pere/sami_parallel huggingface dataset:
Lapin aluehallintovirasto vahvisti Saamelaiskäräjien ja saamelaisten kotiseutualueen kuntien sopimukset saamenkielisten sosiaali- ja terveyspalveluihin 480 000 € ja päivähoitoon 120 000 €.
Lappi guovlohálddahusvirgedoaimmahat lea nannen 20.2.2014 ja 10.3.2014 Sámedikki ja sámiid ruovttuguovllu gielddaid dahkan soahpamušaid sámegielat sosiála- ja dearvvasvuohtabálvalusaid ja beaivedivššu dorvvasteami várás čujuhuvvon stáhtadoarjagiid geavaheamis jagi 2014.
Valtion talousarviossa on ollut vuodesta 2002 lähtien erillinen valtionavustus saamenkielisten sosiaali- ja terveyspalvelujen turvaamiseksi saamelaisten kotiseutualueella.
Stáhta bušeahtas lea leamaš jagi 2002 rájes sierra stáhtadoarjja sámegielat sosiála- ja dearvvasvuohtabálvalusaid dorvvasteami várás sámiid ruovttuguovllus.
Valtionavustus maksetaan Saamelaiskäräjien kautta saamelaisten kotiseutualueen kunnille.
Stáhtadoarjja mákso Sámedikki bokte sámiid ruovttuguovllu gielddaide.
Saamelaiskäräjien esittämä määrärahantarve saamenkielisiin sosiaali- ja terveyspalveluihin oli vuodelle 2014 yhteensä 1,2 miljoonaa euroa.
Sámediki evttohan mearreruhtadárbu sámegielat sosiála- ja dearvvasvuohtabálvalusaid várás leai jahkái 2014 oktiibuot 1,2 miljon euro.
600 000 euron valtionavustus jakautui saamelaisten kotiseutualueen kuntien kesken seuraavasti:
600 000 euro stáhtadoarjja juohkášuvai sámiid ruovttuguovllu gielddaid gaskan čuovvovaččat:
Enontekiön kunnan saamenkielisten sosiaali- ja terveyspalvelujen ja päivähoidon turvaamiseen yhteensä 81 504,40 euroa:
Eanodaga gieldda sámegielat sosiála- ja dearvvasvuohtabálvalusaid ja beaivedivššu dorvvasteami várás oktiibuot 81 504,40 euro:
- Saamenkielisen päivähoidon turvaaminen Hetassa 14 201,18 €
- Heahtás 14 201,18 €
- Saamenkielisen päivähoidon turvaaminen Ruotsin Karesuvannossa ostopalveluna 8 520,71 €
- Sámegielat beaivedivššu dorvvasteami várás Ruoŧa Gáresavvonis oastinbalvalussan 8 520,71 €
- Saamenkielinen kotiavustaja Veahkki ostopalveluna SámiSoster ry:ltä 19 209,00 €
- Sámegielat ruovttuveahkki Veahkki oastinbalvalussan SámiSoster ro:s 19 209,00 €
- Saamenkielinen terveydenhoitaja 14 742,00 €
- Sámegielat dearvasvuođadikšu 14 742,00 €
- Saamenkielinen lähihoitaja 24 831,50 €
- Sámegielat lagašdikšu 24 831,50 €
Inarin kunnan saamenkielisten sosiaali- ja terveyspalvelujen ja päivähoidon turvaamiseen yhteensä 247 859,25 euroa:
Ánára giledda sámegielat sosiála- ja dearvvasvuohtabálvalusaid ja beaivedikvššu dorvvasteami várás oktiibuot 247 859,25 euro:
- Inarin pohjoissaamenkielisen päiväkotiryhmän toiminnan turvaaminen 23 431,95 €
- Anára davvisámegielat beaiveruoktojoavkku doaimma doarvvasteami várás 23 431,95 €
- Ivalon pohjoissaamenkielisen ryhmäperhepäiväkodin toiminnan turvaaminen 15 621,30 €
- Avvila davvisámegielat joavkobearašbeaiveruovttu doaimma dorvvasteami várás 15 621,30 €
- Koltansaamenkielinen kotipalvelutyöntekijä Sevettijärven alueelle 27 034,50 €
- Nuortalašgielat ruoktobálvalusbargi Čeavetjávrri guvlui 27 034,50 €
- Pohjoissaamenkielinen kotipalvelutyöntekijä Pohjois-Inarin alueella 26 022,00 €
- Davvisámegielat ruoktobálvalusbargi Davvi-Anára guvlui 26 022,00 €
- Saamenkielinen lähihoitaja, Männikön palvelukoti, osasto Mustikka 30 672,00€
- Sámegielat lagašdikšu, Männikkö bálvalusruoktu, ossodat Mustikka 30 672,00€
- Saamenkielinen lähihoitaja, Männikön palvelukoti, osasto Hilla-Puolukka 31 887,00 €
- Sámegielat lagašdikšu, Männikkö bálvalusruoktu, ossodat Hilla-Puolukka 31 887,00 €
- Saamenkielinen lähihoitaja, terveyskeskus 21 264,00 €
- Sámegielat lagašdikšu, dearvasvuođaguovddáš 21 264,00 €
- Koltansaamenkielinen kylätyöntekijä Sevettijärvi-Näätämö alueelle 23 500,50 €
- Nuortalašgielat gilibargi Čeavetjávri-Njávdán guvlui 23 500,50 €
- Saamenkielinen kylätyöntekijä Pohjois-Inarin alueelle 24 550,50 €
- Sámegielat gilibargi Davvi-Anára guvlui 24 550,50 €
- Saamenkielinen kylätyöntekijä Nellim-Keväjärvi alueelle 23 875,50 €
- Sámegielat gilibargi Njellim- Kiäváájävri guvlui 23 875,50 €
Sodankylän kunnan saamenkielisten sosiaali- ja terveyspalvelujen turvaamiseen yhteensä 58 755,00 euroa:
Soađegili gieldda sámegielat sosiála- ja dearvvasvuohtabálvalusaid doarvvasteami várás oktiibuot 58 755,00 euro:
- Saamenkielinen lähihoitaja vanhustenhuoltoon 33 261,00 €
- Sámegielat lagašdikšu boarrásiidvuolahusa várás 33 261,00 €
- Saamenkielinen kylätyöntekijä, Vuotso 25 494,00 €
- Sámegielat gilibargi, Vuohčču 25 494,00 €
Utsjoen kunnan saamenkielisten sosiaali- ja terveyspalvelujen ja päivähoidon turvaamiseen yhteensä 211 881,35 euroa:
Ohcejoga gieldda sámegielat sosiála- ja dearvvasvuohtabálvalusaid ja beiavedivššu doarvvasteami várás oktiibuot 211 881,35 euro:
- Saamenkielisen päivähoidon turvaaminen Utsjoen kirkonkylässä 35 502,96 €
- Sámegielat beaivedivššu dorvvasteami várás Ohcejoga girkosiiddas 35 502,96 €
- Saamenkielisen päivähoidon turvaaminen Karigasniemen kylässä 22 721,89 €
- Sámegielat beaivedivššu dorvvasteami várás Garegasnjárgga gilis 22 721,89 €
- Saamenkielinen perhetyö 30 472,50 € - Auttaja-Aslak – toiminta, Utsjoki 27 492,75 €
- Auttaja-Aslak – doaibma, Ohcejohka 27 492,75 €
- Auttaja-Aslak – toiminta, Karigasniemi 26 613,75 €
- Auttaja-Aslak – doaibma, Gáregasnjárga 26 613,75 €
- Hoivatyöntekijä 27 160,50 €
- Divššodanbargi 27 160,50 €
- Saamenkielinen toiminnanohjaaja 18 953,50 €
- Sámegielat doaibmajođiheaddji 18 953,50 €
- Saamenkielinen terveydenhoitaja 22 963,50 €
- Sámegielat dearvvasvuođadikšu 22 963,50 €
Saamelaiskäräjien musiikkikeskus hakee projektityöntekijää
Sámediggi ohcá mearreáigasaš prošeaktabargi Sámemusihkkaguovddážii
tehtäviin kuuluu mm. saamelaismusiikkikeskuksen avustajana toimiminen sekä Ijahis idja- alkuperäiskansojen musiikkifestivaalin apulaistuottajan tehtävät.
doaimmaide gullet ee. sámemusihkkaguovddáža veahkkin doaibman sihke Ijahis idja- eamiálbmogiid musihkkafestivála veahkkebuvttadeaddji doaimmat.
Työ alkaa 9.6 ja kestää 30.8.2014 saakka.
Bargu álgá 9.6 ja bistá 30.8.2014 rádjai.
Tehtävän menestyksellista hoitamista edesauttaa soveltuva koulutus, saamenkielentaito sekä riittävä englanninkielen taito.
Doaimma menestuvvi dikšuma veahkeha heivvolaš skuvlejupmi, sámegielamáhttu sihke duhtahahtti eaŋgalasgiela máhttu.
Projektityöntekijän palkkaus määräytyy Suomen saamelaiskäräjien palkkausjärjestelmän vaativuustason VII. / I mukaan (peruspalkka 1711,31euroa/kk).
Prošeaktabargi bálká mearrášuvvá Suoma sámedikki bálkávuogádaga gáibádusdasi VII / I mielde (vuođđobálká 1711,31euro/mb).
Peruspalkan lisäksi maksetaan 24 %:n saamelaisalueen lisä jatyökokemuksen mukaan määräytyvät kokemuslisät.
Vuođđobálkká lassin máksojuvvo 24 %:a sámeguovllu lassi ja bargohárjáneami mielde mearrášuvvi ahkelasit.
Projektityöntekijän toimipaikka sijaitsee saamelaiskulttuurikeskus Sajoksessa.
Prošeaktabargi doaibmasadji lea sámekulturguovddáš Sajosis.
Hakemukset liitteineen tulee toimittaa saamelaiskäräjien sihteeristöön 2.5.2014 klo 16.00 mennessä osoitteeseen Sajos, 99870 Inari. Lisätietoja työstä antaa saamelaismusiikkikeskuksen suunnittelija Anu Magga p. 050 567 2204, anu.
Ohcamušaid čuvvosiiguin galgá doaimmahit sámedikki čállingoddái 2.5.2014 dmu 16.00 rádjai čujuhussii Sajos, 99870 Anár. Lassidieđuid barggus addá sámemusihkkaguovddáža plánejeaddji Anu Magga t. 050 567 2204, anu.
Saamelaiskäräjien toimintaan voi tutustua nettiosoitteessa www.samediggi.fi ja Ijahis idja-alkuperäiskansojen musiikkitapahtumaan osoitteessa: www.ijahisidja.fi
Sámedikki doaimmaide sáhttá oahpásmit neahttačujuhusas www.samediggi.fi ja Ijahis idja-eamiálbmogiid musihkkadáhpáhussii čujuhusas: www.ijahisidja.fi
Saamelaiskäräjien saamen kielen toimisto hakee pohjoissaamen kääntäjää
Sámedikki sámegiela doaimmahat ohcá davvisámegiela jorgaleaddji
Saamelaiskäräjien saamen kielen toimisto hakee
Sámediggi almmuha ahte dan čállingotti sámegiela doaimmahagas lea ohcan láhkai
pohjoissaamen kääntäjää
davvisámegiela jorgaleaddji
määräaikaiseen virkasuhteeseen kolmeksi kuukaudeksi, ajalle 2.6.- 31.8.2014, mutta ajasta sovitaan tarkemmin työn alkaessa.
mearreáigásaš ja ollesbeaivásaš virgegaskavuhtii golmmá mánnui, áigodahkii 2.6. -31.8.2014, muhto bargoáigodagas sohppojuvvo dárkileabbot go bargu álgá.
Kielenkääntäjän tehtävistä on määrätty saamelaiskäräjien työjärjestyksen 35 §:ssä ja kääntäjän kelpoisuusvaatimukset ovat saamelaiskäräjistä annetussa asetuksessa (1727/1995).
Jorgaleaddji bargguin lea mearriduvvon sámedikki bargoortnega 35 §:s ja dohkálašvuohtagáibádusat leat sámedikkis addon ásahusas (1727/1995).
Palkkaus määräytyy saamelaiskäräjien palkkausjärjestelmän vaativuustason V mukaan (peruspalkka 1966,60 - 2321,01 euroa / kk).
Bálká mearrašuvvá sámedikki bálkávuogádaga gáibádusdási V mielde (vuođđobálká 1966,60- 2321,01euro/mb).
Palkan lisäksi maksetaan 24 % saamelaisalueenlisä sekä työkokemuksen mukainen kokemuslisä.
Vuođđobálkká lassin máksojit 24 % sámeguovllu lassi ja bargohárjánumi mielde ahkelasit.
Lisätietoja antaa kieliturvasihteeri Siiri Jomppanen, puh. 010 839 3111.
Ohcamušaid oahppo- ja bargoduođaštusaiguin galgá doaimmahit sámedikki čállingoddái 5.5.2014 dmu 16.00 rádjai čujuhusain Sajos, 99870 Anár. Lassidieđuid barggus addá gielladorvočálli Siiri Jomppanen, tel. 010 839 3111.
Saamelaiskäräjien toimintaan voi tutustua nettiosoitteessa www.samediggi.fi
Sámedikki doaimmaide sáhttá oahpásnuvvat neahttačujuhusas www.samediggi.fi Anáris 11.4.2014 Sámedigg
Saamelaisten kulttuuri- ja kielipesätoimintaan kotiseutualueella 550 000 euroa
Sámiid kultur- ja giellabeasse doaimmaide sámiid ruovttuguovllus 550 000 euro
Eduskunta hyväksyi valtion vuoden 2014 talousarviossa erillisen määrärahan saamelaisten kulttuuri- ja kielipesätoimintaan saamelaisten kotiseutualueella.
Riikkabeaivvit dohkkehii stáhta jagi 2014 bušeahtas sierramearreruđa sámiid kultur- ja giellabeassedoibmii sámiid ruovttuguovllus.
Opetus- ja kulttuuriministeriö myönsi saamelaiskäräjille valtionavustuksena 550 000 euroa inarinsaamen, koltansaamen ja pohjoissaamen kielipesätoimintaan.
Oahpahus- ja kulturministeria mieđihii sámediggái stáhtadoarjjan 550 000 euro anárašgiela, nuortalašgiela ja davvisámegiela giellabeassedoaimmaide.
Kielipesä on alkuperäiskansan lapsille tarkoitettu hoitopaikka, jossa kaikki toiminta tapahtuu alusta asti pelkästään saamen kielellä.
Giellabeassi lea eamiálbmoga mánáide oaivvilduvvon dikšobáiki, gos buot doaibma dáhpáhuvvá álggu rájes dušše beare sámegillii.
Saamelaisten kielipesätoiminnan valtionavustukset vuonna 2014:
Sámiid giellabeassedoaimma stáhtadoarjagat jagis 2014:
Koltansaamen kielipesä, Ivalo 75 650 € 2.
Nuortalašgiela giellabeassi, Avvil 75 650 € 2.
Koltansaamen kielipesä, Sevettijärvi 78 428,60 € 3.
Nuortalašgiela giellabeassi, Čeavetjávri 78 428,60 € 3.
Inarinsaamen kielipesä I, Inari 84 728,25 € 4.
Anárašgiela giellabeassi I, Anár 84 728,25 € 4.
, Ivalo 73 746,25 € 5.
, Avvil 73 746,25 € 5.
, Inari 104 920 € 6.
, Anár 104 920 € 6.
Pohjoissaamen kielipesä, Vuotso 69 958,40 € 7.
Davvisámegiela giellabeassi, Vuohčču 69 958,40 € 7.
Pohjoissaamen kielipesä, Karigasniemi ja Utsjoki 62 568,50 €
Davvisámegiela giellabeassi, Gáregasnjárga ja Ohcejohka 62 568,50 €
Uusia oppimateriaaleja inarin- ja koltansaamen opetukseen
Ođđa oahppamateriálat anáraš- ja nuortalašgielaid oahpahussii
Inarin- ja koltansaamen kielten opetuksen tueksi on ilmestynyt kummallakin kielellä yhteensä neljä erilaista julistetta.
Anáraš- ja nuortalašgielaid oahpahusa várás leat goappáge gillii almmuhuvvon oktiibuot njeallje iešguđetlágan plakáhta.
Julisteet sisältävät kuvat ja nimitykset arkivaatteista ja asusteista, henkseleistä saunatakkeihin.
Plakáhtain leat govat ja namahusat árgabeaibiktasiin arvebiktasiid rájes gitta vuolildusbáiddiide.
Julisteet on tarkoitettu opetuksen tueksi kielipesiin, päivähoitopaikkoihin ja saamenkielisiin luokkiin.
Plakáhtat leat oaivvilduvvon giellabesiide, beaivedikšunsajiide ja sámegielat luohkáide.
Tiina Sanila-Aikio ja Pirjo Lotvonen ovat laatineet koltansaamenkielisten julisteiden tekstit.
Tiina Sanila-Aikio ja Pirjo Lotvonen leaba čállán teavsttaid nuortalašgielat plakáhtaide.
Inarinsaamenkielisten julisteiden tekstit ovat Tanja Kyrön käsialaa.
Anárašgielat plakáhtaid teavsttaid lea ráhkadan Tanja Kyrö.
Julisteiden kuvat ovat valokuvia ja ne on ottanut Ulla Isotalo.
Plakáhtaid čuovgagovaid lea váldán Ulla Isotalo.
Julisteiden lisäksi huhtikuussa ilmestyi myös uudistettu painos Elna Maggan ja Päivikki Nillukka-Rauhalan kirjoittamasta ja Merja Aletta Ranttilan kuvittamasta 2. luokan pohjoissaamen äidinkielen oppikirjasta Giellaleaika.
Plakáhtaid lassin cuoŋománus lea almmustuvvan maiddái ođasmahttojuvvon preanttus Elna Magga ja Päivikki Nillukka-Rauhala Giellaleaika - nammasaš
Pekka Sammallahden Saamelais-suomalais-saamelaisesta sanakirjasta (Sámi-suoma-sámi sátnegirji) on myös ilmestynyt uusi painos.
Pekka Sammallahti Sámi-suoma-sámi sátnegirjjis lea maid almmustuvvan ođđa preanttus.
Edellinen lisäpainos ilmestyi helmikuussa ja myytiin pian loppuun.
Ovddit lassepreanttus almmustuvai guovvamánus ja vuvdojuvvui gitta maŋimučča rádjái johtilit.
Saamelaiskäräjien julkaisema teos on näköispainos Girjegiisá Oy:n alunperin vuonna 1993 julkaisemasta teoksesta.
Girjegiisá Oy almmuhii girjji vuosttaš prentosa jagis 1993.
Sanakirjan saame-suomi - osassa on yli 12.000 sanaa, suomi-saame - osassa puolestaan yli 20.000 sanaa.
Sátnegirjji sámi-suoma oasis leat badjelaš 12.000 sáni, suoma-sámi oasis fas badjelaš 20.000 sáni.
Sanak
Girji lea fidnemis Sámi duodjegávppis Sajosis Anáris ja ovttastusa
irja on nyt saatavissa
Buot oahppamateriálat, maid sámediggi lea almmuhan, leat fidnemis maiddái
Sámi duodji-kaupasta Sajoksesta Inarista ja yhdistyksen
sámedikki skuvlen- ja oahppamateriáladoaimmahagas ritva.
verkkokaupasta
tammela (at) samediggi.
Saamen käsitöiden työpajoja järjestetään Sajoksessa jo toista kesää
Sáme dujiid bargobájit lágiduvvojit Sajosis juo nuppe geasi
Inarin kylällä sijaitsevassa saamelaiskulttuurikeskus Sajoksessa toteutetaan jo toista kesää perinteisten ja vähän modernienkin saamen käsitöiden työpajoja tänä kesänä.
Anára gilis sámekulturguovddáš Sajosis ollašuhttojit juo nuppe geasi árbevirolaš ja vehá modearnage sámeduoji bargobájit dán gease.
Työpajoissa perinteistä kiinnostuneet matkailijat pääsevät itse tekemään saamen käsitöitä matkamuistokseen ja samalla oppimaan saa men käsitöiden historiasta ja perinteistä.
Bargobájiin árbevirolaš dujiin beroštuvvan mátkkálaččat besset ieža duddjot sámedujiid mátkemuitun ja seammás oahppat sámedujiid historjjá ja árbevieruid birra.
Käsityöpajassa asiakkaat saavat valita eri käsityövaihtoehdoista mieleisensä ja tehdä käsityön ohjaajan avustamana itselleen matkamuistoksi.
Duodjebájis áššehasat ožžot válljet sierra duodjemolssaeavttuin mielamiela ja duddjot duoji duojára bagadallama vuolde alcceseaset mátkemuitun.
Käsitöiden teon lomassa käsityöohjaaja kertoo saamen käsitöiden historiasta ja perinteistä sekä omista käsityötavoistaan.
Duddjoma olis duojár muitala sámedujiid historjjás ja árbevieruin sihke iežas duddjonvugiin.
Käsityöpajat ovat osa Sajoksen kulttuurillisen sisällöntuotannon kehittämistä.
Duodjebájit leat oassi Sajosa kultuvrralaš sisdoallobuvttadan ovddideami.
Käsityöpajojen tarkoitus on lisätä saamen käsitöiden tunnettavuutta ja levittää sitä kautta tietoa saamelaisista alkuperäiskansana.
Duodjebájiid ulbmilin lea lasihit sámedujiid dovdama ja dan bokte lávdadit dieđu sámiin eamiálbmogin.
Käsityöpajat toteutetaan yhteistyössä Sajoksessa sijaitsevan saamen käsitöiden kaupan, Duodji Shopin kanssa.
Duodjebájit ollašuhttojit oktasašbarggus Sajosa sámedujiid gávppiin, Duodji Shopiin.
Erilaisia käsitöitä erilaiseen tarpeeseen
Iešguđetlágan duojit earálágan dárbui
Saamen käsitöillä on pitkät perinteet ja yleisesti saamen käsitöiksi ymmärretään käyttötarvikkeet, kuten vaatteet, työvälineet, taloustavarat, pyyntivälineet ja korut, jotka on tehty käsin.
Dujiin leat guhkes árbevierut ja almmolaččat sáme giehtaduodjin áddejit geavahandárbašiid, dego biktasiid, bargoneavvuid, gievkkandárbašiid, bivdobiergasiid ja čiŋaid.
Myös nykyaikana käsitöiden perinteet ovat luonnonmateriaaleissa, käsityöt tehdään vanhan perinteen mukaan soveltaen uusiin työmenetelmiin ja uuteen käyttöön alueittain.
Maiddái dán áigge dujiid árbevierut leat luonddumateriálain, dujiid duddjojit boares árbevieru mielde heivehemiin ođđa bargovugiide ja ođđa geavahussii iešguđege guovllus.
Sajoksessa asiakas voi tehdä kesän aikana oman aikataulunsa puitteissa tina- tai helmirannerenkaan, tiuhtanauhan, verasta tehdyn kantopussin tai laukun ja poronahkaisen pussukan eli sisnapussin.
Sajosis áššehas sáhttá duddjot geasi áigge iežas áigetávvala olis dadne- dahje bearalgiehtarieggá, čuldon bátti, láđđis duddjojun seahka dahje lávkka ja sisteseahka.
Käsityöpajat toteutetaan Sajoksen valoisassa pääaulassa maksua vastaan.
Duodjebájit ollašuhttojit Sajosa čuvges váldoboahtagis mávssu vuostá.
Ryhmien tulee varata oma työpaja-aika, jotta heille voidaan järjestää tarvittaessa lisäohjaajia.
Joavkkut galget várret iežaset bargobádjeáiggi, vai sidjiide sáhttá lágidit dárbbu mielde lassioahpaheaddjiid.
Sajoksen käsityöpajat toteutetaan ajalla 1.7. - 15.8.2014 arkisin klo 11–17.
Sajosa duodjebájit ollašuhttojit áiggis 1.7. - 15.8.2014 árgan dmu 11-17.
Sajoksen kesän aukioloajat:
Sajosa geasse rabasáiggit:
Sajos info: ma-pe klo 9-17
Sajosa info: má-be dmu 9-17
Duodji shop: ma-pe klo 10-17
Duodji shop: má-be dmu 10-17
Saamelaiskirjasto: ma-ti klo 13–19, ke-to klo 10–17, pe 10–16
Sámegirjerádju: má-di dmu 13-19, ga-du dmu 10-17, be 10-16
Saamelaisarkiston kesän 2014 aukioloajat
Sámi arkiiva lea rabas geassit 2014
Saamelaisarkisto on auki melkein koko kesän, lukuun ottamatta viikkoja 27 (30.6.-4.7.2014) ja 30 (21.7.-26.7.2014).
Sámi arkiiva lea rabas masa oalle geasi eret vahkkuid 27 (30.6.-4.7.2014) ja 30 (21.7.-26.7.2014).
Kesätyöntekijänä Saamelaisarkistossa on Salla Pirjetä.
Geassibargin Sámi arkiivvas lea Sallamaria Pirjetä.
Häneen voi olla yhteydessä sopiessa vierailuaikaa Saamelaisarkistoon.
Sáhtát váldit sutnje oktavuođa go soabat galledanáiggi.
Puhelinnumero on 050 376 4182 ja sähköpostiosoite sallamaria.
Telefonnummir lea 050 376 4182 ja e-poastačujuhus sallamaria.
pirjeta (at) narc.
pirjeta (at) narc.
Mari Boine konsertoi elokuussa Ijahis idjassa
Mari Boine konsearta borgemánu Ijahis ijas
Ijahis idja - alkuperäiskansojen musiikkitapahtuman tämänvuotinen pääesiintyjä on norjansaamelainen Mari Boine yhtyeineen.
Ijahis idja – eamiálbmogiid musihkkadáhpáhusa dánjagaš váldonásti lea norggasápmelaš Mari Boine musihkkajoavkkuinis.
Maailman tunnetuimmaksi saamelaiseksi kutsuttu Boine esiintyy tapahtumassa reilun tunnin mittaisessa ulkoilmakonsertissa lauantai-iltana 16.8.
Máilmmi beakkánamos sápmelažžan gohčoduvvon Boine loaiddasta dáhpáhusas diimmu guhkkosaš olgoáibmokonsearttas lávvardateahkeda.
Boine yhdistää musiikissaan vahvalla ja ainutlaatuisella tavalla jazzia, folkia, bluesia, maailmanmusiikkia sekä joikua.
Boine ovttasta iežas musihkas nana ja erenoamáš vugiin jazz, folk, blues, máilmmemusihka sihke juoigama.
Lauluillaan Boine ottaa kantaa politiikkaan sekä yhteiskunnan ilmiöihin, ja käsittelee lauluissaan saamelaisten tärkeiksi kokemia asioita.
Lávlagiinnis Boine váldá beali politihkkii sihke servodaga albmonemiidda, ja gieđahallá áššiid, mat leat sámiide dehálaččat.
Nuorena Boine ei arvostanut saamelaisia juuriaan eikä osannut vaalia saamenkieltä tai kulttuuria.
Boine ii nuorran atnán árvvus sámemáttuidis iige máhttán gáhttet sámegiela dahje kultuvrra.
Vasta vuonna 1981 käyty kuuluisa Alta-joen kapina sai Boinen heräämään saamelaisuuteen, ja puolustamaan kansansa oikeuksia sekä tuomaan julki saamelaisten kokemaa epäoikeudenmukaisuutta musiikkinsa avulla.
Easka jagi 1981 beaggán Alta-joga stuibmi oaččui Boine morihit sápmelašvuhtii, ja bealuštit álbmogis vuoigatvuođaid sihke buktit albmosii sámiid vásihan eahpevuoiggalašvuođa iežas musihka bokte.
Esikoislevynsä, Jaskatvuoða maŋŋá, Mari Boine julkaisi vuonna 1985, jonka jälkeen hän on levyttänyt yhdeksän kertaa.
Vuosttas skearru, Jaskatvuođa maŋŋá, Mari Boine almmuhii jagi 1985, man maŋŋá son lea bádden ovcci skearru.
Vuonna 2012 Boinelle myönnettiin Norjan valtion 11-vuotinen taiteilijastipendi, jonka turvin hän työstää mm. uutta levyään ja nauttii ajastaan kotiseudullaan Pohjois-Norjan Porsangissa.
Jagi 2012 Boinei juolluduvvui Norgga stáhta 11-jagaš dáiddárstipeanda, man vehkiin son ráhkada ee. ođđa skearru ja návddaša áiggis ruovttuguovllustis Davvi-Norgga Porsáŋggus.
Inarin kirkonkylällä järjestettävä Ijahis idja on ainoa saamelaismusiikkiin keskittyvä festivaali Suomessa ja se on vakiinnuttanut paikkansa yhtenä tärkeimpänä Pohjois - Lapin kesätapahtumana.
Anára girkosiiddas lágiduvvon Ijahis idja lea áidna sámemusihka festivála Suomas ja dat lea stáđásmahttán báikki oktan dehálamos Davvi – Sámi geassedáhpáhussan.
Viime vuonna tapahtuma keräsi Saamelaiskulttuurikeskus Sajokseen kahden päivän aikana ennätysmäärän kävijöitä.
Diimmá dáhpáhus čohkkii Sámekulturguovddáš Sajosii guovtti beaivvi áigge eanet gehččiid go goassige ovdal.
Yhdettätoista kertaa järjestettävän Ijahis idjan ohjelma on jälleen laaja ja monipuolinen.
Oktanuppelogát geardde lágiduvvon Ijahis ija prográmma lea vuot viiddis ja máŋggabealat.
Festivaalin ohjelmaan kuuluu niin perinteisen saamelaismusiikin taitajien esityksiä, nousevien saamelaisartistien konsertteja, lasten ohjelmaa, alkuperäiskansavieraiden musiikkiesityksiä sekä saamelaismusiikkiin keskittyvät klubi-illat.
Festivála prográmmii gullet sihke árbevirolaš sámemusihka čehpiid loaiddasteamit, šaddi sámeartisttaid konsearttat, mánáid prográmma, eamiálbmotgussiid musihkkaloaiddasteamit ja sámemusihka klubbaeahkedat.
Tapahtuman tämänvuotinen teema on ” Jávrebiekkat ”, jonka tarkoituksena on nostaa esiin pienet saamelaisvähemmistöt eli koltta- ja inarinsaamelaiset sekä heidän musiikki- ja tanssiperinteensä.
Dáhpáhusa dánjagáš temá lea ” Jávrebiekkat ”, man ulbmilin lea čalmmustahttit sámeunnitloguid dahjege nuortalaš- ja anárašsámiid sihke sin musihkka- ja dánsaárbevieru.
Tapahtuman alkuperäiskansavieraat tulevat tänä vuonna Chukotkasta, Siperiasta, jonka lisäksi festivaali tutustuttaa kävijänsä myös Länsi-Afrikkalaiseen musiikki- ja tanssiperinteeseen.
Dáhpáhusa eamiálbmotguossit bohtet dán jagi Chukotkas, Sibirjjás, man lassin festivála oahpásmahttá gallejeaddjiid maiddái oarjje-afrihkkálaš musihkka- ja dánsaárbevieruide.
Ijahis idjan ohjelma julkistetaan kokonaisuudessaan kesäkuun puolessa välissä tapahtuman omilla nettisivuilla.
Ijahis ija prográmma almmustahttojuvvo ollásit geassemánu beallemuttus dáhpáhusa neahttasiidduin.
Ijahis idjan järjestävät yhteistyössä Anára Sámisearvi ry., Saamelaiskäräjät, Saamelaisalueen koulutuskeskus, Inarin kunta, Taiteen edistämiskeskuksen Lapin toimipiste, Yle Sápmi ja Hotelli Kultahovi.
Ijahis ija lágidit oktasašbarggus Anára Sámisearvi ro, Sámediggi, Sámi oahpahusguovddáš, Anára gielda, Dáidaga ovddidanguovddáža Lappi doaibmasadji, Yle Sápmi ja Hotealla Kultahovi.
Stipendi annettiin yhteensä kymmenelle saamen kielen kokeen ylioppilastutkinnossa suorittaneelle ja neljälletoista perusopetuksen päättäneelle.
Stipeanddat juhkkojuvvojedje oktiibuot logi ođđa stuđentii, geat leat čađahan sámegiela iskosa stuđeantadutkosis ja njealljenuppelot vuođđooahpahusa čađahan oahppái.
Ivalon lukio: Anna-Katariina Feodoroff (koltansaame), Aaro-Juhana Fofonoff (koltansaame), Petteri Feodoroff (koltansaame), Mira Rauhala (pohjoissaame), Nora Pieski (pohjoissaame), Janrik Magga (pohjoissaame) ja Rauna Saijets (pohjoissaame)
Avvila logahat: Anna-Katariina Feodoroff (nuortalašgiella), Aaro-Juhana Fofonoff (nuortalašgiella), Petteri Feodoroff (nuortalašgiella), Mira Rauhala (davvisámegiella), Nora Pieski (davvisámegiella), Janrik Magga (davvisámegiella) ja Rauna Saijets (davvisámegiella)
Utsjoen saamelaislukio: Sunná Länsman (pohjoissaame)
Ohcejoga sámelogahat: Sunná Länsman (davvisámegiella)
Sodankylän lukio: Juho Yliriesto (pohjoissaame)
Soađegili logahat: Juho Yliriesto (davvisámegiella)
Janakkalan lukio: Heini Kaartokallio (pohjoissaame)
Janakkala logahat: Heini Kaartokallio (davvisámegiella)
Sevettijärven koulu: Juuso Fofonoff (koltansaame)
Čeavetjávrri skuvla: Juuso Fofonoff (nuortalašgiella)
Vuotson koulu: Juuso Hetta (pohjoissaame)
Vuohču skuvla: Juuso Hetta (davvisámegiella)
Hetan peruskoulu: Marianne Ketola (pohjoissaame), Morten Labba (pohjoissaame), Juhan-Tuomma Mäkitalo (pohjoissaame), Nils-Matti Näkkäläjärvi (pohjoissaame) ja Nea-Maria Valkepää (pohjoissaame)
Heahtá badjeskuvla: Marianne Ketola (davvisámegiella), Morten Labba (davvisámegiella), Juhan-Tuomma Mäkitalo (davvisámegiella), Nils-Matti Näkkäläjärvi (davvisámegiella) ja Nea-Maria Valkepää (davvisámegiella)
Inarin koulu: Saara Seipiharju (inarinsaame)
Anára skuvla: Saara Seipiharju (anárašgiella)
Karigasniemen koulu: Pinja Pieski (pohjoissaame)
Gáregasnjárgga skuvla: Pinja Pieski (davvisámegiella)
Utsjokisuun koulu: Hánsa Korpi (pohjoissaame)
Ohcejohnjálmmi skuvla: Hánsa Korpi (davvisámegiella)
Ivalon yläaste: Áilu Arianaick (pohjoissaame)
Avvila badjeskuvla: Áilu Arianaick (davvisámegiella)
Kilpisjärven koulu: Ingasofia Kalttopää (pohjoissaame)
Gilbbesjávrri skuvla: Ingasofia Kalttopää (davvisámegiella)
Aleksanteri Kenan koulu, Sodankylä: Tuija Vaarala (pohjoissaame)
Aleksanteri Kena skuvla, Soađegilli: Tuija Vaarala (davvisámegiella)
Maikkulan koulu, Oulu: Bikka Veijola (pohjoissaame)
Maikkula skuvla, Oulu: Bikka Veijola (davvisámegiella)
Saamelaiskäräjät ja Giellagas – instituutti käynnistävät kielikylpyopetuksen koulutushankkeen
Sámediggi ja Giellagas-instituhtta álggaheaba giellalávgunoahpahusa skuvlenprošeavtta
Saamelaiskäräjät ja Oulun yliopiston Giellagas – instituutti käynnistävät marraskuun puolivä-lissä saamelaisopetuksen henkilöstölle suunnatun koulutushankkeen ŠSaamen kielikylpy koulussa – miten tuen omaa kieltä ja kulttuuria opetuksessaŠ.
Sámediggi ja Oulu universitehta Giellagas-instituhtta álggaheaba skábmamánu beallemuttus sámeoahpahusa bargiide oaivvilduvvon skuvlenprošeavtta ' Sámegielat giellalávgun skuvllas – mo doarjjun iežan giela ja kultuvrra oahpahusas ?
Yhteistyökumppaneina opetuksessa ovat myös Vaasan yliopiston kielikylvyn ja monikielisyyden keskus ja Sámi allaskuvla (saamelainen korkeakoulu).
Ovttasbargoguoibmin oahpahusas doibmet maiddái Vaasa universitehta Giellalávguma ja máŋggagielatvuođa guovddáš ja Sámi allaskuvla.
Opetushallitus on myöntänyt saamelaiskäräjille valtionavustusta opetustoimen henkilöstökoulutusta varten vuosille 2014–2015.
Oahpahusráđđehus lea juolludan sámediggái stáhtaveahki oahpahusbargiid skuvlenfidnui jagiide 2014–2015.
Saamelaiskäräjien koulutus- ja oppimateriaalitoimisto koordinoi koulutuksen ja toimii valtionapua hallinnoivana organisaationa.
Sámedikki skuvlen- ja oahppamateriáladoaimmahat koordinere skuvlema ja doaibmá stáhtaveahki hálddašeaddji organisašuvdnan.
Oulun yliopiston Giellagas-instituutti vastaa opetuksesta.
Oulu universitehta Giellagas-instituhtta vástida oahpahusas.
Yhteistyökumppaneina opetuksessa toimivat myös Vaasan yliopiston Kielikylvyn ja monikielisyyden keskuksen sekä Norjan Koutokeinossa toimivan saamelaisen korkeakoulun, Sámi allaskuvlan, asiantuntijat.
Ovttasbargoguoibmin doibmet dasa lassin Vaasa universitehta Giellalávguma ja máŋggagielatvuođa guovddáža ja Sámi allaskuvlla áššedovdit.
Koulutuksen ensisijaisena kohderyhmänä ovat perusopetuksen saamen kielen ja saamenkielisten luokkien opettajat, mutta mukaan pääsevät myös saamelaisen varhaiskasvatuksen parissa toimivat, lukion saamen kielen opettajat ja saamenkielisen ammatillisen koulutuksen opettajat.
Skuvlen lea oaivvilduvvon ovdasajis vuođđooahpahusa sámegiela ja sámegielat luohkáid oahpaheddjiide, muhto mielde besset maiddái sámi árabajásgeassima bargit, logahaga sámegiela oahpaheaddjit ja maiddái sámegielat ámmátlaš skuvlema oahpaheaddjit.
Opetustoimen henkilöstökoulutus järjestetään neljänä kahden päivän lähiopetusjaksona Inarissa Saamelaiskulttuurikeskus Sajoksessa niin, että ensimmäinen kokoontuminen on 14.–15.11.2014, toinen ja kolmas kokoontuminen keväällä 2015 ja viimeinen lähiopetustapaaminen on syksyllä 2015.
Oahpahusbargiid skuvlen ordnejuvvo njealji guovttebeaivásaš lagasskuvlenáigodahkan Anáris Sámekulturguovddážis Sajosis nu, ahte vuosttaš deaivvadeapmi lea 14.-15.11.2014, nubbi ja goalmmát deaivvadeapmi giđđat 2015 ja maŋimus lagasskuvlendeaivvadeapmi fas čakčat 2015.
Koulutuspäivät rakentuvat teorialuennoista ja ohjatuista työpajatyöskentelypäivistä.
Skuvlenbeaivvit čohkiidit teoriijalogaldagain ja bagadallon bargobádjebeivviin.
Tavoitteena on sekä saamelaisopetuksessa toimivien opettajien verkostoituminen että teoreettisen tiedon, opettajien oman kokemuksen ja hiljaisen tiedon yhdistäminen.
Ulbmilin lea ovttastahttit sámeoahpaheddjiid oktavuođaid, teorehtalaš dieđu, oahpaheddjiid iežaset vásáhusaid ja jaskes dieđu.
Työpajatyöskentelypäivien aikana tuotetaan kirjallista materiaalia, jonka pohjalta julkaistaan hankkeen lopputuotoksena saamelaisopetuksen idea- ja opaskirja.
Bargobádjebeivviid áigge buvttadit girjjálaš materiála, man vuođul prošeavtta boađusin almmustahtto sámeoahpahusa idea- ja rávagirjji.
Opaskirja julkaistaan saamen- ja suomen kielillä.
Rávagirji almmustahtto sihke sáme- ja suomagillii.
Saamelaisopetuksen henkilöstökoulutuksen tavoitteena on lähestyä saamelaisopetusta kielenelvytyksen näkökulmasta ja siitä lähtökohdasta, että saamen kielet tarvitsevat uusia puhujia.
Sámeoahpahusa bargiid skuvlema viggamuššan lea lahkonit sámeoahpahusa giellaealáskahttima geahččanguovllus ja das, ahte sámegielat dárbbašit ođđa hubmiid.
Koulutuksen tavoitteena on löytää vastauksia mm. kysymykseen: Miten siirrämme / opetamme kieltä mahdollisimman tehokkaasti kielellisesti heterogeeniselle oppilasryhmälle ?
Skuvlema viggamuššan lea čielggadit vástádusaid čuovvovaš gažaldagaide: Mo mii sirdit / oahpahit giela nu beaktilit go vejolaš gielalaččat heterogenalaš oahppiid jovkui ?
Tavoitteena on edistää saamelaisopetuksen henkilöstön pedagogisia ja ainehallinnallisia taitoja sekä kehittää uusia saamen kielen ja kulttuurin huomioivia pedagogisia käytäntöjä, joilla parannetaan oppimisen laatua ja oppimistuloksia sekä edistetään saamen kielen ja kulttuurin revitalisaatiota.
Viggamuššan lea maiddái ovddidit sámeoahpahusa bargiid pedagogalaš ja ávdnasiidda guoski dáidduid sihke ráhkadit ođđa pedagogalaš geavadiid, mat váldet vuhtii sámegiela ja - kultuvrra. Dainna buoridit oahppama kvaliteahta ja oahppanbohtosiid ja ovddidit sámegiela ja - kultuvrra ealáskahttima.
Koulutukseen osallistuvat saavat perustavat tiedot kielikylpyopetuksen teoriasta, käytännön toteutuksesta, kokemuksista ja oppimistuloksista ja siitä miten tämä tieto on sovellettavissa saamelaisopetukseen.
Skuvlejupmái oassálastit ožžot vuđolaš dieđuid giellalávgunoahpahusa teoriijas, geavada ollašuhttinvugiin, vásáhusain, oahppanbohtosiin ja das, mo dán dieđu sáhttá heivehit sámeoahpahussii.
Tavoitteena on, että saamelaisopetuksen henkilöstö pääsee koulutuksen aikana aidosti verkostoitumaan, oppimaan uutta, sekä jakamaan osaamistaan.
Ulbmilin lea, ahte sámeoahpahusa bargit besset skuvlejumi áigge gulahallat ja čatnat oktavuođaid, oahppat ođđa áššiid ja juohkit máhtuideaset.
Saamelaisessa opetuksessa tarvitaan omaa keskinäistä asiantuntijaverkostoa, jossa on mahdollista vahvistaa kulttuurisia työmenetelmiä sekä omaa ammatti-identiteettiä.
Sámeoahpahusas dárbbašit iežas gaskavuođa áššedovdifierpmádaga, man vuođul bargis lea vejolaš nannet kultuvrralaš bargovugiid ja maiddái iežas ámmátidentitehta.
Pitkien välimatkojen takia saamelaisopetuksen henkilöstön tapaamisia on ollut vaikea järjestää yli kuntarajojen.
Guhkes mátkkiid dihte sámeoahpahusa bargiid deaivvademiid lea leamašan váttis ordnet badjel gielddarájiid.
Tällä opetustoimen henkilöstökoulutushankkeella on mahdollisuus korvata määrärahan puitteissa myös osallistujien matkakustannuksia.
Dán oahpahusbargiid skuvlenprošeavttas lea stáhtaveahki olis vejolaš buhttet oassálastiid mátkegoluid.
Saamelaisopetuksen henkilöstökoulutuksen opintojaksot ja niiden sisällöt sekä ilmoittautumisohjeet julkaistaan syyskuussa 2014.
Sámeoahpahusbargiid skuvlema oahppoáigodagat ja daid sisdoalut ja almmuhanrávvagat almmustahttojit čakčamánus 2014.
Koulutukseen osallistuvat saavat suorituksistaan 6 opintopistettä.
Skuvlejumi čađaheamis oažžu 6 oahppočuoggá.
puh.
Fil.
+ 358 (0) 10 839 3163 (27.6.2014 asti)
+ 358 (0) 10 839 3163 (27.6.2014 rádjái)
Saamelaiskäräjien sihteeristö pidetään suljettuna 7.7. – 1.8. välisen ajan.
Sámedikki čállingoddi lea gitta 7.7. – 1.8. gaskasaš áiggi.
Saamelaiskäräjät ilmoittaa haettavaksi koulutussihteerin viransijaisuuden
Sámediggi almmuha ohcanláhkai skuvlenčálli virgesadjásašvuođa
joka alkaa 18.8.2014 ja päättyy 14.11.2014.
mii álgá 18.8.2014 ja nohká 14.11.2014.
Hakemukset liitteineen tulee toimittaa saamelaiskäräjien sihteeristöön 11.7.2014 klo 16.00 mennessä osoitteella Sajos, 99870 Inari.
Ohcamušaid mildosiiguin galgá doaimmahit sámedikki čállingoddái 11.7.2014 dmu 16.00 rádjái čujuhusain Sajos, 99870 Anár.
hallintopäällikkö Pia Ruotsala puh. 010 839 3106.
Lassidieđuid barggus addá má. hálddahushoavda Pia Ruotsala tel. 010 839 3106.
Saamelaiskäräjien toimintaan voi tutustua nettiosoitteessa www.samediggi.fi.
Sámedikki doibmii sáhttá oahpásmuvvat neahtta čujuhusas www.samediggi.fi.
Saamelaiskäräjät ilmoittaa haettavaksi koltansaamenkielisen oppimateriaalin projektityöntekijän
Sámediggi almmuha ohcan láhkái nuortalašgielat oahppamateriála prošeaktabargi
tehtävän ajalle 11.8.-31.12.2014.
áigái 11.8.-31.12.2014.
Projektityöntekijän toimipaikka sijaitsee sihteeristön päätoimipaikassa saamelaiskulttuurikeskus Sajoksessa, Inarissa.
Prošeaktabargi doaibmabáiki lea čállingotti váldodoaimmahagas sámekulturguovddáš Sajosis, Anáris.
Projektityöntekijän tehtävänä on koltansaamenkielisen oppimateriaalin suunnittelu, laatiminen, kielen tarkistaminen ja käännösten valmistaminen.
Prošeaktabargi bargun lea nuortalašgielat oahppamateriála plánen, ráhkadeapmi, giela dárkkisteapmi ja jorgalusaid ráhkadeapmi.
Säädösperusteisena kelpoisuusvaatimuksena on tehtävän edellyttämä koulutus ja lisäksi vaaditaan koltansaamen kielen taitoa (asetus 1727/95).
Seađáhusvuđđosaš gelbbolašvuođagáibádussan lea virggi eaktudan skuvlejupmi ja lassin gáibiduvvo nuortalašgiela dáidu (ásahus 1727/95).
/ IV mukaan (peruspalkka 2 437,04 euroa / kk).
/ IV mielde (vuođđobálká 2 437,04 euro / mb).
Hakemukset liitteineen tulee toimittaa saamelaiskäräjien sihteeristöön 4.7.2014 klo 16.00 mennessä osoitteella Sajos, 99870 Inari.
Ohcamušaid mildosiiguin galgá doaimmahit sámedikki čállingoddái 4.7.2014 dmu 16.00 rádjái čujuhusain Sajos, 99870 Anár.
Lisätietoja työstä antaa oppimateriaalisihteeri Hannu Kangasniemi hannu.
Lassidieđuid barggus addá oahppamateriálačálli Hannu Kangasniemi hannu.
kangasniemi (at) samediggi.
kangasniemi (at) samediggi.
fi, puh. 010 839 3115.
fi, tel. 010 839 3115.
Saamelaisnuorten taidetapahtumassa 2015 musiikkia ja teatterityöpajoja
Sámenuoraid dáiddadáhpáhusas 2015 musihkka ja teáhterbargobájit
Vuoden 2015 Saamelaisnuorten taidetapahtuma järjestetään Utsjoella maaliskuun 25.- 26. päivinä.
Jagi 2015 Sámenuoraid dáiddadáhpáhus dollojuvvo Ohcejogas njukčamánu 25.- 26. beivviin.
Pääteemana on musiikki valtakunnallisen SOUNDS - teeman mukaisesti.
Váldofáddán lea musihkka riikkaviidosaš temá mielde.
Saamelaisena teemana järjestetään teatterityöpajoja, joilla suunnataan jo vuoden 2016 tapahtumaan.
Sámi temán ordnejuvvojit teáhterbargobájit, maiguin čujuhuvvo juo jagi 2016 dáhpáhussii.
Teatteri on laaja taiteen alue, johon kuuluu monenlaista teatteria kuten musiikki-, tanssi ja puheteatteri.
Teáhter lea viiddis fáddá, mas leat máŋga suorggi nugo musihkka-, dánsun- ja hállanteáhter.
Siihen kuuluvat myös äänenkäyttö, asut ja lavansuunnittelu.
Dasa gullet maiddái jienageavaheapmi, gárvvut ja lávddiid plánen.
Teatterissa tarvitaan monenlaisia taitoja !
Teáhteris dárbbašuvvojit vaikko makkár dáiddut !
Saamelaiskäräjien koulutus- ja oppimateriaalilautakunta päätti taidetapahtuman päivämäärästä ja saamelaisesta teemasta kokouksessaan 17.6.
Sámedikki skuvlen- ja oahppamateriálalávdegoddi mearridii dáiddadáhpáhusa beaivemearis ja sámi temás čoahkkimistis 17.6.
Lisätietoja taidetapahtumasta ilmoitetaan syksyllä.
Lassedieđut dáiddadáhpáhusas almmuhuvvojit čakčat.
Koulutus- ja oppimateriaalitoimisto toivottaa kaikille hyvää kesälomaa !
Skuvlen- ja oahppamateriáladoaimmahat sávvá buohkaide buorre geasseluomu !
Ijahis idja rokkaa, joikaa, laulaa, tanssii ja räppää elokuussa
Ijahis idja rocke, juoigá, lávlu, dánsu ja ráppe borgemánus
Inarissa elokuussa järjestettävän alkuperäiskansojen musiikkitapahtuma Ijahis idjan koko ohjelma on julkistettu.
Eamiálbmogiid musihkkafestivála Ijahis Idja ordnejuvvo Anáris borgemánus. Festivála prográmma lea almmustahtton.
Ohjelma on jälleen monipuolinen ja se nostaa esille erityisesti koltta- ja inarinsaamelaista musiikki- ja tanssiperinnettä.
Prográmma lea vuohon máŋggabealat, ja dat čalmmustahttá erenomážit nuortalaš ja anáraš musihka- ja dánsun árbevieruid.
Tapahtuman pääesiintyjä on maailman tunnetuimmaksi saamelaiseksi kutsuttu Mari Boine yhtyeineen.
Dáhpáhusa váldonástin lea Mari Boine, gean dihtet máilmmi dovdoseamos sápmelažžan.
Festivaalin alkuperäiskansavieras Veronika Usholik Gubernator yhtyeineen saapuu Inariin Siperiasta, Tsukotkan niemimaalta, jonka lisäksi tapahtumassa päästään nauttimaan suomalais-senegalilaisen Sila Fato- kokoonpanon mukaansatempaavasta esityksestä.
Festivála eamiálbmotguossi Veronika Usholik boahtá Gubernator- joavkkuin Anárii Sibiriijas, Tsukotka njárggas. Dán lassin dáhpáhusas besset návddašit suopmelaš-senegalaš Sila Fato- joavkku movttegis musihkas.
Lisäksi ohjelmassa on saamelaismusiikin konsertteja, lastenohjelmaa, perinteistä joikua, inarinsaamelaista livđeä, kolttasaamelaista leuŠddia, kolttakatrillia, saamelaismusiikkiin keskittyvät klubi-illat sekä koko illan jatkuvat saamelaisen käsityön markkinat.
Prográmmas leat maiddái sámemusihka konsearttat, mánáid prográmma, árbevirolaš luohti, anáraš livđe, nuortalaš leu ’ dd, nuortalaš katrilla, klubbaeahkedat, main lea sámemusihkka guovddážis ja olles eahkeda duodjemárkanat.
Tapahtuma alkaa perjantaina 15.8 Saamelaiskulttuurikeskus Sajoksessa perinteeksi muodostuneella lasten – ja nuortenpäivällä.
Dáhpáhus álgá bearjadaga 15.8. sámekulturguovddáš Sajosis juo árbevierrun šaddan mánáid- ja nuoraidbeivviin, goas ohppiin lea vejolašvuohta oassálastit musihkkabargobájiide sihke loaiddastit Ijahis ija násttážat – konsearttas.
Päivä koostuu saamenopiskelijoille tarkoitetuista musiikkityöpajoista sekä kaikille avoimesta ja ilmaisesta Ijahis ija násttážat-konsertista.
Mánáid- ja nuoraidbeaivve leat sámeohppiide oaivvilduvvon musihkkabargobájit, ja buohkaide rabas ja nuvttá Ijahis Ija násttážat-konsearta.
Lastenkonsertissa kuullaan lasten omien esitysten lisäksi alkuperäiskansavieraiden musiikkia.
Mánáidkonsearttas besset guldalit mánáid konsearttaid lassin eamiálbmotgussiid.
Perjantain klubi-ilta järjestetään hotelli Kultahovilla, jossa musiikista vastaavat DJ Oula sekä inarinsaameksi räppäävä Amoc.
Bearjadaga klubba-eahket ordnejuvvo Hotealla Kultahovis, gos musihka čuojaha DJ Oula ja anárašgielat ráppejeaddji Amoc.
Lauantaina festivaalin ohjelma alkaa Sajoksen auditoriossa Fossekallen- kuoron konsertilla.
Lávvordaga festivála prográmma álgá Sajosa auditorios Fossekallen-goara konsearttain.
Fossekallen kuoro on Neidenistä saapuva acappella kuoro, joka koostuu lähes kolmestäkymmenestä suomalaisesta, norjalaisesta ja venäläisestä innokkaasta kuoroharrastajasta.
Fossekallena accapella goarra boahtá Neidenis, ja das leat lagabui golbmalogi movttegis suopmelaš, norgalaš ja ruošša goarralávlu.
Ijahis idjassa kuoro esittää mm. kolttasaamelaista leuŠddia omintakeisella otteellaan.
Ijahis Ijas goarra earret eará leu ’ dde iešlágálaš vugiin.
Kuorokonsertin jälkeen tapahtuma jatkuu Sajoksen pihamaalla ulkoilmafestivaalina, jossa Mari Boinen lisäksi esiintyvät mm. karasjokilainen Felgen Orkester soittaen leppoisaa pohjoissaamenkielistä, joiulla höystettyä poprokkia.
Goarrakonseartta maŋŋá festivála joatkašuvvá Sajosa šiljus olggu ovddas. Mari Boine lassin dáhpáhusas loaiddasta earret eará kárášjohkalaš Felgen Orkester, mii juoigá ja čuojaha lotkes davvisámegielat poprock.
Illan monipuolisimmasta konsertista vastaa Tuupa Houseband useine artisteineen.
Eahkeda máŋggabealageamos konseartta čuojaha Tuupa Houseband iežas sámeartisttaiguin.
Tuupan konsertin artisteina lavalla nähdään Ailu Valle, Amoc, Tiina Sanila-Aikio, Ulla Pirttijärvi Länsman, SomBy sekä Niillas Holmberg.
Tuupa konsearttas lávdde nala bohtet Ailu Valle, Amoc, Tiina Sanila-Aikio, Ulla Pirttijärvi-Länsman, SomBy ja Niillas Holmberg.
Perinteistä joiusta, livđestä ja leuŠddista päässään puolestaan nauttimaan Petra Magga-Varsin, Matti Morottajan, Tiina Sanila-Aikion sekä Johan Anders Baerin esittämänä ” Järvituulet ” - konsertissa.
Árbevirolaš luođis, livđes ja leu ’ ddis besset návddašit Petra Magga-Varsiin, Matti Morottajain, Tiina-Sanila Aikioin ja Johan Anders Baeriin Jávrebiekkat-konsearttas.
Lisäksi tapahtumassa esiintyy inarilainen Aila-duo, joka voitti vuoden 2014 Sámi Grand Prix-laulukilpailun inarinsaamenkielisellä Naharij kandâ - kappaleellaan.
Dáhpáhusas lea maiddái anárlaš Aila-duo, mii vuittii jagi 2014 Sámi Grand Prix gilvvu lávlunoasi ráfálaš anárašgielat bihtáin Naharij kandâ.
Lauantai-illan klubi-ilta järjestetään perjantai- illan tapaan hotelli Kultahovilla, jossa musiikista vastaa DJ Oula.
Lávvordaga klubba-eahket ordnejuvvo maiddái hotealla Kultahovis, gos musihkka čuojaha DJ Ovllá.
Tapahtumaa on mahdollista seurata lauantain osalta Saamelaiskoulutuskeskuksen toteuttaman livestream-nettilähetyksen kautta.
Lávvordaga dáhpáhusa sáhttá čuovvut livestream-neahttasáddaga bokte, man ordne Sámi oahpahusguovddáš.
Ijahis ijdan järjestävät yhteistyössä Ánara Sámisearvi ry., Saamelaiskäräjät, Saamelaisalueen koulutuskeskus, Yle Sápmi, Lapin taidetoimikunta, Hotelli Kultahovi sekä Sajoksen ravintola.
Ijahis ija ordnejit ovttasbarggus Anára Sámisearvi ro, Sámediggi, Sámi oahpahusguovddáš, Yle Sápmi, Lappi dáiddadoaibmagoddi, Hotealla Kultahovi ja Sajosa restauraŋŋá.
Kuvamateriaalia osoitteessa:
Govvamateriála gávdno čujuhusas: www.ijaisidja.fi
Saamelaiskäräjät / saamelaismusiikkikeskus
Sámediggi / sámi musihkkaguovddáš
Tuottaja
Anu Magga
Apulaistuottaja
Buvttadeaddji
Saamelaiskäräjät myönsi tukea saamelaiselokuvalle
Sámediggi juolludii doarjaga sámi filmmaide
Saamelaiskäräjät tukee saamelaiselokuvien tuottamista yhteensä 93 500 eurolla.
Sámediggi doarju sámi filmmaid buvttadeami badjel 93 500 euroin.
Tuotantotukea saa kolme elokuvaa: Katja Gauriloffin dokumenttielokuva
Buvttadandoarjaga ožžot golbma filmma: Katja Gauriloffin dokumentárafilbma Mannu mieŠcc Kaisja, Aslak Paltto dokumeantafilbma Boazodoalli Čalmmiiguin ja Jouni West oanehis animašuvdnafilbma Guolli.
Opetus- ja kulttuuriministeriö myönsi Saamelaiskäräjille valtionavustusta saamelaisen elokuvan tukemiseksi.
Oahpahus- ja kulturministeriija juolludii Sámediggái stáhtadoarjaga sámi filmmaid doarjumii.
Saamelaiselokuvien on määrä olla mukana vuoden 2015 Berliinin elokuvajuhlilla
Sámi filmmat galget leat mielde jagi 2015 Berlina filbmafestiválas (Berlinale).
Tuotantotukihakemuksia saapui yhteensä 12, yhteensä 470 201 euron edestä.
Buvttadandoarjjaohcamušat bohte oktiibuot 12, oktiibuot 470 201 euro ovddas.
Tuotantotuen myöntämisestä päätti saamelaiskäräjien kulttuurilautakunta kokouksessaan 25.6.2014.
Buvttadandoarjaga juolludeamis mearridii sámedikki kulturlávdegoddi čoahkkimisttis 25.6.2014.
Tuotantotukea saivat:
Buvttadandoarjaga ožžo:
Dokumenttielokuva Kuun metsän Kaisa on runollinen tutkielma kolttasaamelaisen legendaarisen sadunkertojan Kaisa Gauriloffin ja sveitsiläisen kirjailijan Robert Crottet ' n elämänmittaisesta ystävyydestä.
Dokumentárafilbma Mannu mieŠcc Kaisja (Mánu meahci Kaisa) poehtalaš suokkardallan nuortalaš legendáralaš máinnasteaddji Kaisa Gauriloff ja sveitsalaš girječálli Robert Crottet ' a eallima guhkkosaš ustitvuođas.
Elokuvassa kietoutuvat yhteen Kaisan kertomat legendat ja kolttasaamelaisten kohtalon hetket toisen maailmansodan muuttaessa maailmaa.
Filmmas čatnasit oktii Kaisa muitalan legendat ja nuortalaččaid galgamuša bottut nuppi máilmmisoađi rievdadettiin máilmmi.
Kaisa Gauriloff on elokuvan ohjaajan isoäidinäiti.
Kaisa Gauriloff lea filmma bagadalli máttaráhkku.
Dokumenttielokuvan tarkoituksena on avata poromiehen arkea niille, joilla ei siihen ole mahdollisuutta.
Dokumentárafilmma ulbmilin lea leahkkut boazodoalli árgabeaivvi sidjiide, geas ii leat vejolašvuohta dan muđui oaidnit.
Nykyinen petomäärä poronhoitoalueella on vaikeuttanut ja muuttanut poromiehen arkea, koska pedon tappamien porojen määrä on noussut rähähdysmäisesti viimeisten kahden vuoden aikana.
Dalá boraspiriid mearri lea laskan maŋemuš guovtti jagi áigge.
Näistä tuhoista suurimman osan pohjoisessa aiheuttaa ahma.
Dain vahágiin stuorámus oasi dagaha geatki.
Ahma on ollut täysin rauhoitettu eläin jo 30 vuotta.
Geatki lea leamaš áibbas ráfáidahtton ealli jo 30 jagi.
Dokumentti käsittelee poromiehen näkökulmasta kaikkea sitä mitä luonnossa tapahtuu.
Dokumentára gieđahallá boazodoalli oainnus buot dan mii luonddus dáhpáhuvvá.
Tilanne on nyt niin kriittinen, että poromiehet vaativat ahman täysrauhoituksen lopettamista, jotta suurilta vahingoilta vältyttäisiin.
Dilli lea dál nu vearrái, ahte boazodoallit gáibidit geatki ollislaš ráfáidahttima heaittiheami, amas stuorit vahágat vel šattaše.
Lyhyt animaatioelokuva pienen pojan kokemuksista, elämästä ja kuolemasta.
Oanehis animašuvdnafilbma unna lunttaža vásáhusain, eallimis ja jápmimis.
Tämä on ohjaajan lapsuudenmuisto kalansaaliista ja miten hän yritti tappaa kalan kuten oli nähnyt isänsä tappavan kaloja.
Dat lea bagadalli mánnávuođamuitu guollesállašiin ja das movt son vikkai goddit guoli nu mo lei oaidnán áhččis goddimin guliid.
Veljekset ovat Tenon rannalla.
Vieljažat leat Deatnogáttis.
Pikkuveli näkee kun isoveli vetää elämänsä ensimmäisen kalansa rannalle. He molemmat ovat hyvin innoissaan...
Unnavieljaš oaidná go stuorravielja rohtte eallimis vuosttáš guoli gáddái, Soai leaba guktot hui movtta …
KHO linjasi kaivoslain soveltamisesta saamelaisten kotiseutualueella
AHR linjii ruvkelága guoskadeamis sámiid ruovttuguovllus
Korkein hallinto-oikeus (KHO) antoi 25.6. v
Alimus hálddahusriekti (AHR) attii 25.6
uosikirjapäätöksen
jahkegirjemearrádusa
uuden kaivoslain soveltamisesta saamelaisten kotiseutualueella.
ođđa ruvkelága guoskadeamis sámiid ruovttuguovllus.
Saamelaiskäräjät on valittanut Tukesin myöntämistä koneellisen kullankaivuluvista Rovaniemen hallinto-oikeuteen (nykyinen Pohjois-Suomen hallinto-oikeus) kaivoslain vastaisina, koska Tukes ei ollut selvittänyt luvan mukaisen toiminnan vaikutuksia saamelaiskulttuurille.
Sámediggi lea váidán Tukesa mieđihan mášiinnalaš gollerogganlobiin Roavvenjárgga hálddahusriektái (dálá Davvi-Suoma hálddahusriekti) ruvkelága vuostásažžan, daningo Tukes ii lean čielggadan lobi mieldásaš doaimma váikkuhusaid sámekultuvrii.
Hallinto-oikeus hyväksyi saamelaiskäräjien valitukset.
Hálddahusriekti dohkkehii sámedikki váidagiid.
Tukes ja luvanhakija valittivat päätöksistä KHO:on.
Tukes ja lohpeohcci váide mearrádusain AHR:ai.
KHO piti hallinto-oikeuden päätöksen voimassa ja kumosi Tukesin päätöksen lainvastaisena hyväksyen lopullisesti saamelaiskäräjien valituksen Roin hallinto-oikeuteen.
AHR doalai hálddahusrievtti mearrádusa fámus ja gomihii Tukesa mearrádusa lágavuostásažžan dohkkehemiin loahpalaččat sámedikki váidaga Roavvenjárgga hálddahusriektái.
” Tämä on suuri voitto saamelaisille ja osoittaa, että kaivoslain velvoitteita ei voida hoitaa saamelaisten kotiseutualueella vain lausuntomenettelyin.
” Dát lea stuorra vuoitu sápmelaččaide ja duođašta, ahte ruvkelága geatnegasvuođaid ii sáhte dikšut sámiid ruovttuguovllus dušše čealkámušmeannudemiin.
Kaivoslaki on tuonut uusia velvoitteita ja ne on otettava todesta.
Ruvkeláhka lea buktán ođđa geatnegasvuođaid ja dáid ferte váldit duođas.
Kaivoslaki on saamelaiskäräjillekin uusi asia ja meillä meni oma aikamme selvittää mitä kaivoslain toimeenpano todellisuudessa edellyttää ja ennen kuin saimme luotua asiassa toimivat yhteistyömallit paliskuntien, saamelaiselinkeinon harjoittajien ja siitojen kanssa.
Ruvkeláhka lea sámediggáige ođđa ášši ja mis manai iežamet áigi čielggadit maid ruvkelága ollašuhttin duođalašvuođas gáibida ja ovdal go sáhtiimet hábmet áššái doaibmi oktasašbargomálliid bálgosiiguin, sámeealáhusa ollašuhttiiguin ja siiddaiguin.
Valituksia valmisteli meillä tiimi, johon kuuluivat ma. esittelijä Inga-Briitta Magga, lakimiessihteeri Aimo Guttorm ja allekirjoittanut.
Váidagiid válmmaštalai mis joavku, masa gulle má. áššemeannudeaddji Inga-Briitta Magga, láhkačálli Aimo Guttorm ja vuolláičállán.
Olen tyytyväinen, että työmme tuotti tulosta ”, puheenjohtaja Näkkäläjärvi kertoo.
Lean duđavaš, ahte min bargu oažžui áigái bohtosa ”, ságajođiheaddji Näkkäläjärvi muitala.