pere/sami_parallel huggingface dataset:
Lääninhallitus ottaa vastaan Ruotsin kansalaisuusilmoituksen Tanskan, Suomen, Norjan tai Islannin kansalaisilta.
Leanastivra váldá vuostá almmuhusa ruoŧa riikkavulošvuođas dus gii lea riikkavuloš Danmárkkus, Suomas, Norggas dehe Islánddas.
Ilmoitus on yksinkertainen tapa hakea kansalaisuutta.
Almmuheapmi lea eaŋkilaston vuohki ohcat riikkavulošvuođa.
Jos olet jonkin muun kuin edellä mainittujen maiden kansalainen, sinun on käännyttävä Ruotsin migraaatioviraston puoleen.
Jus leat eará riikka riikkavuloš go dáin galggat jorgasit Sisafárrenhálddahusa (Migrationsverket) beallái.
Jos olet jostakin syystä menettänyt kansalaisuutesi, voit tietyissä tapauksissa saada sen takaisin jättämällä ilmoituksen lääninhallitukseen.
Jus don juoga siva dihte leat massán riikkavulošvuođa don sáhtát dihto dáhpáhusain oažžut dan ruovttoluotta almmuhemiin Leanastivrii.
Notarius publicus (julkinen notaari)
Almmolaš čálli
Lääninhallitus valitsee julkiset notaarit (ns. notarius publicus).
Leanastivra namuha nu gohčoduvvon notarius publicus.
Virkanimike on latinaa ja merkitsee suunnilleen samaa kuin " julkinen sihteeri ".
Namma lea latiinnagillii ja mearkkaša sullii “ almmolaš čálli ”.
Julkisen notaarin tehtävänä on muun muassa auttaa suurta yleisöä nimikirjoitusten, kopioiden, käännösten ja muiden asiakirjojen oikeaksi todistamisessa, olla läsnä todistajana sinettien asetuksessa tai murtamisessa tai valvoa arpajaisten arvontaa.
Notarius publicus galgá earet eará veahkehit olbmuid duođaštit vuolláičállimiid, kopiijaid, jorgalusaid ja eará dieđuid doaimmain, leahkit mielde duođašteaddjin go seilejuvvo dehe seaila čuvkejuvvo dehe kontrolleret vuorbegeassimiid.
Vihkiminen
lVihaheapmi
Lääninhallitus valitsee siviilivihkimisen toimittajat, ja sillä on lista läänin valituista siviilivihkimisen toimittajista.
Leanastivra vállje siviila vihaheaddji ja das lea listu olbmuin geat leat válljejuvvon vihaheaddjin guđege leanas.
Jos olet alle 18-vuotias tai haluat mennä naimisiin alle 18-vuotiaan kanssa, tarvitset luvan lääninhallitukselta.
Jus leat vuollái 18 jagi dehe jus don háliidat náitalit soapmásiin gii lea vuollái 18 don dárbbahat lobi Leanastivrras vai beasat náitalit.
Sairauden, iän tai jonkin muun syyn johdosta oman taloutensa hoidossa vaikeuksissa olevat voivat saada apua uskotun miehen tai edunvalvojan muodossa.
Olbmot geain lea váttis fuolahit iežas ekonomiija buozanvuođa, agi, dehe eará siva dihte sáhttet oažžut veahki oskojuvvon olbmás dehe fuolaheaddjis.
Kussakin kunnassa tulee olla yliholhooja tai yliholhouslautakunta, joka huolehtii siitä, että kunnan uskotut miehet ja edunvalvojat hoitavat tehtävänsä.
Juohke gielddas galgá leahkit bajilhovdejeaddji dehe bajilhovdenráđđi mii gohcá ahte gieldda buorit olbmát dehe fuolaheaddjit fuolahit barggus.
Lääninhallitus tekee säännöllisin väliajoin tarkastuksia yliholhoojan luona tai tarkastaa yliholhoojan toimia esimerkiksi suurelta yleisöltä tulleen ilmoituksen johdosta.
Leanastivra dahká dárkkistemiid bajilhovdejeaddji luhtte dássedis gaskkaid dehe dárkkista bajilhovdejeaddji ovdamearkka dihte olbmuid almmuheami geažil.
Ympäristö ja ilmasto - Länsstyrelsen Skåne
Biras ja klimahtta - Länsstyrelsen Skåne
Ympäristö ja ilmasto
Biras ja klimahtta
Koordinoimme ympäristötyötä, vastaamme tiedottamisesta ja tiedon levittämisestä.
Leanastivrras lea dehálaš rolla go lea jearaldat leana biras- ja klimáhttabarggus.
Toimimme lisäksi ympäristötavoitteiden saavuttamiseksi sekä ympäristövalvonnan ja vesihallinnon tehtävissä.
Mii bálddalastit birasbarggu, informeret ja biđget dieđu sihke bargat birasulbmiliin, birasbajilgeahčuin ja čáhcehálddahusain.
Päätämme myös lupien myöntämisestä ympäristöön vaikuttaville toiminnoille.
Dan lassin mii mearridit lobiid doaimmaide mat váikkuhit birrasii.
Eduskunta on päättänyt yhtenäisestä ympäristöpolitiikasta kestävän kehityksen aikaansaamiseksi Ruotsissa.
Riikkabeaivvit leat mearridan čohkkejuvvon biraspolitihkas bistevaš Ruoŧa váste.
Yleistavoitteena on se, että tuleva sukupolvi saa käyttöönsä yhteiskunnan, jossa suuret ympäristöongelmat on ratkaistu.
Ollislaš ulbmil lea ahte boahttevaš buolva galgá beassat váldit háldosis servodaga gos stuora birasproblemat leat čovdojuvvon.
Lääninhallituksen tehtävänä on koordinoida työ Ruotsin ympäristölaatutavoitteiden saavuttamiseksi.
Leanastivrras lea bargun buohtastahttit báikkálaš barggu joksan dihte Ruoŧa biraskvalitehtaulbmiliid.
Ruotsin ympäristölaatutavoitteet:
Ruoŧa biraskvalitehtaulbmilat:
Rajattu ilmastovaikutus
Ráddjejuvvon birasváikkuheapmi
Puhdas ilma
Beare lunddolaš suvrun
Vain luonnollinen happamoituminen
Mirkokeahtes biras
Myrkytön ympäristö
Suddjejeaddji ozongeardi
Suojaava otsonikerros
Sihkkar suonjardanbiras
Turvallinen säteily-ympäristö
Ii mangelágán liiggáššaddan
Elävät meret ja vesistöt
Ealas jávrrit ja čázádagat
Hyvänlaatuinen pohjavesi
Buorre kvaliteahtta vuođđočázis
Tasapainoiset meret sekä elävä rannikko ja saaristo
Mearra balánssas sihke ealas riddu ja suologuovlu
Kuhisevat kosteikkoalueet
Livki vujot eatnamat
Elävät metsät
Ealas meahcit
Rehevä viljelymaisema
Rikkis gilvineatnadat
Suurenmoinen tunturimaisema
Válljugas duottarbiras
Hyvä asuinympäristö
Buorre orrojuvvon biras
Virkeä kasvisto ja eläimistö
Rikkis šaddo- ja elliidriika
Terveydensuojelu
Dearvvašvuođasuodji
Lääninhallitus toimii sekä sisä- että ulkotiloissa piilevien terveysriskien havaitsemiseksi, ennalta ehkäisemiseksi ja poistamiseksi.
Leanastivra bargá áican, eastalan ja jávkadan dihte dearvvašvuođaváraid birrasis, sihke olgun ahte siste.
Terveydensuojelun tarkoituksena on estää ihmisten sairastuminen.
Dearvvašvuođasuodji galgá eastit olbmuid buohccámis.
Kiinnitämme huomiota muun muassa meluun, tärinöihin, ilmansaasteisiin ja säteilyyn.
Mii geahččat earet eará ruoja, sparkasa, áibmonuoskkidemiid ja suonjardeami.
Lääninhallituksen tehtäviin kuuluu myös kuntien toiminnan koordinointi ja seuranta terveydensuojelualueella sekä neuvojen antaminen kunnille.
Leanastivrra bargui gullo maid buohtastahttit ja čuovvut gielddaid doaimmaid dearvvašvuođasuodjesuorggis sihke addit gielddaide ráđiid.
Kunnan tekemistä terveydensuojelupäätöksistä voi valittaa lääninhallitukseen.
Gielddalaš dearvvasvuođasuodjemearrádusa sáhttá váidalit Leanastivrii.
Ilmasto ja energia
Klimáhtta ja energiija
Lääninhallitus koordinoi kasvihuonekaasupäästöjen vähentämiseen tähtäävän alueellisen työn.
Leanastivra buohtastahttá báikkálaš barggu unnidemiin šaddoviessogássabázahusaid.
Lääninhallitus on yhdessä läänin kuntien, viranomaisten ja elinkeinoelämän kanssa suunnitellut ilmasto- ja energiastrategian, joka osoittaa, miten me voimme myötävaikuttaa ilmastotavoitteiden saavuttamiseen ja energiajärjestelmän muuttamiseen.
Leanastivra lea ovttas leana gielddaiguin, eiseválddiiguin ja fitnodateallimiin gárvvistan klimáhtta- ja energiijastrategiija mii vuoseha mot mii galgat nákcet joksat klimáhttaulbmiliid ja energiijanuppástuhttima.
Toimimme myös yhteiskunnan sopeuttamiseksi muuttuneeseen ilmastoon. Meidän tulee muun muassa valmistautua merenpinnan kohoamiseen ja tulvien lisääntymiseen.
Mii bargat maid heivehemiin servodaga rievdan klimáhttii, earet eará mii fertet ráhkkanit ahte mearragiera loktana ja dulvvit lassánit.
Ympäristön tila
Birrasa dilli
Lääninhallitus koordinoi läänin ympäristövalvonnan.
Leanastivra buohtastahttá birasbearráigeahču leanas.
Ympäristön tilan tutkiminen ja jatkuva seuraaminen on tärkeä osa ympäristötyötämme.
Dutkan ja botkkakeahtes birrasa dili čuovvun lea dehálaš oassi min birasbarggus.
Tuloksia käytetään muun muassa ympäristötavoitetyön seurantaan, mutta myös uusien ympäristöuhkien havaitsemiseen.
Bohtosat geavahuvvojit earet eará čuovvut barggu birasulbmila ektui muhto maid áican dihte ođđa birasáitagiid.
Valvonta on pitkäjännitteistä, koska usein tarvitaan pitkällä aikajaksolla tehtyjä mittauksia, jotta voitaisiin selvittää, johtuuko muutos ihmisen vaikutuksesta vai luonnollisesta vaihtelusta.
Bajilgeahčču lea guhkesáigásaš daningo dávjá dárbbahuvvo mihtideamit guhkit áigodagaid oaidnin dihte leago rievdama sivvan olmmošlaš váikkuhus vai lunddolaš variašuvdna.
Vesi ja veden käyttö
Čáhci ja čáhcegeavaheapmi
Vesivaroja pitää suojella, jotta voisimme taata kestävän ja turvallisen vesihuollon.
Čáhcevárit fertejit suodjaluvvot vai mii galgat oažžut guhkesáigásaš ja sihkkar čáhcefuolaheami.
Ruotsi on jaettu viiteen vesialueeseen.
Ruoŧŧa lea juhkkojuvvon viđa čáhceguvlui.
Jokaiselta alueelta on valittu yksi lääninhallitus alueen veden laadun valvontavastuussa olevaksi vesiviranomaiseksi.
Okta leanastivra juohke guovllus lea namuhuvvon čáhceeiseváldin mas lea vástu hálddašit čáhcebirrasa kvalitehta guovllus.
Veden laatuun vaikuttavat toiminnat ja toimenpiteet, ns. vesitoiminta, tarvitsevat yleensä toimiluvan.
Doaimmat ja doaibmabijut mat váikkuhit čáhcái, nu gohčoduvvon čáhcedoaimma, dárbbahit dábálaččat lobi.
Esimerkkejä vesitoiminnasta ovat voimalaitos- ja säännöstelypadot, veteen rakennettavat eri rakenteet, kuten sillat ja tunnelit, ruoppaukset ja vedenotot esimerkiksi juomavesitarkoitukseen ja kasteluun.
Ovdamearka čáhcedoaimmas lea fápmorusttet- ja dulvadanbuođut, sierra huksehusat čázis dego šalddit ja tunnelat, mođi coggan ja čáhceváldin ovdamearkka dihte juhkančáhcedárkkuhussii ja njuoskadeapmái.
Ympäristöön vaikuttavat toiminnat
Doaimmat birasváikkuhusain
Lääninhallituksella on ympäristölupavaltuuskunta, joka voi myöntää luvan ympäristökaaren mukaiselle ympäristölle vaaralliselle toiminnalle.
Leanastivrras lea birasdutkansáttagoddi mii sáhttá addit lobi birasváralaš doibmii birasbálkka (miljöbalken) jelgii.
Esimerkkejä ympäristölle vaarallisesta toiminnasta ovat pintakäsittelylaitokset, valimot, paperitehtaat, tuuli- ja lämpövoimalat ja muut energialaitokset, sahalaitokset, jätelaitokset, jätevedenpuhdistamot, sora- ja kiviainesten ottopaikat sekä kaivokset.
Ovdamearka birasváralaš doaimmain leat bajošgiehtaguššanlágádusat, leikkohagat, báberfabrihkat, bieggafápmorusttegat, liekkasrusttegat ja eará energiijalágádusat, sahenrusttegat, bázahuslágádusat, čáhcebohcciráidnenlágádusat, čievra- ja bákteváldinbáikkit sihke ruvkkit.
Jokaisessa kunnassa on kunnallinen, ympäristölle vaarallista toimintaa valvova paikallinen ympäristöviranomainen.
Juohke gielddas lea maid gielddalaš biraseiseváldi mii dikšu birasváralaš doaimma báikkálaš bearráigeahču.
Annamme tukea ja ohjeita kunnallisille ympäristöviranomaisille sekä seuraamme ja arvioimme heidän toimintaansa.
Mii addit doarjaga ja ráđiid gielddalaš biraseiseválddiide sihke čuovvut ja veardidit sin doaimma.
Lääninhallitus tutkii sen lisäksi aikaisempien sukupolvien aiheuttamia maan ja veden saastumisia ja työskentelee niiden saneeraamiseksi.
Dan lassin Leanastivra dutká ovddit buolvvaid nuoskkidemiid eatnamis ja čázis ja bargá daid rádjamiiguin.
Elinkeinoelämä ja yhdistykset - Länsstyrelsen Skåne
Ealáhuseallin & searvvit - Länsstyrelsen Skåne
Elinkeinoelämä ja yhdistykset
Ealáhuseallin ja searvvit
Elinkeinoelämä ja yhdistykset
Ealáhuseallin & searvvit
Lääninhallitus kannustaa alueen yrityksiä ja yhdistyksiä eri tavoin kestävän taloudellisen kehityksen luomiseksi ja työllisyyden lisäämiseksi.
Leanastivra stimulere guovllu fitnodagaid ja servviid sierra ládje luovvan dihte bissovaš ekonomalaš ovdáneami ja lasihan dihte barggahusa.
Lääninhallitus rohkaisee elinkeinoelämää toimimaan tasa-arvoisuutta, ympäristöä ja integraatiota koskevissa kysymyksissä kestävän kehityksen ja kasvun vahvistamiseksi.
Leanastivra movttiidahttá fitnodateallima bargat jearaldagaiguin mat guoskkahit dásseárvvu, birrasa ja integrašuvnna nanostan dihte bissovaš ovdáneami ja ovdánumi.
Elinkeinoelämän kehittyminen
Fitnodateallinovdáneapmi
Lääninhallitus kannustaa alueen elinkeinoelämää useilla eri tavoilla luomaan taloudellisesti kestävää kehitystä ja lisäämään työllisyyttä.
Leanastivra stimulere guovllu fitnodateallima máŋgga ládje luovvan dihte bissovaš ekonomalaš ovdáneami ja lasihan dihte barggahusa.
Toimimme yhteistyössä kuntien, elinkeinoelämän ja muiden järjestöjen kanssa saavuttaaksemme kansalliset tavoitteemme alueellisessa kasvupolitiikassa.
Mii ovttasbargat gielddaiguin, fitnodateallimiin ja eará organisašuvnnaiguin olahan dihte nášuvnnalaš ulbmiliid báikkálaš šaddanpolitihkas.
Eri avustusten ja tukien avulla lääninhallitus myötävaikuttaa hyvän yritysilmaston, hyvän infrastruktuurin teiden muodossa, liikenneyhteyksien, koulutuksen ja tutkimuksen luomiseen sekä pääoman saatavuuteen.
Sierra veahkeruđaid ja doarjagiid bakte Leanastivra veahkeha luovvat buori fitnodatklimáhta, buori infrastruktuvrra luottaid, kommunikašuvnnaid, oahpahusa ja dutkama hámiin ja kapitála oažžumiin.
Rohkaisemme myös elinkeinoelämää toimimaan tasavertaisuutta, ympäristöä ja integraatiota koskevissa kysymyksissä kestävän kehityksen ja kasvun vahvistamiseksi.
Mii movttiidahttit maid fitnodateallima bargat jearaldagaiguin mat guoskkahit dásseárvvu, birrasa ja integrašuvnna nanostahttin dihte bissovaš ovdáneami ja ovdánumi.
Yritystuet
Fitnodatdoarjja
Lääninhallitus saa vuosittain hallitukselta rahaa käytettäväksi eri yritystukiin.
Juohke jagi Leanstivra oažžu ruđa ráđđehusas mii galgá geavahuvvot sierra fitnodatdoarjagiidda.
Tukien tarkoituksena on auttaa läänin yrityksiä luomaan tuottavuutta ja kasvua pitkällä tähtäimellä.
Doarjagat galget veahkehit leana fitnodagaid oažžut guhkesáigásaš gánnáheami ja ovdánumi.
Tukien suuruus ja kohdistaminen vaihtelee läänistä ja vuodesta toiseen, riippuen hallituksen eri lääneille jakamien voimavarojen ja erityistehtävien mukaisesti.
Doarjaga sturrodat ja viggamuš molsašuddá sierra leanaid gaskkan ja áiggi ektui, dat lea sorjavaš das makkár resurssaid ja sierra doaimmaid ráđđehus lea addán leanii.
Voimme myöntää avustuksia esimerkiksi investointeihin, markkinointiin, innovaatioiden kehittämiseen ja koulutuksiin pienissä ja keskisuurissa yrityksissä.
Mii sáhttit addit veahkeruđa earet eará investeremiidda, márkanastimii, innovašuvdnaovdáneapmái ja skuvlejupmái una ja gaskamahtosaš fitnodagain.
Tämän lisäksi on saatavana erityistukea kaupallisille palveluille maaseudulla, esimerkiksi maalaiskaupoille ja huoltoasemille
Dan lassin gávdno sierra doarjja gávppálaš bálvalussii dálonguovlluin, ovdamearkka dihte dálongávppiide ja bensiidnastašuvnnaide.
Kilpailu
Gilvu
Kilpailu kannustaa yhteiskunnan voimavarojen parempaan käyttöön ja mahdollistaa uusien yritysten tulon markkinoille.
Gilvu stimulere servodaga resurssaid buoret geavaheapmái ja addá vejolašvuođa ođđa fitnodagaide beassat márkaniidda.
Lääninhallituksen tarkoituksena on edistää yhteistyössä Ruotsin kilpailuviraston kanssa tehokasta kilpailua yksityisissä ja julkisissa toiminnoissa.
Leanastivra galgá lahka aktavuođain gilvalanlágádusain ovddidit beaktilis gilvohallama priváhta ja almmolaš doaimmain.
Jaamme tietoa kilpailukysymyksistä ja tunnistamme merkit kilpailumääräyksien seuraamatta jättämisestä.
Mii galgat informeret gilvalanjearaldagain ja áicat mearkkaid go gilvalanmearrádusat eai čuvvojuvvo.
Ota yhteys meihin, mikäli epäilet joidenkin tarjouksen jättäjien sopineen kilpailumääräysten kiertämisestä.
Váldde aktavuođa minguin jus eahpidat ahte muhtin fálaldataddi leat soabadan bidjat gilvaleami eret spealas.
Lääninhallitus saattaa antaa taloudellista tukea alueellista kasvua ja kehitystä edistävälle hankkeelle.
Leanastivra sáhttá addit dutnje ekonomalaš doarjaga prošektii mii ovddida báikkálaš ovdamuni ja ovdáneami.
Voit hakea hanketukea, jos sinulla on yhdessä muiden kanssa hankkeen muodossa toteuttava idea.
Don sáhtát ohcat prošeaktadoarjaga jus dus ovttas earáiguin lea idéa man dii háliidehpet čađahit prošeavttas.
Hankkeen tulee sisältää jotakin uutta, poiketa normaaleista toiminnoista ja olla ajaltaan rajattu.
Prošeakta galgá leahkit ođas, leahkit dábálaš doaimmaid olggobealde ja áigi galgá leat bures ráddjejuvvon.
Hankkeen tuloksesta pitää olla hyötyä useille ihmisille.
Prošeavtta boađus galgá ávkkuhit máŋgasa.
Rahanpesu ja terrorismin rahoitus
Ruhtabassan ja terrorismma ruhtadeapmi
Lääninhallituksella on vastuu rahanpesun ja terrorismin rahoittamisen estämisestä tarkastamalla fyysisiä ja juridisia henkilöitä.
Leanastivrras lea vástu vuosttildit ruhtabassama ja terrorismma ruhtadeami guorahallamiin fysalaš ja juridihkalaš olbmuid.
Rahanpesulla tarkoitetaan rikollisista toiminnoista tulleiden rahojen muuttamista avoimesti käytettäviksi varoiksi.
Ruhtabassan lea go ruđat mat bohtet rihkolaš doaimmain muhttojuvvo várrin mat sáhttet čilgejuvvot almmolaččat.
Terrorismin rahoitus merkitsee terrorismin taloudellista tukemista suorilla avustuksilla tai terrorismiin rahoitukseen käytettävien rahojen tai varojen vastaanottamista.
Terrorismaruhtadeapmi dárkkuha terrorismma ekonomalaš doarjuma njuolggo veahkeruđain dehe váldimiin vuostá ruđa ja váriid mat galget ruhtadit terrorismma.
Lääninhallitus on läänissä olevia säätiöitä valvova ja niiden rekisteröinnistä vastaava valvontaviranomainen.
Leanastivra lea bearráigeahččaneiseváldi daidda vuođđudusaide mat leat leanas ja mis lea vástu registreret daid.
Säätiöillä on oma itsenäinen omaisuutensa, jota hoidetaan tiettyä tarkoitusta varten.
Vuođđudus lea iehčanas opmodat mii hálddašuvvo mearriduvvon dárkkuhussii.
Säätiön hallituksella tai edunvalvojalla on vastuu säätiön varojen hoitamisesta.
Stivrras dehe hovdejeaddjis lea vástu hálddašit ruđaid.
Lääninhallituksella tietokannasta voit tarkistaa, mitä säätiöitä Ruotsissa on sekä niiden tarkoituksen ja yhteyshenkilöt yms.
Leanastivrras lea dihtorvuođđu gos don sáhtát oaidnit mat vuođđudusat Ruoŧas leat, daid dárkkuhusat, oktavuođaolbmot jno..
Siirry säätiötietokantaan (ruotsinkielinen)
gt; &gt; Mana vuođđudusaid dihtorvuđđui (Ruoŧa)
Vartiointiliikkeet
Fáktafitnodat
Vartiointiliike valvoo kiinteistöjä, laitoksia, tiettyjä liikeyrityksiä, julkisia tilaisuuksia ja yksityisen henkilön turvallisuutta.
Fáktafitnodat fákte giddodagaid, lágádusaid, dihto doaimmaid, almmolaš dilálašvuođaid dehe ovttaskas olbmo.
Kaikilla vartiointiliikkeillä tulee olla lääninhallituksen antama lupa, ns. auktorisaatio.
Buot fáktenfitnodagain ferte leahkit lohpi, nu gohčoduvvon Leanstivrra fápmudus.
Auktorisoinnin lisäksi meidän tehtävänämme on hyväksyä koko henkilökunta, myös muut kuin vartijat, ja antaa yritykselle lupa vahtikoirien käyttöön.
Fápmudusa lassin mii galgat dohkkehit buot bargoveaga, maid daid geat eai leat fáktejeaddjit, ja addit lobi fitnodahkii geavahit fáktenbeatnagiid.
Ammattikalastus
Guolásteapmi ealáhussan
Lääninhallitus toimii elinvoimaisten kalakantojen luomiseksi ja pitkäaikaisen sekä kestävän kalastuselinkeinon vahvistamiseksi.
Leanastivra bargá eallinfámolaš guollenáli ja guhkes áigásaš ja bissovaš guolástanealáhusa buorrin.
Lääninhallitus antaa luvan kalan-, ravun- ja simpukanviljelylaitosten perustamiselle.
Leanastivra dat addá lobi vuođđudit guolle-, reabbá- ja skálžogilvimii.
Voimme myös myöntää avustuksia ammattikalastajan luvan saaneille kalastajille hylkeenkestävien pyydysten hankintaan ja maksaa korvauksia hylkeiden heidän pyydyksilleen ja kalansaaliilleen aiheuttamista vahingoista.
Mii sáhttit maid mieđihit veahkeruđa ámmátguolásteddjiide, geas lea liseansa ahte sii sáhttet njuorjonannet iežaset guolástanbiergasiid ja addit buhtadusa daid vahágiid ovddas maid njuorjjut dagahit sin biergasiidda ja sállašii.
Lääninhallitus jakaa EU-tukea ammattimaiseen kalastukseen, vesiviljelyyn, jalostusteollisuuteen, koulutukseen, kehityshankkeisiin yms. tehtäviin investointeihin.
Leanastivra juohká EU-doarjagiid investeremiidda ámmátguolásteamis, čáhcegilvimis, válmmastallanindustriijas, skuvlejumiin, ovddidanprošeavttain jno..
Voimme myös antaa neuvoja ja taloudellista tukea matkailukalastusyritysten kehittämistä, perustamista ja markkinointia suunnitteleville.
Mii sáhttit maid addit ráđiid ja ekonomalaš doarjaga daidda geat háliidit ovddidit, vuođđudit ja márkanastit turistaguolástanfitnodagaid.
Autohajottamoiden tulee olla lääninhallituksen hyväksymiä toiminnan pääpaikkana olevassa läänissä.
Dat geas lea biilabiđgenfitnodat ferte leahkit dohkkehuvvon dan leanastivrras gos doaibma eanaš galgá jođihuvvot.
Tarkastamme, että laitos täyttää kunnan ympäristövaatimukset ja että hakijalla tarvittavat rakennus- ym. luvat.
Mii dárkkistit ahte lágádus deavdá gieldda birasgáibádusa ja ahte das gii ohcá lea dat biggenlobit ja lobit mat dárbbahuvvojit.
Romutettavat autot voidaan myös jättää auton valmistajan valitsemaan vastaanottopaikkaan.
Ruska biillaid sáhttá maid guođđit vuostáváldinbáikái, báikái man buvttadeaddjit leat válljen.
Auton valmistajien tulee ilmoittaa vastaanottopaikat lääninhallitukselle.
Biilabuvttadeaddjit galget almmuhit vuostáváldinbáikkiid Leanastivrii.
Panttilainaamo on lainanottajan antamaa panttia vastaan rahaa lainaava yritys.
Pántabáŋku lea fitnodat mii lone ruđa dutnje pántta vuostá man guođát sisa.
Lääninhallitus antaa luvan panttilainaamoille ja valvoo niitä.
Leanastivra dat addá lobi pántabáŋkkuide ja bearráigeahččá daid.
Jos haluat harjoittaa panttilainaustoimintaa, tarvitset luvan toimintapaikkakunnan läänin lääninhallitukselta.
Dat gii háliida jođihit pántabáŋkku dárbbaha dan leana Leanastivrra lobi gos doaibma jođihuvvo.
Panttilainaustoimintaa saa harjoittaa vain ruotsalalainen osakeyhtiö tai vastaava ulkomainen yritys ETA-alueelta.
Pántabáŋku sáhttá dušše jođihit ruoŧŧelaš oasussearvi dehe vástideaddji olgoriikkalaš fitnodat EES-guovllus.
Pelit ja urheilu
Spealat ja valástallan
Ajotiellä ajettavan ajoneuvokilpailun järjestämiseksi vaaditaan lupa kilpailun aloituspaikan läänin lääninhallitukselta.
Gilvohallama ordnemii fievrruin luotta alde gáibiduvvo lohpi Leanastivrras dan leanas gos gilvohallan álgá.
Kamppailulajien harjoitus-, kilpailu- ja näytösotteluiden järjestämiseksi vaaditaan Örebron läänin lääninhallitukselta haettava erityislupa.
Veajuiduhttin, gilvalan ja čájehangilvvuid ordnemiidda dáistalanvalástallamiin gáibiduvvo erenomáš lohpi mii ohccojuvvo Örebro leana Leanastivrras.
Jos bingopeliä tai arpajaisia harjoitetaan usean kunnan alueella yhdessä läänissä, luvan myöntää lääninhallitus.
Jus biŋgospealla dehe vuorbádeapmi galgá dollojuvvot leana máŋgga gielddas dat lea Leanastivra mii addá lobi.
Bingopelin tai arpajaisten järjestämiseksi yhden läänin alueella saa luvan lääninhallitukselta.
Jus vuorbádeami ordne searvi mii dušše doaibmá ovtta gielddas dalle gielda addá lobi.
Suomeksi
Hálddahusguovllut
Suomeksi
Davvisámigiella (nordsamiska) HálddahusguovllutLáhka riikkalaš unniloguid birraLeanastivrra bargogohččumušOrganisašuvdnadoarjjaStáhtadoarjja
Hallintoalueet
Hálddahusguovllut
Hallintoalueet
Láhka riikkalaš unniloguid birra
Laki kansallisista vähemmistöistä
Leanastivrra bargogohččumuš
Lääninhallituksen tehtävät
Organisašuvdnadoarjja
Järjestötuki
Stáhtadoarjja
Valtiontuki
Romani kelderaš
Laki kansallisista vähemmistöistä ja vähemmistökielistä tarkoittaa sitä, että kolmen vähemmistökielen – suomen, saamen ja meänkielen – hallintoalueet laajenevat seitsemästä Norrbottenin läänin kunnasta yhteensä 68 Ruotsin kuntaan.
Láhka nášuvnnalaš unnitloguid ja unnitlogugielaid birra lasiha hálddahusguovlluid golmma unnitlogugielaide – suomagiella, sámigiella ja meänkieli - gieža gielddas Norrbottena leanas 68 gildii Ruoŧas.
Meänkielen hallintoalue käsittää seuraavat kunnat: Jällivaara, Haaparanta, Kalix, Kiiruna, Pajala ja Matarenki.
Meänkiele hálddahusguovllus leat suohkanat: Badje-Duortnus, Bájil, Gálat, Giron, Jiellevárre ja Haparanda.
Suomen, saamen ja meänkielen hallintoalueisiin kuuluvat myös Taalainmaan, Jämtlandin, Norrbottenin, Tukholman, Södermanlandin, Upplannin, Västerbottenin, Västmanlandin, Gävleborgin, Västernorrland, Örebro, Östergötland ja Länsi-Götanmaan maakäräjät.
Suoma-, sámigiela ja meänkieli hálddahusguvlui gullojit maid leanadikkit dáin guovlluin: Dalarna, Gävleborg, Jämtland, Norrbotten, Stockholm, Södermanland, Uppland, Västerbotten, Västmanland, Västernorrland, Örebro, Östergötland ja maid Västra Götaland-guovllus.
Myös muilla kunnilla on mahdollisuus liittyä hallintoalueisiin vapaaehtoisesti.
Iežá suohkanat maid sáhttet eaktodáhtolaččat ohcat iežaset hálddahusguovllu suohkanin.
Hallitus päättää vapaaehtoisesta liittymisestä, kun kunta on jättänyt hakemuksensa.
Ráđđehus mearrida áššis maŋŋilgo suohkan lea ohcan.
Hakemus on jätettävä ministeriöön viimeistään 1 huhtikuuta.
Ohcamuš galgá leat Ráđđehusguovddážis maŋemusat cuoŋománu 1. s beaivvi.
Suomeksi
Organisašuvdnadoarjja
Järjestötuki
Hálddahusguovllut
Järjestötuki
Organisašuvdnadoarjja
Lääninhallitus maksaa vuosittain järjestötukea valtakunnallisille järjestöille, jotka edustavat seuraavia kansallisia vähemmistöjä: juutalaisia, romaneja, ruotsinsuomalaisia ja tornionlaaksolaisia.
Jahkásaččat Leanastivra máksá organisašuvdnadoarjagiid organisašuvnnaide mat ovddastit nášuvnnalaš unnitloguid juvddálaččaid, romálaččaid, ruoŧasuopmelaččaid ja duortnusleagihiid.
Tarkoituksena on tukea ja helpottaa järjestöjen toimintaa.
Jurdda doarjagiin lea doarjut ja leat veahkkin organisašuvnnaid doaimmaide.
Tuen myöntämistä säätelee asetus (2005:765) valtiontuesta kansallisille vähemmistöille.
Doarjja njuolggadusaid oaidná láhkaásahusas (2005:765) nášuvnnalaš unnitloguid stáhtadoarjaga birra.
Ketkä voivat hakea ?
Geat sáhttet doarjaga ohcat ?
Järjestötukea voivat saada valtakunnalliset tai valtakunnallisesti merkittävät järjestöt, jotka
Organisašuvnnat mat sáhttet oažžut organisašuvdnadoarjaga lea riikaorganisašuvdna dahje riikaberošteaddji organisašuvdna mii
edustavat jotakin kansallista vähemmistöä ja joissa jäsenet koko järjestössä tai sen paikallisissa yhdistyksissä tai osastoissa pääasiassa kuuluvat kansalliseen vähemmistöön, ja
ovddasta soames nášuvnnalaš unnitlogu ja gos organisašuvdnalahtut dahje dan báikkálašservviid dahje ossodagaid lahtut leat olbmot geat gullojit nášuvnnalaš unnitlohkui, ja
joiden toiminta tähtää kansallisen vähemmistön vaikutuksen vahvistamiseen, oman kansallisen vähemmistöryhmän identiteetin, kulttuurin ja kielen edistämiseen, syrjinnän vastustamiseen tai omasta ryhmästä kertovan tiedon levittämiseen.
jođihit doaimmaid maid viggamuš lea nannet váikkuhanmáŧolašvuođaid nášuvnnalaš unnitlohkui, ovddidit iežas nášuvnnalaš unnitlogujoavkku iešdovddu, kultuvrra ja giela, vuosttildit vealaheami dahje juohkit máhtu iežas joavkku birra.
Suomeksi
Leanastivrra bargu - Länsstyrelsen i Stockholm
Lääninhallituksen tehtävät
Leanastivrra bargogohččumuš
Suomeksi HallintoalueetLaki kansallisista vähemmistöistäLääninhallituksen tehtävätJärjestötukiValtiontuki
Davvisámigiella (nordsamiska) HálddahusguovllutLáhka riikkalaš unniloguid birraLeanastivrra bargogohččumušOrganisašuvdnadoarjjaStáhtadoarjja
Laki kansallisista vähemmistöistä
Láhka riikkalaš unniloguid birra
Lääninhallituksen tehtävät
Leanastivrra bargu
Tukholman lääninhallitus ja Saamelaiskäräjät ovat yhdessä saaneet tehtäväkseen seurata, miten 1.1.2010 voimaan astunutta lakia kansallisista vähemmistöistä ja vähemmistökielistä noudatetaan.
Stockholma Leanastivra ja Sámidiggi galgaba ovttas atnit fuola got láhka nášuvnnalaš unnitloguid ja unnitlogugielaid birra, mii doaibmagođii ođđajagemánu 1. s beaivvi 2010, čađahuvvo.
Lääninhallitus ja Saamelaiskäräjät kokoavat vuosittain arvion lain noudattamisesta ja raportoivat siitä hallitukselle.
Leanastivra ja Sámidiggi galgaba juohke jagi árvvoštallat got láhka váldojuvvo vuhtii ja dieđihit dan čálalaččat ráđđehussii.
Samoin lääninhallitus koordinoi yhdessä Saamelaiskäräjien kanssa vähemmistöpoliittisten tavoitteiden saavuttamiseksi tehtävän työn kansallisella tasolla.
Leanastivra maid galgá ovttas Sámidikkiin ovttastuhttit ulbmiliid unnitlogupolitiikkalaš barggus riikka dásis.
Järjestämme esimerkiksi tietokampanjoita sekä tuemme kuntien ja vähemmistöjen pyrkimyksiä neuvotella asioista kunnallisella tasolla.
Danin ovdamearkka dihte boahtit čađahit dieđihemiid ja doarjut suohkaniid ja unnitloguid rahčamušain oaččuhit ráđđehallamiid suohkandásis.
Lisäksi lääninhallitus ja Saamelaiskäräjät jakavat valtiontukea hallintoalueisiin kuuluville kunnille ja maakäräjille.
Bargogohččumušas lea lassin Leanastivrii ja Sámidiggái juohkit stáhtadoarjagiid suohkaniidda ja leanadikkiide mat leat hálddahusguovlluin.
Vladimir Guala
Ann-Marie Algemo
Laki kansallisista vähemmistöistä - Länsstyrelsen i Stockholm
Láhka riikkalaš unniloguid birra - Länsstyrelsen i Stockholm
Laki kansallisista vähemmistöistä ja vähemmistökielistä astui voimaan 1.1.2010.
Láhka nášuvnnalaš unnitloguid ja unnitlogugielaid birra lea fámus ođđajagimánu 1. s beaivvis 2010.
Se korvaa lait oikeudesta käyttää saamea, suomea ja meänkieltä hallintoviranomaisissa ja tuomioistuimissa.
Láhka duššada lágaid riekti geavahit sámi- ja suomagiela ja meänkieli hálddahuseiseválddiin ja duopmostuoluin.
Lisäksi saamelaiskäräjälakiin ja sosiaalipalvelulakiin on tehty muutoksia.
Sámidiggelágas ja sosiálavirgelágas leat maid dahkkon rievdadusat.
Ruotsin kansainvälisten velvoitteiden mukaisesti tietyt vähemmistöoikeudet tulee toteuttaa koko maassa.
Ruoŧa riikkaidgaskasaš geatnegahttimat dagahit ahte muhtin unnitlogu rievttit galget čađahuvvot olles riikkas.
Siksi uusi laki (2009:724) koskee kaikkia kansallisia vähemmistöjä.
Dat ođđa láhka (2009:724) salasta visot vihtta nášuvnnalaš unnitlogu.
hallintoviranomaisten tulee sopivalla tavalla tarpeen vaatiessa informoida kansallisia vähemmistöjä heidän oikeuksistaan,
Nu gohčoduvvon vuođđosuodji geatnegahttá earret iežá ahte: hálddahuseiseválddit galget dieđihit vuohkkasit riikkalaš unnitloguide sin rivttiid birra dallego lea dárbu,
valtiolla ja kunnilla on erityinen vastuu kansallisten vähemmistökielten suojelemisesta ja edistämisestä, ja lisäksi tulee edistää kansallisten vähemmistöjen mahdollisuuksia säilyttää ja kehittää kulttuuriaan Ruotsissa,
almmolaš váldegottiin lea eareliiggánis ovddasvástádus suodjalit ja ovddidit riikkalaš unnitlogugielaid ja galget maid ovddidit unnitloguid máŧolašvuođaid seailluhit ja ovddidit iežaset kultuvrra Ruoŧas,
erityisesti tulee edistää lasten kulttuurisen identiteetin kehittämistä ja oman vähemmistökielen käyttöä,
mánáid ovddideami kultuvrralaš iešdovddus ja iežas unnitlogugiela geavaheami galgá eareliiggánit doarjut,
hallintoviranomaisten tulee antaa kansallisille vähemmistöille mahdollisuus vaikuttaa itseään koskeviin asioihin ja neuvotella sellaisista asioista vähemmistöjen edustajien kanssa mahdollisimman paljon.
hálddahuseiseválddit galget addit máŧolašvuođaid riikkalaš unnitloguide váikkuhit áššiin mat gusket sidjiide ja nu buresgo sáhttá galgá ráđđidit unnitloguid ovddasteddjiiguin dakkár jearaldagain.
Lisäksi kullakin hallintoalueella on suomen-, saamen- ja meänkielisiä koskevat erikoisoikeudet.
Dasa lassin leat suoma-, sámi- ja meänkieli ságasteddjiin sierra vuoigatvuođat iešguđet hálddahusguovllus.
Näitä oikeuksia ovat muun muassa:
Dat vuoigatvuođat leat earret iežá:
yksittäisen henkilön oikeus käyttää kieltään asioidessaan suullisesti tai kirjallisesti viranomaisen kanssa, jos viranomainen on asiassa päätöksentekijä,
ovttaskas olbmuin lea riekti ságastit ja čállit iežas giela oktavuođain eiseválddiiguin iežaset áššiin gos eiseváldi lea mearrideaddjin,
viranomainen on velvollinen antamaan suullisen vastauksen samalla kielellä sekä vaadittaessa antamaan kirjallisen käännöksen päätöksestä ja sen perusteluista.
eiseváldi lea geatnegahtton vástidit njálmmálaččat seamma gillii ja addit čálalaš jorgaleami mearrádusas ja ákkaid mearrádussii jos gáibiduvvo.
Viranomainen voi määrätä erityisen ajan ja paikan vähemmistökielisen palvelun antamista varten,
Eiseváldi sáhttá mearridit sierra áiggi ja báikki goas ja gos lea giellabálvalus,
hallintoviranomaisen tulee huolehtia siitä, että käytettävissä on vähemmistökielen taitoista henkilökuntaa,
hálddahuseiseválddit galget bargat dan ovddas ahte leat bargit geain lea máhttu unnitlogugielain,
kunnilla on erityisiä velvollisuuksia järjestää vanhusten- ja lastenhuoltoa kokonaan tai osittain vähemmistökielellä, jos joku hallintoalueella sitä vaatii.
suohkaniin lea eareliiggánis geatnegasvuohta fállat unnitlogugielat boarrásiid- ja mánáidfuolaheami jos soamis hálddahusguovllus dan sihtá.
Asiaan liittyvää tietoa
Fálaldat sáhttá leat sámigielat olles- dahje oasseáigái.
Suomeksi
Stáhtadoarjja
Valtiontuki
Hálddahusguovllut
Valtiontuki
Stáhtadoarjja
Hallituksen vähemmistöpolitiikalle 2014 varaamasta 97 miljoonan kruunun kokonaisbudjetista 70 miljoonaa kruunua on käytetty kuntien ja maakäräjien valtiontukeen.
Olles bušeahtas maid ráđđehus juolluda unnitlogupolitiikka váras 2014, mii lea 97 miljovnna ruvnnu, juhkko 70 miljovnna ruvnnu stáhtadoarjjan suohkaniidda ja leanadikkiide.
Kun kyseessä on lain kansallisista vähemmistöistä ja vähemmistökielistä tarkoittama työ, kunnat ja maakäräjät saavat käyttää tukea seuraaviin lisäkuluja aiheuttaviin toimiin:
Masa oažžu doarjja geavahuvvot ?
Organisaation tarkistukset ja muutokset
Vuogas geavahanguovllut leat earret iežá:
Osa henkilöstökuluista
gulaskuddan ja ráđđehallamat unnitloguiguin
Dialogi ja neuvottelut vähemmistöjen kanssa
gárten- ja iskkadanbarggut
Tiedotuskampanjat
dieđiheamit ja jorgalusat
Vähemmistöjen ja vähemmistökielten esilletuominen
organisašuvdnadárkkisteapmi ja rievdadeamit
Kartoitus
kultur- ja gielladoaimmat
Hankinnat esim. kirjastoihin
čalmmástuhttit unnitloguid ja unnitlogugielaid, o.m.d. galben
Pedagoginen materiaali
álggahandoaimmaid nugo girjjiid ja pedagogalaš ávdnasiid oastin
Toimintasuunnitelma
oassi bargigoluin
Uudelleenjärjestelyt ja muutokset
doaibmaplánabargu
Kuntakohtainen tuki
Ná olu suohkanat ožžot
Kuntien tuen perusmäärä on 660 000 kruunua vuodessa.
Vuođđoruhta suohkanii lea 660 000 ruvnnu jahkásaččat.
Kunnat joissa on:
Suohkan gos orrulohku lea
alle 50 000 asukasta saavat 1 perusmäärän alle 80 000 asukasta saavat 1,5 perusmäärän alle 100 000 asukasta saavat 2 perusmäärää alle 400 000 asukasta saavat 3 perusmäärää 400 000 asukasta saavat 4 perusmäärää
50 000 orru rádjái oažžu 1 vuođđosupmi 80 000 orru rádjái oažžu 1,5 vuođđosupmi 100 000 orru rádjái oažžu 2 vuođđosupmi 400 000 orru rádjái oažžu 3 vuođđosupmi 400 000 orru dahje eanet oažžu 4 vuođđosupmi
Useampaan kuin yhteen hallintoalueeseen kuuluvat kunnat saavat 500 000 kruunun lisän.
Suohkan mii gullo eanetgo ovtta hálddahusguvlui oažžu 500 000 ruvnnu lassin.
Maakäräjät saavat 250 000 kruunua.
Leandikkit / guovllut ožžot 250 000 ruvnnu.
Verkkokartta
Sisdoallu A:s Ö:ai
Verkkosivusta
Webáikki birra
Tietojen jakaminen
Leanastivrra birra
Lääninhallituksen verkkosivun tehtävänä on auttaa sinua vierailijana löytämään tietoja siitä, mitä lääninhallitus tekee ja miten se vaikuttaa sinuun ja ympäröivään yhteiskuntaan.
Leanastivrra webbabáiki galgá veahkehit du galledeaddjin gávdnat informašuvnna das maid Leanastivra dahká ja mot dat váikkuha dutnje ja servodahkii du birrasis.
Verkkosivu on kehitelty yhteistyössä Ruotsin muiden lääninhallitusten kanssa.
Webbabáiki lea váldon sadjosii ovttasbarggus Ruoŧa eará leanastivrraiguin.
Eri tapoja löytää verkkosivulta
Sierra vuogit gávdnat webbabáikkis
Aloitussivulla on ylävalikko, jossa on suurin osa toimintaamme koskevista tiedoista.
Álgosiiddus gávnnat váldoválljenvejolašvuođa gos eanaš informašuvdna min doaimmas lea gávdnamis.
Aloitussivulla on myös linkkejä lupiin, avustuksiin ja tukiin, lomakkeisiin ja julkaisuihin sekä ajankohtaisiin kysymyksiin.
Álgosiiddus leat maid uskkádat lobiide, veahkeruđa ja doarjagiidda ja blankeahtaide ja publikašuvnnaide sihke áigeguovdilis jearaldagaide ja ođđasiidda.
ja uutisiin.
Sisdoallu A-Ö
Hakusanat aakkosjärjestyksessä – sellaisista asioista, joista moni kokemuksemme mukaan haluaa löytää tietoja verkkosivultamme.
Ohcansátni alfabehtalaš ortnegis- dakkár man mii diehtit ahte máŋggat háliidit gávdnat webbáikkis.
Jos esimerkiksi haet hakusanalla Melu, napsauta M-kirjainta.
Jus don ovdamearkka dihte ozat Buller don galggat deaddilit bustáva B.
Hakutoiminto
Ohcandoaibma
Ylätunnisteessa on hakuruutu, johon voit kirjoittaa haluamasi sanan, haku tehdään koko verkkosivun alueelta.
Badjedovdagis lea ohcanruvtto gosa don sáhtát čállit válljenláhkái sáni, ohcan dáhpáhuvvá olles webbáikkis.
Se tuottaa osumia kaikentyyppisistä sisällöistä.
Dat addá deaivamiid buotlágán sisdoaluin.
Verkkosivun kartta
Webkárta
Näyttää sivuston hierarkisen rakenteen.
Čájeha hierárkkalaš hámádaga.
Tietojen jakaminen
Juohkit informašuvnna
Tämän verkkosivuston jokaisella sivulla on toiminto sivun tietojen lähettämiseksi sosiaalisiin medioihin.
Buot siidduin dán webbáikkis lea doaibma juohkit informašuvnna sosiála mediaid siiddus.
Toiminto on sivun otsikon alapuolella kohdan Tulosta oikealla puolella.
Doaibma lea siiddu badječállosa vuolábealde Skriv ut olgešbealde
Käytettävyys
Lea gávdnomis
Lääninhallituksen verkkosivu seuraa mahdollisimman suuressa määrin ohjeita sivun käytettävyydestä verkossa.
Leanastivrra webbáiki čuovvu nu guhkáš go vejolaš dáid rávvagiid mat leat gávdnomis webbas.
Olemme käyttäneet Vervan ohjeita: Opastus 24-tunnin verkkoon seuraa WAI:n ohjeistusta WCAG 1.0.
Mii leat geavahan Verva norpmaid: Ráva 24-diibmowebba mii čuovvu WAI rávvagiid WCAG1.0.
Tämä tehdään siinä määrin kuin se on mahdollista alustalla, jolle olemme laatineet verkkosivumme.
Dát nu guhkas go vejolaš dan vuođus masa mii leat lágidan webba.
Räätälöi verkkosivu
Heivehit webbáikki
Verkkosivulla ei ole mitään Sopeuta-toimintoa, koska tehdyt sopeutukset aiheuttavat riskin käyttäjän omien asetusten altistumiselle häiriöille.
Webbáikkis ii leat iežas Heiven-doaibma daningo heivehemiid riskerejit hehttet geavaheaddji iežas stellemiid.
Verkkoselaimen omat asetukset on helppo sopeuttaa siten, että aikaansaat esimerkiksi suuremman kontrastin tai tekstin.
Lea álki heivehit webbalohkki iežas stellemiid nu ahte don ovdamearkka dihte sáhtát oažžut alit vuostegeaži dehe stuorit deavstta.
Suositellut verkkoselaimet
Rávvejuvvon webbalohkki
Verkkosivumme toimii hyvin uudemmilla verkkoselaimilla, jotka tukevat W3C:n asettamia verkkostandardeja,.
Min webbáiki doaibmá bures ođđaáigásaš webbalohkkis, mii doarju webbstandárddaid mat leat biddjonW3C:as.
Niitä ovat esimerkiksi Firefox, Safari, Internet Explorer, Opera ja Google Chrome.
Dat leat ovdamearkka dihte ođđasit veršuvnnat Firefoxas, Safaras, Internet Exploras, Operas ja Google Chromes.
Mitä ovat evästeet ?
Mii lea cookies ?
Eväste on pieni tekstitiedosto, jonka verkkosivusto tallentaa tietokoneeseesi.
Cookie lea unna deakstafiila man webbáiki vurke du dihtoris.
Evästeitä käytetään antamaan verkkosivustolla käyjälle pääsy käyttämään eri teknisiä toimintoja.
Cookies geavahuvvo addin dihte galledeaddjái beassama sierra teknihkalaš doaimmaide.
Evästeitä on kahta eri tyyppiä:
Gávdnojit guovtte soarttat cookies:
Toinen niistä tallentaa tiedoston pitemmäksi aikaa tietokoneeseesi.
Nubbi tiipa vurke fiilla guhkit áigái du dihtorii.
Sitä käytetään esimerkiksi toiminnoissa, jotka ilmoittavat, mitä uutta verkkosivustolle on tullut viimeksi suoritetun käynnin jälkeen.
Dat geavahuvvo ovdamearkka dihte doaimmain mat muitalit mii lea ođas dan rájis go geavaheaddji galledii maŋemus dan áigeguovdilis webbáikki.
Toista kutsutaan taas istuntoevästeeksi.
Nubbi tiipa cookies gohčoduvvo sessionscookies.
Eväste tallennetaan vain väliaikaisesti tietokoneesi muistiin silloin kun olet verkkosivulla, Toiminto pitää muistissa esimerkiksi tietoa kielivalinnastasi.
Cookie vurkejuvvo beare gaskaboddosaččat du dihtora muitui dan boddui go don leat ruoktosiiddus. Doaibma doallá čalmmis man giela don leat válljen.
Istuntoevästeitä ei tallenneta tietokoneeseesi pitemmäksi aikaa, vaan ne häviävät verkkoselain suljettaessa.
Sessionscookies ii vurkejuvvo guhkit áigái du dihtorii, muhto láhppo go giddet du weblohkki.
Evästetoiminnon sulkeminen
Giddet cookiesdoaimma
Ellet halua vastaanottaa evästeitä, voit helposti sulkea pois ne verkkoselaimestasi.
Jus it hálit váldit vuostá cookies don sáhtát eaŋkilit giddet du weblohkki.
Tämä toimenpide saattaa kuitenkin vaikuttaa siihen, etteivät tietyt verkkosivut toimi niin kuin niiden pitäisi.
Doaibma sáhttá goit dagahit ahte dihto webbáikkit eai doaimma dego dat galget.
Voit sulkea pois molemmantyyppiset evästeet.
Don sáhtát válljet giddet goabbes cookies tiippaid.
Tietyt asiakirjat on tallennettu verkkosivulle tiedostomuodossa Portable Document Format (PDF), ja niiden lukemiseksi tarvitset ohjelman Adobe Acrobat Reader, jonka voit ladata ilmaiseksi tietokoneellesi Adoben verkkosivulta.
Dihto dokumeanttat leat webbáikkis vurkejuvvon Portable Document Formáhtas (PDF) ja daid lohkamii don dárbbahat du Adobe Acrobat Reader, man don nuvttá sáhtát vurket Adobes.
Juridiikkaa koskevia tietoja
Juridalaš informašuvdna
Henkilötietojenlain, jota kutsutaan myös nimellä PUL, tarkoituksena on suojella ihmisiä heidän henkilökohtaisen koskemattomuutensa loukkaamiselta henkilötietoja käsittelemällä.
Dárkkuhus Heaggadiehtolágain, maid gohčoduvvon PUL lea suddjet olbmuid ahte sin persovnnalaš oppalašvuohta ii loavkiduvvo persovdnadieđuid gieđahallamiin.
Lääninhallituksen verkkosivusto noudattaa PUL:ssä annettuja määräyksiä.
Leanastivrra webbáiki čuovvu mearrádusaid PUL mielde.
Henkilötietojen käsittelyn tarkoitus
Gieđahallama dárkkuhus
Lääninhallitus saa tietoonsa henkilötietosi, kun ilmoittaudut johonkin konferenssiin tai vastaavaan, tilaat jonkin julkaisun tai lähetät sähköpostiviestejä jollekin viranomaiselle.
Leanastivra beassá du persovdnadieđuide go almmuhat konferensii dehe sullasažžii, diŋgot publikašuvnna dehe sáddet e-poastta eiseváldái.
Julkisuusperiaate Lääninhallitus on valtion viranomainen.
Leanastivra lea stáhtalaš eiseváldi.
Tämä merkitsee, että meille lähetetyistä viesteistä tulee julkisia asiakirjoja, jotka voidaan luovuttaa julkiseen käyttöön julkisuusperiaatteen mukaisesti.
Dat mearkkaša ahte almmuhusat mat sáddejuvvojit midjiide šaddet almmolaš doaibman, mat sáhttet addojuvvot olggos almmolašvuođaprinsihpa mielde.
Materiaalin käyttö, tekijänoikeudet
Materiála geavaheapmi, dahkkivuoigatvuohta
Lääninhallituksen verkkosivu sisältää tekstejä, karttoja, kuvia ja piirroksia, jotka ovat tekijänoikeuslain alaisia, eikä niitä saa käyttää luvatta.
Leanastivrra webbáiki siskkilda deavsttaid, kárttaid, govaid ja govvidemiid mat leat dahkkivuoigatvuođain suddjejuvvon iige oaččo geavahuvvot lobehaga.
Sama koskee logoamme.
Dát guoská min logotiipii.
Jos lähdettä ei ole ilmoitettu, lääninhallituksella on tekijänoikeudet.
Gos gáldu ii leat namuhuvvon lea Leanastivra dahkki.
Yhteiskuntasuunnittelu ja kulttuuriympäristö - Länsstyrelsen Skåne
Sisdoallu A:s Ö:ai
Yhteiskuntasuunnittelu ja kulttuuriympäristö
Servodatplánen ja kulturbiras
Yhteiskuntasuunnittelu ja kulttuuriympäristö
Servodatplánen & kulturbiras
Lääninhallituksen yhteiskuntasuunnittelutyön tulee myötävaikuttaa hyvien ja turvallisten elinolosuhteiden sekä pitkällä tähtäimellä kestävään elinympäristön luomiseen läänin asukkaille ja vierailijoille.
Leanastivrra bargu servodatplánemiin galgá veahkehit oažžut buriid ja dorvvolaš eallinvejolašvuođaid ja guhkes áigái bissovaš eallinbirrasa leana orruide ja guossástalliide.
Kulttuuriympäristö on osa yhteiskunnan historiaa, se luo jatkuvuutta arkipäivään sekä lisää ympäröivän maailman ymmärtämistä.
Kulturbiras lea okta oassi servodaga historjjás, dat addá bissovašvuođa árgabeaivái ja lasida olbmuid ipmárdusa sin birrasii.
Lääninhallitus toimii viestintäyhteyksien parantamiseksi läänissä ja myös muualle ympäröivään maailmaan ja että niistä tulisi ympäristömielessä mahdollisimman hyviä.
Leanastivra bargá álkidahttimiin kommunikašuvnnaid leana siste ja birrasa eará osiide ja ahte dat birrasa vuhtii váldimiin šaddá nu buorre go vejolaš.
Hyvät viestintäyhteydet ja hyvä IT-infrastruktuuri edesauttavat ihmisiä, yrityksiä ja järjestöjä laajentamaan työmarkkinoitaan.
Buorit kommunikašuvnnat ja buorre IT- infrastruktuvra dagaha ahte eanet olbmot, fitnodagat ja organisašuvnnat sáhttet viiddidit bargomárkaniiddáseaset.
Lääninhallitus valvoo muun muassa valtakunnallisesti tärkeiden tai useita kuntia koskevien etujen huomioon ottamista infrastruktuurihankkeiden suunnittelussa.
Leanastivra gohcá earet eará ahte riikkaberoštumit ja beroštumit mat guoskkahit máŋggaid gielddaid vuhtiiváldojuvvojit infrastrukturprošeakta plánemis.
Hoidamme myös valtiollisen tuen jakamisen laajakaistayhteyksien rakentamisessa maaseudulle.
Mii hálddašit maid stáhtalaš govdes fierpmádaga biggendoarjaga dálonguovlluin
Lääninhallitus koordinoi alueellisen työn pitkällä tähtäimellä turvallisen ja kestävän energiahuollon rakentamiseksi.
Leanastivra buohtastahttá báikkálaš barggu guhkesáigásaš dorvvolaš ja bissovaš energiija-fuolahussii.
Yhdessä läänin toimijoiden kanssa olemme kehitelleet ilmasto- ja energiastrategian, joka osoittaa, miten meidän on toimittava Ruotsin ympäristötavoitteiden saavuttamiseksi ja energiajärjestelmän muuttamiseksi.
Ovttas leana áktoriiguin mii leat váldán sadjosii dálkkádat ja energiijastrategiija mii čájeha mot mii galgat bargat vai olahit Ruoŧa dálkkádatulbmila ja energiijarievdama.
Lääninhallituksella on meneillään useita eri hankkeita kestävän kehityksen edistämiseksi ja tietoperustan luomiseksi kuntien energiankäytön suunnittelulle.
Leanastivra jođiha sierra prošeavttaid ovddidan dihte bissovaš ovdáneami ja váldá ovdan vuođu doarjun dihte gielddaid energiijaplánema.
Erityyppisiä valtion avustuksia on saatavana energiatehokkuuden lisäämiseksi ja siirtymiseksi uusiutuvien energialähteiden käyttöön.
Gávdnojit sierralágán stáhtalaš doarjagat energiija beavttálmahttimii ja sirdáseapmái ođasmuvvi energiijai mas Leanastivra mearrida.
Lääninhallituksen ympäristölupavaltuuskunta päättää suurten energialaitosten, kuten tuulivoimapuistot ja kaukolämpövoimalat, toimiluvista.
Leanastivrra birasdutkansáttagoddi mearrida lobiin stuora energiijalágádusaide dego bieggafápmopárkkaide ja gáiddusliekkaslágá-dusaide.
Lääninhallitus käsittelee vanhusten- ja turva-asuntorakentamisen sekä pikkutalojen radonsaneerauksen valtiollista tukea koskevat asiat ja päättää asuinrakennusten ja tiettyjen muiden tilojen energia-avustuksista.
Leanastivra gieđahallá stáhtalaš doarjagiid boarrásiidorohagaid ja dorvoorohagaid biggemii, una viesuid ráddonbuhtisteamis sihke mearrida energiijadoarjagiin orrunviesuide ja dihto lanjadagaide.
Lääninhallitus tekee yhteenvedon läänin asuntomarkkinoita koskevista tiedoista ja laatii vuosittain analyyseja niistä muun muassa tueksi kuntien asuntotuotantotyölle.
Leanastivra ovttastahttá informašuvnna ja dahká juohke jagi analysaid leana orohatmárkaniin earet eará doarjjan gieldda orohatfuolahanbargui.
Suunnittelukysymykset
Plánajearaldagat
Lääninhallitus laatii eri alueille suunnittelun perustana olevaa tietomateriaalia, jolla osoitetaan esimerkiksi rakentamisessa ja maankäytössä tärkeänä pidettävät asiat.
Leanastivra váldá sadjosii sierra guovlluid plánenvuođu mii čájeha mii lea dehálaš váldit vuhtii biggen ja eanangeavahan aktavuođas.
Tavoitteena on luoda hyvät ja turvalliset elinolosuhteet ja pitkällä tähtäimellä kestävä elinympäristö.
Ulbmilin lea hábmet buriid ja dorvvolaš eallinvejolašvuođaid ja guhkesáigái bissovaš eallinbirrasa.
Suunnittelutyöhön vaikuttavat eri kansalliset tavoitteet ja koko maata koskevat intressit, esimerkiksi silloin kun on kyse energiantuotannosta, luonnonsuojelusta, ulkoilusta tai liikenne- ja viestintäyhteyksistä.
Plánenbargui váikkuhit sierra nášuvnnalaš ulbmilat ja riikkaberoštumit, ovdamearkka dihte go lea jearaldat energiijabuvttadeamis, luonddudikšumis, olgoleahkin-eallimis dehe kommunikašuvnnain.
Tarkastamme myös kuntien suunnittelua ihmisten terveyden ja turvallisuuden, valtakunnallisten tavoitteiden, ympäristölaatunormien ja rantojen suojelun kannalta.
Mii guorahallat maid kommunála plánema vuhtii váldimiin olbmuid dearvvašvuođa ja sihkkarvuođa, riikkaberoštumiid, birasšládjanorpmaid ja gáddesuoji.
Jos olet tyytymätön kunnan rakennuslupaan tai asemakaavaan, voit valittaa siitä meille.
Jus leat duhtameahttun gieldda biggenlohpái dehe bietnaplánii don sáhtát váidalit Leanastivrii.
Suojattu asutus
Suddjejuvvon bigget
Lääninhallitus voi päättää, että kulttuurihistoriallisesti arvokkaita rakennuksia, asutus- ja kirkkoympäristöjä, puistoja, puutarhoja ja vastaavia voidaan suojella rakennusmuistomerkkeinä.
Leanastivra sáhttá mearridit ahte kulturhistorjjálaččat árvvolaš biggegat, biggenbirrasat, girkobirrasat, párkkat, šaddogárddit dehe sullasaččat galget suodjaluvvot huksenmuitun.
Lääninhallitus selvittää ja päättää, julistetaanko kohde rakennusmuistomerkiksi, valvoo niitä sekä antaa luvan rakennusmuistomerkkien, kirkkojen ja hautausmaiden muuttamiseen.
Leanastivra dutká ja mearrida galgágo áhtu šaddat huksenmuitun, bearráigeahččá daid sihke addá lobi rievdadit huksenmuittuid, girkuid ja hávdádanbáikkiid.
Rakennussuojelu on osa lääninhallituksen pitkän tähtäimen työtä läänin kulttuuriympäristön suojelemisessa.
Huksehusdikšun lea oassi Leanastivrra guhkesáigásaš barggus leana kulturbirrasa seailluheapmái.
Jotta asutus voisi säilyttää kulttuurihistoriallisen arvonsa, on tärkeää suorittaa rakennusten suojelu, kunnossapito ja peruskorjaukset yksittäisten talojen omista edellytyksistä lähtien.
Vai orrun galggašii seailluhit kulturhistorjjálaš árvvu lea dehálaš ahte dikšun, bajásdoallu ja divvunbarggut dáhpáhuvvet ovttaskas dáluid eavttuid mielde.