pere/sami_parallel huggingface dataset:
kolmen maan hyväksymät yksityiskohtaiset velvoitteet saamen kieleen nähden eivät ole
golmma riikkas lea váldán badjelasas sámegiela ektui, eai leat ovttaláganat, iige dán
identtisiä, eikä niitä ole tarkoituksenmukaista pyrkiä selostamaan tässä yhteydessä.
oktavuođas leat veara geahččalit čilget daid.
velvoitetta, joiden välillä valtiot voivat tehdä valinnan yleissopimusta ratifioidessaan, eivätkä
Juohke váldonjuolggadus mii lea
Suomessa peruskirja käsittää seuraavat kielet: saame, ruotsi, romanikieli ja muut niin kutsutut ” non-territorial
konvenšuvnna oasis III siskkilda njeallje molssaeavttot dárkilis geatnegasvuođa main
languages ”. Norjassa peruskirjan piiriin kuuluvat seuraavat kielet: saame, kveeni / suomi, tattarien kieli ja romanikieli.
stáhtat sáhtte válljet ratifiseremii, ja dat golbma riikka eai leat váldán badjelasaset
nämä kolme maata ole sitoutuneet aivan samankaltaisiin velvoitteisiin saamen kieleen nähden.
áibbas ovttalágan geatnegasvuođaid sámegiela ektui.
Tämä on kuvaava esimerkki siitä, että saamelaisten oikeuksien koordinoimiseen ja
Dát lea čuvgejeaddji ovdamearka das ahte livččii dárbu geahččalit oktiiheivehit ja ovttaláhkádit dan
yhdenmukaistamiseen näissä kolmessa maassa on tarvetta.
golmma riikka sámi vuoigatvuođaid.
Yleiseltä pohjalta voidaan
Oppalaččat lea dattetge vejolaš cealkit ahte buot
kuitenkin sanoa, että kaikki kolme maata ovat sitoutuneet saamen kieltä koskeviin
golbma riikka leat váldán badjelasaset geatnegasvuođaid sámegiela ektui
velvoitteisiin, joita sovelletaan koulutusjärjestelmässä (8 artikla), oikeusjärjestelmässä (9
oahpahusvuogádagas (artihkkal 8), riektevuogádagas (artihkkal 9), almmolaš
artikla), julkisessa hallinnossa (10 artikla), joukkotiedotuksessa (11 artikla), kulttuurielämässä
hálddahusas (artihkkal 10), joavkomedias (artihkkal 11), kultureallimis (artihkkal 12),
(12 artikla), talous- ja yhteiskuntaelämässä (13 artikla) sekä kieliolojen turvaamiseksi yli
ekonomalaš ja sosiála dilis (artihkkal 13), ja das mii guoská riikkarájiid rasttideaddji
rajojen (14 artikla).
gieladillái (artihkkal 14).
Viimeksi mainittuja, valtioiden rajojen eri puolilla vallitsevia kielioloja
Maŋimuš artihkkala – mas lea riikkarájiid rasttideaddji
käsittelevän artiklan osalta kaikki kolme maata ovat hyväksyneet velvoitteen, jonka mukaan
gielladilli – leat buot golbma riikka dohkkehan, ahte sin geatnegasvuohta lea láhčit
ne järjestävät saamen kielen olosuhteet kuntoon ja edistävät yhteistyötä valtioiden rajojen yli
dilálašvuođaid nu ahte sámegiela ávkin lea vejolaš bargat ovttasráđiid riikkarájiid
saamen kielen eduksi, etenkin näiden kolmen maan alueellisten ja paikallisten viranomaisten
rastá, erenoamážit nu ahte dan golmma riikka guvllolaš ja báikkálaš eiseválddit nu
välillä.
sáhttet bargat.
7.13 Suomen ja Ruotsin EU-liittymissopimuksen pöytäkirja n:o 3
7.13 Protokolla nr. 3 mii gullá soahpamuššii Suoma ja Ruoŧa searvamis
Suomen ja Ruotsin EU-liittymissopimukseen on lisätty saamelaisia koskeva pöytäkirja n:o 3.
Soahpamuššii Suoma ja Ruoŧa EU-searvamis lea lasihuvvon protokolla nr. 3 sámi
Siitä neuvoteltiin Suomen, Norjan ja Ruotsin jäsenyysneuvotteluissa Euroopan unionin (EU)
álbmoga birra. Dat válmmai go Suopma, Norga ja Ruoŧŧa šiehtadalle
kanssa vuonna 1994.
miellahttovuođas Eurohpalaš Uniovnnain (EU) jagi 1994.
Koska Norja ei liittynyt EU:hun, tämä pöytäkirja koskee ainoastaan
Dainnago Norga ii šaddan
Suomen ja Ruotsin saamelaisia.
EU-lahttun, de da protokolla gusto duššefal Suoma ja Ruoŧa sámiide.
Pöytäkirja antaa Suomelle ja Ruotsille mahdollisuuden
Protokolla
ylläpitää ja laajentaa saamelaisten niitä erityisoikeuksia, jotka liittyvät heidän perinteisiin
rahpá vejolašvuođa Supmii ja Ruŧŧii bisuhit ja viiddidit sámiid sierravuoigatvuođaid
elinkeinoihinsa.
mat gullet sin árbevirolaš ealáhusaide.
Pöytäkirjassa on etenkin mainittu mahdollisuus poronhoidon tunnustamiseen
Vejolašvuođa dohkkehit ja ovddidit
ja edelleen kehittämiseen saamelaisena erityisoikeutena perinteisillä saamelaisilla
boazodoalu sámiid sierravuoigatvuohtan árbevirolaš sámi boazoguohtunguovlluin
poronhoitoalueilla.
protokolla namaha sierra.
Pöytäkirja mahdollistaa saamelaisten erityisoikeuksien laajennukset,
Protokolla rahpá vejolažžan viiddidit sámiid
mikäli niitä pidetään välttämättöminä saamelaisen kulttuurin ja yhteiskuntaelämän
sierravuoigatvuođaid jos nu lea dárbu dahkat gáhtten ja ovddidan dihte sámi kultuvrra
suojelemiseksi tai edelleen kehittämiseksi.
ja servodateallima.
Pöytäkirja n:o 3:n sanamuoto on seuraava:
Protokolla nr. 3 čuodjá ná:
” 1 artikla: Saamelaisille saadaan Euroopan yhteisön perustamissopimuksen (Rooman sopimus) määräysten estämättä myöntää yksinoikeuksia porotalouden harjoittamiseen perinteisillä saamelaisalueilla.
” Artihkkal 1: Beroškeahttá Roma-soahpamuša mearrádusain, de sámi álbmogii lea vejolaš addit áidnavuoigatvuođa boazodollui sámiid árbevirolaš guovlluin.
2 artikla: Tätä pöytäkirjaa voidaan myöhemmin laajentaa koskemaan muitakin perinteisiin saamelaiselinkeinoihin liittyviä saamelaisten yksinoikeuksia niiden vastaisen kehityksen huomioon ottamiseksi.
Artihkkal 2: Dán beavdegirjji lea vejolaš viiddidit, nu ahte dat váldá vuhtii sámiide dakkár erenoamášvuoigatvuođaid joatkevaš ovdáneami mat leat gittalagaid sin árbevirolaš ealáhusaiguin.
Neuvosto voi komission ehdotuksesta ja Euroopan parlamenttia sekä alueiden komiteaa kuultuaan yksimielisesti päättää tarvittavien muutosten tekemisestä tähän pöytäkirjaan. ”
Ráđđi sáhttá, Lávdegotti árvalusa vuođul ja maŋŋilgo lea gullan Eurohpáparlameantta ja Guovlolávdegotti, ovttajienalaččat mearridit dárbbašlaš nuppástusaid dán beavdegirjái. ”
Euroopan unionin neuvoston 29. kesäkuuta 2000 antamassa direktiivissä 2000/43/EY
EU jagi 2000 geassemánu 29. beaivásaš ráđđedirektiiva 2000/43/EF ásaha unnimus
säädetään vähimmäisnormista, joka suojaa rotuun ja etniseen alkuperään perustuvalta
suodjestandárdda vealaheami vuostá mii dáhpáhuvvá náli ja čearddalaš vuolggasaji
syrjinnältä Euroopan unionissa.
geažil EU siskkobealde.
perustamissopimuksen 13 artiklaan, jossa komissio valtuutetaan ryhtymään toimiin syrjinnän
Direktiiva lea dohkkehuvvon EU-traktáhta artihkkala 13
ehkäisemiseksi.
áiddastit vealaheami.
Direktiivin 1 artiklassa sanotaan, että direktiivin tarkoituksena on luoda
Direktiivva artihkkalis l celkojuvvo ahte direktiivva ulbmil lea
puitteet rotuun ja etniseen alkuperään perustuvan syrjinnän torjumiselle yhdenvertaisen
vuostálastit vealaheami mii dáhpáhuvvá náli dahje čearddalaš vuolggasaji geažil, ja
kohtelun periaatteen toteuttamiseksi jäsenvaltioissa.
čađahit ovttaláhkásaš meannudeami vuođđojurdaga EU siskkobealde.
Direktiivi rajoittuu toisin sanoen
Direktiiva lea
syrjintäperusteisiin rotu ja etninen alkuperä.
nuppiin sániin cealkki ráddjejuvvon náli ja čearddalaš vuolggasaji vealahansivaide.
Direktiivin 2 artiklan 1 kohdassa todetaan yhdenvertaisen kohtelun periaatteen
Direktiivva artihkkal 2 nr. 1 nanne ahte ovttalágan meannudeami vuođđo
tarkoittavan, ettei minkäänlaista välitöntä tai välillistä syrjintää saa esiintyä.
jurdda lea ipmirdahtti gielddusin sihke njuolggovealaheami ja eahpenjuolggos
2 artiklan 2
Artihkkala 2 nr. 2 (a) mielde dat lea vealaheapmi jos olmmoš
kohdan a alakohdan mukaan välittömänä syrjintänä pidetään sitä, että henkilöä kohdellaan
nális dahje čearddalaš vuolggasajis geažil deaivida meannudemiin mii lea heajut go
rodun tai etnisen alkuperän perusteella epäsuotuisammin kuin jotakuta muuta kohdellaan, on
dat mainna nubbi olmmoš deaivida, lea deaividan dahje šaddá deaividit sullasaš
kohdeltu tai voitaisiin kohdella vertailukelpoisessa tilanteessa.
dáhpáhusas.
2 artiklan 2 kohdan b
Artihkkal 2 nr. 2 (b) nanne ahte dat lea eahpenjuolggos vealaheapmi jos
säännös, peruste tai käytäntö saattaa tiettyä rotua tai etnistä alkuperää olevat henkilöt erityisen
olgguldasat oaidnit neutrála mearrádus, eaktu dahje geavat bidjá dihto nállái dahje
epäedulliseen asemaan muihin henkilöihin nähden.
čearddalašvuhtii gullevaš olbmo ollu heajubun go nuppiid.
Samassa säännöksessä täsmennetään
Seammá mearrádusas
kuitenkin, ettei tämä päde, mikäli kyseisellä säännöksellä, perusteella tai käytännöllä on
dárkilastojuvvo dattetge ahte dát ii gusto jos áššáigullevaš mearrádussii, ektui dahje
puolueettomasti perusteltavissa oleva oikeutettu tavoite ja tavoitteen saavuttamiseksi käytetyt
dahkui lea objektiiva ákkasteapmi legitiibma ulbmila geažil, ja go ulbmila
keinot ovat ” asianmukaisia ja tarpeellisia ”.
ollašuhttima vuogit leat ” soahppevaččat ja dárbbašlaččat. ”
Lisäksi myös häirintää ja syrjintään kehottamista pidetään 2 artiklan 3 kohdan mukaan
Dasto galgá artihkkala 2 nr. 3 mielde nuppiid skudnen ja vealahangohččosat
syrjintänä.
adnojuvvot vealaheapmin.
Häirintä määritellään rotuun tai etniseen alkuperään liittyväksi haitalliseksi
Skudnen čilgejuvvo sávakeahtes meannudeapmin olbmuin
käytökseksi, jolla tarkoituksellisesti tai tosiasiallisesti loukataan henkilön arvoa. Ehtona on
su náli dahje vuolggasaji geažil ja dainna áigumušain dahje bohtosiin ahte olbmo árvu
lisäksi, että tämän käytöksen tarkoituksena on luoda uhkaava, vihamielinen, halventava,
loavkašuvvá. Dasto lea eaktu ahte dákkár meannudeami dáhttu lea oččodit áigái
nöyryyttävä tai epämiellyttävä ilmapiiri.
olbmuid gaskii vuostemielalaš, vuolideaddji, loavkašuhtti, dahje unohas mielladili.
2 artiklan 4 kohdassa sanotaan edelleen, että ohje
Artihkkalis 2 nr. 4 celkojuvvo dasto ahte vealahaninstruksa man vuođđun lea nálli
perusteella kuuluu syrjintäkiellon piiriin.
dahje čearddalaš vuolggasadji, deaivvahallá vealahangildosii.
Direktiivin 5 artikla mahdollistaa positiiviset erityistoimet lainsäädännön tai
Direktiivva artihkkal 5 rahpá vejolažžan čađahit lágalaš positiiva sierra
muunlaisten positiivisten erityistoimien avulla rotuun tai etniseen alkuperään liittyvien
meannudeami dahje eará positiiva doaibmabijuid vai váttisvuođat mat leat náli ja
haittojen poistamiseksi tai hyvittämiseksi.
čearddalaš vuolggasaji geažil, nohket dahje buhttejuvvojit.
5 artikla kuuluu seuraavasti:
Artihkkal 5 čuodjá ná:
” Yhdenvertaisen kohtelun periaate ei estä täydellisen yhdenvertaisuuden toteuttamiseksi käytännössä jäsenvaltioita pitämästä voimassa tai toteuttamasta erityistoimenpiteitä, joiden tarkoituksena on ehkäistä tai hyvittää henkilöiden rotuun tai etniseen alkuperään liittyviä haittoja. ”
” Vai geavadis sihkkarastojuvvo dievas ovttadássásašvuohta, de ovttalágan meannudeami vuođđojurdda ii hehtte guđege miellahttoriikka bisuheames dahje mearrideames erenoamáš doaibmabijuid maid ulbmil lea áiddastit dahje buhttet váttisvuođaid mat leat náli dahje čearddalašvuođa geažil. ”
7.15 YK:n biologista monimuotoisuutta koskeva yleissopimus
7.15 ON konvenšuvdna biologalaš šláddjiivuođas
Biologista monimuotoisuutta koskevassa, 5. kesäkuuta 1992 tehdyssä YK:n
ON konvenšuvdna biologalaš šláddjiivuođas, mii bođii geassemánu 5. b. 1992
yleissopimuksessa (CBD) säädetään biologisen monimuotoisuuden säilyttämistä ja kestävää
(KBM), ásaha riikkaidgaskasaš standárddaid biologalaš šláddjiivuođa seailluheami ja
kehitystä koskevista kansainvälisistä normeista.
gánnáhahtti ovdáneami várás.
Suomi on saattanut yleissopimuksen osaksi
Suopma lea inkorporeren konvenšuvnna, muhto Norga
kansallista lainsäädäntöään, kun taas Norja ja Ruotsi ovat toistaiseksi ainoastaan ratifioineet
ja Ruoŧŧa leat ain vuos dušše ratifiseren konvenšuvnna.
sen. Yleissopimuksen 8 artiklan j kohdassa käsitellään alkuperäiskansojen ja paikallisten
Konvenšuvnna artihkkal 8 (j)
yhteisöjen tietämystä, keksintöjä ja käytäntöä suhteessa biologisen monimuotoisuuden
gieđahallá álgoálbmogiid ja báikkálaš servodagaid máhtuid, hutkagiid ja dábiid
suojeluun ja kestävään käyttöön tähtäävään tavoitteeseen.
dainna ulbmiliin ahte biologalaš šláddjiivuohta galggašii seailut ja daid geavaheapmi
Siinä määrätään, että valtioiden
gánnáhit. Dás mearriduvvo ahte stáhtat, nu guhkás go lea vejolaš ja govttolaš, ja
tulee mahdollisuuksien mukaan ja soveltuvin osin kansallisen lainsäädäntönsä mukaisesti
iežaset riikkalaš lágaid vuođul, galget gudnejahttit, seailluhit ja bisuhit álgoálbmogiid
kunnioittaa, suojella ja ylläpitää alkuperäiskansojen ja paikallisten yhteisöjen sellaista
ja báikkálaš servodagaid máhtuid, hutkagiid ja dábiid, mat ovddastit árbevirolaš
tietämystä, keksintöjä ja käytäntöä, joka sisältyy biologisen monimuotoisuuden suojelun ja
eallinvugiid mat leat deaŧalaččat biologalaš šláddjiivuođa seailluheapmái ja daid
kestävän käytön kannalta merkityksellisiin perinteisiin elämänmuotoihin.
geavaheami gánnáhahttivuhtii.
Valtioiden tulee
Stáhtabealit galget ovttasráđiid álgoálbmogiiguin ja
edistää ja laajentaa niiden soveltamista mainittujen yhteisöjen luvalla ja myötävaikutuksella.
sin dohkkehusa vuođul bargat dan badjelii ahte álgoálbmogiid máhtut, hutkagat ja
Niiden tulee myös rohkaista tietämyksestä, keksinnöistä ja käytännöstä saadun hyödyn
dábit eambbo viidánit geavahusas. Stáhtat galget maid ávžžuhit olbmuid govttolaččat
tasapuolista jakoa.
juogadit ovdduid mat bohtet dakkár máhtuid, hutkagiid ja dábiid geavaheamis. Dasto
Lisäksi sopimuspuolten tulee yleissopimuksen 10 artiklan c kohdan
galget stáhtabealit, konvenšuvnna artihkkala 10 (c) mielde, nu guhkás go lea vejolaš
mukaan mahdollisuuksien mukaan ja soveltuvin osin suojella ja rohkaista biologisten
ja soahppevaš, gáhttet biologalaš resurssaid árbevirolaš geavahanvugiid, ja
luonnonvarojen perinteistä käyttöä vanhojen kulttuurien käytännön mukaisesti suojelun ja
movttiidahttit daidda, go sohpet seailluheami ja gánnáhahttivuođa eavttuide.
Yleissopimuksen määräykset on muotoiltu suhteellisen epämääräisiksi. Esimerkiksi
Konvenšuvnna mearrádusat leat hábmejuvvon viehka eahpečielga
valtioiden velvollisuus kunnioittaa, suojella ja ylläpitää alkuperäiskansojen ja paikallisten
cealkámuššan. Ovdamearkka dihte lea stáhtaid geatnegasvuohta gudnejahttit, suddjet,
yhteisöjen tietämystä, keksintöjä ym. on liitetty kriteereihin ” mahdollisuuksiensa ja
gáhttet ja seailluhit álgoálbmogiid máhtuid, hutkagiid jna. gittalagaid dakkár
tarkoituksenmukaisuuden mukaan kansallisen lainsäädäntönsä mukaisesti ”.
eavttuiguin go ” nu guhkás go lea vejolaš ja soahppevaš, ja riikkalaš lágaid vuođul ”.
Alkuperäiskansojen ja paikallisten yhteisöjen tietämys, keksinnöt ja käytäntö asetetaan
Álgoálbmogiid ja báikkálaš servodagaid máhtut, hutkagat ja dábit
yleissopimuksen 8 artiklan j kohdassa yhdenvertaiseen asemaan.
biddjojuvvojit dássálagaid konvenšuvnna artihkkalis 8 (j).
Tämä johtuu siitä, että
Duogáš dasa lea, ahte go
yleissopimuksesta käytyjen neuvottelujen aikana oltiin yksimielisiä siitä, että myös tavalliset
šiehtadalle konvenšuvnnas, de lei ovttamielalašvuohta das ahte maiddái dábálaš
paikalliset yhteisöt ovat joissakin tapauksissa kehittäneet sellaista tietämystä, keksintöjä ja
báikkálaš servodagatge muhtun dáhpáhusain leat oamastan máhtuid, hutkagiid ja
käytäntöä, jolla on merkitystä biologisen monimuotoisuuden suojelulle ja kestävälle käytölle.
dábiid mat mearkkašit ollu biologalaš šláddjiivuođa seailluheapmái ja jierpmálaš
Pääperiaatteena on, että sopimuspuolten tulee kunnioittaa, suojella ja ylläpitää sellaista
geavaheapmái. Váldoprinsihppa lea ahte stáhtabealit galget gudnejahttit, seailluhit ja
tietämystä, keksintöjä ja käytäntöä, joka positiivisella tavalla edistää biologisen
ja bisuhit máhtuid, hutkagiid ja dábiid mat leat positiiva veahkkin biologalaš
monimuotoisuuden suojelua.
šláddjiivuođa seailluheapmái.
10 artiklan c kohdassa on mainittu sopimuspuolten velvollisuus
Artihkkalis 10 (c) lea stáhtabeliid geatnegasvuohta, nu
mahdollisuuksiensa mukaan tukea luonnonvarojen perinteistä ja tavanomaista käyttöä
guhkás go lea vejolaš, doarjut luondduriggodagaid árbevirolaš ja guovllu dábiid mielddásaš geavaheami, go dakkár geavaheapmi soahpá seailluheami ja gánná
suojelun ja kestävän käytön edellytysten mukaisella tavalla.
hahttivuođa eavttuide.
Biologista monimuotoisuutta
Konvenšuvnna mearrádusaid biologalaš šláddjiivuođas lea
koskevan yleissopimuksen määräyksiä tulkittaessa on otettava huomioon valtioiden muut
dárbu dulkot stáhtaid eará álbmotrievttálaš geatnegasvuođaid čuovgasis, mat sis leat
kansainvälisoikeudelliset velvoitteet alkuperäiskansoihin nähden.
álgoálbmogiidda.
On muun muassa luonnollista tulkita sopimuspuolten 10 artiklan c kohdan mukaista velvollisuutta suojella ja
Earret eará lea lunddolaš dulkot stáhtabeliin artihkkala 10 (c)
rohkaista biologisten luonnonvarojen ” perinteistä käyttöä vanhojen kulttuurien käytännön
mielde leat geatnegasvuohta gáhttet ja movttiidahttit álgoálbmogiid biologalaš
mukaisesti ” suhteessa YK:n ihmisoikeuskomitean käytäntöön, joka liittyy YK:n
olmmošvuoigatvuođaid lávdegotti geavada buktin čuovgasis das makkár lea ja man
kansalaisoikeuksia ja poliittisia oikeuksia koskevan yleissopimuksen 27 artiklan mukaisen
viidát ollá ON konvenšuvnna kultursuodjalus, mii lea siviila ja politihkalaš
kulttuurin suojelun laatuun ja luonteeseen.
vuoigatvuođaid birra, artihkkal 27.
Komitean käytäntö osoittaa, ettei 27 artikla suojaa
Lávdegotti geavat čájeha ahte artihkkal 27 ii
ainoastaan perinteisiä käyttötapoja.
suodjal dušše árbevirolaš doaibmanvugiid.
Komitea on esimerkiksi erään saamelaisosapuolen
Lávdegoddi lea ovdamearkka dihte, go
valitusasiaa käsitellessään tehnyt johtopäätöksen, jonka mukaan saamelaisten poronhoidossa
gieđahalai sámi áššeoasálačča váidalusášši, gávnnahan ahte sámiid ođđaáigásaš
käyttämillä nykyajan teknisillä työvälineillä ole mitään merkitystä suhteessa siihen
teknihkalaš bargoneavvuid geavaheapmi boazodoalus ii mearkkaš maidege dan
oikeudelliseen suojaan, jonka 27 artikla antaa suhteessa alkuperäiskansojen perinteisiin
rievttálaš suodjái maid artihkkal 27 ásaha árbevirolaš álgoálbmotealáhusaide, geahča
elinkeinoihin, katso kohta 7.4 edellä.
dás ovddabealde čuoggá 7.4.
7.16 Itsemääräämisoikeus
7.16 Iešmearridanvuoigatvuohta
7.16.1 Johdanto
7.16.1 Álgosátni
koskevaan liitteeseen n:o 3.
Dán kapihttala mii gieđahallá iešmearridanvuoigatvuođa, dievasmahttá lasáhus nr. 3,
Liitteessä n:o 3 esitellään laajasti itsemääräämisoikeuteen liittyviä
mas lea sáhka sámi álbmoga iešmearridanvuoigatvuođas. Lasáhus nr. 3 siskkilda
kysymyksiä ja John B. Henriksenin, Martin Scheininin ja Mattias Åhrénin tulkintoja tähän
B. Henriksen, Martin Scheinin ja Mattias Åhrén ipmirdit gustojeaddji álbmotrievtti
alueeseen liittyvästä voimassa olevasta kansainvälisestä oikeudesta.
dán suorggis.
Kansojen itsemääräämisoikeus on kehittynyt viime vuosisatojen kuluessa
Maŋimuš čuođi jagi lea álbmogiid iešmearridanvuoigatvuohta ovdánan
kansainvälisesti tunnustetusta periaatteesta nykyiseksi kansainvälisoikeudelliseksi normiksi.
riikkaidgaskasaš vuođđojurdaga dásis otnáš álbmotrievttálaš norbman. Iešmearridan
Itsemääräämisen näkökulma ulottuu kuitenkin historiassa paljon kauemmas taaksepäin kuin
viidodat ollá dattetge ollu guhkkelii maŋás historjái go duššefal čuođi jagi daid
viimeksi kuluneisiin sataan vuoteen, koska sillä on historiallisia yhtymäkohtia
historjjálaš oktavuođa dahkki čatnagsiiguin mat mannet čuvgehusfilosofiija
valistusfilosofian ajan ajatuksiin kansojen itsemääräämisestä.
jurdagiidda álbmoga iešmearrideamis.
Itsemääräämisen näkökulmasta
Iešmearridanviidodat lea ovdánan politihkalaš
on vähitellen tullut poliittisen ajatuksen asemesta kansainvälisesti tunnustettu periaate ja
jurdaga dásis gitta riikkaidgaskasaččat dohkkehuvvon vuođđojurdaga dássái, ja
viime kädessä yleismaailmallinen kansainvälisoikeudellinen normi.
loahpalaččat máilmmiviidosaš álbmotrievttálaš norbman.
Itsemääräämisoikeus mainitaan monissa kansainvälisoikeudellisissa instrumenteissa,
Iešmearridanvuoigatvuohta ilbmá máŋgga álbmotrievttálaš instrumeanttain,
muun muassa YK:n peruskirjassa sekä vuonna 1966 tehdyissä YK:n kansalaisoikeuksien ja
earret eará ON-lihtus, ja ON-konvenšuvnnnain mat bohte 1966, nubbi siviila ja
poliittisten oikeuksien yleissopimuksessa (KP) ja YK:n taloudellisten, sosiaalisten ja
politihkalaš vuoigatvuođaid birra (SP) ja nubbi ekonomalaš, sosiála ja kultuvrralaš
sivistyksellisten oikeuksien yleissopimuksessa (TSS).
vuoigatvuođaid birra (ØSK).
Itsemääräämisoikeus liitettiin aluksi laajasti siirtomaiden vapautumiseen ja
Vaikko iešmearridanvuoigatvuohta ovdal viehka nannosit čatnasii kolonia
kansallisvaltioiden perustamiseen, mutta nykyään sen tunnustetaan pätevän myös muissa
válddi heaittiheapmái ja nationála stáhtaid vuođđudeapmái, de dat odne lea dohkke
tilanteissa.
huvvon gustot earáge dáhpáhusain.
Tällaisen tunnustamisen on ilmaistu liittyvän selkeästi myös alkuperäiskansoihin.
Dakkár dohkkeheapmi lea čielgasit
Näin on tehty muun muassa alkuperäiskansojen oikeuksia koskevan YK:n julistuksen
dovddahuvvon álgoálbmogiid ektui, earret eará dan barggu olis mas válbmá ON
(alkuperäiskansajulistus) parissa parhaillaan käynnissä olevan työn yhteydessä.
cealkámuš álgoálbmogiid vuoigatvuođaid birra. Davviriikkat leat stáhtain leamaš
Pohjoismaat ovat aktiivisimpien valtioiden joukossa pyrkineet saamaan alkuperäiskansojen
árjjalepmosat oččodemiineaset álgoálbmogiid iešmearridanvuoigatvuođa oassin dan
itsemääräämisoikeuden sisällytetyksi alkuperäiskansojen oikeuksia koskevaan tulevaan YK:n
ON-cealkámuššii mii boahtá álgoálbmogiid vuoigatvuođaid birra. Nu leat
julistukseen. Pohjoismaat ovatkin muun muassa tehneet alkuperäiskansojen
davviriikkat dahkan dainna lágiin ahte leat ovddidan formála árvalusaid
itsemääräämisoikeutta koskevia muodollisia ehdotuksia, katso liite n:o 4, jossa nämä
álgoálbmogiid iešmearridanvuoigatvuođaid birra, geahča lasáhusa nr. 4 mas árvalusat
ehdotukset esitellään.
geardduhuvvojit.
Alkuperäiskansojen oikeuksia koskevasta YK:n julistuksesta neuvoteltaessa
Šiehtadallamiin ON-cealkámušas mii gieđahallá álgoálbmogiid
Pohjoismaat ovat yhdessä muiden samanmielisten valtioiden kanssa ehdottaneet
vuoigatvuođaid, davviriikkat ovttas ovttamielalaš stáhtaiguin árvaledje ahte álgo
alkuperäiskansojen itsemääräämisoikeuden nimenomaista tunnustamista.
álbmogiid iešmearridanvuoigatvuohta dohkkehuvvo čabočielgasit.
Edelleen ne
Dasto ahte
ehdottavat, että alkuperäiskansojen tulee itsemääräämisoikeuden nojalla voida vapaasti
álgoálbmogat iešmearridanvuoigatvuođain galget sáhttit mearridit iežaset politihkalaš
päättää poliittisesta asemastaan ja edistää omaa taloudellista, sosiaalista ja kulttuurista
dili ja ovddidit iežaset ekonomalaš, sosiála ja kultuvrralaš ovdáneami. Davviriikkaid
kehitystään. Pohjoismaiden ehdotuksen sanamuoto on identtinen KP:n ja TSS:n yhteisen 1
árvalusa sánit leat jure justa nugo oktasaš artihkkala 1 nr. 1 sánit, mat leat SP ja ØSK
artiklan 1 kohdan kanssa.
iešmearridanvuoigatvuođas.
Ainoana erona on, että Pohjoismaiden ehdotuksessa
Áidna erohus lea ahte davviriikkalaš árvalusas leat dán
” alkuperäiskansat ” määritellään tässä yhteydessä nimenomaan oikeussubjekteiksi, kun sitä
oktavuođas ” álgoálbmogat ” čielgasit identifiserejuvvon riektesubjeaktan baicce go
vastoin KP- ja TSS-yleissopimuksissa puhutaan ” kaikista kansoista ”.
” buot álbmogat ”, nugo lea SPs ja ØSKs.
Pohjoismaat ovat myös
Davviriikkat leat maid formálalaččat
muodollisesti ilmaisseet vahvan tukensa sille, että alkuperäiskansojen itsemääräämisoikeus,
dovddahan nana doarjaga dasa ahte álgoálbmogiid iešmearridanvuoigatvuohta, mii
joka on alkuperäiskansojen erityisoikeus, tulee voida toteuttaa sisäisen autonomian ja
lea erenoamáš vuoigatvuohta álgoálbmogiidda, galgá leat čađahahtti siskkáldas
itsehallintojärjestelmien avulla.
autonomiijain ja iešmearridanortnegiiguin.
Pohjoismaat korostavat etenkin periaatetta, jonka mukaan
Davviriikkalaš árvalus ovdeha ahte
itsemääräämisoikeus ei saa vahingoittaa tai uhata valtion alueellista koskemattomuutta.
iešmearridanvuoigatvuohta čađahuvvo álbmotrievtti mielde. Erenoamáš lea ahte
Pohjoismaiden ehdotukset saavat tukea varsin monilta valtioilta alkuperäiskansojen oikeuksia
deattuhuvvo vuođđojurddan iešmearridanvuoigatvuođas ahte dat ii galgga vahágahttit
koskevasta YK:n julistuksesta parhaillaan käytävissä neuvotteluissa.
iige áitit stáhtaid territorialaš integritehta. Stáhtat viidát dorjot davviriikkalaš
Kansallisella tasolla Norjan eri hallitukset ovat viime aikoina ilmaisseet tunnustavansa
árvalusaid šiehtadallamiin mat leat jođus ON-cealkámušas álgoálbmogiid vuoigat
Tämä ilmenee etenkin
vuođaid birra.
hallituksen kahdesta tuoreimmasta Norjan saamelaispolitiikkaa koskevasta selonteosta
Nationála dásis leat iešguđetlágan norgalaš ráđđehusat maŋimuš áiggiid
suurkäräjille (St. meld.):
dovddahan sámi iešmearridanvuoigatvuhtii dohkkeheami ja ulbmila gáhttet dan
St. meld.
vuoigatvuođa.
n:o 55 (2000−2001) sekä St. meld.
Dat boahtá erenoamážit ovdan maŋimuš guovtti stuorradiggedieđáhusas norgalaš sámepolitihkas; St.dieđ. nr. 55 (2000-2001) ja St.dieđ. nr. 33
n:o 33 (2001−2002).
(2001-2002).
Jälkimmäisessä selonteossa sanotaan: ” hallituksen lähtökohtana on, että saamelaisten
Maŋimuš stuorradiggedieđáhusas celkojuvvo ahte ” ráđđehus atná
itsemääräämisoikeutta on tulkittava kyseisen alan kansainvälisoikeudellisten säännösten ja
vuolggasadjinis ahte sámiid iešmearridanvuoigatvuođa dulkojupmi ferte leat dássá
kansainvälisen normiston kehittymisen mukaan. ”
lagaid álbmotrievttálaš mearrádusaid ja riikkaidgaskasaš norbmaovdánemiin. ”
Vastaavaa kehitystä on tapahtunut myös muutamissa keskeisissä alueellisissa
Sullasaš ovdáneapmi lea leamaš muhtun guovdilis guvllolaš
organisaatioissa.
organisašuvnnain.
Euroopan unionin pohjoista ulottuvuutta koskeva toinen
Eurohpalaš uniovnna doaibmaplána davvilaš viidodaga várás
toimintasuunnitelma 2004–2006 kuvaa pohjoisten alkuperäiskansojen itsemääräämisoikeutta
áigodahkii 2004-06 gohčoda davi álgoálbmogiid iešmearridanvuoigatvuođa
St. meld. (hallituksen selonteko) n:o 33 (2001−2002), kohta 4.1, sivu 18. Katso lisäksi myös St. meld. n:o 55
árbejuvvon vuoigatvuohtan mii galgá sihkkarastojuvvot (” inherited right of self
(2000−2001), kohdat 4.1 ja 4.2, sivu 33−35.
organisašuvdna (OAS) bargá dán áigái amerihká álgoálbmotcealkámušain mii
joka sisältää määräyksen alkuperäiskansojen oikeudesta itsemääräämiseen.
siskkilda mearrádusa álgoálbmogiid iešmearridanvuoigatvuođas.
7.16.2 Itsemääräämisoikeus kollektiivisena ihmisoikeutena
7.16.2 Iešmearridanvuoigatvuohta kollektiiva olmmošvuoigatvuohtan
Kansojen itsemääräämisoikeus on tunnustettu yleismaailmalliseksi kollektiiviseksi
Álbmogiid iešmearridanvuoigatvuohta lea dohkkehuvvon máilmmiviidosaš oktasaš
ihmisoikeudeksi.
olmmošvuoigatvuohtan.
Kansainvälisellä tasolla ollaan yksimielisiä siitä, että itsemääräämisoikeutta
Riikkaidgaskasaš ovttamielalašvuohta lea das ahte ieš
on pidettävä yleismaailmallisena ihmisoikeutena.
mearridanvuoigatvuohta galgá adnojuvvot máilmmiviidosaš olmmošvuoigatvuohtan.
Tämä on todettu monissa YK:n
Dat lea nannejuvvon máŋgga ON dievasčoahkkima cealkámušas, olmmošvuoigat
yleiskokouksen päätöslauselmissa ja ihmisoikeuksien maailmankonferenssissa sekä monissa
vuođaid máilmmikonfereanssas, ja vel arvat eará autoritatiiva riikkaidgaskaaš
muissa auktoritatiivisissa kansainvälisissä asiakirjoissa.
dokumeanttain.
Kansojen itsemääräämisoikeuden kunnioittamista ja toteuttamista on pidetty myös
Gudnejahttit ja čađahit álbmogiid iešmearridanvuoigatvuođa lea maid
muiden ihmisoikeuksien ja perusoikeuksien täyttymisen edellytyksenä.
adnojuvvon eaktun eará olmmošvuoigatvuođaid ja vuođđofriddjavuođaid
Kansojen
čađaheapmái.
itsemääräämisoikeus on muotoiltu seuraavalla tavalla KP:n ja TSS:n yhteisessä 1 artiklassa:
ØSK oktasaš artihkkalis 1:
” 1.
" 1.
Kaikilla kansoilla on itsemääräämisoikeus.
Buot álbmogiin lea iešmearridanvuoigatvuohta.
Tämän oikeuden nojalla ne määräävät vapaasti poliittisen asennoitumisensa ja harjoittavat vapaasti taloudellisten, sosiaalisten ja sivistyksellisten olojensa kehittämistä.
Dán vuoigatvuođa válddiin sii friddja mearridit iežaset politihkalaš dili ja ovddidit iežaset ekonomalaš, sosiála ja kultuvrralaš ovdáneami.
Kaikki kansat voivat vapaasti käyttää luonnonrikkauksiaan ja - varojaan omiin tarkoituksiinsa, mikäli se ei vahingoita yhteisen edun periaatteelle perustuvia kansainvälisen taloudellisen yhteistyön ja kansainvälisen oikeuden velvoituksia.
Buot álbmogat sáhttet iežaset ulbmiliidda friddja hálddašit iežaset luondduriggodagaid ja - gávdnosiid, nu guhká go dat ii duvdde boaittobeallái geatnegasvuođaid mat čuvvot riikkaidgaskasaš ekonomalaš ovttasbarggu, man vuođđun lea guovttebeallásaš ávkki vuođđojurdda ja álbmotrievtti njuolggadusat.
Missään tapauksessa kansalta ei saa riistää sen omia elinehtoja.
Ii mange dáhpáhusas galgga álbmogis rieviduvvot dan birgenvuođđu.
Yleissopimuksen osapuolten, jotka tässä yhteydessä ovat niitä valtioita, jotka ovat vastuussa itsehallintoa vailla olevien alueiden huoltohallintoalueiden hallinnosta, on työskenneltävä kansojen itsemääräämisoikeuden toteuttamiseksi ja kunnioitettava tätä oikeutta Yhdistyneitten Kansakuntien sopimuksen säännösten mukaisesti. ”
Konvenšuvdna-oasálaččat, sin gaskkas dat stáhtat mat ovddasvástidit iežaset stivrekeahtes guovlluid ja geahččoguovlluid hálddašeami, galget bargat álbmogiid iešmearridanvuoigatvuođa ollašuhttimii, ja gudnejahttit dán vuoigatvuođa ovttastuvvan našuvnnaid lihtu mearrádusaid mielde. "
Kansainvälinen, muun muassa YK:n ihmisoikeuskomitean soveltama käytäntö sekä
Riikkaidgaskasaš geavat, ee. ON olmmošvuoigatvuođaid lávdegoddi, ja
monien valtioiden perustuslain soveltamiseen liittyvä oikeudellinen käytäntö osoittavat, että
máŋgga stáhta vuođđolágalaš geavat, čájehit ahte iešmearridanvuoigatvuohta adno
itsemääräämisoikeutta pidetään dynaamisena − jatkuvasti kehittyvänä − oikeutena
juvvo fámolaš (dynamalaš) vuoigatvuohtan – mii dađistaga ovdána – eambbo go
pikemminkin kuin staattisena, etukäteen määriteltynä oikeutena.
bissovaš ovddalgihtii čilgejuvvon vuoigatvuohtan.
Katso tähän asiaan liittyvää
Geahča muđui dievasleabbo
seikkaperäisempää selontekoa liitteessä n:o 3.
divaštallamiid dán áššis lasáhusas nr. 3.
Kansainvälinen oikeus myöntää ” kaikille kansoille ” itsemääräämisoikeuden, vaikka
Álbmotriekti mieđiha ” buot álbmogiidda ” iešmearridanvuoigatvuođa –
yleissopimukset eivät itse määrittelekään, keitä on pidettävä ” kansoina ”
dattetge konvenšuvnna čilgekeahttá geat dat leat ” álbmogat ” iešmearridanvuoigat
itsemääräämisoikeuden kannalta.
vuođa ektui.
Oikeussubjektiin liittyvää problematiikkaa, etenkin
Riektesubjeaktačuolbmagihpus divaštallojuvvo eambbo lasáhusas nr. 3,
käsitteiden ” alkuperäiskansat ” ja ” kaikki kansat ” välistä suhdetta ja itsemääräämisoikeutta,
erenoamážit doahpaga ” álgoálbmot ” ja doahpaga ” buot álbmogiid ” gaskavuohta ja
pohditaan tarkemmin liitteessä n:o 3.
iešmearridanvuoigatvuohta.
Asiantuntijatyöryhmän lähtökohtana on, että saamelaiset
Áššedovdi joavku bidjá vuođđunis dan ahte sámit
täyttävät ne kansoille tavallisesti asetetut ehdot, joiden mukaan kansoja voidaan pitää
ollašuhttet daid eavttuid mat dábálaččat biddjouvvojit ovdalgo álbmot dohkkehuvvo
” kansana ” kansainvälisoikeudellisessa merkityksessä.
” álbmogin ” álbmotrievttálaš mearkkašumis.
Tässä yhteydessä voidaan muun
Dán oktavuođas čujuhuvvo ee. dasa ahte
saamelaisten itsemääräämiseen liittyviä kysymyksiä viittaamalla KP:n 1 artiklaan.
ON olmmošvuoigatvuođaid lávdegoddi lea čujuhettiinis SP artihkkalii 1 máŋgii
Kansojen oikeutta päättää vapaasti omasta poliittisesta asemastaan ja suhteistaan
Álbmogiid vuoigatvuohta friddja beassat mearridit iežaset politihkalaš dili ja
kansainväliseen yhteisöön kutsutaan usein itsemääräämisoikeuden ulkoiseksi ulottuvuudeksi,
gaskavuođaid riikkaidgaskasaš servodahkii dávjá gohčoduvvo iešmearridanvuoigat
kun taas oikeutta edistää omaa taloudellista, sosiaalista ja sivistyksellistä kehitystään
vuođa olgguldas viidodahkan, ja vuoigatvuohta buoridit iežas ekonomalaš, sosiála ja kultuvrralaš ovdáneami fas gohčoduvvo siskkáldas viidodahkan, vrd. SP ja ØSK
KP:n ja TSS:n 1 artiklan 1 kohta.
artihkkala 1 nr. 1.
Ulkoiseen näkökohtaan vedotaan toisinaan, kun vaaditaan oikeutta irtautua ja perustaa
Olgguldas viidodat oamastuvvo muhtumin vuođđun gáibidit vuoigatvuođa
oma valtio ja kun näitä vaatimuksia halutaan perustella.
luovusbeassamii ja sierra stáhta vuođđudeapmái.
Kansainvälinen oikeus ei kuitenkaan
Álbmotriekti ii dattetge leat vuođđu
millään tavoin oikeuta yksipuolisia toimia, jotka osittain tai kokonaan heikentävät tai
vuoigatvuhtii čađahit ovttabealat doaibmabijuid mat muhtun muddui dahje ollásit
vahingoittavat valtion alueellista koskemattomuutta tai poliittista asemaa, mikäli valtio toimii
juhket dahje vahágahttet stáhta territoriála integritehta dahje politihkalaš dási, jos
kansojen yhtäläisten oikeuksien periaatteen mukaan itsemääräämisoikeus mukaan luettuna.
stáhta láhtte álbmogiid ovttadássásaš vuoigatvuođaid vuođđojurdaga mielde, earret
lailliseksi valtion alueellisen koskemattomuuden kustannuksella.
eará iešmearridanvuoigatvuođa jurdaga mielde.
Irtautumisen ehtojen
Nuppiin sániin cealkki lea
katsotaan täyttyneen puhtaissa siirtomaatilanteissa ja tapauksissa, joissa valtio toimii
dábálaččat dohkkehuvvon ahte iešmearridanvuoigatvuođa ii leat vejolaš čađahit
perusluonteeltaan ja jatkuvasti epädemokraattisella tavalla suhteessa kansaan tai sortaa sitä.
ovttabealat luovusbeassanrahčamušaiguin, go eai leat erenoamáš dilálašvuođat mat
YK-asiakirja CCPR / C/79/Add.
dan vuoigadit stáhta territoriála integritehtas beroškeahttá.
112 (1999), josta käyvät ilmi komtean näkemykset KP:n täytäntöönpanoa
Jurdda lea ahte luovus
CERD General Comment No. 21 – Right to Self-determination, 15.03.1996.
beassaneavttut leat ollašuvvan sieiva koloniadáhpáhusain ja go stáhta lea vuođus
YK:n yleiskokouksen päätöslauselma n:o 2625.
bissovaččat eahpedemokráhtalaš dahje duolbmu álbmoga.
Saamelaiset eivät kansana ja Pohjoismaiden alkuperäiskansana ole sellaisessa
Sámit, davviriikkaid álbmogin ja álgoálbmogin, leat dakkár dilis ahte sii
tilanteessa, että he voivat kansainvälisen oikeuden mukaan vaatia oman valtion perustamista.
álbmotrievtti mielde sáhttet gáibidit beassat vuođđudit iežaset stáhta.
Saamelaisten ja valtioiden tulee kansainvälisen oikeuden periaatteiden mukaan löytää yhdessä
Sámit ja stáhtat
sellaisia saamelaisten itsemääräämisoikeuden toteuttamismuotoja, jotka eivät nosta esiin
fertejit álbmotrievtti vuođul ovttas gávnnahit sámiid iešmearrideami čađaheapmái
kysymystä nykyisistä valtionrajoista.
ortnegiid mat eai eahpit otnáš stáhtarájiid.
Vuonna 1998 Kanadan korkein oikeus käsitteli niin kutsuttua Quebec-tapausta.
Kanádalaš alimusriekti gieđahalai jagi 1998 nugohčoduvvon Quebec-ášši.
Pääkysymyksenä tässä asiassa oli, oikeuttaako itsemääräämisoikeus Quebecin irtautumaan
Dan ášši váldočuokkis lei, mearkkašago iešmearridanvuoigatvuohta Quebecii
olemassa olevasta Kanadan valtiosta.
vuoigatvuođa beassat luovus dáláš kanádalaš stáhtas.
Kanadan korkeimman oikeuden johtopäätös oli, että
Kanádalaš alimusrievtti
kansainvälisoikeudellinen oikeus itsemääräämiseen antaa pisimmälle kehitetyssä muodossaan
loahppamearrádus lei ahte álbmotrievttálaš iešmearridanvuoigatvuohta dan
ulkoisen itsemääräämisoikeuden siirtomaille, alistetuille kansoille kuten sotilasmiehityksen
guhkemussii ovdánan hámis lea koloniijaid, dulbmojuvvon álbmogiid, olgguldas
alaisille kansoille, sekä tapauksissa, joissa tietyltä ryhmältä evätään mahdollisuus osallistua
vuoigatvuohta – nugo soahteveaga vuollásaš álbmot dahje go dihto joavkkus
julkiseen vallankäyttöön oman poliittisen, taloudellisen, sosiaalisen ja sivistyksellisen
biehttaluvvo lohpi searvat almmolaš váldedoibmii ovddidan dihte iežaset politihkalaš,
kehityksensä edistämiseksi.
ekonomalaš, sosiála ja kultuvrralaš ovdáneami.
Kanadan korkein oikeus lausui johtopäätöksenään, että kaikissa
Kanáda alimusriekti bidjá vuođđunis
näissä kolmessa tilanteessa asianomaisella kansalla on oikeus ulkoiseen itsemääräämiseen
ahte buot dán golmma dilis gillájeaddji álbmogis lea vuoigatvuohta riepmat olgguldas
irtautumisen muodossa, koska siltä on evätty mahdollisuus käyttää itsemääräämisoikeuttaan
iešmearrideapmái mii mearkkaša luovusbeassama dainnago das lea váldojuvvon
sisäisellä tasolla, mutta Quebec ei ollut tällaisessa tilanteessa.
vejolašvuohta siskkáldasat čađahit iešmearridanvuoigatvuođa – muhto Quebec ii lean
Itsemääräämisoikeuden ulkoista ulottuvuutta voidaan kuitenkin soveltaa käytännössä
Iešmearridanvuoigatvuođa olgguldas viidodat sáhttá geavadis dattetge
myös tavoilla, jotka eivät edellytä irtautumista ja oman valtion muodostamista, muun muassa
ollašuvvat dakkár vugiigiin maiddái mat eai eaktut luovusbeassama ja sierra stáhta vuođđudeami, ee. dainna lágiin ahte áššáigullevaš álbmot searvá riikkaidgaskasaš
päätöksentekoprosesseihin.
mearridanproseassaide mat gusket sidjiide.
Suomen saamelaislain 6 §:ään sisältyvää säännöstä saamelaisten
Suoma sámelága 6 § mearrádus, mii lea
kielellisestä ja kulttuurisesta itsehallinnosta voidaan pitää esimerkkinä sen tunnustamisesta,
sámiid giellalaš ja kultuvrralaš autonomiijas, sáhttá leat ovdamearkan das ahte
että kansalla, joka ei muodosta valtiota, on oikeus osallistua kansainvälisiin
stáhtahis álbmogis lea vuoigatvuohta searvat riikkaidgaskasaš proseassaide. Dás
päätöksentekoprosesseihin. Tässä pykälässä säädetään, että Suomen saamelaiskäräjät
nannejuvvo ahte Suoma sámediggi galgá sámiid ovddastit riikkalaš dásis nugo
edustavat saamelaisia niin kansallisella kuin kansainväliselläkin tasolla.
maiddái riikkaidgaskasaš dásisge.
Toinen konkreettinen
Nubbi konkrehta ovdamearka das ahte ieš
esimerkki siitä, että itsemääräämisoikeuden ulkoisista aspekteista voidaan huolehtia
mearridanvuoigatvuođa olgguldas viidodaga lea vejolaš ollašuhttit almmá vuođđu
perustamatta omaa valtiota, on Grönlannin löyhä EU-kytkös Tanskan EU-jäsenyydestä
duvvon stáhta haga, lea Ruonáeatnama friddja oktavuođat Eurohpalaš Uniovdnii
huolimatta.
beroškeahttá das ahte Danmárku lea EU-lahttu.
Kansojen oikeus valvoa omien taloudellisten, sosiaalisten ja sivistyksellisten olojensa
Álbmogiid vuoigatvuohta hálddašit iežaset ekonomalaš ovdáneami lea
kehittämistä kuuluu osana itsemääräämisoikeuteen.
iešmearridanvuoigatvuhtii gullevaš oassi.
Kansoilla on pääsääntöisesti oikeus
Áššáigullevaš álbmogis lea váldo
edistää omia tarkoitusperiään sekä hallita luonnonvarojaan ja niiden esiintymiä, eikä niiltä saa
njuolggadusa mielde, vai ovddidivččii iežas ulbmiliid, vuoigatvuohta hálddašit iežas
missään tapauksessa riistää niiden toimeentulomahdollisuuksia. Katso KP:n ja TSS:n 1
luondduriggodagaid ja - gávdnosiid, iige das galgga mange dáhpáhusas rieviduvvot
artiklan 2 kohta.
Geahča SP ja ØSK artihkkala 1 nr. 2.
YK:n ihmisoikeuskomitea on useissa tilaisuuksissa korostanut
ON olmmošvuoigatvuođaid
itsemääräämisoikeuden resurssiulottuvuutta suhteessa muun muassa Kanadan, Tanskan,
lávdegoddi lea máŋgga dilálašvuođas deattuhan álgoálbmogiid iešmearridanvuoigat
Norjan, Ruotsin ja Uuden-Seelannin alkuperäiskansoihin. Komitean havaintoja selostetaan
vuođa resursabeali, ee. namahettiinis Kanáda, Danmárkku, Norgga, Ruoŧa ja Ođđa
lähemmin liitteessä n:o 3.
Zealándda álgoálbmogiid.
Itsemääräämisoikeuden solidaarisuusulottuvuutta käsitellään KP:n ja TSS:n 1 artiklan
Iešmearridanvuoigatvuođa solidaritehtaviidodat boahtá ovdan SP ja ØSK
3 kohdassa, johon on kirjattu valtioiden keskinäinen velvoite edistää yleismaailmallista
artihkkalis 1 nr. 3, mas nannejuvvo ahte stáhtaid geatnegasvuohta guhtet guoibmásis
itsemääräämisoikeutta.
lea ovddidit máilmmiviidosaš vuoigatvuođa iešmearrideapmái.
7.17 Luonnos YK:n julistukseksi alkuperäiskansojen oikeuksista
7.17 ON-cealkámuša vuođđohápmi álgoálbmogiid vuoigatvuođain
7.17.1 Johdanto
7.17.1 Álgosátni
YK on vuodesta 1984 lähtien työskennellyt alkuperäiskansojen oikeuksia koskevan
ON lea jagi 1984 rájis bargan ON-cealkámušain, dan vuođđohámiin, mii lea
julistusluonnoksen laatimiseksi.
álgoálbmogiid vuoigatvuođaid birra.
Ihmisoikeuskomitean alakomissio laati alkuperäisen
Olmmošvuoigatvuođaid lávdegotti vuollásaš
ehdotuksensa vuosina 1984−94. Ehdotus lähetettiin sen jälkeen ihmisoikeuskomitean
lávdegoddi ráhkadii vuosttamuš árvalusa áigodagas 1984-94.
edelleen käsiteltäväksi vuonna 1994, vrt.
Árvalus sáddejuvvui dasto olmmošvuoigatvuođaid lávdegoddái, vai gieđahallá dan 1994, vrd. lasáhusa nr..
liite n:o 4.
4.
Ihmisoikeuskomitea perusti oman
Olmmošvuoigatvuođaid lávdegoddi vuođđudii sierra bargojoavkku man bargun
työryhmän, joka sai tehtäväkseen arvioida alakomission ehdotusta. Jäsenvaltioiden välisiä
šattai árvvoštallat olmmošvuoigatvuođaid lávdegotti vuollásaš lávdegotti árvalusa.
neuvotteluja on vuodesta 1995 lähtien käyty komitean työryhmässä.
Miellahttostáhtaid gaskasaš šiehtadallamat leat 1995 rájis leamaš VL vuollásaš
Myös alkuperäiskansojen
lávdegotti bargojoavkkus.
edustajat eri puolilta maailmaa ovat osallistuneet aktiivisesti näihin neuvotteluihin.
dáidda šiehtadallamiidda.
Alakomission tekemässä ehdotuksessa on 19 johdanto-osan pykälää ja yhteensä 45
Olmmošvuoigatvuođaid lávdegotti vuollásaš lávdegotti árvalus siskkilda 19
niitä vastaavaa operatiivista artiklaa.
álggaheaddji paragráfa ja 45 korrespondejeaddji operatiiva artihkkala. Árvaluvvon
Määräysehdotukset on pääasiallisesti muotoiltu
mearrádusat leat eanaš hábmejuvvon kollektiiva vuoigatvuohtamearrádussan, earágo
yhteisöllisiksi oikeusmääräyksiksi lukuun ottamatta kahta operatiivista artiklaa, jotka
guokte operatiiva artihkkala, nubbi ovttaskas olbmuid vuoigatvuođas riikkavuloš
koskevat yksilöiden oikeutta kansalaisuuteen (5 artikla) sekä naisten ja miesten välistä tasa
vuhtii (artihkkal), nubbi fas nissonolbmuid ja olmmáiolbmuid ovttadássásašvuođas
arvoa (43 artikla).
(artihkkal 43).
Komitean työryhmän neuvotteluja leimasi aluksi se, ettei sisältökysymyksissä ja
VL vuollásaš lávdegotti bargojoavkku šiehtadallamiid dovdomearka lei álggus
eteenpäin. Työryhmän ilmapiiri ja neuvotteluhalukkuus ovat kuitenkin parantuneet kolmen
heajos ovdáneapmi váimmusáššiid dáfus, ja ollu ledje bargovuohkečuolmmat mat
Työtä tehtiin omassa työryhmässä (UN.
čatnasedje šiehtadallanprosessii.
Working Group on Indigenous Populations), joka muodostui viidestä
Bargojoavkku mielladovdu ja šiehtadallandáhttu lea
Työhön osallistuivat jäsenvaltiot, alkuperäiskansat ja riippumattomat ulkopuoliset asiantuntijat.
dattetge nuppástuvvan buoret guvlui maŋimuš golmma jagis, ja boađus lea ahte
Indigenous Peoples ”.
šiehtadallamat leat ovdánan bures.
Se perustettiin vuonna 1995.
Dattetge ii leat leamaš vejolaš joksat dievas
tavoitetta, jonka mukaan julistus tulisi hyväksyä vuoden 2004 loppuun mennessä, ei ole
čoahkkima ulbmila, namalassii mearridit cealkámuša ovdal jagi 2004 loahpa.
kuitenkaan ollut mahdollista saavuttaa.
Danmárku, Suopma, Islánda, Norga ja Ruoŧŧa ovddidedje jagi 2003 ja jagi
Tanska, Suomi, Islanti, Norja ja Ruotsi esittivät vuosina 2003 ja 2004 työryhmälle
2004 oktasaš árvalusa bargojovkui, mas sii dieđihedje guđemuš artihkkaliid sii sáhttet
yhteisiä ehdotuksia, joissa ne ilmoittavat, mitkä artiklat ne voivat hyväksyä sellaisinaan
dohkkehit rievddakeahttá – nugo VL vuollásaš lávdegoddi daid lei árvalan – ja
alakomission ehdottamassa muodossa samalla, kun ne tekivät konkreettisia muutosehdotuksia
seammás sii bukte konkrehta nuppástusárvalusaid artihkkaliidda maid sin oaivila
artikloihin, joita niiden mielestä on välttämätöntä tai toivottavaa muuttaa, vrt. liite n:o 4.
mielde lea sávahahtti ja dárbu nuppástuhttit, vrd. lasáhusa nr. 4. Dat leat leamaš
Näillä ehdotuksilla on ollut merkitystä pohjoismaista saamelaissopimusta koskeville
deaŧalaččat áššedovdi joavkku árvvoštallamiidda ja árvalusaide maid bukte davvi
asiantuntijatyöryhmän arvioille ja ehdotuksille.
riikkalaš sámekonvenšuvdnii.
Seelannin ja Sveitsin vuonna 2004 yhdessä tekemää ehdotusta, koska se käsittää koko
Nu lea erenoamáš jagi 2004 árvalusa hárrái – mii lea
julistustekstin, vrt.
davviriikkalaš stáhtaid, Ođđa Zealándda ja Sveicca oktasaš árvalus – dainnago dat
liite n:o 4.
fátmmasta oppa cealkámušteavstta, vrd. lasáhusa nr. 4.
Vaikka YK ei olekaan tätä kirjoitettaessa vielä hyväksynyt alkuperäiskansojen
Vaikko ON dál čállima botta ii leat dohkkehan máilmmiviidosaš cealkámuša
viimeisimmästä kansainvälisoikeudellisesta kehityksestä, ja se on siten ollut tärkeä viitekohta
álgoálbmogiid vuoigatvuođaid birra, de dát proseassa dattetge ovddasta maŋimuš álbmotrievttálaš ovdáneami dán suorggis, ja dat lea danne leamaš deaŧalaš refereansa
asiantuntijatyöryhmän työskennellessä pohjoismaisen saamelaissopimuksen parissa.
čuokkis áššedovdi joavkui dan barggadettiin sámekonvenšuvnnain.
Useat
Eanebut
asiantuntijatyöryhmän jäsenet ovat lisäksi osallistuneet tähän prosessiin monien vuosien ajan,
áššedovdi joavkku lahtuin leat juo máŋggaid jagiid leamaš mielde dán proseassas, ja
minkä johdosta ryhmä on perehtynyt hyvin sekä siihen, pohjoismaisiin asenteisiin että
joavkkus lea dan dihte buorit dieđut proseassa, davviriikkalaš sajádagaid ja váimmus
substanssikysymyksiin ylipäätään.
áššiid birra oppalohkái.
Julistusluonnoksen sisältöä käsitellään seuraavassa ottamalla esille ainoastaan
Čuovvovaččas cealkámušárvalusa sisdoalus leat dušše muhtun váldoprinsihpat
muutamia luonnoksen pääperiaatteita ja sen keskeisimmät operatiiviset elementit.
váldojuvvon ovdan, ja cealkámušárvalusa guovdileamos operatiiva oasit.
Muilta osin
Muđui
asiassa viitataan liitteeseen n:o 4.
čujuhit lasáhussii nr. 4.
7.17.2 Oikeus itsemääräämiseen
7.17.2 Iešmearridanvuoigatvuohta
Julistusluonnoksen periaatteellisena perustana on alkuperäiskansojen itsemääräämisoikeuden
Álgoálbmogiid iešmearridanvuoigatvuođa dohkkeheapmi lea cealkámušárvalusa
tunnustaminen.
prinsihpalaš vuođđu.
Vaikka monet ehdotetuista artikloista liittyvätkin läheisesti
Vaikko árvaluvvon artihkkaliin olut čatnasit iešmearridan
itsemääräämisoikeuteen, keskeisimpiä ovat kuitenkin 3 artikla ja 31 artikla.
vuoigatvuhtii, de dattetge leat artihkkalat 3 ja 31 guovdilepmosat.
Ehdotuksen mukainen pääsäännös alkuperäiskansojen itsemääräämisoikeudesta on
Váldomearrádus mii árvaluvvo álgoálbmogiid iešmearridanvuoigatvuođas, lea
sisällytetty julistusluonnoksen 3 artiklaan.
váldojuvvon mielde cealkámušárvalusa artihkkalii 3.
3 artikla on identtinen YK:n kansalaisoikeuksia ja
Artihkkal 3 lea seammalágan go
poliittisia oikeuksia koskevan yleissopimuksen ja YK:n taloudellisia, sosiaalisia ja
ovdan ON konvenšuvnnas mii gieđahallá siviila ja politihkalaš vuoigatvuođaid, ja ON
sivistyksellisiä oikeuksia koskevan yleissopimuksen yhteisen 1 artiklan 1 kohdan kanssa sillä
konvenšuvnnas mii gieđahallá ekonomalaš, sosiála ja kultuvrralaš vuoigatvuođaid,
erolla, että julistusluonnoksen 3 artiklassa oikeussubjektina on ” alkuperäiskansat ”, kun taas
dušše dainna erohusain ahte ” álgoálbmogat ” leat cealkámušárvalusa artihkkala 3
yhteisen 1 artiklan 1 kohdan mukaan oikeussubjektina on ” kaikki kansat ”. Julistusluonnoksen
riektesubjeakta, eaige ” buot álbmogat ”, mii lea oktasaš artihkkalis 1 nr. 1.
3 artikla kuuluu seuraavasti:
Cealkámušárvalusa artihkkal 3 čuodjá ná:
Kaikki Pohjoismaat ovat hyväksyneet 3 artiklan periaatteen ja sanamuodon sillä
Davviriikkat leat buohkat dohkkehan artihkkala 3 vuollásaš vuođđoprinsihpa
edellytyksellä, että artiklaan sisällytetään myös viittaus siihen, ettei itsemääräämisoikeutta voi
vuoigatvuohta ii galgga ollašuhttojuvvot vuostálagaid dainna vuođđojurdagiin ahte
käyttää valtioiden alueellisen koskemattomuuden periaatteen vastaisesti, katso liite n:o 4.
stáhtaid territoriála integritehta ferte gudnejahttojuvvot, geahča lasáhusa nr. 4.
Pohjoismaiden laatima 3 artiklan tekstin ehdotus on lisäksi identtinen ihmisoikeuksien
Davviriikkalaš teakstaárvalus artihkkalii 3, lea muđui seammalágan go Olmmošvuoigatvuođaid máilmmikonfereanssa cealkámušas operatiiva artihkkal 2, mas ieš
maailmankonferenssin julistuksen 2 operatiivisen artiklan kanssa, jossa itsemääräämisoikeus
mearridanvuoigatvuohta dohkkehuvvo máilmmiviidosaš olmmošvuoigatvuohtan.
tunnustetaan yleismaailmalliseksi ihmisoikeudeksi.
Davviriikkaid beales leat dovddahan njuovžilvuođa dasa, galgágo čujuhus
Pohjoismaat ovat ilmaisseet suhtautuvansa joustavasti siihen, onko viittauksen
territoriála integritehtii boahtit ovdan teakstaálggus vai cealkámuša operatiiva oasis.
alueelliseen koskemattomuuteen määrä sisältyä julistuksen johdanto-osaan vai operatiiviseen
Danmárku ja Norga leat dattetge, friddja vuođus, doavddahan ahte sáhttet dohkkehit
osaan. Tanska ja Norja ovat kuitenkin itsenäiseltä pohjalta ilmaisseet voivansa hyväksyä 3
artihkkala 3 nugo dat álggos ilbmá árvalusas – nuppiin sániin cealkki čujutkeahttá
valtioiden alueelliseen koskemattomuuteen.
stáhtaid territoriála integritehtii.
Norja on perustellut omaa asennettaan
Norgga sajádaga ákkasteapmi lea leamaš ahte
esittämällä, että valtioiden alueellisen koskemattomuuden kunnioittaminen on
iešmearridanvuoigatvuhtii gullá juo dat ahte stáhtaid territoriála integritehta galgá
itsemääräämisoikeuden integroitu osa ja että periaatetta on pidettävä voimassa olevana
gudnejahttojuvvot, ahte prinsihppa ferte adnojuvvot gustojeaddji álbmotrievttálaš
kansainvälisoikeudellisena normina eikä tähän periaatteeseen ole siksi oikeastaan
norbman, ja ahte dan dihte ii leat rievtti mielde dárbu álgoálbmotcealkámuššii lasihit
välttämätöntä viitata alkuperäiskansajulistuksessa.
čujuhusa dán prinsihppii.