vuoigatvuođat
Sopimuksen tarkoituksena on vahvistaa ja lujittaa saamelaisten oikeuksia siten, että he voivat säilyttää ja kehittää kieltään, kulttuuriaan, elinkeinojaan ja yhteiskuntaelämäänsä niin, että valtionrajat mahdollisimman vähän häiritsevät tätä.
Dán konvenšuvnna ulbmil lea duođaštit ja nannet sámeálbmogii dakkár vuoigatvuođaid, vai dat sáhttá sihkkarastit ja ovddidit gielas, kultuvrras, ealáhusaidis ja servodateallimis, nu unnán go vejolaš riikkarájiid dahkan heađuštusaiguin.
Sopimuksella on useita tarkoituksia.
Konvenšuvnnas leat máŋga ulbmila.
Sillä pyritään muun muassa vahvistamaan
Áigumuš lea nannet sámiid sajádaga dan
saamelaisten asemaa alkuperäiskansana kolmessa sopimusvaltiossa ja tekemään sellaiset oikeudelliset johtopäätökset, joita saamelaisten asemasta alkuperäiskansana seuraa.
golmma riikka álgoálbmogin ja váldit vuhtii daid rievttálaš konsekvenssaid mat
Sopimuksella pyritään myös vahvistamaan tietyt vähimmäisoikeudet, joiden on määrä olla
berrejit vuolgit sámiid álgoálbmotsajádagas. Sáhka lea maid das ahte mearridit dihto
voimassa kyseisissä kolmessa sopimusvaltiossa, ja siten osaltaan yhdenmukaistamaan
unnimusvuoigatvuođaid mat galget gustot dan golmma riikkas, ja dainna lágiin
saamelaisten kannalta merkittäviä oikeussäännöksiä.
oktiiheivehit daid riektenjuolggadusaid mat leat deaŧalaččat sámiide.
Lopuksi sopimuksen tarkoituksena on
Áinnas lea das
vähentää maan rajojen merkitystä saamelaisille niin, että he voivat harjoittaa toimintaansa
sáhka ahte unnidit riikkarájiid váikkuhusaid sámiide, vai sáhttet jođihit iežaset
niiden yli ja nauttia yhteiskunnan palveluista kolmessa sopimusvaltiossa kansalaisuuden tai
doaimmaid rastá riikkarájiid ja atnit ávkki dan golmma riikka servodatlaš bálvalusain
asuinpaikan estämättä.
hehttekeahttá das ahte sii eai oro dan riikkas eaige leat dan riikkavuloš. Muhto dat mii
Tässä artiklassa mainitut asiat ovat kuitenkin sopimuksen päätarkoitus.
celkojuvvo dán artihkkalis boahtá ovdan bajimuš ulbmilin.
Sopimuksen 1 artiklassa mainitaan kulttuurin ja yhteiskuntaelämän ohella elinkeinot.
Artihkkalis 1 namahuvvojit ealáhusat bálddalagaid kultuvrrain ja servodat
Sama koskee myös muita sopimuksen artikloja, kuten esimerkiksi 6, 16 ja 41 artiklaa.
artihkkaliid 6, 16 ja 41.
Suomen perustuslain 17 §:n 3 momentissa ja 121 §:n 4 momentissa ja vastaavasti Norjan
Suoma vuođđolágas, 17 § 3 mom ja 121 § 4 mom, ja nu maid
perustuslain 110 a §:ssä kulttuurin käsite koskee myös elinkeinoja.
norgalaš Vuođđolágas, § 110 a, doaba kultuvra siskkilda maiddái ealáhusaidge. Nu
Näin laajassa
viiddis teavsttas go dán konvenšuvdnateavsttas, mas leat sierra mearrádusat
sopimustekstissä, jossa on omat elinkeinoja koskevat säännöksensä ja omat kulttuuria
ealáhusain ja sierra mearrádusat kultuvrras dan eanebut árbevirolaš ja gáržžes
koskevat säännöksensä perinteisemmässä ja suppeammassa merkityksessä, on elinkeinoja
mearkkašumis, lea máŋgga artihkkalis dattetge heivvolaš bidjat ealáhusaid ovdan
kuitenkin tarkoituksenmukaista korostaa useissa artikloissa erikseen kulttuurikäsitteen ohella.
bálddalagaid doahpagiin kultuvra.
On kuitenkin syytä painottaa, että elinkeinojen mainitseminen 1 artiklassa ja muissa
Dárbu lea dattetge deattuhit, ahte go ealáhusat namahuvvojit bálddalagaid
tämän sopimuksen artikloissa kulttuurin ohella ei saa johtaa siihen, että kulttuurin käsite
kultuvrrain artihkkalis 1 ja eará artihkkaliin dán konvenšuvnnas, de dat ii galgga
ymmärrettäisiin kansallisessa lainsäädännössä, esimerkiksi Suomen ja Norjan perustuslaissa,
jáhkihit ahte kulturdoaba riikkalaš láhkaásahusas, omd. suopmelaš ja norgalaš
melko kapea-alaisesti.
vuođđolágain, ipmirduvvo gáržžit mearkkašumis.
Myös varsinaisessa sopimuksessa on useita esimerkkejä siitä, että
Maiddái ieš konvenšuvnnas leat
kulttuuri-käsite sisältää myös elinkeinot.
máŋga ovdamearkka das ahte doaba kultuvra siskkilda ealáhusaid maid. Nu lea
Tällaisia esimerkkejä on muun muassa 3 artiklassa ja
ovdamearkka dihte artihkkala 3 ja kapihttala III artihkkaliid dáfus.
Saamelaiset alkuperäiskansana
Sámit álgoálbmogin Sámit leat Suoma, Norgga ja Ruoŧa álgoálbmot.
Suomi, Norja ja Ruotsi ovat kaikki tunnustaneet, että saamelaiset ovat näiden maiden
Suopma, Norga ja Ruoŧŧa leat dohkkehan sámiid iežaset riikkaid álgo
alkuperäiskansa, katso 6.3, 6.4 ja 6.5 kohdat edellä.
álbmogin, geahča dás ovddabealde čuoggáid 6.3, 6.4 ja 6.5.
Suomi on ainoana maana nimenomaisesti
Suopma lea áidna riikan
lausunut tämän perustuslaissaan, katso 17 §:n 3 mom.
čielgasit dovddahan dan iežas vuođđolágas, geahča 17 § 3 mom. Norga lea go
Ratifioimalla itsenäisten valtioiden
ratifiserii ILO-konvenšuvnna nr. 169, mii lea iešmearrideaddji stáhtaid álgoálbmogiid
tunnustanut saamelaiset alkuperäiskansaksi.
ja čearddaid birra, dohkkehan sámiid álgoálbmogin.
Ruotsissa hallitus lausui vuonna 1977
Ruoŧa dáfus lea nu, ahte ráđđehus jagi 1977 celkkii proposišuvnnas 1976/77:80 ahte ” šámit leat álgoálbmot
alkuperäisväestön, joka on yhtä vanha tai vanhempi kuin maan valtaväestö ”.
Ruoŧas, mii lea seammá dahje boarráseabbo go riikka váldoálbmot ”.
Esitystä
Dan doarjjui
kannatettiin Ruotsin valtiopäivien kulttuurivaliokunnan mietinnössä, katso KrU 1976/77:43.
riikkabeivviid kulturlávdegoddi, geahča KrU 1976/77:43. Dan golmma riikii lea
Sopimusvaltiot on muodostettu alueelle, jota ei ole tarkoitettu ainoastaan norjalaisille,
duohtadilli ahte dat leat vuođđuduvvon eai duššefal norgalaččaid, ruoŧŧilaččaid ja
ruotsalaisille ja suomalaisille vaan myös saamelaisille.
suopmelaččaid territoriijii, muhto maiddái sámi álbmoga territoriijii.
Saamelaisilla on kansana itsemääräämisoikeus kansainvälisen oikeuden sääntöjen ja tämän sopimuksen määräysten mukaisesti.
Vuoigatvuohta iešmearrideapmái Sámiin lea okta álbmogin vuoigatvuohta iešmearrideapmái álbmotrievtti njuolggadusaid ja dán konvenšuvnna mearrádusaid vuođul.
Niin pitkälle kuin näistä säännöistä ja määräyksistä seuraa, on saamelaisilla oikeus itse päättää taloudellisesta, sosiaalisesta ja kulttuurisesta kehityksestään ja omia tarkoituksiaan varten määrätä luonnonvaroistaan.
Nu guhkás go dáin njuolggadusain ja mearrádusain boahtá ovdan, de sámi álbmogis lea vuoigatvuohta ieš mearridit iežas ekonomalaš, sosiála ja kultuvrralaš ovdáneami, ja iežas ulbmiliiguin hálddašit luondduriggodagaidis.
Tämä määräys vahvistaa saamelaisten itsemääräämisoikeuden.
Mearrádus nanne sámi álbmoga vuoigatvuođa iešmearrideapmái.
Kaikilla kansoilla on
Buot
itsemääräämisoikeus vuonna 1966 tehdyn kansalaisoikeuksia ja poliittisia oikeuksia koskevan
álbmogiin lea vuoigatvuohta iešmearrideapmái ON-konvenšuvnna mielde mii lea
YK:n yleissopimuksen (KP) ja samana vuonna tehdyn taloudellisia, sosiaalisia ja
ekonomalaš, sosiála ja kultuvrralaš vuoigatvuođaid birra, ja ON-konvenšuvnna