pere/sami_parallel huggingface dataset:
Kielipalkinnon tavoitteena on myötävaikuttaa saamen kielen edistämiseen tai säilymiseen Norjassa, Ruotsissa, Suomessa ja Venäjällä.
Giellabálkkašumi ulbmilin lea váikkuhit sámegiela ovddideapmái, gárggiidahttimii ja seailluheapmái Norggas, Ruoŧas, Suomas ja Ruoššas.
Kielipalkinto myönnetään yksityishenkilöille (ml. ryhmä) tai yhteisöille (ml yhdistys, laitos), jotka ovat ansioituneet toimimalla merkittävällä tavalla saamen kielen edistämiseksi, kehittämiseksi tai säilymiseksi.
Giellabálkkašupmi juhkkojuvvo ovttaskas olbmuide, joavkkuide, servviide ja ásáhusaide geat leat bidjan erenoamáš návccaid ovddidit sámegiela čálalaččat, njálmmálaččat dahje eará láhkái.
Yksityishenkilö, ryhmä tai yhteisö Norjassa, Ruotsissa, Suomessa ja Venäjällä voi tehda oman ehdotuksensa vuoden 2012 palkinnon saajasta.
Ovttaskas olbmoš, joavkkut, searvvit, ásáhusat ja eiseválddit Norggas, Ruoŧas, Suomas ja Ruoššas sáhttet evttohit kandidáhtaid jagi 2012 giellabálkkašupmái.
Ehdotus palkinnon saajaksi ja korkeintaan 1-2 sivun kirjallinen perustelu tulee toimittaa viimeistään 3. syyskuuta 2012 osoitteeseen:
Sádde evttohusat bálkkašumi vuoitin oktan čálalaš ákkastallamiin mii sáhttá leat eanemusat 1-2 siiddu. Sádde evttohusat ovdal čakčamánu 3. beaivve 2012, e-poastta dahje poastta mielde:
(e-posti: Tämä sähköpostiosoite on suojattu roskapostia vastaan, aseta javascripttuki päälle nähdäksesi osoitteen.)
SAMI, Ođasmahttin- ja hálddahusdep.
Säännöt
Njuolggadusat
Synnyin 5.11.1990 Rovaniemellä.
Lean riegádan 5.11.1990 Roavvenjárggas.
Olen syntymästäni asti asunut saamelaisalueen ulkopuolella.
Lean riegádeami rájes ássán sámeguovllu olggobealde.
Kotonamme on kuitenkin aina puhuttu ŠkotikielenäŠ pohjoissaamea, joten olen osannut kielen niin pitkään kuin vain muistan.
Min ruovttus leat goittotge álo hállán sámegiela ŠruoktogiellanŠ, nu ahte lean máhttán giela nu guhká go fal muittán.
Lisäksi olen saanut saamen kielen opetusta peruskoulussa.
Dasa lassin lean ožžon sámegiela oahpahusa vuođđoskuvllas.
Muistan aina kuinka se oli hieman outoa kun oma äiti opetti ja antoi kotiläksyjä.
Muittán álo mo orui veahá ártet go iežan eadni oahpahii ja attii ruoktoleavssuid.
Minulle saamelaisuus merkitsee paljon.
Sápmelašvuohta mearkkaša munnje ollu.
Pidän gáktia mieluummin kuin tummaa pukua, sillä gákti on mukavampi, komeampi ja ennen kaikkea se kertoo mistä sukuni tulee ja mitä olen.
Geavahan gávtti milloseappot go čáhppes biktasa daningo gákti lea vuohkkasut, čáppasut ja mii lea dehálaš, dat muitala gos mu sohka boahtá ja mii mun lean.
Olen myös mieltänyt itseni enemmän saamelaiseksi kuin suomalaiseksi.
Lean maid atnán iežan eanet sápmelažžan go suopmelažžan.
Saamelaisuus on aina ollut hyvin vahvana perheemme arjessa vaikka saamea on voinut puhua vain kotona, serkkujen kanssa ja áhkulassa.
Sápmelašvuohta leamaš álo hui nanus min bearraša árgabeaivvis vaiko sámásteapmi leamašge vejolaš dušše ruovttus, vilbeliiguin, oambeliiguin ja áhku luhtte.
Pyrin opiskelemaan Oulun lääketieteelliseen, sillä lääkärin ammatti on ollut haaveeni yläasteelta asti.
Iskkan beassat studeret Oului medisiinnalaš dieđagoddái daningo doaktára ámmát leamaš mu niehku badjedási rájes.
Toivon myös, että voisin tulevaisuudessa yhdistää saamen kielen myös työhöni.
Sávan maid, ahte sáhtášin boahttevuođas ovttastit sámegiela maiddái iežan bargui.
Olen iloinen, että osaan saamen kielen ja voin käyttää sitä vapaasti aina kun haluan.
Lean ilus, ahte máhtán sámegiela ja sáhtán geavahit dan friija álo go lea miella.
Tahtoisin saada tämän saman tunteen ja vapauden myös jälkipolville, asuivat he saamelaisalueella tai sen ulkopuolella.
Dáhtošin sirdit dán seammá dovddu ja friijavuođa maiddái boahttevaš buolvvaide, beroškeahttá das ássetgo sii sámeguovllus dahje dan olggobealde.
Nuorisoneuvosto
Sámedikki nuoraidráđđi
Sen perustaminen oli yksi Saamelaiskäräjien toimikauden 2007–2011 tavoitteista.
Sámedikki doaibmabaji 2007–2011 okta ulbmil lei vuođđudit nuoraidráđi.
Nuorisoneuvoston toiminnan alkumetreillä keskityttiin tavoitteiden, linjausten ja tehtävien suunnitteluun.
Ulbmila olaheami dihte vuođđuduvvui “ Nuoraidlávdegoddi-prošeakta ” ja bargojoavku válmmaštallat ášši.
Valmista toimintamallia ei ollut, joten omat haasteensa tarjosi se, että nuorisoneuvosto sai itse määritellä toiminnalleen toimintatavat, tavoitteet, tehtävät ja linjaukset.
Bargojoavkku rahčamušat ožžo bálkkašumi jagi 2011 sámedikki vuosttas dievasčoahkkimis, gos nammaduvvui vuosttamuš gaskabottasaš nuoraidráđđi.
Kuvassa ensimmäinen Nuorisoneuvosto.
Nuoraidráđđi čoahkkanii vuosttas geardde cuoŋománus 2011.
Eturivissä Inga Helander, Heli Huovinen ja Aslak Satokangas.
Vuosttamus čoahkkima deháleamos ášši lei ulbmiliid, linnjáid ja bargguid plánen.
Mallia nuorisoneuvoston toimintaan otettiin niin Suomen kuntien nuorisolautakunnista kuin Norjan ja Ruotsin saamelaiskäräjien nuorisoelimistäkin.
Gárvves doaibmanmálle ii lean, nu ahte hástalussan, muhto maiddái positiiva áššin lei dat, ahte nuoraidráđđi oaččui ieš meroštallat doaibmavugiidis, ulbmiliiddis, bargguidis ja linnjáidis.
Suomen Saamelaiskäräjien nuorisoneuvosto on kuitenkin aivan erilainen kuin edellä mainitut nuorisoelimet.
Málle váldojuvvui Suoma gielddaid nuoraidlávdegottiin ja maiddái Norgga ja Ruoŧa sámedikkiid nuoraidorgánain, goittotge Suoma sámedikki nuoraidráđđi lea áibbas earálágan go ovdalis namuhuvvon nuoraidorgánat.
Se poikkeaa kuntien nuorisolautakunnista siten, että nuorisoneuvoston toiminta-alue on koko Suomi.
Dat spiehkkasa gielddaid nuoraidlávdegottiin dan láhkai, ahte dan doaibmaguovlun lea olles Suopma eaige dan ráddje gieldda ráját.
Norjan ja Ruotsin saamelaiskäräjien nuorisoelimistä se taas poikkeaa oman erillisen rahoituksensa ja päätoimisen nuorisosihteerinsä myötä.
Norgga ja Ruoŧa nuoraidorgánain dat spiehkkasa dan láhkai, ahte nuoraidráđis lea iežas sierra ruhtadeapmi ja ollesáigásaš nuoraidčálli.
Suomen saamelaiskäräjien nuorisoneuvostolla on lisäksi naapurimaiden nuorisoelimiin verrattuna paremmat vaikutusmahdollisuudet, koska sillä on puhe- ja läsnäolo-oikeus saamelaiskäräjien yleiskokouksessa.
Go veardida ránnjáriikkaid nuoraidorgánaide, Suoma sámedikki nuoraidráđis leat maiddái buoret váikkuhanvejolašvuođat, dasgo das lea hállan- ja mieldeorrunriekti sámedikki dievasčoahkkimis.
Nuorisoneuvosto koostuu puheenjohtajasta, varapuheenjohtajasta ja kolmesta muusta jäsenestä sekä heidän varajäsenistään ja viidestä pysyvästä asiantuntijajäsenestä.
Nuoraidráđđi válmmaštallá sámedikki cealkámušaid, álgagiid ja eará bealiváldimiid mat gusket sámenuoraide ja sin eallindillái. Eará váldoulbmilat leat ovddidit sámenuoraid gielalaš ja kultuvrralaš rivttiid miehtá Suoma sihke nannet sámenuoraid gullevašvuođa sámi kultuvrii.
Jäsenet ja varajäsenet ovat valituksi tullessaan 18-25-vuotiaita saamelaisnuoria.
Nuoraidráđđi čoahkkana ságadoallis, várreságadoallis ja golmma eará lahttus ja sin várrelahtuin ja viđa bissovaš áššedovdilahtus.
Muista Saamelaiskäräjien lautakunnista poiketen nuorisoneuvoston puheenjohtajan ja varapuheenjohtajan ei tarvitse olla saamelaiskäräjien jäseniä.
Lahtut ja várrelahtut galget leat 18–25-jahkásaš sámenuorat dallego sii válljejuvvojit lahttun, spiehkastahkan sámedikki eará lávdegottiin, nuoraidráđi ságádoalli ja várreságádoalli eaba dárbbaš leat sámedikki lahtut.
Pysyvät asiantuntijajäsenet ovat valituksi tullessaan 15-17-vuotiaita saamelaisnuoria.
Bissovaš áššedovdilahtut leat 15–17-jahkasaš sámenuorat dalle go sii válljejuvvojit lahttun.
Nuorisoneuvostoa nimettäessä on otettava huomioon alueellinen ja kielellinen tasa-arvo, eli on oltava jäseniä jokaisesta saamelaisten kotiseutualueen kunnasta (Utsjoki, Inari, Sodankylän Vuotso, Enontekiö), sekä jokaisen kieliryhmän edustajia (pohjois-, inarin- ja koltansaame), sekä naisten ja miesten välinen tasa-arvo.
Nuoraidráđi nammadettiin galgá váldot vuhtii guovlluguovdasaš ja gielalaš dásseárvu, nappo galget leat lahttut guđege sámiid ruovttuguovllu gielddas (Ohcejohka, Anár, Vuohču ja Eanodat), ja dan lassin maiddái guđege giellajoavkku ovddasteaddjit (davvi-, anáraš- ja nuortalašsámegiella), sihke nissonolbmuid ja almmáiolbmuid gaskasaš dásseárvu.
Nuorisoneuvosto on hyvä ponnahduslauta saamelaispolitiikkaan ja miksei myös kunnallispolitiikkaankin.
Dan lassin nuoraidráđis galget leat ovddastuvvon gávpotsápmelašnuorat ja boazosápmelašnuorat.
Lyhyen olemassaolon aikana on ehtinyt tapahtua paljon
Oanehis áiggi siste lea geargan dáhpáhuvvat iešguđetlágan áššit
Nuorisoneuvoston ensimmäinen suurempi tapahtuma oli järjestää Saamelaisen parlamentaarisen neuvoston (SPN.) Yhteispohjoismaisen nuorten konferenssin Saariselällä 13.–15.10.2011.
Nuoraidráđđi vuosttamuš stuorát dáhpáhus lei ordnet Sámi parlamentáralaš ráđi (SPR) davviriikkalaš oktasaš nuoraid konfereanssa Suoločielggis 13.–15.10.2011.
Konfrenssi järjestetään kahden vuoden välein, vuoronperään Norjassa, Ruotsissa ja Suomessa.
Konfereansa ordnejuvvo juohke nuppi jagi, vurrolagaid Norggas, Ruoŧas ja Suomas.
Konferenssiin osallistui saamelaisnuoria Suomesta, Ruotsista ja Norjasta, yhteensä noin 70.
Konferensii oassálaste sámenuorat Suomas, Ruoŧas ja Norggas, buohkanassii sullii 70.
Yhteispohjoismaisen nuorten konferenssin pääteemat olivat perinteinen tieto, saamelaisuuden käyttö turismissa, gákti ja sen uudistaminen sekä saamelaisuuden säilyttäminen ja ylläpitäminen saamelaisalueen ulkopuolella.
Konfereanssa váldotemá oaččui jurdaga SPR:a boahttevaš konfereanssas, “ Árbevirolaš diehtu ”, eará temát golmmabeaivásaš konfereanssas ledje “ Sámevuođain ávkkástallan turismas ”, Gákti- ja dan ođadeapmi ” ja “ Mo seailluhit ja doalahit sámevuođa go orru sámeguovllu olggobealde ”.
Ohjelma sisälsi luentoja, ryhmätyöskentelyä ja paneeliskeskustelun.
Konfereanssas ledje logaldallit, iešguđege temá áššedovdit ja maiddái bargobájit ja panelaságastallan.
Konferenssin viimeisenä päivänä pidettiin myös ensimmäinen yhteispohjoismainen saamelaiskäräjien nuorisoelinten kokous.
Eahketprográmmas lei ovddimussan “ Gákti fashion-show ”, gos čájehuvvui guđege guovllu gávttit ja nuppi eahkeda rock-joavku Somby lei čuojaheamen.
Yhteiskuva Saariselällä konferenssissa 13.-15.2011 (Kuva: Áile Aikio)
Konfereanssa maŋimuš beaivvi dollojuvvui historjjálaš Suoma, Ruoŧa ja Norgga sámedikkiid nuoraidorgánaid vuosttamuš oktasaš čoahkkin.
Marraskuussa 2011 järjestetyn Saamelaisen parlamentaarisen neuvoston konferenssin yhteydessä oli nuorten miniseminaari.
Skábmamánus 2011 ordnejuvvon Sámi parlamentáralaš ráđi konfereanssa oktavuođas lei nuoraid mini-seminára.
Seminaari järjestettiin yhteistyössä Norjan ja Ruotsin saamelaiskäräjien nuorisoelinten kanssa.
Seminára ordnejuvvui ovttasbarggus Norgga ja Ruoŧa sámedikkiid nuoraidorgánaiguin.
Seminaarin päätarkoitus oli käsitellä saamelaisnuorten tilannetta ja toivetta pohjoismaisesta nuorten lautakunnasta.
Seminára oaiveviggamuš lei muitalit sámenuoraid dili birra ja buktit ovdan doaivaga davviriikkalaš nuoraid lávdegottis.
Konferenssin yhteydessä olleessa SPN:n kokouksessa tuo lautakunta päätettiinkin perustaa.
Konfereanssa oktavuođas dollojuvvon SPR:a čoahkkimis mearriduvvui vuođđudit dakkár lávdegoddi.
Saamelaisen parlamentaarisen neuvoston alainen nuortenlautakunta tulee koostumaan Suomen, Norjan ja Ruotsin saamelaiskäräjien nuorisoelinten nimeämistä jäsenistä, mutta myös Venäjän saamelaisnuorten järjestöä pyydetään nimeämään edustajat lautakuntaan.
Sámi parlamentáralaš ráđi vuollásaš nuoraidlávdegoddi boahtá čoahkkanit Suoma, Norgga ja Ruoŧa sámedikkiid nuoraidorgánaid nammadan lahtuin, muhto maiddái Ruošša sámenuoraid searvvi áigot bivdit nammadit lahtuid lávdegoddái.
Nuorisoneuvosto on myös osallistunut ja osallistuu vuosittain Ijahis Idja-alkuperäiskansojen musiikkifestivaaliin, Skábmagovat-alkuperäiskansojen elokuvafestivaaliin ja erilaisiin seminaareihin, konferensseihin ja foorumeihin, mm..
Govva Suoločielggis konfereanssas 13.-15.2011 Govva Áile Aikio
UNPFII 2012 (United Nations Permanent Forum on Indigenous Issues).
Nuoraidráđđi lea maiddái oassálastán ja áigu oassálastit jahkásaččat Ijahis Idja-eamiálbmogiid musihkkafestiválii, Skábmagovat-eamiálbmogiid filbmafestiválaide ja iešguđetlágan semináraide konfereanssaide ja forumaide, ee. UNPFII 2012 (United Nations Permanent Forum on Indigenous Issues).
Nuorisoneuvosto on käynyt tutustumassa Euroopan Neuvostoon Brysselissä ja YK:hon New Yorkissa.
Nuoraidráđđi lea fitnan oahpásmuvvamin Brysselis ja ON:i New Yorkas.
Nuorisoneuvoston jäseniä on monissa työryhmissä ja ohjausryhmissä.
Nuoraidráđi lahtut leat máŋggain bargojoavkkuin ja stivrenjoavkkuin.
Keväällä 2012 valittiin uusi nuorisoneuvosto.
Giđđat 2012 válljejuvvui ođđa nuoraidráđđi.
Poikkeuksellisesti vain vuoden toiminut ensimmäinen nuorisoneuvosto teki ehdotuksen uudelleen nimettävästä nuorisoneuvostosta.
Spiehkastahkan dušše ovtta jagi doaibman vuosttamuš nuoraidráđđi dagai evttohusa nuoraidráđis, mii galggai nammaduvvot.
Uudelleen nimeämisen syynä oli, että nuorisoneuvoston toimikaudet kulkevat käsi kädessä saamelaiskäräjien ja muiden lautakuntien toimikausien kanssa.
Ođđasit nammadeami sivvan lei dat, ahte nuoraidráđi doaibmabajit johtet giehtalagaid sámedikki ja eará lávdegottiid doaibmabajiiguin.
Nuorisoneuvosto tutustumassa Euroopan neuvostoon.
Nuoraidráđđi oahpásmuvvame Eurohpa ráđđái.
Kuvassa vasemmalta:
Govas Nils-Heikki Paltto, Inka Nuorgam,
Kohti tulevaa
Ulbmilat boahttevuođas
Nuorisoneuvostolla on paljon tavoitteita tuleville vuosille.
Nuoraidráđis leat ollu ulbmilat boahttevaš jagiide main deháleamos ulbmilat lea fitnat sámeguovllu skuvllain muitaleamen sámedikki ja nuoraidráđi birra ja álggahit Ofelaš-doaimma.
Tärkeimpiä tavoitteita on käydä saamelaisalueen kouluilla kertomassa saamelaiskäräjistä ja nuorisoneuvostosta sekä aloittaa Ofelaš-toiminta.
Ofelaš-doaimmas sámenuorat johtet Suoma skuvllain muitaleamen sámiid, sin historjjá, kultuvrra ja gielaid birra.
Ofelaš-toiminnassa saamelaisnuoret käyvät Suomen kouluissa kertomassa saamelaisista, heidän historiasta, kulttuurista ja kielistä.
Ofelaš-doaibma oidnojuvvo hui dehálažžan, vai botnjásan miellagovat ja stereotiippat jávkkaše váldoálbmoga mielas.
Ofelaš-toimintaa pidetään hyvin tärkeänä, jotta vääristyneet mielikuvat ja stereotypiat väistyisivät valtaväestön mielistä.
Elli-Marja Hetta. Ovddas Mira Rauhala, Inka Nuorgam, Inga Helander ja
Nuorisoneuvoston tavoitteisiin kuuluu myös järjestää vuosittain isompi tapahtuma koko Suomen saamelaisnuorille.
Nuoraidráđi ulbmilin gullá maiddái ordnet jahkásaččat stuorát dáhpáhusa muhtin temáin sámenuoraide birra Suoma.
On tärkeää saada saamelaisnuoret kerättyä yhteen, edes kerran vuodessa.
Lea dehálaš čohkket sámenuoraid oktii, aŋkke jahkásaččat.
Saamelaisnuorista yli 65 % asuu saamelaisalueen ulkopuolella, eikä kaupungeissa ole luonnollista tapaa säilyttää kieltä tai kulttuuria. Yhteisillä tapaamisilla muiden saamelaisnuorten kanssa pyritäänkin vahvistamaan nuorten identiteettiä ja yhteenkuuluvuuden tunnetta.
Sámenuorain badjel 65 % orrot sámeguovllu olggobealde ja gávpogis eai leat lunddolaš vuogit seailluhit giela ja kultuvrra, nu ahte oktasaš deaivvademiiguin eará sámenuoraiguin geahččaluvvo nannet nuoraid identitehta ja oktiigullevašvuođa dovddu.
Muita tulevaisuuden suunnitelmia on muun muassa järjestää esimerkiksi kolttanuorille tapaamisia ja aktivoida heitä järjestäytymään.
Eará boahttevuođa plánat leat earret eará ordnet nuortalašnuoraide deaivvademiid ja aktiveret sin ortniidit.
Tällä hetkellä kolttanuorilla ei ole minkäänlaista järjestöä eikä järjestettyä toimintaa, ja nuorisoneuvosto näkeekin tärkeäksi elvyttää kolttansaamea ja kulttuuria kolttanuorten yhteen saamisen kautta.
Nuortalašnuorain ii leat dál makkárge searvi iige ordnejuvvon doaibma, nuoraidráđđi oaidnáge dehálažžan ealáskahttit nuortalašgiela ja kultuvrra, buktimiin nuortalašnuoraid oktii.
Neuvosto näkee lisäksi tärkeäksi järjestää koulutuksia perinteisiin käsitöihin, koska nuoria tekijöitä on vähän.
Nuoraidráđđi ordne čakčat 2012 duodjeskuvlejumi, man temán lea luhka.
Monilla voi olla tilanne, ettei ole enää mahdollista oppia vanhemmilta tai isovanhemmilta käsitöitä, eivätkä perinteiset tiedot ja taidot näin ollen enää siirrykään sukupolvelta toiselle.
Ráđđi oaidná dehálažžan ordnet skuvlejumiid árbevirolaš giehtadujiide, danin go nuorra dahkkit leat unnán.
Nuorisoneuvostolle on myös erittäin tärkeää aloittaa ja jatkaa yhteistyötä Suomessa, Norjassa, Venäjällä ja Ruotsissa toimivien saamelaisjärjestöjen kanssa.
Máŋggain soaitá leat dakkár dilli, ahte ii leat šat vejolaš oahppat vánhemiin dahje ádjáin ja áhkuin dujiid, iige árbevirolaš diehtu sirdás buolvvas nubbái.
Nuorisoneuvosto 2012-2013. Kuvassa vasemmalta Nils-Heikki Paltto,
Nuoraidráđđái lea dehálaš álggahit ja joatkit ovttasbarggu Suomas, Norggas, Ruoššas ja Ruoŧas doaibmi sámeservviiguin.
Jouna Näkkälä, Heli Huovinen, Aslak Holmberg, Saara-Maria Salonen ja
Liŋkkat:
Nuorisoneuvoston blogi
Nuoraidráđi blogga
Nuorisoneuvosto Facebookissa
Nuoraidráđđi Facebookas
Saamelaiskäräjien kokous hyväksyi toimintaohjelman saamelaiskäräjäkaudelle 2012-15
Sámedikki čoahkkin dohkkehii doaibmaprográmma sámediggebadjái 2012-15
Saamelaiskäräjien kokous hyväksyi 20.6.2012 toimintaohjelman ja taloussuunnitelman saamelaiskäräjäkaudelle 2012-15.
Sámedikki čoahkkin dohkkehii 20.6.2012 doaibmaprográmma ja ekonomiijaplána sámediggebadjái 2012-15.
Toimintaohjelma sisältää saamelaiskäräjien päätavoitteet sekä yksityiskohtaiset yhteiset ja sektorikohtaiset tavoitteet saamelaiskäräjäkaudelle 2012-15.
Doaibmaprográmma sisdoallá sámedikki váldoulbmiliid sihke dárkilis oktasaš ja sektormieldásaš ulbmiliid sámediggebadjái 2012-15.
” Olen tyytyväinen saamelaiskäräjien kokouksen hyväksymään toimintaohjelmaan.
” Lean duhtavaš sámedikki čoahkkima dohkkehan doaibmaprográmmai.
Yhteisesti hyväksytty toimintaohjelma keskittyy saamelaisille tärkeimpien asioiden edistämiseen ja kehittämiseen, ja tulee ohjaamaan saamelaiskäräjien toimintaa tämän vaalikauden ajan vuoteen 2015 asti ”, sanoo saamelaiskäräjien puheenjohtaja Klemetti Näkkäläjärvi.
Oktasaččat dohkkehuvvon doaibmaprográmma vuodju sámiide deháleamos áššiid ovddideapmái ja buorideapmái, ja boahtá stivret sámedikki doaimma dán válgabaji áigge jagi 2015 rádjai ”, muitala sámedikki ságajođiheaddji Klemetti Näkkäläjärvi.
Saamelaiskäräjien kokouksen 20.6.2012 hyväksymän saamelaiskäräjäkauden toimintakauden 2012-2015 päätavoitteet ovat:
Sámedikki čoahkkima 20.6.2012 dohkkehan sámediggebaji doaibmaprográmma 2012-2015 váldoulbmilat leat:
ILO 169-sopimuksen ratifioiminen
ILO 169-soahpamuša ratifieren
Pohjoismaisen saamelaissopimuksen ratifioiminen
Davviriikkalaš sámesoahpamuša ratifieren
Saamelaiskäräjälain ja - asetuksen uudistaminen sekä saamelaismääritelmän muuttaminen
Sámediggelága ja - ásahusa ođasmahttin sihke sápmelašmeroštallama rievdadeapmi
Saamelaisten itsemääräämisoikeuden toteutuminen täysmääräisesti
Sámiid iešmearridanvuoigatvuođa ollašuvvan dievasmearálaččat
Kataisen hallitusohjelman saamelaiskirjausten toteutuminen täysmääräisesti
Katainen ráđđehusprográmma sámemerkejumiid ollašuvvan dievasmearálaččat
Saamen kielten elvytysohjelman toimeenpanemisen aloittaminen
Sámegielaid ealáskahttinprográmma ollašuhttima álggaheapmi
Kansallisen artikla 8(j) - työryhmän ehdotusten toteuttaminen
Álbmotlaš artikla 8(j) - bargojoavkku evttohusaid ollašuhttin
Alkuperäiskansajulistuksen toimeenpaneminen Suomessa
Eamiálbmotjulggaštusa ollašuhttin Suomas
Saamelaiskulttuurin ja perinteisten elinkeinojen suojan toteutuminen
Sámekultuvrra ja árbevirolaš ealáhusaid suoji ollašuvvan
Saamelaiskulttuurin heikentämisen suojan ulottaminen vesilain mukaisesti kaikkiin saamelaisia koskeviin erityislakeihin
Sámekultuvrra hedjonahttima suoji viiddideapmi čáhcelága mieldásaččat sámiid guoski buot sierralágaide
Saamelaisten kotiseutualueen ja perinteisten elinkeinojen elinvoimaisuuden turvaaminen
Sámiid ruovttuguovllu ja árbevirolaš ealáhusaid eallinfámu sihkkarastin
Poismuuton vähentäminen ja paluumuuton lisääminen saamelaisten kotiseutualueelle
Eretfárrema geahpedeapmi ja ruovttoluotta fárrema lasiheapmi sámiid ruovttuguvlui
Kielellisten ja kulttuuristen oikeuksien toteutuminen koko maassa
Gielalaš ja kultuvrralaš vuoigatvuođaid ollašuvvan olles riikkas
Saamelaisen parlamentaarisen neuvoston tehokas toiminta
Sámi parlamentáralaš ráđi beaktilis doaibman
Saamen kielen ja saamenkielisen opetuksen aseman, saavutettavuuden ja saamelaisen sisällön kehittäminen
Sámegiela ja sámegielat oahpahusa sajádaga, fálaldaga ja sámesisdoalu ovddideapmi
Saamelaisten hyvinvoinnin ja osallisuuden kehittäminen
Sámiid buorredili ja oasálašvuođa ovddideapmi
Saamelaiskäräjien kokous hyväksyi päätavoitteet yksimielisesti, lukuun ottamatta kohtaa 3., joka hyväksyttiin äänin 11-3.
Sámedikki čoahkkin dohkkehii váldoulbmiliid ovttamielalaččat, earret čuoggá 3., mii dohkkehuvvui jienain 11-3.
Yhteiset yksityiskohtaiset tavoitteet ovat saamelaisten yhteisöllisyyden kehittäminen, saamelaisen perinteisen tiedon turvaaminen, saamelaisen kulttuuriympäristön turvaaminen, saamelaiskulttuurin elinvoimaisuuden turvaaminen koko maassa, saamelaiskäräjien vaalijärjestelmän kehittäminen, saamelaiskäräjien oman toiminnan kehittäminen ja saamelaiskäräjien edunvalvonnan kehittäminen.
Oktasaš dárkilis ulbmilat leat sámiid searválasvuođa ovddideapmi, sámi árbevirolaš dieđu sihkkarastin, sámi kulturbirrasa sihkkarastin, sámekultuvrra eallinfámu dorvvasteapmi olles riikkas, sámedikki válgavuogádaga ovddideapmi, sámedikki iežas doaimma ovddideapmi ja sámedikki ovddugohcima buorideapmi.
Sektorikohtaiset yksityiskohtaiset tavoitteet ovat saamelainen elinkeinopolitiikka, saamen kielen elinvoimaisuuden turvaaminen, saamelaislasten ja - nuorten aseman kehittäminen, saamenkielisten sosiaali- ja terveyspalveluiden kehittäminen, saamelaisten kulttuuripalvelujen ja taide-elämän kehittäminen, saamelaisopetuksen ja korkeakoulutuksen kehittäminen ja saamelaisen parlamentaarisen neuvoston toiminnan kehittäminen.
Sektormieldásaš dárkilis ulbmilat leat sámi ealáhuspolitihka, sámegiela eallinfámu dorvvasteapmi, sámemánáid ja - nuoraid sajádaga ovddideapmi, sámegielat sosiála- ja dearvvasvuohtabálvalusaid buorideapmi, sámiid kulturbálvalusaid ja dáiddaeallima ovddideapmi, sámeoahpahusa ja allaskuvlejumi ovddideapmi ja sámi parlamentáralaš ráđi doaimma ovddideapmi.
Saamelaiskäräjien kokouksen hyväksymä taloussuunnitelma ohjaa saamelaiskäräjien vaalikauden rahoituksen hakemista ja rahoituksen käyttöä.
Sámedikki čoahkkima dohkkehan ekonomiijaplána jođiha sámedikki válgabaji ruhtadeami ohcama ja ruhtadeami geavaheami.
Vaalikaudella saamelaiskäräjät pyrkii luomaan uusia virkoja saamelaiskäräjille saamenkielisiin palveluihin, saamelaisten kotiseutualueen ulkopuolella asuvien saamelaisten oikeuksien edistämiseen, ympäristö- ja kaivoslakiasioiden esittelyyn saamelaiskäräjillä sekä perustamaan saamelaisen elinkeinorahaston, jolla tuettaisiin saamelaiselinkeinoja ja perinteisen tiedon säilymistä perinteisissä saamelaiselinkeinoissa.
Válgabajis sámediggi geahččala fidnet ođđa virggiid sámediggái sámegielat bálvalusaide, sámiid ruovttuguovllu olggobealde ássi sámiid vuoigatvuođaid ovddideapmái, biras- ja ruvkeláhkaáššiid áššegieđahallamii sámedikkis sihke geahččala vuođđudit sámi ealáhusfoandda, mainna dorjojuvvošedje sámeealáhusaid ja árbevirolaš dieđu seailun árbevirolaš sámeealáhusain.
Saamelaiskäräjien toimintaohjelma ja taloussuunnitelma 2012 - 2015
Sámedikki doaibmaprográmma ja ekonomiijaplána 2012 – 2015
Saamenkielisiä oppimateriaaleja
Sámegielat oahppamateriálat
Saamelaiskäräjät tuottaa ja rahoittaa saamenkielisiä oppimateriaaleja esi- ja perusopetuksen, lukioiden, ammatillisen ja aikuiskoulutuksen tarpeisiin.
Sámediggi buvttada ja ruhtada sámegielat oahppamateriálaid ovdaoahpahusa, vuođđooahpahusa, logahagaid, ámmát- ja rávesolbmuidskuvlema dárbbuide.
Saamelaiskäräjät on laatinut vuosittain tarkistettavan pitemmän aikavälin suunnitelman, jonka mukaisesti materiaaleja tuotetaan.
Sámediggi lea ráhkadan jahkásaččat dárkkistuvvon guhkitáigge plána, man mielde materiálat buvttaduvvojit.
Lisätietoja antaa Saamelaiskäräjien koulutus- ja oppimateriaalitoimisto Inarissa.
Lassidieđuid addá Sámedikki skuvlen- ja oahppamateriáladoaimmahat Anáris. Doaimmahaga čujuhus Sajos, 99870 Anár.
Inarinsaamenkieliset oppimateriaalit
Anárašgielat oahppamateriálat
Koltansaamenkieliset oppimateriaalit
Nuortalašgielat oahppamateriálat
Oppimateriaaleja internetissä
Oahppamateriálat interneahtas
Opettajan materiaalit
Oahpaheaddji materiálat
Zoja Nosova on koltansaamen kielen uranuurtaja.
Zoja Nosova lea nuortalašgiela bálggesčuolli.
Hän asuu Venäjän puolella Ylä-Tuloman kylässä, suuren Murmanskin kaupungin ja Suomen itärajalla sijaitsevien kolttasaamelaisten asuinalueiden välissä.
Son ássá Ruošša bealde Badje-Doalláma gilis, stuorra Murmánskka gávpoga ja Suoma nuortarájá nuortalaš ássanguovlluid gaskkas.
Zoja on syntynyt Kuolan niemimaan pohjoisrannalla olevan Muotkavuonon rannalla, Muotkavuonon kylässä, porosaamelaiseen perheeseen.
Zoja lea riegádan Guoládatnjárgga davvegáttis, Muotkevuona gilis, boazosápmelaš bearrašii.
Hänen lapsuudessaan koltansaamea, joka on myös Zojan äidinkieli, puhuttiin alueella yleisesti.
Su mánnávuođa guovllus lei dábálaš hállat nuortalašgiela, mii lea maid Zoja eatnigiella.
Zojan lapsuuden kotikylä on nykyisin suljettua aluetta, joka kuuluu Venäjän armeijalle.
Zoja mánnávuođa ruoktogilli lea dán áigge giddejuvvon guovlu, mii gullá Ruošša soahtevehkii.
Koltansaamen kielen käyttö on maailmansotien ja kolttasaamelaisen yhteisön kokemien kohtaloiden seurauksena vähentynyt.
Nuortalašgiela geavaheapmi lea máilmmisođiid ja nuortalaš servoša vásihan galgamušaid geažil geahppánan.
Kolttasaamelaiset elävät nykyisin kolmen valtion kansalaisina.
Nuortalaččat ellet dán áigge golmma stáhta riikkavuložin.
Koltansaamen kielen asema ja käyttö on vahvinta Suomen puolella, jossa koltansaamea opetetaan koulussa kielen oppiaineena ja käytetään jonkin verran myös koulun opetuskielenä.
Nuortalašgiela sajádat ja geavaheapmi lea nannosamos Suoma bealde, gos nuortalašgiella oahpahuvvo skuvllas giela oahppoávnnasin ja geavahuvvo muhtun veardde maid skuvlla oahpahusgiellan.
Norjan alueella asuvat kolttasaamelaiset eivät enää puhu kieltään, eikä koltansaamen kieltä opeteta kouluissa.
Norgga bealde ássi nuortalaččat eai šat hála gielaset iige nuortalašgiella oahpahuvvo skuvllain.
Venäjän puolellakaan koltansaamen kieli ei kuulu koulun opettamiin kieliin, mutta kielen puhujia ja edistäjiä silti vielä löytyy.
Ruošša bealdege nuortalašgiella ii gula skuvlla oahpahan gielaide, muhto gávdnojit datte vel olbmot, geat hállet ja figget ovddidit giela.
Kolmen valtion alueilla asuvat kolttasaamelaiset kokoontuivat kesäkuussa 2012 koltansaamen kielen ja kulttuurin elvyttämistä sekä asemaa käsitelleeseen konferenssiin Inarin Sajokseen, jossa tapasimme koltansaamen osaajan ja kehittäjän Zoja Nosovan.
Golmma riikkas ássi nuortalaččat čoahkkanedje geassemánus 2012 nuortalašgiela ja kultuvrra ealáskahttima sihke sajádaga gieđahallan konferensii Anára Sajosii, gos deaivvaimet nuortalašgiela čeahpi ja ovddideaddji Zoja Nosova.
Zoja aloitti koltansaamen kielen opetuksen kotikylässään Ylä-Tulomalla vuonna 1999.
Zoja álggahii nuortalašgiela oahpahusa ruoktogilistis Badje-Doallámis jagis 1999.
Vuodet 1999-2000 ja 2003-2004 olivat Zojan mukaan koltansaamen kielen opetuksen aloittamisen vuodet Kuolan niemimaalla.
Jagit 1999-2000 ja 2003-2004 ledje Zoja mielde nuortalašgiela oahpahusa álgojagit Guoládatnjárggas.
– Opetusta järjestettiin yksityisissä tiloissa kerran viikossa, joskus useamminkin.
– Oahpahus lágiduvvui priváhta sajiin oktii vahkus, muhtumin dávjjibutge.
Opetusta annettiin kolmessa asutuskeskuksessa, Murmashissa, Ylä-Tulomalla ja Tulomalla ja käytimme opetuksessa arkielämän teemoja, kertoo Zoja.
Oahpahus addojuvvui golmma čoahkkebáikkis, Murmashis, Badje-Doallámis ja Doallámis ja geavaheimmet oahpahusas árgaeallima temáid, muitala Zoja.
Kuva koltansaamen kielen ja kulttuurin konferenssista Inarissa kesällä 2012.
Govva nuortalašgiela ja - kultuvrra konfereanssas Anáris geassit 2012.
- Toimin kurssien opettajana, mutta se ei ollut ihan yksinkertaista, koska koltansaamen kielellä ei ollut Venäjällä kirjakieltä.
- Bargen oahpaheaddjin gurssain, muhto dat ii lean nu oktageardánis bargu, dasgo nuortalašgillii ii gávdnon Ruoššas girjegiella.
Painettuja oppimateriaaleja ei ollut lainkaan.
Prentejuvvon oahppamateriálat eai lean ollege.
Hankin oppimateriaaleja Suomen puolelta, jossa niitä oli jonkin verran saatavissa, kertoo Zoja.
Háhken oahppamateriálaid Suoma bealde, gos dat ledje muhtun veardde oažžumis, muitala Zoja.
- Sevettijärveläinen Jouni Moshnikoff oli yksi yhteistyökumppaneistamme Suomen puolella.
- Čeavetjávrelaš Jouni Moshnikoff lei okta min oktasašbargoguimmiin Suoma bealde.
Hän toi meille oppimateriaaleja ja olemme myös vierailleet paljon Sevettijärvellä.
Son buvttii midjiide oahppamateriálaid ja mii leat maid galledan ollu Čeavetjávrris.
Opettelimme saamenkielisiä lauluja, kerroimme kolttasaamelaisia tarinoita ja viime vuosina olemme tehneet myös paljon kolttasaamelaisia käsitöitä, kertoo Zoja.
Oahpahalaimet sámegielat lávlagiid, muitaleimmet nuortalaš máidnasiid ja maŋimuš jagiin mii leat duddjon maid ollu nuortalaš dujiid, muitala Zoja.
Zoja Nosova kertoo esimerkkejä käytännön kieliyhteistyöstä:
Zoja Nosova muitala ovdamearkkaid geavatlaš giellaoktasašbarggus.
- Jouni kävi meidän vieraanamme ja huomasimme puhuvamme koltansaamea hieman eri tavalla.
- Jouni finai min guossin ja fuomášeimmet ahte mii hállat nuortalašgiela vehá earáláhkai.
Jounilla oli saamenkielisiä sanoja, joihin suomen kieli oli vaikuttanut.
Jouni geavahii sámegielat sániid, maidda suomagiella lei váikkuhan.
Kerroin hänelle, mitkä sanat olivat alkuperäisiä koltansaamen sanoja ja sillä tavalla teimme omaa kielenhuoltoamme.
Muitalin sutnje, mat sánit ledje originála nuortalašgielat sánit ja dan láhkai barggaimet iežamet giellagáhttema.
- Vuosina 2007-2008 opettajana toimi Irina Rudolfovna Tytsjyk ja oppitunteja pidettiin Murmashissa ja Tulomassa.
- Jagiin 2007-2008 oahpaheaddjin doaimmai Irina Rudolfovna Tytsjyk ja oahppodiimmut dollojuvvojedje Murmashis ja Doallámis.
Noina vuosina opetusta annettiin Norjan saamelaiskäräjien kielikomitean avustuksella ja oppilaat suorittivat tutkinnon kurssin lopussa, Zoja kertoo.
Duoid jagiin oahpahus addojuvvui Norgga sámedikki giellakomitea doarjagiin ja oahppit čađahedje dutkosa gurssa loahpas, muitala Zoja.
- Siirryin uudelleen opettajaksi vuosiksi 2009-2011 ja kurssilaiset olivat enimmäkseen samoja, jotka olivat mukana jo kurssien alussa.
- Sirdásin ođđasit oahpaheaddjin jagiide 2009-2011 ja gursalaččat ledje eanaš seammát, geat ledje mielde juo gurssaid álggus.
Tarinakirja koltansaameksi
Máinnasgirji nuortalašgillii
Zoja Nosova on toiminut koltansaamen kielen edustajana myös kaikkia neljässä valtiossa puhuttuja saamen kieliä edustavassa saamen kielen lautakunnassa.
Zoja Nosova lea doaibman nuortalašgiela ovddasteaddjin maid buot njealje riikkas hállojuvvon sámegielaid ovddasteaddji sámegiela lávdegottis.
Lautakunta toimii Pohjoismaiden saamelaiskäräjien yhteistyöelimen, Saamelaisen parlamentaarisen neuvoston alaisuudessa.
Lávdegoddi doaibmá Davviriikkaid sámedikkiid oktasašbargoorgána, Sámi parlamentáralaš ráđi vuollásažžan.
- Esitin lautakunnalle vanhojen kolttasaamelaisten, venäjän kielellä julkaistujen tarinoiden kääntämistä koltansaamen kielelle ja pyysin heiltä apua niiden julkaisemiseen.
- Evttohin lávdegoddái boares nuortalaš, ruoššagillii almmustahtton máidnasiid jorgaleami nuortalašgillii ja bivden sis veahki daid almmustahttimii.
Tarinat oli alun perin kerätty jo vuonna 1977 ja julkaistu venäjänkielisenä kirjana vuonna 1990.
Máidnasat ledje álggoálggus čoggojuvvon juo jagis 1977 ja almmustahtton ruoššagielat girjin jagis 1990.
Zoja sanoo, että kolttasaamelaiset ovat aina olleet kovia tarinoimaan ja tarinat sisältävät paljon kolttasaamelaista historiaa ja perinnetietoa.
Zoja dadjá ahte nuortalaččat leat álo muitalan máidnasiid ja máidnasat sisttisdollet ollu nuortalaš historjjá ja árbedieđu.
- Lautakunnan koltansaamen jaosto aloittikin käännöshankkeen ja rahoitti myös tarinakirjan julkaisemisen, kertoo Zoja.
- Lávdegotti nuortalašgiela juogus álggahiige jorgalanfidnu ja ruhtadii maid máinnasgirjji olggosaddima, muitala Zoja.
Kirjan toimitti ja julkaisi lopulta Suomen saamelaiskäräjien koulutus- ja oppimateriaalitoimisto. "
Girjji doaimmahii ja olggosattii loahpas Suoma sámedikki skuvlen- ja oahppamateriáladoaimmahat. "
KåŠllmuõrâž " - niminen vanhoja kolttasaamelaisia kertomuksia sisältävä teos ilmestyi koltansaamenkielisenä painoksena vuoden 2012 alussa.
KåŠllmuõrâž " - nammasaš boares nuortalaš máidnasiid sisttisdoalli girji almmustuvai nuortalaš preanttusin jagi 2012 álggus.
Zoja Nosova luki teoksen kertomukset koltansaamen kielellä nauhalle, josta työryhmä Katri Fofonoff, Eino Koponen, Jouni Moshnikoff, Tiina Sanila-Aikio ja Seija Sivertsen huolehtivat kertomukset koltansaamen nykyiseen kirjoitusasuun.
Zoja Nosova logai girjji muitalusaid nuortalašgillii báddái, mas bargojoavku Katri Fofonoff, Eino Koponen, Jouni Moshnikoff, Tiina Sanila-Aikio ja Seija Sivertsen fuolahedje muitalusaid nuortalašgiela dálá čállinvuohkái.
Zoja kertoo myös korjailleensa tekstiä aina, kun huomasi virheitä.
Zoja muitala maid ahte divodii teavstta álo, go fuomášii feaillaid.
– Esimerkiksi puiden nimiä oli käännetty väärin venäjän kielelle, kertoo Zoja.
– Ovdamearkka dihte muoraid namahusat ledje jorgaluvvon boastut ruoššagillii, muitala Zoja.
Teoksen uuden kuvituksen on tehnyt Merja Aletta Ranttila.
Girjji ođđa govaid lea dahkan Merja Aletta Ranttila.
Lisätietoja tästä.
Lassediehtu dás.
Sofia Jannok ja Nanook esiintyvät Ijahis Idjassa Sajoksessa
Sofia Jannok ja Nanook Ijahis idjii Anárii
Ijahis idja näyttää tänä kesänä entistä kansainvälisemmän puolensa.
Ijahis idja čájeha dán gease ain eanet riikkaidgaskasašvuođa.
Festivaalin pääesiintyjäksi on saatu saamelaisen popin prinsessa Sofia Jannok Ruotsista.
Festivála váldoloaiddasteaddjin leat ožžon sámi pop-musihka prinseassa Sofia Jannok Ruoŧas.
Kaukaisimmat vieraat tänä vuonna saapuvat Grönlannista.
Dán jagáš guossit, geat bohtet guhkkelepmosis, bohtet Ruonáeatnamis.
Ijahis idjassa esiintyy rock-yhtye Nanook joka esittää laulunsa grönlannin kielellä.
Ijahis ijas loaiddasta rock-joavku Nanook mii lávlu Ruonáeatnama gielain.
Lisätietoa Ijahis Idjan ohjelmasta
Ijahis ija olles prográmma gávdno čujuhusas
Saamelaiskäräjien kokous antoi lausunnon kalastuslain kokonaisuudistuksesta
Sámedikki čoahkkin attii cealkámuša guolástanlága oppalašođastusas
Maa- ja metsätalousministeriö on pyytänyt saamelaiskäräjiltä lausuntoa kalastuslain kokonaisuudistusta valmistelleen työryhmän mietinnöstä.
Eana- ja meahccedoalloministeriija lea bivdán sámedikkis cealkámuša guolástanlága oppalašođastusa guorahallan bargojoavkku smiehttamušas.
Lausuntopyynnön mukaan mietinnön perusteella laaditaan ministeriön virkamiestyönä ehdotus hallituksen esitykseksi kalastuslaiksi noin vuoden kuluessa.
Cealkámušbivdaga mielde smiehttamuša vuođul dahkkojuvvo ministeriija virgeolmmošbargun evttohus ráđđehusa evttohussan ođđa guolástusláhkan sullii jagi siste.
Saamelaiskäräjien kokous päätti keskiviikkona 20.6.2012 antaa asiassa seuraavan lausunnon:
Sámedikki čoahkkin mearridii gaskavahku 20.6.2012 addit áššis čuovvovaš cealkámuša:
Minä olen 20-vuotias nuori naisen alku Ivalosta.
Mun lean 20-jahkásaš nuorra nieida Avvilis.
Minulla on vahvat juuret Ivaloon ja Inarin kuntaan, jossa olen lähes koko lapsuuteni asunut, varttunut ja kouluni käynyt lukioon asti.
Mus leat nana ruohttasat Avvilii ja Anára gildii, gos lean orron masá olles mánnávuođa, bajásšaddan ja vázzán skuvllaid logahaga rádjai.
Tuona aikana ei saamelaisuus minuun kuitenkaan siirtynyt millään lailla.
Duon áigge ii sápmelašvuohta goittotge sirdásan munnje mange láhkai.
Olen aina tiennyt olevani kolttasaamelainen, mutten sen merkitystä.
Lean álot diehtán ahte lean nuortalaš, muhto in dan mearkkašumi.
Äidinkielenä puhun suomea ja kolttaa kuulin vain ja ainoastaan mummoni suusta.
Eatnigiellan hálan suomagiela ja nuortalašgiela gullen dušše beare iežan áhku njálmmis.
Vasta kun muutin korkeakouluopintojen perässä Tornioon, aloin etsiä mahdollisuuksia oppia koltankieltä ja tutustua jo miltei unohdettuun kulttuuriin.
Easkka dalle go fárrejin allaskuvlaoahpuid maŋis Tornioi, ohcagohten vejolašvuođaid oahppat nuortalašgiela ja oahpásmuvvat juo masá healbaduvvon kultuvrii.
Aloitan syksyllä 2013 kolmannen vuoteni Kemi-Tornion Ammattikorkeakoulussa viestinnän linjalla, reilun vuoden päästä valmistun medianomiksi, toimittajaksi.
Álggahan čakčat 2013 goalmmát jagi Kemi-Tornio Ámmátallaskuvllas kommunikašuvnna suorggis ja sullii jagi geahčen gárvvásmuvan medianoman, doaimmaheaddjin.
Haaveenani on tulevaisuudessa oppia koltansaame niin hyvin, että voin työssäni käyttää pääsääntöisesti kolttaa ja siirtää sen myös omille lapsilleni.
Mu niehkun lea boahttevuođas oahppat nuortalašgiela nu bures, ahte sáhtán iežan barggus geavahit beaivválaččat nuortalašgiela ja sirdit dan maiddái iežan mánáide.
Henkilökohtaisesti itselläni kesti 19 vuotta ennen kuin tiedostin omat saamelaisjuureni.
Persovnnalaččat mus ádjánii 19 jagi ovdalgo áddejin iežan sámeruohttasiid.
Koska kieli ja kulttuuri eivät ole ikinä minulle luonnostaan siirtyneet, olen kokenut paljon sisäistä kamppailua siitä, voinko edes kutsua itseäni kolttasaamelaiseksi.
Daningo giella ja kultuvrra eai leat goassige sirdásan munnje lunddolaččat, lean vásihan ollu siskkáldas dáistaleami das, ahte sáhtángo oba gohčodit iežan nuortalažžan.
Tähän varmaan vaikuttaa se, ettei saamelaisuus näy minussa ulospäin, paitsi vasta sitten, kun puen oman kolttapukuni ylleni.
Dása várra váikkuha dat, ahte sámevuohta ii oidno mus olggosguvlui easkkago dalle go cokkan iežan gávtti badjelii.
Saamelaisuus, ja etenkin kolttasaamelaisuus merkitsee minulle tätä nykyä ennen kaikkea juuria – tietoutta siitä kuka on ja mistä tulee.
Sápmelašvuohta, ja earenoamážit nuortalašvuohta mearkkaša munnje dán áiggi vuosttažettiinge diđolašvuođa dan birra gii mun lean ja gos boađán.
Minulta löytyy uskoa siihen, että tulevien vuosien aikana asiat tulevat paranemaan saamelaisasioiden, etenkin saamenkielien kohdalla.
Mus gávdno jáhkku dasa, ahte boahttevaš jagiid áigge áššit bohtet buorránit sámeáššiid, eandaliige sámegielaid hárrái.
Jokaisesta vain on löydyttävä motivaatio sekä suuri halu henkilökohtaisen kielityön eteen, sillä tällä hetkellä kielen elpyminen on osittain kiinni myös vieraana kielenä osaavista koltansaamen puhujista.
Juohkehaččas galgá dušše gávdnot motivašuvdna ja stuorra beroštupmi persovnnalaš giellabarggu ovdii, danin go dál giela ealáskahttin lea gitta maiddái sis, geat hállet nuortalašgiela vieris giellan
Nimeni on Johanna Njaita ja olen 22-vuotias.
Mu namma lea Johanna Njaita ja lean 22-jahkásaš.
Tulen Ruotsista eteläsaamen alueelta pienestä kylästä nimeltä Hemavan.
Boađán Ruoŧas lullisápmelaččaid guovllus unna gilážis man namma lea Hemavan.
Se sijaitsee kahdenkymmenen kilometrin päässä Tärnabystä.
Dat lea guoktelogi kilomehtera geahčen Deartnas.
Olen itse uumajansaamelainen, mutta olen opiskellut eteläsaamea ensimmäiseltä luokalta lähtien Tärnabyn saamelaiskoulussa.
Lean ieš ubmisápmelaš, muhto lean studeren lullisámegiela vuosttas luohká rájes Deartna sámeskuvllas.
Koulussa ei ollut uumajansaamen opettajaa, joten emme voineet opiskella omaa kieltämme.
Skuvllas ii lean ubmisámegiela oahpaheaddji, nu ahte mii eat sáhttán lohkat iežamet giela.
Uumajansaame on erittäin pieni ja uhanalainen kieli ja sen puhujia ei ole montaa.
Ubmisámegiella lea hui unna ja áitatvuloš giella eaige dan hállit leat máŋga.
Tällä hetkellä asun Jokkmokkissa, jossa opiskelen Sámij åhpadusguovdásjissa (saamelaisten koulutuskeskus), keskittyen nahkaan ja tekstiileihin.
Dál orun Johkamohkis gos mun studeren Sámij åhpadusguovdásj is siste- ja dipmadujiid.
Sámij åhpadusguovdásjiin meno on antanut minulle paljon, sillä olen oppinut paljon perinteisistä käsitöistä.
Sámij åhpadusguovdásj lea addán munnje olu, danin go lean oahppan ollu árbevirolaš dujiin.
Täällä oppii myös paljon saamelaisten historiasta ja muista saamelaisalueista, sekä saamelaisista perinteistä.
Dáppe oahppá maiddái ollu sámiid historjjá, eará sámeguovlluid ja sámiid árbevieruid birra.
Ennen kun aloitin opiskeluni Sámij åhpadusguovdásjissa, opiskelin Sollefteåssa, joka sijaitsee Ruotsin keskiosassa.
Ovdalgo álggahin oahpuid Sámij åhpadusguovdásjis studerejin Sollefteås, Gaska-Ruoŧas.
Siellä opiskelin saamelaiskäsitöiden muotoilua ja Alpine linea. Kuäydessäni saamelaiskäsityökoulua, minulla ei ollut saamelaisia opettajia, vaan minun täytyi usein soittaa äidille kotiin ja kysyä mitä ja miten pitää jokin tehdä.
Doppe studerejin sámedujiid hábmema ja Alpine line ’ a. Go vázzen sámeduodjeskuvlla mus ii lean sápmelaš oahpaheaddji, muhto fertejin baicce riŋget dávjá eadnái ruoktot ja jearrat maid ja mo juoga galgá dahkkot.
Opiskelun aloittaminen Jokkmokkissa vaikutti minuun siten, että kehityin siellä huomattavasti erityisesti käsityön saralla, sillä siellä oli saamelaisia opettajia.
Oahpuid álggaheapmi Johkamohkis váikkuhii munnje dieinna lágiin, ahte ovdánin doppe issorasat eandaliige duojis, danin go doppe ledje sápmelaš oahpaheaddjit.
Saamelaisena oleminen on suuri osa identiteettiäni.
Sápmelašvuohta lea stuorra oassi mu identitehta.
Kasvoin siihen, enkä voisi kuvitella elämääni ilman saamelaisuutta.
Bajásšadden dasa inge sáhtášii govahallat iežan eallima sápmelašvuođa haga.
Saamelaisuuteni on vahvistunut paljon aloitettuani opiskelut Jokkmokkissa, sillä kuulen saamenkieltä päivittäin ja olen päässyt mukaan saamelaiskäsitöihin.
Mu sámevuohta lea gievron olu dan maŋŋá go álggahin oahpuid Johkamohkis, daningo gulan sámegiela beaivválaččat ja lean beassán mielde sámedujiide.
Kotialueellani ei ole kovin montaa, jotka puhuvat saamenkieltä julkisesti.
Mu ruovttuguovllus eai gávdno beare máŋga olbmo geat hállet sámegiela almmolaččat.
Minulle kieli on erittäin tärkeä ja toivon sen vahvistuvan tulevaisuudessa.
Munnje giella lea hui dehálaš ja sávan dan nanosmuvvat boahttevuođas.
Uskon, että tulevaisuus näyttää hyvältä siltä kannalta, että saamenkielen vahvistamiseen saadaan paljon resursseja.
Jáhkán, ahte boahttevuohta lea oalle buorre dan dáfus, ahte sámegielaid ealáskahttimii biddjojuvvojit ollu resurssat.
Nykypäivänä monet nuoret pyrkivät vahvistamaan kieltänsä, mutta selkeästi tarvitsemme enemmän.
Dán áigge máŋggat nuorat geahččalit nanosmahttit iežaset giela, muhto mii čielgasit dárbbašit eanet.
Uskon ja toivon, että pystymme vahvistamaan saamenkieltä entistä enemmän tulevaisuudessa.
Jáhkán ja sávan, ahte mii nagodit nannet sámegiela vel eanet boahttevuođas.
Uskon niin, sillä saamelaisilla on niin vahva yhteenkuuluvuuden tunne, vaikka meidät onkin jaettu neljään eri maahan.
Jáhkán nu, danin go sápmelaččain lea nu nana oktiigullevašvuođa dovdu, vaikko mii leatge juhkkojuvvon njealji eará riikii.
Veikko Magga on vuotsolainen poromies, Vuotson seudulla eläneen kuuluisan Itäpuolen Keisarinnan eli Ponkun Inkan jälkeläisiä.
Veikko Magga lea vuohččulaš badjealmmái, Vuohču guovllus eallán beakkán Nuorttabeale Keaisára, Boŋggu Iŋggá maŋisboahtti.
Veikkoa puolestaan on sanottu Itäpuolen Keisariksi.
Veikko leat fas gohčodan Nuorttabeale Keaisárin.
Veikko kertoo porohommien olleen hänellä verissä, ja että hänelle oli jo pikkupoikana selvää, että hänestä tulee poromies.
Veikko muitala badjedili cieggan sutnje varrii, nu ahte sutnje lei juo bártnážin čielggas ahte sus šaddá badjealmmái.
Isän tokan paimennukseen tarvittiin jatkaja, eivätkä muut ammatit käyneet mielessäkään.
Áhči ealu guođoheaddjin galggai gávdnot joatki eaige eará ámmáhat boahtán oba milliige.
Veikko kävi koulua kuitenkin vuoden verran Inarissa saamelaisten kristillisessä kansanopistossa, jossa opeteltiin kirjoittamaan ja lukemaan saamenkieltä.
Veikko váccii skuvllaid goittotge ovtta jagi Anáris sápmelaččaid kristtalaš álbmotskuvllas, gos hárjehalle čállit ja lohkat sámegiela.
Veikko sanoo todenneensa samantien, ettei koulu ole hänen paikkansa.
Veikko lohká fuobmán seammás ahte skuvla ii leat várás.
Sieltä olisi voinut halutessaan jatkaa opintoja ja valmistua johonkin ammattiin. Hän oli koulussa kuitenkin vuoden loppuun saakka – ei tohtinut keskenkään heittää.
Doppe livččii sáhttán joatkit oahpuid viidáseappot ja gárvvásmuvvat juoga ámmáhii jus livččii háliidan.
Päästessään sieltä hän tuli jatkamaan porohommia, ja sillä tiellä hän on pysynyt näihin päiviin saakka.
Dan maŋŋá go son gearggai skuvllas jotkkii son boazobargguid, ja dan bálgá alde son lea leamašan gitta dáid beivviid rádjai.
Päätös alkaa poromieheksi ei ole koskaan kaduttanut häntä ja hän kehaisee poromiehen ammatin kuuluvan ammateista parhaimpiin.
Son ii leat goassige gáhtan ahte álggii badjealmmájin ja son rábmo badjealbmá ámmáha oktan máilmmi buoremus ámmáhin.
Veikko kertoo saaneensa oman merkin heti synnyttyään, kuten tapana on ollut.
Veikko muitala ahte son oaččui iežas mearkka dalán go riegádii, nu mo vearrun lea leamašan.
Merkki tuli perinteiseen tapaan suvussa kulkeneesta merkistä.
Mearka bođii árbevieruid mielde sogas johtán sohkamearkkas.
Veikon merkki tuli hänen isänsä merkkiä vähän muuttaen.
Veikko mearka bođii su áhči mearkkas mottiin rievdádusain.
Hän ei muista, milloin merkkasi ensimmäistä kertaa, mutta kertoo sen tapahtuneen jo hyvin varhain.
Son ii muitte goas merkii vuosttamuš geardde, muhto lohká dan dáhpáhuvvan juo hui árrat.
Merkkaamaan hän oppi seuraamalla miten muut merkkaavat ja isän neuvoilla. ”
Mearkut son oahpai čuvodettiin mo earát merko ja áhči rávvagiid guldalettiin.
Tekemällä oppii. ”
“ Barggadettiin oahppá. ”
Veikko kertoo poronhoidon kokeneen muutoksia viimeisinä vuosikymmeninä ja mainitsee niistä yhtenä suurimmista moottoriajoneuvojen tulon.
Veikko muitala ahte boazodoallu lea rievdan sakka maŋimuš logijagiid áigge ja máinnaša oktan stuorámus nuppástussan mohtorfievrruid boahtima.
Ne vaikuttivat suuresti poronhoitoon ja sen kehittymiseen nykyiseen muotoonsa.
Dat váikkuhedje sakka boazodollui ja dan hápmášuvvamii dálá hápmái.
Moottorikelkat tulivat käyttöön lumimaan ajaksi ja moottoripyöriä käytettiin kesätokan haussa sekä syysettossa eli porojen kokoamisessa.
Mohtorgielkkát bohte atnui dálvit ja mohtorsihkkelat adnojuvvojedje ávkin bievlaeatnama áigge geasseealu čohkkemis ja čakčačohkkemis.
Lisäksi hän mainitsee tokkakunnittain tapahtuvan paimennuksen poisjäämisen yhdeksi suurimmaksi muutokseksi Lapin paliskunnan alueella.
Dan lassin son namuha oktan stuorámus nuppástussan Lappi bálgosis dan ahte olbmot heite guođoheames siiddaid mielde.
Nykyään Lapin paliskunnan kaikki porot ovat samoilla laitumilla yhtä tokkakuntaa lukuun ottamatta.
Dán áiggi Lappi bálgosa visot bohccot leat seamma guohtuneatnamiid alde earret ovtta siidda bohccuid.
Veikko näkee Lapin paliskunnan tulevaisuuden valoisana.
Veikko oaidná Lappi bálgosa boahttevuođa čuovgadin.
Hän sanoo laidunmaiden olevan hyvässä kunnossa ja jäkälätilanteen olevan kohtuullisen hyvä.
Son lohká guohtuneatnamiid leahkit buori ortnegis ja jeagil lea viehka buorre.
Lisäksi suurin osa Lapin paliskunnasta on Urho Kekkosen kansallispuiston sisällä, mikä on yhdenlainen pelastus ja metsät säästyvät hakkuilta.
Dan lassin stuorámus oassi Lappi bálgosis lea Urho Kekkosa álbmotmeahci siste, mii gádju ja seastá mehciid vuovdečuollamiin.
Hän sanoo tulevaisuuden olevan siltäkin kannalta hyvä, että kun suurempi ikäpolvi lähtee, niin paliskuntaan jää vähemmän poronhoitajia ja nuoret pärjäävät täten paremmin.
Son lohká boahttevuođa leahkit dange dáfus buorre, ahte go stuorát ahkeluohká heaitá boazodoaluin, de bálgosii báhcet unnit boazodoallit ja nuorat birgejit buorebut.
Paliskunnan haasteina hän pitää laidunmaiden kunnossa pitoa.
Bálgosa hástalussan son oaidná guohtuneatnamiid ortnega.
Hän tuumaa, että laitumien kanssa pitää olla tarkkana ja täytyy pitää huoli ettei poroluku nouse liikaa.
Son oaivvilda ahte guohtuneatnamiiguin galgá leat dárkil ja váruhit vai boazolohku ii loktan bearehaga.
Petotilanne on yksi asia, jota hän pitää uhkana. ”
Borasspiret leat okta ášši man son atná áittan.
Erityisesti karhuja ja susia on paljon. ”
“ Eandalii guovžžat ja gumppet leat ollu. ”
Hän muistelee kulkeneensa metsässä paljon Alakorvan Joukon kanssa.
Son muittaša johtán olu meahcis Alakorva Joukoin.
Hän naurahtaa vähän, kun ennen oli ettossa 5-6 miestä ja nykyään siellä ruukaa olla 16 miestäkin. ”
Son bohkosa veháš go ovdal 5-6 albmá ledje fárus čohkkemin ja dán áiggi doppe lávejit leat 16 albmá.
Se on yksi asia mikä on muuttunut.
“ Dat leat okta mii lea rievdan.
Eihän niitä tarvitsisi niin paljoa olla.
Iihan doppe dárbbaše nu galle leat.
Saataisiin se tokka aitaan vähemmälläkin miesmäärällä.
Galhan dat čora boađášii gárdái unnitge veagain.
Mutta eipä siitä haittaakaan ole, siellähän saa olla ja oppia. ”
Muhto ii dat goit daga maidige, galahan doppe oažžu leat mielde ja oahppat. ”