pere/sami_parallel huggingface dataset:
Muita perinteisiä saamelaisia vokaalimusiikkityylejä edellä mainittujen lisäksi on mm. vuolie, joka on eteläsaamelaisten perinteistä musiikkia.
Eará árbevirolaš sámi lávlunmusihkkastiillat ovddabealde máinnašuvvon stiillaid lassin lea ee. vuolie, mii lea lullisámiid árbevirolaš musihkka.
Eteläsaamelainen alue ulottuu Ruotsissa ja Norjassa useita satoja kilometrejä napapiirin eteläpuolelle.
Lullisámeguovlu ollá Ruoŧas ja Norggas máŋggaid čuđiid kilomehteriid poláragierddu máttabeallái.
Uusi saamelaismusiikki
Ođđa sámemusihkka
Saamelaisen populäärimusiikin kehitys alkoi 1970-luvulla kun Nils-Aslak Valkeapää julkaisi albumin ” Vuoi Biret-Máret, vuoi ”.
Sámi populáramusihka ovdánupmi álggii 1970-logus, go Nils-Aslak Valkeapää almmustahtii jietnaskearru ” Vuoi Biret-Máret, vuoi ”.
Se oli ensimmäinen levy jolla joikuperinne oli yhdistetty länsimaisiin soittimiin.
Dat lei vuosttas skearru, mas juoiganárbevierru lei ovttastahtton oarjeriikkaid čuojanasaide.
Valkeapäätä on seurannut lukuisa joukko saamelaisartisteja joista kansainvälisesti tunnetuimpia ovat Mari Boine ja Wimme.
Valkeapää leat čuvvon máŋggat sámeartisttat, geain riikkaidgaskasaččat dovdosepmosat leat Mari Boine ja Wimme.
Tänä päivänä saamelaisartistit yhdistelevät ennakkoluulottomasti erilaisia musiikkigenrejä joikuun ja tekevät omanlaistaan laulelmamusiikkia.
Otne sámeartisttat ovttastahttet ovdagáttuid haga sierralágan musihkkašlájaid luohtái ja dahket iežaslágan geahppa populáramusihka.
Saamenkielellä räpätään ja saamelaismusiikki seuraa kansainvälisien musiikkitrendien virtauksia.
Sámegillii ” ráppájuvvo ” ja sámemusihkka čuovvu álbmogiidgaskasaš musihkkatreandaid.
Lukuisat musiikkifestivaalit sekä saameradio ja - televisio pitävät yllä modernia hyvin elävää saamelaista musiikkikulttuuria.
Máŋggat musihkkafestiválat sihke sámeradio ja – televišuvdna doalahit badjin ođđaáigásaš hui ealli sámi musihkkakultuvrra.
Uusi sukupolvi kasvaa saamelaisesta perinnöstä ylpeästi ammentavassa ilmapiirissä.
Ođđa sohkabuolva bajásšaddá atmosfearas, mas sámi árbevierut adnojuvvojit árvvus.
Teksti: Anna Näkkäläjärvi 2011
Govva: Ulla Isotalo
Ijahis idja - alkuperäiskansojen musiikkitapahtuma
Ijahis idja - álgoálbmogiid musihkkadáhpáhus
Koutokeinon pääsiäisfestivaali
Guovdageainnu beassášdoalut
Niko Valkeapää
Duolva Duottar
Johan Kitti
Rolffa
Porovuosi alkaa vasan syntymästä
Miesi riegádeapmi álggaha bohcco jagi
Kuvaus poronhoidossa elävien ihmisten vuotuisista töistä
- badjeolbmuid jahkásaš bargguid birra
Porot alkavat kerääntyä perinteisille kantama-alueilleen toukokuun alkupuolella.
Bohccot čoahkkanišgohtet árbevirolaš guottehanguovlluide miessemánu álgogeahčen.
Vanhat vaatimet osaavat kulkea itsestään, mutta poromiehet joutuvat osittain kääntämään elon syrjiä.
Boares álddut máhttet johtit ieža, muhto badjeolbmot gártet belohahkii stivret ealu ravddamuš bohccuid.
Luovaselo eli koiraat porot pysyttelevät kantama-ajan erillään ja niitä on suuri työ paimentaa.
Luovaseallu dahjege varris bohccot bissot guottetáiggi sierra ja daid lea oalle bargu guođohit.
Valtakantama on toukokuun 18. päivänä.
Váldoguottet lea miessemánu 18. beaivve.
Toukokuun loppuun mennessä suurin osa vasoista on syntynyt.
Miessemánu loahpa rádjai stuorámus oassi misiin lea riegádan.
Joillakin alueilla kannatetaan aitauksissa ja vasat merkitään saman tien.
Muhtun guovlluin guottehit gárddiin ja miesit merkejuvvojit seammás.
Silloin poromiehilla jää kesä vapaaksi, mutta laajojen aitausten alueella maa kuluu voimakkaasti ja kaventaa porojen muutenkin niukkoja laidunmaita.
Dat geahpeda badjeolbmuid geassebargguid, muhto viiddes gárddiin eana guorbá johtilit ja geahpeda bohccuid muđuige vátna guohtoneatnamiid.
Touko-kesäkuun vaihteessa pidetään porokokoukset ja poromiehet kunnostavat talvikamppeensa ja laittavat ne syksyyn asti säilöön.
Miesse-geassemánu molsašumis dollojit boazočoahkkimat ja badjeolbmot ordnejit dálvelámboriid ja bidjet daid čavčča rádjái rádjui.
Porosaamelaisella on sitten poronhoitotöistä vapaata aina merkitykseen asti.
Boazosápmelaččas lea dasto boazobargguin friija gitta mearkumiidda.
Aika käytetään monella tavalla hyväksi, esimerkiksi rakennusten ja koneiden korjaamiseen.
Áigi geavahuvvo máŋggaláhkai ávkin, ovdamearkka dihte viesuid ja mášeniid divvumii.
Vasanmerkitys aloitetaan juhannuksen aikoihin, jolloin koko perhe muuttaa tunturiin asumaan.
Miesemearkun álggahuvvo mihcamáraid áigge, goas oppa bearaš fárre duoddarii ássat.
Tunturissa asutaan pääasiassa kodassa tai laavussa, joka antaa lapsille hyvän ja oikean kuvan saamelaisesta elämänmuodosta.
Duoddaris ássojuvvo lagamustá goađis dahje lávus, mii addá mánáide buori ja rivttes gova sámi eallinvuogis.
Merkitysten lomassa kalastetaan ja seurustellaan toisten kanssa, koska kaikki ovat kerääntyneet samaan kotakylään.
Mearkumiid gaskkas olbmot guolástit ja golahit áiggi earáiguin, dasgo buohkat leat čoahkkanan seamma badjesiidii.
Porot nousevat kesällä räkän ajamina tunturiin ja kerääntyvät suuriin tokkiin.
Geassit bohccot bálget ja danin sirdásit duoddarii ja čoahkkanit stuorra čoran.
Ne ajetaan kaarteeseen, jossa kukin poronomistaja heittää vasansa kiinni suopungilla ja merkitsee sen omaan merkkiinsa.
Dat vuodjeluvvojit áidái, gos guhtege boazoeaiggát njoarosta iežas miesi gitta ja merke dan iežas merkii.
Merkitty tokka lasketaan erilleen käsittelemättömista. poroista.
Merkejuvvon bohccot luitojuvvojit sierra giehtadalakeahtes bohccuin.
Kaarteessa lapset oppivat tuntemaan merkit ja samalla omat poronsa ulkonäöstä, heittämällä suopungilla poronvasoja kiinni ja merkitsemällä niitä.
Áiddis mánát ohppet dovdat mearkkaid ja seammás iežaset bohccuid olgohámi vuođul, njoarostemiin misiid gitta ja merkemiin daid.
Vasat merkitaan öisin, sillä silloin vasa seuraa parhaiten emoaan.
Miesit merkejuvvojit ihkku, dasgo dalle miessi čuovvu buoremusat álddus.
Poromiehet valvovat kesällä öisin ja nukkuvat päivisin.
Badjeolbmot gohcet geassit ijaid ja ođđet beivviid.
Merkitysaika kestää noin kuukauden.
Merkenáigi bistá sullii mánotbaji.
Merkityksen jälkeen porojen annetaan olla rauhassa tunturissa syksyyn asti.
Mearkumiid maŋŋá bohccot ožžot leat ráfis duoddaris čavčča rádjai.
Ennen syystöitä porosaamelaisen työhön kuuluvat marjojen poimiminen, kenkäheinien leikkaaminen, kalastaminen ja jäkälien kokoaminen.
Ovdal čakčabargguid badjesápmelačča bargui gullet murjen, gámasuinniid čuohppan, guolásteapmi ja jeahkáliid čohkken.
Muutenkin syksyllä poromiehet valmistautuvat talveen huoltamalla moottorikelkkojaan ja muita poronhoidossa tarvittavia työvälineitään.
Muđuige čakčat badjeolbmot ráhkkanit dálvái ordnemiin mohtorgielkkáideaset ja boazodoalus dárbbašlaš eará bargoneavvuideaset.
Syksyn porotyöt aloitetaan syyskuussa.
Boazobarggut joatkašuvvet fas čakčamánus.
Kun lumi on satanut maahan ja vesistöt jäätyneet, porot kootaan kaarteisiin erotuksia varten.
Go muohta lea eatnamis ja čázádagat jikŋon, bohccot čohkkejuvvojit áidái rátkima várás.
Tällöin porot luetaan ja erotetaan teurasporot.
Dalle bohccot lohkkojuvvojit ja njuovvanbohccot rátkojuvvojit.
Erotusten jälkeen alkaa porojen paimentaminen.
Rátkima maŋŋá álgá bohccuid guođoheapmi.
Silloin tokka käännetään aina sellaiselle alueelle, jossa on hyvä laidunmaa.
Dalle eallu sirdojuvvo álo dakkár eatnamiidda, gos lea buorre guohtun.
Keskitalvella joillakin alueilla poromiehet pyytävät riekkoja paimentamisen ohella, jos laiduntilanne on niin hyvä, etta jää aikaa pyytämiselle.
Gaskadálvve muhtun guovlluin badjealbmát bivdet rievssahiid guođoheami lassin, jos guohtun lea nu buorre, ahte báhcá áigi rievssatbivdui.
Keväällä suolataan lihat kesää varten ja kuivatetaan ne ulkona tuulessa ja auringossa.
Giđđat sáltejuvvojit bierggut geasi várás ja goikaduvvojit olgun biekkas ja beaivvážis.
Porojen paimennus kestää toukokuulle asti.
Bohccuid guođoheapmi bistá gitta miessemánnui.
Talviaikana sääolosuhteet vaikuttavat poromiehen työmäärään.
Dálveáigge dálkedilli váikkuha badjeolbmo bargomearrái.
Jos on huono laiduntilanne, porot liikkuvat tavallista enemmän.
Jos lea fuones guohtondilli, bohccot lihkadit eanet go dábálaččat.
Pienikin porojen häirintä aiheuttaa silloin suurta vahinkoa ja lisää työtä.
Bohccuid uhcage heađušteapmi dagaha dalle stuorra vahága ja lassebarggu.
Kevättalvella merkitään peuroiksi jääneet kermikät tunturissa ja samalla kuohitaan hirvaat, jotta ne olisivat seuraavana talvena pailakkana ja käytettävänä eväsporoina.
Giđđadálvve merkejuvvojit goddin báhcán čearpmahat duoddaris ja seammás gáldejuvvojit sarvát, vai dat livčče maŋit dálvve spáillihin ja geavaheamis niesteboazun.
Keväällä poromiehet joutuvat asumaan kämpissä kuukausia ja vartioimaan omaa tokkaansa, sillä kovan hankikelin aikana porot voivat kulkea kauas omasta tokastaan ja mastata toiseen tokkaan.
Giđđat badjeolbmot gártet ássat barttain mánotbajiid ja fáktet iežaset siidda bohccuid, dasgo garra cugŋo áigge bohccot sáhttet johtit guhkás iežaset siiddas ja mastat eará siidda ellui.
Elo joudutaan usein kokoamaan, jotta naapurit voivat vetää mastanneet poronsa pois.
Siidda bohccuid ferte dávjá čohkket, vai ránját sáhttet geassit mastan bohccuideaset eret.
Samoin joudutaan käymään naapureiden elossa vetämässä omia poroja.
Seamma láhkái gártet fitnat ránjáid siidda luhtte viežžamin iežaset bohccuid.
Työpäivät alkavat silloin varhain aamulla ja päättyvät myöhään illalla.
Bargobeaivvit álget dalle árraiđit ja nohket maŋŋiteahket.
kantama-alue = alue, jossa vaatimet synnyttävät
Sánit:
tokka = porolauma, jossa on eri omistajien poroja
guottehanguovlu = guovlu gos álddut guddet
elo = porolauma, jossa on kaikki omistajansa porot
eallu = eallu mas leat sierra eaiggádiid bohccot
elon syrjä = laidunnettavan porolauman reunaporot
siida = eallu mas leat buot ovtta eaiggáda bohccot
kannatetaan = porot synnyttävät ihmisen valvonnassa
guottehit = bohccot guddet olbmo geahču vuolde
laidunmaa = maa, josta poro ottaa ravinnon
guohtoneana = eana gos boazu váldá biepmu
räkkä = hyönteiset, jotka ajavat porot laumoihin
bálggadat = divreáigi (ee. čuoikkaid ja lávžoid) mii dagaha ahte bohccot čoahkkanit čorragiidda
kaarre = aitaus, jossa poroja käsitellään
gárdi = áidi gos bohccuid giehtadallet
eväsporo = poro, joka otetaan ruoaksi
niesteboazu = boazu mii váldojuvvo biebmun
erotus = erotetaan elämään jäävät ja teurastettavat porot
rátkin = rátkojuvvojit bohccot, mat báhcet eallit ja mat njuvvojuvvojit
paimentaminen = porojen valvominen
guođoheapmi = bohccuid bearráigeahčču
mastata = toisen porotokan yhtyminen toisten poroeloon
mastat = siidda bohccuid gártan vieris siiddaide
kermikkä = ž -1 ž - vuoden ikäinen poro
čearpmat = ž -1 ž - jahkásaš boazu
pailakka = kuohittu poro
sarvvis = varrisboazu
peura = poro, jolla ei ole merkkiä korvassa
spáillit = gáldejuvvon boazu
kenkäheinä = karvakengässä käytettävä heinä
gámasuoidni = suoidni mii geavahuvvo goikkehis
Teksti: Elna Magga
Teaksta: Elna Magga
Kuva: Tiina Aikio
Govva: Tiina Aikio
Suomen Porosaamelaiset r. y. - Suoma Boazosámit r. o.
Suoma Boazosámit rs
Paliskuntain yhdistys - Bálgosiid ovttastus
Bálgosiid ovttastus
Ruotsin saamelaisten keskusjärjestö SRS (Svenska Samernas Riksförbund)
Ruoŧa sámiid riikkasearvi SSR (Svenska Samernas Riksförbund)
Katso lyhytvideo kolttasaamelaisesta lakista !
Geahča oanehisvideo nuortalaččaid gahpira birra
Kolttasaamelaisilla on neljä erilaista lakkimallia, joilla on erityinen merkitys.
Nuortalaččain leat njeallje sierralágan gahpermálle, main lea erenomáš mearkkašupmi.
Kutakin lakkia saa käyttää vain tiettyyn siviilisäätyyn kuuluva henkilö.
Guđege gahpira oažžu geavahit dušše dihto siviilasehtui gullevaš olmmoš.
Ohjaus / kuvaus / leikkaus: Eeva Nykänen
Bagadallan / govven / čuohppan: Eeva Nykänen
Pituus: 2,12
Guhkkodat: 2,12
Katso lyhytvideo Anni-Saarasta ja saamenpuvusta !
Buoremus bivttas
Päähenkilöt: Anni-Saara ja Aslak Paltto
Geahča oanehisvideo Anni-Saara ja sámegávtti birra
Ohjaus / leikkaus: Anneli Lappalainen, kuvaus: Kauko Mustonen, Anneli Lappalainen
Anni-Saarai sámegákti lea buoremus, lagaš ja hui dehálaš bivttas.
Sámi duodji – saamelainen käsityö
Sámi duodji
Sámi duodjin eli saamelaisen käsityön juuret ovat syvällä historiassa.
Sámi duodji Sámi duoji ruohttasat leat čiekŋalasas historjjás.
Esineiden mallit ja koristelutyylit pohjautuvat vanhoihin käyttöesineisiin, joita aikaisemmin lähes jokaisen oli osattava tehdä.
Atnudiŋggaid mállet ja hervenstiillat vuođđuduvvet boares atnudiŋggaide, maid dolin measta juohkeokta galggai máhttit duddjot.
Leukuseppien, puuseppien, ompelijoiden tai kutojien ammattikuntaa ei ollut.
Ámmátolbmot nugo niibečeahpit, snihkkárat, goarrut dahje gođđit eai gávdnon.
Nykyisin sámi duodji on usein taidekäsityötä ja siitä on tullut monille elinkeino tai elinkeinon osa.
Otne sámi duodji lea dávjá dáiddaduodji ja das lea boahtán máŋgasii ealáhus dahje ealáhusa oassi.
Kauniisti, koristellut puukot, naaput (poron lypsykauha), kuksat (juomakauha) ja hopea-astiat ovat monille koriste-esineitä, joita ei raskita käyttää niin kuin niiden kantamalleja on vuosituhansien ajan käytetty.
Čábbát hervejuvvon niibbit, náhpit (bohcco bahčinlihtti), guvssit (juhkanbollu) ja silbalihtit leat máŋgasiidda hearvadiŋggat, maid eai ráske geavahit nu mo daid vuođđomálliid leat jahkeduháhiid geavahan.
Saamelaiset taiteilijat luovat kaiken aikaa perinteisiä materiaaleja, muoto- ja koristelutapoja soveltavia uusia malleja, koruja, asusteita ja käyttöesineitä.
Sámi dáiddárat hutket oppa áigge árbevirolaš materiálaid, hámiid ja hervenvugiid heiveheaddji ođđa málliid, čiŋaid, gárvvuid ja atnudiŋggaid.
Saamelainen käsityöesine on pohjimmiltaan funktionaalinen, käytännön tarpeisiin tehty.
Sámi giehtaduodji lea álgoálggus iešalddes funktionála, árgabeaivve dárbbuide dahkkon.
Silti sen tulee myös näyttää kauniilta ja miellyttää kättä.
Liikká dat galgá leat maid čáppa čalbmái ja vuogas gihtii.
Liikkuvasta elämäntavasta ja tiiviistä luontosuhteesta johtuen turhaa mukana kannettavaa tai tarpeetonta rihkamaa ei perinteisesti tehty.
Johtti eallinvuogi ja lagaš luondogaskavuođa geažil ii duddjojuvvon miige dušši dahje dárbbašmeahttun gálvu.
Suuri osa materiaaleista on saatu ja saadaan edelleen oman asuinalueen luonnosta.
Stuorra oassi materiálain lei ja lea ainge oažžumis iežas ássanguovllu luonddus.
Duodjin taitajat ovat oppineet hyödyntämään esimerkiksi porosta ja puusta lähes kaikki niiden osat.
Duojárat leat oahppan atnit ávkin ovdamearkka dihte bohccos ja muoras measta buot osiid.
Koivustakin kelpaavat käsitöihin paitsi puuaines, myös parkki, tuohi ja juuret.
Soagisge dohkkejit duodjemateriálan muorraávdnasa lassin maid bárku, beassi ja veattit.
Duodji jäsennetään yleensä pehmeisiin ja koviin materiaaleihin.
Duodji juhkkojuvvo dábálaččat dipma ja garra materiálaide.
Naiset ovat tavallisesti tehneet pehmeitä töitä, joihin luetaan poronnahan, kudonnaisten ja tekstiilien työstäminen.
Nissonat leat dábálaččat duddjon dipma dujiid, maidda gullet bohcconáhki, gođđosiid ja tekstiillaid ávnnasteapmi.
Miehet puolestaan ovat muovanneet esineitä kovasta luusta, sarvesta, puusta ja metallista.
Albmát fas leat duddjon diŋggaid garra dávttis, čoarvvis, muoras ja metállas.
Saamelaiselle käsityölle on ominaista, että materiaalien muokkaamista tärkeämpää on ollut materiaalien ominaisuuksiin mukautuminen.
Sámi duodjái lea mihtilmas dat ahte materiálaid iešvuođaide vuogáiduvvan leamašan dehálut go materiálaid ávnnasteapmi.
Esimerkiksi pahkasta valmistettavat kuksat ja muut käyttöastiat on koverrettu pahkan omia kasvusyitä seuraillen.
Ovdamearkka dihte guvssit, mat duddjojuvvojit báhkis, ja eará atnulihtit leat gohppojuvvon báhki iežas šaddansijaid čuovvumiin.
Vanhinta perinnettä sámi duodjissa edustavat sarvi-, luu-, puu- ja nahkatyöt.
Boarrásamos árbevieru sámi duojis ovddastit čoarve-, dákte-, muorra- ja náhkkeduojit.
Tinalangan teon, nauhapunonnan ja tekstiilityön saamelaiset ovat omaksuneet osittain muilta kansoilta.
Datneárppu ráhkadeami, bárgideami ja tekstiiladuoji sápmelaččat leat oahppan belohahkii eará álbmogiin.
Monia varsin myöhään ulkoisten kauppasuhteiden vaikutuksesta omaksuttuja materiaaleja on kuitenkin totuttu pitämään perinteisinä, niin tuttuja esimerkiksi verka, silkki ja hopea saamelaisessa käsityössä ovat.
Máŋggaid materiálaid, maidda sámit oahpásmuvve oalle maŋŋit olggobeale gávpegaskavuođaid váikkuhusas, leat goit hárjánan doallat árbevirolažžan, nu oahppásat ovdamearkka dihte láđđi, silki ja silba sámi duojis leat.
Toisaalta esimerkiksi hopeaesineissä saamelainen kulttuuri säilyttää edelleen sellaisia vanhoja itä- ja keskieurooppalaisia perinteitä, jotka ovat lähtöalueiltaan jo kauan sitten kadonneet.
Nuppe dáfus ovdamearkka dihte silbadiŋggain sámi kultuvra seailluha ain dakkár boares nuorta- ja gaskaeurohpalaš árbevieruid, mat leat dáin máinnašuvvon álgoguovlluin juo áigá jávkan.
Hopeaa käytetään vyön koristeissa ja riskuissa, mutta myös juoma-astioissa, sormuksissa, korvakoruissa ja kaulaketjuissa.
Silba geavahuvvo boahkána hervemis ja soljjuin, muhto maid juhkanlihtiin, suorbmasiin, beallječiŋain ja čeabetčiŋain.
Luu- ja sarvitöiden materiaalina käytetään poron sarviluuta, muita luuston osia ja lehmän ja hirven sarvia.
Dákte- ja čoarvedujiid materiálan geavahuvvojit bohcco čoarvedákti, eará dákteoasit ja gusa ja ealgga čoarvvit.
Luusta ja sarvesta valmistetaan lusikoita, tiuhtoja (nauhapirta), laukun leukoja, neulakoteloita, veitsen kahvoja – nykyisin myös koruja.
Dávttis ja čoarvvis duddjojuvvojit basttet, njuikumat, lávkačoarvvit, nállogoađit, niibenađat – dán áigge maid ciŋat.
Lisäksi koristeellisia sarviupotuksia käytetään monissa puuesineissä, kuten kuksissa, naapuissa, ajo- ja matkasauvoissa, pulloissa ja kiisoissa (arkku).
Dasa lassin vuodjuduvvon čoarvehervemat adnojuvvojit máŋggain muorradiŋggain, dego guvssiin, náhpiin, vuodjen- ja mátkesoppiin, boahtaliin ja giissáin.
Saamelainen ornamentiikka on runsaimmillaan ja kauneimmillaan juuri sarvi- ja luutöissä.
Sámi ornamentihkka lea valljásamos ja čábbasamos aiddo čoarve- ja dáktedujiin.
Koristekuviot kaiverretaan yleensä puukon kärjellä ja värjätään lepänkuorinesteellä tai tuhkalla.
Hearvagovadagat graverejuvvojit dábálaččat niibenjuniin ja ivdnejuvvojit leaibebárkogolgosiin dahje gunain.
Saamelainen muotoilu puolestaan on parhaimmillaan puisissa käyttöesineissä kuten kuksissa, naapuissa, pulloissa ja koriste-esineissä.
Sámi hábmen fas lea čábbasamos muoras ráhkaduvvon atnudiŋggain nugo guvssiin, náhpiin, boahtaliin ja čikŋadiŋggain.
Niitä tehdään koivun varsi- tai pajun juuripahkoista.
Daid duddjojit soahkebáhkiin dahje sieđgga veaddebáhkiin.
Puusta valmistetaan myös suksia, rekiä, veneitä, ahkioita ja kiisoja (arkku).
Muoras duddjojuvvojit maid sabehat, reagat, fatnasat, gerresat ja giissát.
Poron koipi- ja kallonahoista valmistetaan lämpimiä, talviaikana käytettäviä karvakenkiä ja kintaita.
Bohcco gápmasiin ja gállonáhkiin duddjojuvvojit dálvvi várás liegga goikkehat ja gistát.
Vasan nahasta valmistetaan mm. lakkeja ja raavaan poron nahasta poronnahkaturkkeja eli peskejä.
Miesenáhkis ráhkaduvvojit ee. gahpirat ja rávesbohcco náhkis beaskkat.
Karvanpoiston, parkkiliemessä käsittelyn, puhtaaksi kaapimisen ja pehmeäksi muokkaamisen jälkeen saadaan muokattua parkkinahkaa, jota kutsutaan sisnaksi.
Navildeami, ostema, buhtisin faskuma ja meaidima maŋŋá sáhttá ráhkadit sistti.
Sisna on kestävää ja kauniin väristä, ja siitä tehdään esimerkiksi laukkuja, suola- ja kahvipusseja, kenkiä, tossuja ja nykyisin mm. kännykkäkoteloita.
Čáppaivnnat sisti gierdá bures anu ja das duddjojuvvojit ovdamearkka dihte lávkkat, sálte- ja káffeseahkat, gápmagat, stohpoloabáhat ja dán áigge ee. mátketelefonskuohput.
Saamelaisilla käsityöntekijöillä on Pohjoismaissa omat järjestönsä, jotka hoitavat mm. myynti- ja näyttelytoimintaa.
Sámi duojáriin leat Davviriikkain iežaset searvvit, mat fuolahit ee. vuovdin- ja čájáhusdoaimmas.
Suomen puolella toimiva Sámi duodji-yhdistys järjestää näyttelyitä ja neuvontaa sekä välittää aitoja saamen käsitöitä myyntiin.
Suoma bealde doaibmi Sámi duodji - searvi ordne čájáhusaid ja bagadeami sihke lágida eakti sámedujiid vuovdimassii.
Yhdistyksellä on myymälät Inarin kirkonkylässä ja Enontekiön Hetassa.
Searvvis leat buvddat Anára girkosiiddas ja Eanodaga Heahtás.
Yhdistystä edelsi Inarissa vuonna 1975 perustettu Sápmelaš Duoddjárat ry, jonka tarkoituksena oli vaalia kansan käsityöperinnettä.
Ovdal dán searvvi vuođđudeami Anáris doaimmai jagis 1975 vuođđuduvvon Sápmelaš Duoddjárat ry, man ulbmilin lei gáhttet álbmoga duodjeárbevieru.
Saamelaisen käsityön tunnuksena on tänään yhteispohjoismainen Sámi Duodji-merkki, joka on tae aidosta saamelaiskäsityöstä.
Sámi duoji dovddaldahkan lea otne davviriikkalaš Sámi Duodji - mearka, mii lea dáhkádus eakti sámeduojis.
Käsityösanoja pohjoissaameksi:
Duodjesánit davvisámegillii:
Guksi - kuksa, juomakauha
Stigat - náhkahousut
Náhppi - naappu, poron lypsykauha
Beaska - peski, poroturkki
Gistát - kintaat
Fáhcat - lapaset
Čoarvi - sarvi
Boagán - vyö
Sámi duodji verkkokauppa Suomessa
Sámi duodji neahttagávpi Suomas http://www.samiduodji.com /
Saamen käsityön korkeaa koulutusta Sámi allaskuvlassa
Sámi duodji Ruoŧas http://www.sameslojdstiftelsen.com /
Katso lyhytvideo kaikesta siitä, mitä metsosta voi tehdä !
Geahča oanehisvideo das maid čuvččás sáhttá buohkanassii duddjot
Hillan ja Jennan áhkku tekee pyydystetystä metsosta kaikenlaista.
Hilla ja Jenna áhkku duddjo bivdojuvvon čuvččás máŋggalágan diŋggaid.
Käsityöläiset: Birit-Kirsti Länsman, Hilla ja Jenna Portti
Duojárat: Birit-Kirsti Länsman, Hilla ja Jenna Portti
Ohjaus / kuvaus / leikkaus: Kirsti Länsman
Bagadallan / govven / čuohppan: Kirsti Länsman
Tuotanto: Saamelaisalueen koulutuskeskus 2007
Buvttadeapmi: Sámi oahpahusguovddáš 2007
Pituus: 1,52
Guhkkodat: 1,52
Saamen kieli
sámi giellaráđđi
Yhteispohjoismaista kieliyhteistyötä uudistetaan Interreg-rahoitteisella hankkeella 1.8.2015 - 31.5.2018, Sámi Giellagáldu.
Sámi giellaráđi lahtuid gaskkas sámediggi vállje ovddasteaddjiid maiddái sámi parlamentáralaš ráđi vuollásažžan doaibmi oktasaš
Saamelaiskäräjillä on saamen kielen toimisto, joka vastaa mm. saamen kielilakiin liittyvien käännösten toimittamisesta viranomaisille, työskentelee saamen kielen aseman parantamiseksi sekä osallistuu erinäisiin terminologiaprojekteihin.
, mii vástida ee. sámi giellaláhkii laktáseaddji jorgalusaid doaimmaheamis eiseválddiide, bargá sámegiela sajádaga buorideami buorrin ja oassálastá terminologiijaprošeavttaide.
Suomen kolme saamen kieltä
Suoma golbma sámegiela
Saamen kieliä on yhteensä kymmenen, näistä kolmea puhutaan Suomessa saamelaisten kotiseutualueella.
Sámegielat leat oktiibuot logi, dáin golbma hállojuvvo Suomas sámiid ruovttuguovllus.
Suomen saamelaiset vodaan siten kielellisesti jakaa kolmeen ryhmään: pohjoissaamelaisiin, inarinsaamelaisiin ja kolttasaamelaisiin.
Suoma sámiid sáhttá dasto gielalaččat juohkit golmma jovkui: davvisápmelaččaide, anáraččaide ja nuortalaččaide.
Suurin kielimuodoista on pohjoissaame (davvisámegiella), jota käytetään sekä Suomen, Ruotsin että Norjan puolella.
Stuorámus giellahámiin lea davvisámegiella, mii geavahuvvo sihke Suoma, Ruoŧa ja Norgga bealde.
Suurin osa saamen kielen ja saamenkielisestä opetuksesta, saamenkielisestä tiedonvälityksestä, kirjallisuudesta, musiikista ja kaikesta julkaistusta saamenkielisestä materiaalista on pohjoissaamenkielistä.
Stuorámus oassi sámegiela ja sámegielat oahpahusas, sámegielat diehtojuohkimis, girjjálašvuođas, musihkas ja buot almmustahtton sámegielat materiálain lea davvisámegillii.
Arviolta 75-90 % kaikista saamea puhuvista henkilöistä käyttää pohjoissaamea.
Árvvu mielde 75-90% buot sámegiela hálli olbmuin geavaha davvisámegiela.
Suurin osa heistä asuu Norjan puolella.
Stuorámus oassi sis ássá Norgga bealde.
Suomessa pohjoissaamea puhuu äidinkielenään arviolta noin 2000 henkilöä.
Suomas davvisámegiela hállet eatnigiellan árvvu mielde sullii 2000 olbmo.
Koltansaamea on perinteisesti käytetty Kuolan niemimaan länsiosissa, josta sitä äidinkielenään puhuneita kolttasaamelaisia asutettiin Suomeen viime sotien jälkeen.
Nuortalašgiella lea árbevirolaččat geavahuvvon Guoládaga fiesttarosiin, gos dan eatnigiellan hállan nuortalaččat fárrehuvvojedje Supmii maŋimuš sođiid maŋŋá.
Tänä päivänä kolttasaamelaiset asuvat pääosin Inarin kunnan alueella ja koltansaamen puhujien lukumäärän arvioidaan olevan n. 350.
Odne nuortalaččat ásset váldoosiin Anára gieldda viidodagas ja nuortalašgiela hálliid lohkumearri árvvoštallo leat s. 350.
Hälyttävää koltansaamen tilanteen kannalta on se, että nuorempi sukupolvi ei ole oppinut kolttasaamea äidinkielenään.
Fuolastuhtti nuortalašgiela dili dáfus lea dat, ahte nuorat buolva ii leat oahppan nuortalašgiela eatnigiellan.
Kielipesätoiminta ja koltankielinen kouluopetus ovat kuitenkin jonkin verran lisänneet kielen käyttöä suomen kielen rinnalla.
Giellabeassedoaibma ja nuortalašgiela skuvlaoahpahus leat goittotge muhtin veardde lasihan giela geavaheami suomagiela bálddas.
Inarinsaamen kieli on saamenkielistä ainoa jota puhutaan vain Suomessa ja jota on perinteisesti puhuttu vain Inarin kunnan alueella.
Anárašgiella lea sámegielain áidna mii hállojuvvo dušše Suomas ja mii lea árbevirolaččat hállon dušše Anára gielddas.
Inarinsaamen kieltä puhuvia on noin 300.
Anárašgiela hállit leat sullii 300.
Inarinsaamen kirjakielen asema on vahvistunut ja elpynyt viimeisten vuosien aikana kielipesätoiminnan avulla.
Anárašgiela girjegiela sajádat lea nanosmuvvan ja ealáskan maŋimuš jagiid áigge giellabeassedoaimma vehkiin.
Myös koulussa inarinsaamenkielellä annetun opetuksen määrä on vuosittain lisääntynyt huomattavasti juuri kielipesä toiminnan ansioista.
Maiddái skuvllas anárašgielain addojuvvon oahpahusa mearri lea jahkásaččat lassánan dovdomassii justa giellabeasse- doaimma ánssus.
Saamen kielet ja Saamelaiskäräjät
Sámegielat ja Sámediggi
Saamen kieli on saamelaisen alkuperäiskansan kieli.
Sámegiella lea sámi eamiálbmoga giella.
Suomen valtio on omalla lainsäädännöllään sekä kansainvälisillä sopimuksilla sitoutunut turvaamaan saamelaisen alkuperäiskansan kielen ja kulttuurin ylläpitämisen ja kehittämisen.
Suoma stáhta lea iežas láhkaásahemiin sihke riikkaidgaskasaš soahpmaušain čatnasan sihkkarastit sámi eamiálbmoga giela ja kultuvrra doalaheami ja ovddideami.
Saamelaisilla on Suomen perustuslain mukaan kieltään ja kulttuuriaan koskeva itsehallinto saamelaisten kotiseutualueella.
Sámiin lea Suoma vuođđolága mielde giela ja kultuvrra guoski iešráđđen sámiid ruovttuguovllus.
Tätä itsehallintoa toteuttaa Saamelaiskäräjät.
Dán iešráđđema ollašuhttá Sámediggi.
Saamen kielten asema on uhanalainen vaikka saamen kielten tilanne on joiltakin osin viime vuosina parantunut.
Sámegielaid sajádat lea áitatvuloš vaikke sámegielaid dilli lea muhtin osiin maŋimuš jagiin buorránan.
Yhteiskunnallisista toimista huolimatta kaikki saamen kielet kuuluvat Unescon kansainvälisen luokituksen mukaan uhanalaisiin kieliin.
Servodatdoaimmain fuolakeahttá buot sámegielat gullet Unesco riikkaidgaskasaš luohkkájuogu mielde áitatvuloš gielaide.
Suomessa puhuttavat inarin- ja koltansaame luokitellaan erittäin uhanalaisiksi kieliksi.
Suomas hállon anáraš- ja nuortalašgiella lohkkojit erenomáš áitatvuloš giellan.
Kesällä 2002 saamen kieli päätettiin ottaa mukaan EU:n komission vakavasti uhanalaisten kielten ohjelmaan.
Geassit 2002 sámegiella šihttui váldot fárrui EU komissio garrasit áitatvuloš gielaid prográmmai.
Vaikka saamen kieliä on jonkin verran pystytty elvyttämään, tarvitsevat ne paljon erinäisiä tukitoimenpiteitä säilyäkseen sukupolvelta toiselle.
Vaikke sámegielaid leat muhtin veardde bastán ealáskahttit, dárbbašit dat olu sierranas doarjjadoaimmaid seailun dihtii buolvvas nubbái.
Suomessa on valmisteilla saamen kieliä koskeva kielenelvyttämisohjelma ja Saamelaiskäräjät on lausunnossaan kiirehtinyt elvyttämisohjelman toimenpiteiden resursseja ja täytäntöönpanoa.
Suomas lea válmmaštallama vuolde sámegielaid guoskevaš gielaealáskahttinprográmma ja Sámediggi lea cealkámušas hoahpuhan ealáskahttinprográmma doaibmabijuid resurssaid ja ollašuhttima.
Saamen kieleen liittyvistä asioista saamelaiskäräjillä vastaa saamen kielineuvosto.
Sámegillii gulavaš áššiin sámedikkis vástida sámi giellaráđđi.
Saamen kielen toimisto yhdessä saamen kielineuvoston kanssa valvoo ja edistää saamelaisten saamen kielilaissa mainittujen kielellisten oikeuksien toteutumista.
Sámegiela doaimmahat ovttas sámi giellaráđiin gohcá ja ovddida sámi giellalágas namuhuvvon sámiid gielalaš vuoigatvuođaid ollašuvvama.
Saamelaisten oikeudesta käyttää omaa kieltään viranomaisissa säädettiin ensimmäisen kerran vuonna 1991 (516/1991) ns. saamelaisten kielilailla.
Sámiid vuoigatvuođas geavahit iežas giela virgeoapmahaččain ásahuvvui vuosttas háve jagi 1991 (516/1991) ng. sámi giellalágain.
Saamelaisten kielellisten oikeuksien toteuttaminen perustui tuossa laissa lähinnä kääntämiseen ja tulkkaukseen.
Sámiid gielalaš vuoigatvuođaid ollašuhttin vuođđuduvai duon lágas lagamustá jorgaleapmái ja tulkomii.
Pääasiassa sen vuoksi saamelaisten kielelliset oikeudet eivät käytännössä toteutuneet läheskään siinä laajuudessa kuin lainsäätäjä oli lakia säätäessään tarkoittanut.
Váldoáššis dan dihtii sámiid gielalaš vuoigatvuođat eai geavadis ollašuvvan lahkage dan viidodagas go láhkaásaheaddji lei lága ásahettiin dárkkuhan.
Saamen kielilakia uudistettiin vuonna 2003 samanaikaisesti yleisen kielilain (423/2003) kanssa.
Sámi giellaláhka ođasmahttui jagi 2003 seamma áigge almmolaš giellalágain (423/2003).
Saamen kielilaki (1086/03) tuli voimaan vuoden 2004 alussa ja sen tarkoituksena on osaltaan turvata perustuslaissa säädetty saamelaisten oikeus ylläpitää ja kehittää omaa kieltään ja kulttuuriaan.
Ođđa sámi giellaláhka (1086/03) bođii fápmui jagi 2004 álggus ja dan dárkkuhussan lea bealistis sihkkarastit vuođđolágas ásahuvvon sámiid vuoigatvuođa doalahit ja ovddidit iežaset giela ja kultuvrra.
Lain tavoitteena on taata saamelaisille oikeus oikeudenmukaiseen oikeudenkäyntiin ja hyvään hallintoon kielestä riippumatta sekä se, että saamelaisten kielelliset oikeudet toteutetaan ilman, että niihin tarvitsee erikseen vedota.
Lága ulbmilin lea dáhkidit sámiide vuoigatvuođa vuoiggalaš riektegeavvamii ja buori hálddahussii gielas fuolakeahttá sihke dasa, ahte sámiid gielalaš vuoigatvuođat ollašuhttojit almmá, ahte daidda dárbbaša sierra doarjalit.
Laki koskee kaikkia Suomessa puhuttavia saamen kieliä: pohjoissaamea, inarinsaamea ja koltansaamea.
Láhka guoská buot Suomas hállon sámegielaid: davvisámegiela, anárašgiela ja nuortalašgiela.
Saamelaisten kotiseutualueella sijaitsevissa valtion tai kuntien virastoissa tai toimipisteissä asioidessaan saamelaisella on aina lain mukainen oikeus valintansa mukaan käyttää suomea tai saamen kieltä.
Sámiid ruovttuguovllus leahkki stáhta dahje gielddaid virgedáluin dahje doaibmabáikkiin áššiid divššodetttiin sápmelaččas lea álot lága mielde vuoigatvuohta válljema mielde geavahit suoma- dahje sámegiela.
Viranomaisten ilmoitusten, kuulutusten, tiedotteiden ja opasteiden tulee saamelaisten kotiseutualueella olla myös saamenkielisinä.
Virgeoapmahaččaid almmuhusat, gulahusat, dieđáhusat ja oahpistangalbbat galget leat sámiid ruovttuguovllus maiddái sámegillii.
Saamelaisten kotiseutualueella viranomaisilla on velvollisuus edistää toiminnassaan saamen kielen käyttämistä.
Sámiid ruovttuguovllus virgeoapmahaččain lea geatnegasvuohta ovddidit doaimmain sámegiela geavaheami.
Kunnallisten viranomaisten tulee käyttää suomen kielen ohella harkitsemassaan laajuudessa saamen kieltä pöytäkirjoissa ja muissa asiakirjoissa, joilla on yleistä merkitystä.
Gieldda virgeoapmahaččat galget geavahit suomagiela lassin vihkkedallama mielde sámegiela beavdegirjjiin ja eará áššebáhpáriin, maidguin lea almmolaš mearkkašupmi.
Lain mukaan saamelaisten kotiseutualueen valtiollisten ja kunnallisten viranomaisten on henkilöstöä palkatessaan huolehdittava siitä, että kussakin virastossa pystytään palvelemaan asiakkaita myös saamen kielellä.
Lága mielde sámiid ruovttuguovllu stáhta ja gieldda virgeoapmahaččat galget bargoveaga bálkáhettiin fuolahit das, ahte guđege virgebáikkis lea vejolaš bálvalit áššehasaid maiddái sámegielain.
Viranomaisen tulee myös koulutusta järjestämällä tai muilla tavoin huolehtia siitä, että sen henkilöstöllä on tehtäviensä edellyttämä saamen kielen taito.
Virgeoapmahaš galgá maiddái skuvlema lágidemiin dahje eará láhkai fuolahit das, ahte dan bargoveagas lea bargguidis eaktudan sámegiela dáidu.
Jokainen viranomainen valvoo omalla toimialallaan lain noudattamista.
Juohke virgeoapmahaš gohcá iežas doaibmasuorggis lága čuovvuma.
Kielineuvosto antaa yhdessä saamen kielen toimiston kanssa vaalikausittain kertomuksen saamenkielisten kielellisten oikeuksien toteutumisesta ja edistymisestä.
Giellaráđđi addá ovttas sámegiela doaimmahagain válgabajiid mielde čilgehusa sámegielat gielalaš vuoigatvuođaid ollašuvvamis ja ovdáneamis.
Saamelaiskäräjät laati lain toteutumisesta vuonna 2007 perusselvityksen Saamen kielilain toteutuminen vuosina 2004 - 2007.
Sámediggi ráhkadii lága ollašuvvamis jagi 2007 vuođđočielggadeami Sámi giellalága ollašuvvan jagiid 2004-2007.
Kielineuvoston ja saamen kielen toimiston tehtävänä on saamen kielilain edistämisen ja valvonnan lisäksi parantaa saamen kielen asemaa ja kohottaa saamen kielen statusta yhteiskunnassa.
Giellaráđi ja sámegiela doaimmahaga bargun lea sámi giellalága ovddideami ja gohcima lassin buoridit sámegiela sajádaga ja loktet sámegiela stáhtusa servodagas.
Kielen kommunikaatioarvoa nyky-yhteiskunnassa on parannettu pari vuosikymmentä sitten käynnistyneellä kielenhuolto- ja terminologiatyöllä, jolla pyritään mm. juurruttamaan uudissanat kieleen sen omaan rakenteen mukaisina.
Giela kommunikášuvdnaárvu dálá servodagas lea buoriduvvon moaddeloge jagi dassái álggahuvvon giellagáhtten- ja terminologiijabargguin, mainna figgo ee. sajáiduhttit ođđasániid gillii dan iežas ráhkadusa mielde.
Saamen kielen kielenhuolto- ja neuvontatehtäviä on Suomessa hoitanut Kotimaisten kielten tutkimuskeskus (Ruoktoeatnan gielaid dutkan guovddáš) vuoden 2011 loppuun saakka.
Sámegiela giellagáhtten- ja rávvenbargguid lea Suomas dikšon Kotimaisten kielten tutkimuskeskus (Ruoktoeatnangielaiddutkanguovddáš) jagi 2011 loahpa rádjai.
Vuoden 2012 alusta lukien Kotimaistenkielten tutkimuskeskuksen organisaatio muuttui ja nimeksi tuli Kotimaisten kielten keskus ja uudistuksen myötä saamen kielen tutkijan virat siirrettiin Oulun yliopiston Giellagas-instituuttiin.
Jagi 2012 álggu rájes Ruoktoeatnangielaid dutkanguovddáža organisášuvdna nuppástuvai ja namman bođii Ruoktoeatnan gielaid guovddážiin
Yhteispohjoismaista kieliyhteistyötä uudistetaan Interreg-rahoitteisella hankkeella 1.1.2013 - 30.6.2014.
Davviriikkaid oktasaš giellaovttasbargu ođasmahtto Interreg-ruhtadan fidnui 1.1.2013 - 30.6.2014.
SÁFÁ2 – Sámi Giellagáldu- Yhteispohjoismaisen saamen kielen ammatti- ja resurssikeskuksen perustamishanke
SáFá - davviriikkalaš sámi giellafágaguovddáža ásaheami čielggadus
Katso lyhytvideo saamenpuvun pukemisesta !
Geahča oanehisvideo, mo galgá gárvodit sámegáktái.
Ingá, Ánne ja Niiles pääsevät ripille ja pukevat saamenpuvut päälleen.
Ingá, Ánne ja Niillas besset rihpaide ja gárvodit sámegáktái.
Pukeminen ei kuitenkaan ole kovin helppoa, vaan tarkkaa työtä, johon tarvitaan apua.
Gárvodeapmi ii goit leat nu álki, baicce dárkkes bargu, masa dárbbašuvvo veahkki.
Musiikki: Pentti Kusmin, käännös: Birit Vuolab
Musihkka: Pentti Kusmin, jorgalus: Birit Vuolab
Pituus: 3,11
Guhkkodat: 3,11
Katso lyhytvideo juurilleen palaavasta nuoresta poromiehestä !
Geahča oanehisvideo nuorra badjealbmás, guhte máhccá ruovttuguovlosis.
Tuomas Juuso on kasvanut Lahdessa, mutta teini-ikäisenä hän muuttaa takaisin isänsä kotiseudulle käsivarren Lappiin.
Tuomas Juuso lea bajásšaddan Lahtis, muhto nuppelotjahkásažžan son fárre ruovttoluotta áhčis ruovttuguvlui Giehtaruohttasii Sápmái.
Tuomas menee porokouluun ja ottaa hoitaakseen isävainaansa porot.
Tuomas manná boazoskuvlii ja váldá badjelasas áhččirohkis bohccuid.
Hän lähtee seuraamaan isoisänsä, suuren pororuhtinaan, jalanjälkiä.
Son vuolgá čuovvut ádjás, stuorra boazoeaiggáda, luottaid.
Ohjaus / leikkaus: Anne Kirste Aikio, kuvaus: Tero Titoff, Anne Kirste Aikio
Bagadallan / čuohppan: Anne Kirste Aikio, govven: Tero Titoff, Anne Kirste Aikio
Pituus: 2,42
Guhkkodat: 2,42
Katso lyhytvideo citysaamelaisesta Helgasta jonka sisko tulee käymään kylässä !
Geahča oanehisvideo citysápmelačča Helga birra, gean oabbá boahtá galledit su.
Utsjoen saamelainen Helga tykkää asua Helsingissä.
Ohcejoga sápmelaš Helga liiko ássat Helssegis.
Hänen isosiskonsa Suvi taas ei ymmärrä mikä kaupungissa kiehtoo.
Su stuorraoabbá Suvi fas ii ádde mii gávpogis geasuha.
Sisarukset viettävät päivän pääkaupungissa rennoin ottein.
Oappážat golaheaba ovtta beaivvi oaivegávpogis geahppa mielain.
Pituus: 3,30
Guhkkodat: 3,30
Pilvi aloittaa yliopistossa
Pilvi álggaha
Katso lyhytvideo Pilvistä joka aloittaa saamelaisen kulttuurin opinnot !
Geahča oanehisvideo Pilvi birra, guhte álggaha sámi kultuvrra oahpuid.
Saamelainen Pilvi haluaa tutustua paremmin juuriinsa ja lähtee opiskelemaan Oulun yliopistoon saamelaista kultuuria.
Sápmelaš Pilvi hálida oahpásmuvvat buorebut máttuidasas ja vuolgá stuđeret Oulu universitehttii sámi kultuvrra.
Ohjaus: Suvi West, kuvaus: Juha Säkkinen, leikkaus: Anja Ahola
Bagadallan: Suvi West, govven: Juha Säkkinen, čuohppan: Anja Ahola
Pituus: 1,40
Guhkkodat: 1,40
Katso lyhytvideo nuorista saamelaisnaisista laavulla !
Geahča oanehisvideo nuorra sámenissoniin lávus.
Fiktiivinen video nuorista saamelaisnaisista laavulla, jossa tulen sijasta onkin tietokone, kännykkä, sohva ja mikrouuni.
Fiktiivvalaš video nuorra sámenissoniin lávus, gos dola sajis leatge dihtor, mátketelefovdna, suffá ja mikrouvdna.
Tuotanto: Saamelaiskäräjät, YLE TV2, One Minute Jr..
Buvttadeapmi: Sámediggi, YLE TV2, One Minute Jr..
Pituus: 1,04
Guhkkodat: 1,04
Suoma Sámi Nuorat lisää yhteenkuuluvuutta
Suoma Sámi Nuorat
Suoma Sámi Nuorat rs.
Suoma Sámi Nuorat lasiha oktiigullevašvuođa
(ry.) on vuonna 1991 saamelaisnuorille perustettu nuorisojärjestö, jonka tarkoituksena on tukea aktiivisesti saamelaisnuorten toimintaa ja luoda saamelaisnuorille mahdollisuus vaikuttaa heitä koskeviin asioihin.
Suoma Sámi Nuorat rs álggahuvvui 1991 doarjut aktiivvalaš sámenuoraid doaimma ja ráhkadan dihte sámenuoraide vejolašvuođa váikkuhit nuoraid áššiide.
Yhdistys on tarkoitettu 13–30-vuotiaille saamelaisnuorille ja sen toimialueeseen kuuluu koko Suomi pohjoisesta etelään.
Suoma Sámi Nuorat lea riikkaviidosaš nuoraidsearvi, mii ordne dáhpáhusaid, deaivvademiid, konsearttaid, kurssaid ja ollu eará.
Se ottaa kantaa saamelaisnuoria koskeviin asioihin, osallistuu päätöksentekoon ja pyrkii järjestämään erilaisia tapahtumia, tapaamisia, konsertteja ja kursseja.
Dat váldá politihkalaččat beali áššiide, mat gusket sámenuoraide, lea mielde mearrádusaiddahkamis ja viggá váikkuhit eamiálbmogiid ja earenoamážit eamiálbmotnuoraid guoski áššiide.
Järjestön tavoite on vaikuttamisen lisäksi vahvistaa saamelaisnuorten identiteettiä ja kulttuurintuntemusta sekä verkostoitua muihin saamelaisnuorten järjestöihin ja muiden alkuperäiskansojen nuoriin.
Searvvi ulbmilin lea váikkuheami lassin nannet sámenuoraid identitehta ja kulturdovdamuša ja ráhkadit fierpmádagaid eará sámenuoraid servviiguin ja eamiálbmotnuoraiguin.
Suoma Sámi Nuorat - yhdistyksen hallitus koostuu viidestä varsinaisesta jäsenestä ja viidestä varajäsenestä. Puheenjohtaja, varapuheenjohtaja ja sihteeri kuuluvat varsinaisiin jäseniin.
Davviriikkalaš ovttasbargu leage leamašan earenoamáš ollu; Ruoŧa Sáminuorra-servviin leat stáđásmuvvan gaskavuođat, ja oktasaš njealji riikka nuoraidsearvi lea barggu vuolde.
Kuvassa Suomen kulttuuri- ja opetusministeri Stefan Wallin avasi Saamelaiskäräjien nuorisoneuvoston ja Suomen saamelaisnuoret ry:n järjestämän tilaisuuden YK:n alkuperäiskansojen pysyvän forumin yhteydessä New Yorkissa vuonna 2012.
Suoma kultuvra- ja oahpahusminister Stefan Wallin rabai Suoma Sámi Nuorat rs ja Suoma Sámedikki nuoraidráđi dilálašvuođala (side event) eamiálbmogiid bisseváš foruma oktavuođas New Yorkis 2012.
Hallituksen puheenjohtajana toimii tällä hetkellä Tuomas Aslak Juuso, Gáijjot Ánte Issahá Duommá, joka valittiin huhtikuussa 2012 toimeen jo seitsemättä kertaa. Tuomas Aslak on 28-vuotias poromies Käsivarresta.
Stivrra ságadoallin válljejuvvui cuoŋománus 2012 juo čihččet geardde Tuomas Aslak Juuso, Gáijjot Ánte Issáha Duommá, gii lea 28-jahkásaš badjealmmái Giehtagierragis.
SSN:n toimintaan hän päätyi 2000-luvun alussa, kun ” kaksi Inarin kaveria, Paltto ja Länsman, nappasivat mukaan Toivoniemestä ”, jossa Juuso kävi tuolloin porotalouskoulua.
SSN:a doibmii son šattai fárrui 2000-logu álggus go “ guokte Anára olbmá, Paltto ja Länsman, dohppiiga mielde Doaivonjárggas ”, gos Juuso váccii dalle boazodoalloskuvlla.
Tuomas Aslak valittiin vuonna 2008 historian nuorimpana edustajana Suomen Saamelaiskäräjille, mutta vuodet ovat kuljettaneet Tuomas Aslakin mukaan kansainväliseen politiikkaan ja nykyisin hän toimii myös YK:n alkuperäiskansojen forumin kansainvälisen alkuperäisnuorten jaoston puheenjohtajana.
Tuomas Aslak válljejuvvui 2008 historjjá nuoramus evttohassan Suoma Sámediggái, muhto jagit leat dolvon su fárrui riikkaidgaskasaš politihkkii ja dáid áiggiid son lea ON:a eamiálbmogiid foruma riikkaidgaskasaš eamiálbmotnuoraid juhkosa ságadoallin.
Varapuheenjohtajan tehtäviä hoitaa Anne-Maria Magga.
Várreságadoallin lea Anne-Maria Magga.
Muut hallituksen jäsenet ovat Aletta Lakkala, Unna-Maari Pulska ja Sara Wesslin.
Eará stivralahtut leat Aletta Lakkala, Unna-Maari Pulska ja Sara Wesslin.
Varajäseninä toimivat Mikkel Näkkäläjärvi, Rosa-Máren Magga, Aslak Holmberg, Leena-Maaret Niittyvuopio sekä Ida-Maria Helander.
Várrelahttun leat Mikkel Näkkäläjärvi, Rosa-Máren Magga, Aslak Holmberg, Leena-Maaret Niittyvuopio ja Ida-Maria Helander.
Kuvassa Tuomas-Aslak Juuso, Sara Wesslin ja Sauli Laiti.
Govas Tuomas-Aslak Juuso, Sara Wesslin ja Sauli laiti.
Kuvassa SSN:n hallituksen jäsenet Ida Helander ja Aletta Lakkala ovat UNPFII:ssa New Yorkissa.
Govas SSN stivralahtut Ida Helander ja Aletta Lakkala New Yorkis.
Kuvassa ovat SSN:n hallituksen jäsenet Aslak Holmberg ja Unna-Maari Pulska Rákkasrodassa saamelaisnuorten yhteisessä tapaamisessa.
Govas Aslak Holmberg ja Unna-Maari Pulska Rákkasordas sámenuoraid deaivvadeamis.
Kuvassa on SSN:n tyttöjoukkue voitettuaan kultaa saamenmestaruuskisoissa Umeåssa.
Govas SSN nieiddaid joavku, mii vuittii golli sámemeašttirgilvvuin Upmis.
Kuvassa vasemmalta takana Rosa-Máren Magga, Elli-Marja Hetta, Anni Koivisto ja Anne Halonen.
Govas gurut bealde duohkin Rosa-Máren Magga, Elli-Marja Hetta, Anni Koivisto ja Anne Halonen.
Edessä vasemmalta Anna-Katariina Feodoroff, Leena Niittyvuopio, Karen-Anni Hetta, Sari Sarre, Laura Niittyvuopio ja Unna-Maari Pulska.
Ovddas gurut bealde Anna-Katariina Feodoroff, Leena Niittyvuopio, Karen-Anni Hetta, Sari Sarre, Laura Niittyvuopio ja Unna-Maari Pulska.
SSN toteuttaa projekteja ja lähettää edustajiaan kansainvälisiin konferensseihin
SSN ollašuhttá prošeavttaid ja sádde ovddasteaddjiid riikkaidgaskasaš konfereanssaide
Suoma Sámi Nuorat on järjestänyt monenlaista toimintaa, ja tulevaisuuden näkymät ovat vilkkaat.
Suoma Sámi Nuorat lea ordnen iešguđetlágan doaimmaid ja lasi leat plánaid vuolde.
Viime vuosien näkyvimpiä tapahtumia ovat olleet lokakuussa 2008 TV-uutisissakin näkynyt pukumielenosoitus (gáktemiellačájahus), sekä salibandyn saamenmestaruuskisat, jotka ovat muodostuneet jo vuosittaiseksi perinteeksi keräten yhteen saamelaisnuoria ympäri saamenmaan.
Doaimmat, mat leat eanemus leamašan oidnosis maŋimuš jagiid leat golggotmánus 2008 TV-ođđasiinge oidnon gáktemiellačájáhus ja oassálastin salibandy sámemeašttirgilvvuide mat čohkkejit ollugiid oktii.
Vuonna 2007 SSN oli järjestämässä isompaa Gávnnadeapmi-kokoontumista.
Jagi 2007 SSN lei ordnemin stuorát Gávnnadeapmi-čoahkkaneami.
Tuolloin paljon saamelaisnuoria Suomesta, Ruotsista, Norjasta ja Venäjältä kokoontui keskustelemaan saamelaisnuorten tulevaisuudesta saamelaispolitiikassa ja - yhteisössä.
Dalle máŋggat sámenuorat Suomas, Norggas ja Ruoŧas čoahkkanedje ságastallat sámenuoraid boahttevuođa birra sámepolitihkas ja - servodagas.
Järjestö on osallistunut moniin muihinkin kansainvälisiin seminaareihin, myös saamelaisyhteisön ulkopuolella.
Searvi lea oassálastán maiddái máŋggaide earáge riikkaidgaskasaš semináraide, maiddái sámeguovllu olggobealde.
Esimerkiksi vuonna 2012 SSN järjesti yhdessä Saamelaiskäräjien nuorisoneuvoston ja Suomen ulkoministeriön kanssa New Yorkin UNPFII:n (United Nations Permanent Forum for Indigenous Issues) yhteydessä sivutapahtuman nuorten vaikuttamismahdollisuuksista.
Ovdamearkka dihtii 2012 SSN ordnii ovttas sámedikki nuoraidráđiin ja Suoma olgoministeriijain New York UNPFII (United Nations Permanent Forum on Indigenous Issues) oktavuođas siidodáhpáhusa nuoraid váikkuhanvejolašvuođain.
Hallituskauden suurin projekti on ollut kuitenkin yhdistyksen päivitetyt nettisivut.
Dán stivrabaji stuorámus fidnu lea leamašan searvvi ođaduvvon neahttasiiddut, main lea ulbmilin rahpasit loahppajagi 2012.
Nettisivut palvelevat SSN:n keskeisiä tavoitteita, joihin kuuluu saamelaisnuorten tavoittaminen maanlaajuisesti sekä yhdistyksen toiminnasta tiedottaminen.
Neahttasiiddut bálvalit SSN guovddáš ulbmiliid, maidda gullá sámenuoraid olaheapmi riikkaviidosaččat ja searvvi doaimmain dieđiheapmi.
Lähitulevaisuudessa SSN suunnittelee muun muassa Gávnnadeapmi 2:sta Ruotsin ja Norjan puolen saamelaisnuorten järjestöjen kanssa sekä aloittavansa rekrytointikampanjan, jonka tarkoituksena on tehdä SSN:n toimintaa näkyvämmäksi ja kiinnostavaksi nuorten silmissä.
Boahttevuođas SSN pláne earret eará Gávnnadeapmi 2:ža Ruoŧa ja Norgga beale sámenuoraid servviiguin ja áigu álggahit rekryterenkampanja, man dárkkuhussan lea dahkat SSN doaimma čađačuovgin ja geasuheaddjin nuoraid čalmmiin.
Suoma Sámi Nuorat ry:n hallitus ylläpitää omaa blogia, jonka kautta tiedotetaan järjestön projekteista, tapahtumista ja asioista missä SSN on ollut mukana.
Suoma Sámi Nuorat rs stivra doallá iežas blogga, man bokte dieđihuvvo searvvi prošeavttain, dáhpáhusain ja áššiin main SSN lea leamašan fárus.
Katso lyhytvideo jäniksestä !
Njoammil
Vanha saamelainen tarina jäniksestä, joka ei viitsinyt rakentaa itsellensä pesää
Geahča oanehisvideo njoammila birra.
Musiikki: ” Metsästä löysin jäniksen ” (trad.) Ilmari ja Tauno, Hannikainen, Radio-ork., HKI
Boares sápmelaš máinnas njoammilis, guhte ii viššan hukset alcces beasi.
Pituus: 1,05
Guhkkodat: 1,05
Unna Junná alkoi vuonna 2007
Unna Junná álggii jagis 2007
Unna Junná on YLE Sámi Radion saamenkielinen lapsille suunnattu tv-ohjelma.
UnnaJunná lea YLE Sámi Radio sámegielat mánáid TV-prográmma.
Unna Junnán taustaa
Jurdda sámegielat mánáid TV-prográmmain bohciidii juo áigá dassá.
Norjassa saamenkieliset lapsille suunnatut televisiolähetykset alkoivat vuonna 1991 ja Ruotsissa saamenkielinen lastenohjelma Meahcce Vulle aloitti vuonna 1994.
Norggas mánáid sámegielat TV-sáddagat álge jagis 1991. Ruoŧas sámegielat mánáid TV MeahcceVulle álggahii jagis 1994.
Myös Suomessa tehtiin aloitteita saamenkielisistä lastenohjelmista jo 90-luvulla mm.. Yleisradion hallintoneuvostolle.
Maiddái Suomas dahke álgagiid mánáid sámegielat TV-prográmmain juo 90-logus ee. Yleisradio hálddahusráđđái.
Yleisradio vastasi kuitenkin tuolloin, ettei saamenkielisille lasten ohjelmille ollut varoja eikä lähetysaikaa.
Yleisradio vástidii goit dalle, ahte sámegielat mánáid prográmmaide ii lean várri iige sáddenáigi.
Ajatus saamenkielisistä lastenohjelmista eli silti saamelaisten mielissä vahvana.
Jurdda sámegielat mánáidprográmmain elii goit sápmelaččaid mielas nanusin.
Vuonna 2005 NRK.
Jagis 2005 NRK.
, SVT ja YLE aloittivat neuvottelut yhteisistä lastenohjelmista.
, SVT ja YLE álggahedje ráđđádallamiid oktasaš mánáidprográmmain.
Yleisradio vetäytyi yhteistyöstä ennen kuin ohjelmista tuli totta.
Yleisradio geassádii oktasašbarggus ovdal go prográmmat šadde duohtan.
Vuoden 2006 alussa NRK ja SVT aloittivat yhteiset saamenkieliset lasten TV:n lähetykset Norjassa ja Ruotsissa.
Jagi 2006 álggus NRK ja SVT álggaheigga oktasaš sámegielat mánáid TV-sáddagiid Norggas ja Ruoŧas.
Suomen puolen saamelaislapset jäivät edelleen ilman omakielistä ohjelmaa.
Suoma beale sámemánát báhce ain iežasgielat prográmma haga.
Siihen eivät saamelaisvanhemmat ja – lapset voineet tyytyä, vaan alkoivat edistää asiaa.
Dasa eai sámeváhnemat ja – mánát sáhttán duhtat, baicce ovddidišgohte ášši.
Loppuvuonna 2006 he järjestivät mielenosoituksen Helsingissä, jonne kokoontui monta kymmentä lasta vanhempineen.
Loahppajagi 2006 sii ordnejedje miellačájáhusa Helssegis, gosa čoahkkanedje máŋga logi máná oktan váhnemiiddisetguin.
Samalla matkalla tavattiin myös Yleisradion hallintoneuvoston jäseniä, kansanedustajia ja Yleisradion johtajia.
Seamma mátkkis deive maiddái Yleisradio hálddahusráđi lahtuid, riikkabeailahtuid ja Yleisradio hoavddaid.
Vanhempien ja lasten toiminta tuotti tulosta.
Váhnemiid ja mánáid doaibma buvttii maid bohtosiid.