pere/sami_parallel huggingface dataset:
VM antaa budjettiesityksessään tälle linjaukselle kylmää kyytiä ja olisi heikentämässä saamelaiskäräjien toimintaedellytyksiä.
Ruhtaministeriija lea dáinna bušeahttaevttohusainis bargame dán linnjema vuostá ja njoarrá jiekŋagalbma čázi sámiid niskái ja livččii heajudeame sámedikki doaibmanvejolašvuođaid olláhuhttit sámi kulturiešstivrema.
Uskon, että asia korjataan budjettiriihessä.
Mun jáhkán, ahte ášši divvojuvvo ráđđehusa aitosaš bušeahttaráđđádallamiin.
Julkisuudessa olleiden tietojen mukaan useat ministerit ovat havainneet valtiovarainministeriön budjettiehdotuksen olevan ristiriidassa hallitusohjelman kanssa.
Aviisadieđuid mielde máŋggat ministeriijat leat fuobmán ruhtaministeriija bušeahttaevttohusa mannat ruossalassii ráđđehusprográmmain.
Näyttääkin siltä, että hallituksella on tulossa poikkeukselliset budjettiriihet syyskuussa.
Orrunai leame nu ahte ráđđehussii leat boahtime spiehkastatváttes bušeahttašiehtadallamat čakčamánu mielde.
Voisipa niitä kutsua minihallitusneuvotteluiksi, niin tiukkoja linjauksia on eri ministeriöistä esitetty.
Sáhtálii daid gohčodit juobe miniráđđehusšiehtadallamin, nu čavges linnjemat leat sierra ministeriijain boahtán.
Voisinkin kuvitella, että budjettiehdotus on tehty tarkoituksella todella tiukaksi, koska tiedossahan on, että budjettiriihi tuo aina lisärahaa eri sektoreille.
Sáhtálinnai govahallat, ahte bušeahttaevttohus lea vásedin ráhkaduvvon hui čavgadin, go dieđushan lea, ahte bušeahttaráđđádallamat buktet álohii lassiruđa sierra sektoriidda.
En jaksa uskoa, että nyt kun hallitusohjelmassa on historiallisia linjauksia saamelaiskulttuurin suojasta, niin heti kun ohjelmasta on muste kuivunut, hallitus alkaisi ohjelmaa vesittämään.
Ille gal jáhkán dan, ahte dál go ráđđehusprográmmas leat historjjálaš linnjemat sámi kultuvrra suoji dáfus, nu dakkaviđe go čállojun prográmmas lea čáhppadas goikan, de ráđđehus riemalii veahttadit prográmma.
Se ei anna hyvää kuvaa saamelaisille eikä varsinkaan saamelaiskäräjävaaleihin ja heikentäisi saamelaisten luottamusta Suomen hallitukseen ja sen sitoutumiseen edistämään saamelaisten oikeuksia.
Dat ii atte buori gova sápmelaččaide iige eandalit sámediggeválggaide ja dat heajudivččii sápmelaččaid luohttámuša Suoma ráđđehussii ja dan čatnaseapmái ovddidit sápmelaččaid vuoigatvuođaid.
Joka tapauksessa saamelaiskäräjät valmistuu nyt näihin ” minihallitusneuvotteluihin ” ja yritämme saada budjettiehdotuksen oikeille raiteille.
Sámediggi liikká ráhkkana dál dáidda “ miniráđđehusšiehtadallamiidda ” ja viggat oažžut bušeahttaevttohusa rievttes oallái.
Näyttääkin siltä, että syksystä on tulossa historiallisen kiireinen ja olen jo osaltani aloittanut lobbauksen hallitusohjelman toteuttamiseksi.
Orrunai leame nu ahte čavččas šaddá historjjálaš hohpolaš ja lean juo ieš álggahan lobbema ráđđehusprográmma olláhuhttima várás.
Tilanne on toki ikävä ja tuntuukin ainakin minusta turhauttavalta - mutta tällaista politiikka on.
Dákkár dilli ii leat gal suohtas ja aŋkke mu mielas orru duššástuhtti – muhto politihkka lea dákkár.
Syksyn kiireet vievät minut työmatkalle Helsinkiin.
Čavčča hoahput dolvot mu bargomátkái Helssegii.
Tällä viikolla olenkin melkein koko viikon Helsingissä ja saamelaiskäräjien vaalikamppailu taitaa jäädä minun osaltani vähäiseksi.
Dán vahku lean measta olles vahku Helssegis ja sámedikki válgabargu dáidá báhcit mu buohta unnánažžan.
Olen avannut kuitenkin kotisivut, josta löytyy vaaliohjelmani, vaaliblogini ja tietoja minusta.
Lean gal rahpan válgasiidduid, mas gávdno mu válgaprográmma, válgablogga ja dieđut mu birra.
Syysterveisin Vuontisjärveltä, Klemetti Näkkäläjärvi
Čakčadearvvuođaiguin Vuottesjávrres Juvvá Lemet
Mikkelinpäivänä
Mihkkalmasbeaivve
Blogini päivitys on jäänyt vähiin tältä syksyltä – olen siitä pahoillani.
Mu bloggan beiven lea báhcán oba mihá unnánažžan dán čavčča – šállošan dan sakka.
Palasin viime viikolla kahden viikon syyslomalta takaisin töihin.
Máhccen mannan vahku guovtti vahku čakčaluomus fas bargui.
Lomani aikana työt kasaantuivat ja työmatkat ovat vieneet suuresti aikaa.
Luomu áigge barggut čoahkkane ja bargomátkkit leat dolvon olu áiggi.
Blogini käsittelee työtäni saamelaiskäräjien puheenjohtajana, mutta kommentoin kuitenkin tästäkin huolimatta hieman väitöskirjastani käytyä keskustelua keskustelupalstoilla, jottei asia vaikuta virkatyöhöni.
Bloggan gieđahallá bargon sámedikki ságadoallin, muhto kommenteren dásnai fuolakeahttá ságastallanspálttain leamaš ságastallama mu nákkosgirjjis vai ášši ii váikkut iežan virgebargui.
Yleisin kommentti oli, miksi väitöskirjaani ei ole julkaistu.
Dábálaččamus kommeanta lei, manin nákkosgirján ii leat almmustuhttojuvvon.
Akateemisen hyväksymisprosessin mukaan yliopisto määrää väitöstutkimukselle kaksi esitarkastajaa ja nämä antavat lausuntonsa.
Akademalaš dohkkehanproseassa mielde universiteahtta mearrida nákkosdutkamuššii guokte ovdadárkkisteaddji ja soai addiba cealkámušaska.
Mikäli esitarkastajat puoltavat tutkimuksen hyväksymistä opinnäytteeksi tohtorin tutkintoa varten, niin he antavat väittelyluvan, ja samalla väittelylupa on myös väitöskirjan julkaisulupa.
Jos ovdadárkkisteaddjeguovttos guottiheaba dutkamuša dohkkeheami oahppočájánassan doaktára dutkosa várás, de soai addiba nákkahallanlobi, ja seammas nákkahallanlohpi lea maid nákkosgirjji almmustuhttinlohpi.
Väitöskirjoja ei kuitenkaan tarvitse julkaista Suomessa.
Nákkosgirjjiid ii goitge dárbbat almmustuhttit Suomas.
Kävin neuvotteluja kesällä hyvinkin pitkään erään kustantamon kanssa väitöskirjani julkaisemisesta, mutta kustantamo vetäytyi hankkeesta viime metreillä.
Šiehtadallen geasset hui guhká muhtin girjegoasttádusain nákkosgirján deaddileamis, muhto girjegoasttádus geassádii fidnus aivve loahpas.
Kesälomien ja ajanpuutteen johdosta ei ollut enää mahdollisuutta etsiä toista kustantajaa.
Geasseluomuid ja áigevátnivuođa geažil ii lean šat vejolašvuohta ohcat eará goasttideaddji.
Myöskään väitöstilaisuutta ei voitu siirtää, koska väitöspäivä oli sovittu vastaväittäjän ja kustoksen kanssa.
Nákkosdilálašvuođage ii sáhttán sirdit, daningo nákkosbeaivi lei šihtton vuostánákkahalliin ja kustosiin.
Tämä kaikkineen oli syynä siihen, väitöskirjaani ei julkaistu.
Dát buohkanassii lei sivvan dasa, ahte nákkosgirján ii almmustuhtton.
Väitöskirjasta on toimitettu Oulun yliopistoon ja kansalliskirjastoon (ts.
Nákkosgirjjis leat doaimmahuvvon Oulu universitehttii ja álbmotgirjerádjui (ns.
Helsingin yliopiston kirjastoon) yhteensä 31 kappaletta, eli väitöskirjani on luettavissa myös kirjastossa.
Helssega universiteahta girjerádjui) oktiibuot 31 gáhppálaga, nu ahte nákkosgirjji sáhttá lohkat maid girjerájus.
Tarkoituksenani on julkaista väitöstutkimukseni myös kirjana ja yritän - mikäli työkiireiltäni ehdin – neuvotella kustantajien kanssa kirjan julkaisemisesta vielä tämän syksyn aikana.
Mu ulbmilin lea deaddilahttit nákkosdutkamuša maid girjin ja geahččalan – jos bargohoahpuin gearggan – ráđđádallat girjegoasttádusaiguin girjji deaddileamis vel dan čavčča áigge.
Toinen keskusteluaihe liittyi siihen, miksi lisensiaatintutkimukseni on luottamuksellinen.
Nubbi ságastallanfáddá laktásii dasa, manin lisensiáhtadutkamuššan lea luhtolaš.
Pidin sen väitöstutkimukseni ajan luottamuksellisena, koska käytin väitöskirjassani lisensiaatintutkimuksen aineistoa ja tuloksia.
Dollen dan nákkosdutkama áigge luhtolažžan danin go atnen nákkosgirjjistan lisensiáhtadutkamuššan materiála ja bohtosiid.
Lisensiaatintutkimukseni on nyt vapaasti lainattavissa Oulun yliopiston kirjastosta.
Lisensiáhtadutkamuššan lea dál lupmosit luoikkaheamis Oulu universiteahta girjerájus.
Kuningas Kaarle Kustaa pitämässä tervehdyspuhetta Ruotsin saamelaiskäräjien avajaisissa.
Gonagas Garl Gustav doallame dearvvahussága Ruoŧa sámedikki rahpandoaluin.
Ennen lomaa osallistuin Ruotsin saamelaiskäräjien virallisiin avajaisiin.
Ovdal luomu oassálasten Ruoŧa sámedikki virggálaš rahpandoaluide.
Avajaisissa pitämäni puhe löytyy saamelaiskäräjien kotisivuilta.
Rahpandilálašvuođas mu doallan sáhka gávdno sámedikkiruovttusiidduin.
Ruotsin valtion saamelaisasioista vastaava ministeri Erland Erlandsson nosti mielestäni puheessaan kaksi tärkeää asiaa.
Ruoŧa stáhta sámiáššiid ministtar Erland Erlandssona válddii ságastis ovdan guokte mu mielas dehálaš ášši.
Uudistetussa Ruotsin perustuslaissa saamelaiset on mainittu ensimmäisen kerran kansana.
Ođasnuhtton Ruoŧa vuođđolágas sápmelaččat leat namuhuvvon vuosttaš geardde álbmogin.
Toisena positiivisena asia oli se, että Ruotsin valtio aikoo saamelaistoimijoita konsultoituaan laatia virallisen saamelaispolitiikkaohjelman vielä tämän syksyn aikana.
Nubbi positiivvalaš áššin lei dat, ahte Ruoŧa stáhta áigu dan maŋŋel go lea gullan sápmelaš doibmiid ráhkadit virggálaš sámi politihkkaprográmma vel dán čavčča áigge.
On kiinnostavaa nähdä miten tämä avaus välittyy pohjoismaisen saamelaissopimuksen jatkoneuvotteluihin ja tuleeko Ruotsin saamelaiskäräjistä valtiosta täysin riippumaton itsehallintoelin.
Lea beroštahtti oaidnit mot dát áigumuš sirdása davviriikkalaš sámi soahpamuša joatkkašiehtadallamiidda ja boahtágo Ruoŧa sámedikkis stáhtas dievaslaččat sorjjasmeahttun iešráđđenorgána.
Ruotsin saamelaiskäräjien hallituksen uusi ja SPN:n tuleva puheenjohtaja Håkan Jonsson.
Ruoŧa sámedikki stivrra ođđa ja SPR:a boahttevaš ságadoalli Håkan Jonsson.
Hän aikoo nostaa SPN:n seuraavan toimikauden asialistalle kaivos- ja maankäyttöasiat.
Son áigu loktet SPR:a čuovvovaš doaibmaáigodaga áššelistui ruvke- ja eanangeavahanáššiid.
Tämä viikko on kulunut autossa, lentokoneessa ja kokouksissa.
Dán vahku lean čohkkán biillas, girdis ja čoakkámiin.
Minulla oli tällä viikolla kaksi saamelaiskäräjälakityöryhmän kokousta Helsingissä, joiden välissä oli pohjoismaisen saamelaissopimuksen jatkoneuvottelut Koutokeinossa.
Mus ledje dán vahku guokte sámediggeláhkabargojoavkku čoakkáma Helssegis, maid gaskkas davviriikkalaš sámi soahpamuša joatkkašiehtadallamat Guovdageainnus.
Saamelaiskäräjälain uudistamista valmistellut työryhmä sai työnsä päätökseen annetun määräajan puitteissa.
Sámediggelága ođasnuhttima válmmaštallan bargojoavku gearggahii barggus dasa biddjon mearreáiggi olis.
Työ eteni rakentavasti ja hyvässä yhteistyössä eikä eriäviä mielipiteitä jätetty mietintöön.
Bargu ovdánii huksejeaddji vuogi mielde ja buori ovttasbarggu vuoiŋŋas eaige sierra oaivilat guđđon smiehttamuššii.
Työryhmä työskenteli hyvin tehokkaasti helpottaen myös asian jatkovalmistelua.
Bargojoavku barggai hui áhpasit ja dat álkidahtii maid ášši joatkkaválmmaštallama.
Esitys on laadittu hallituksen esityksen muotoon ja työryhmä on tehnyt esitysten vaikutustenarvioinnin.
Evttohus lea ráhkaduvvon ráđđehusa evttohusa hápmái ja bargojoavku lea dahkan evttohusa váikkuhusaid árvvoštallama.
Tässä vaiheessa en voi vielä kommentoida tämän tarkemmin työryhmän esityksiä, koska mietintöä ei ole vielä luovutettu oikeusministerille.
Dán muttos in diehttelas sáhte kommenteret dán dárkileappot bargojoavkku evttohusaid, daningo smiehttamuš ii leat vel luobahuvvon vuoigatvuohtaministarii.
Mietintö luovutetaan oikeusministerille valitettavasti vasta lokakuun lopussa.
Smiehttamuš luobahuvvo ministarii dađi bahábut easka golggotmánu loahpas.
Sopivaa yhteistä ajankohtaa ei löytynyt aiemmin.
Heivvolaš oktasaš áigi ii gávdnon dađi ovdal.
Pohjoismaisen saamelaissopimuksen jatkoneuvotteluja käytiin tiistaina ja keskiviikkona Koutokeinossa.
Davviriikkalaš sámi soahpamušas joatkkašiehtadallamat ledje fas disdaga ja gaskavahkko Guovdageainnus.
Edistyksestä ei voi juuri puhua, mutta keskustelua oli paljon.
Ovdáneamis ii gal jur sáhte hupmat, muhto ságastallan dat gal lei olu.
Olin ehdottanut, että neuvottelut olisi siirretty myöhemmälle syksyyn, koska Norjan suurkäräjävaalit ja saamelaiskäräjävaalit on vasta käyty ja jatkoneuvotteluille olisi tärkeää saada poliittinen tuki ja ohjaus myös vaalien jälkeen.
Ledjen evttohan, ahte šiehtadallamat livčče maŋiduvvon maŋŋelii čakčii, daningo Norgga stuoradiggeválggat ja sámediggeválggat lea leamaš easkabáliid ja šiehtadallamiidda livččii dehálaš oažžut politihkalaš doarjaga ja stivrema maid válggaid maŋŋel.
Neuvottelut kuitenkin pidettiin.
Šiehtadallamat goit dollojuvvoje.
Kävimme läpi lukuja 1, 2 ja 3 ja valtiot jättivät useita varaumia sopimusartikloihin.
Manaimet čađa kapihttaliid 1, 2 ja 3 ja stáhtat guđđe máŋggaid várrejumiid soahpamušartihkkaliidda.
Valtioiden edustajien pyynnöstä Norjan, Ruotsin ja Suomen saamelaiskäräjät esittelivät kokouksessa omaa asemaansa ja tehtäviään.
Stáhta ovddasteddjiid dáhtu mielde Norgga, Ruoŧa ja Suoma sámedikkit bukte geahčastaga iežaset sajádagas ja bargguin.
Valtioilla on petraamista tämänkin suhteen.
Stáhtain lea buoridanmunni dán dáfusge.
Jatkoneuvotteluja on käyty nyt 2 ž vuotta, ja vasta tässä vaiheessa valtiot tunnustavat toimivansa puutteellisen tiedon varassa saamelaisasioiden kehittämisessä.
Joatkkašiehtadallamat lea leamaš jođus bealgoalmmat jagi, ja easka dán muttos stáhtat dovddastit iežaset bargat váilevaš dieđu veagas sámi áššiid gárgeheamis.
Tällaisessa tilanteessa on vaikea kuvitella, että saamelaissopimusehdotus valmistuu määräajassa, vuoden 2015 loppuun mennessä.
Dákkár dilis lea váttis govahallat, ahte sámi soahpamuš – evttohus gárvána dasa biddjon mearreáigge siste, jagi 2015 lohppii.
Julkisuudessa on - ja aivan syystäkin - keskusteltu saamelaisen kielipesätoiminnan rahoituksen leikkauksesta.
Almmolašvuođas lea – ja aivve buori ákka mieldenai – ságastallon sámi giellabeassedoaimma ruhtadeami unnideamis.
Eduskunnasta saamieni tietojen mukaan kielipesätoimintaan olisi nyt tulossa ensi vuodelle 600 000 euroa, joista osa veikkausvaroista.
Iežan oažžun dieđuid mielde riikkabeivviid guovllus giellabeassedoibmii livččii dál boahtime boahtte jahkái 600 000 euro, main oassi dihppenvuoitoruđain.
Eduskunta yrittää löytää vielä 100 000 euroa jottei toimintaa jouduta leikkaamaan, mm.. Lapin kansanedustajat ovat olleet asiassa aktiivisia.
Riikkabeaivvit geahččala vel gávdnat 100 000 euro lasi ruđa, vai doaimma ii dárbbahivčče unnidit, ee. Lappi riikkabeaivveovddasteaddjit leat leamaš áššis aktiivvalaččat.
Olen todella iloinen, että rahaa on löytymässä, eikä saamelaislapsia jätetä tyhjän päälle ensi vuonna ja hyvin alkanut saamen kielten elvyttäminen ei pysähtyisi.
Lean duođaid ilus go ruhta lea gávdnome eaige sámi mánát báze dušši nala boahtte jagi ja bures álgán sámegielaid ealáskahttin ii bisánivčče.
Koko prosessi on ollut melko surullista seurattavaa.
Oba proseassa lea leamaš oalle morašlaš čuovvut.
Jos kyse ei olisi vakavista asioista niin sitä voisi kutsua melkeinpä farssiksi.
Jos jearaldat ii livčče duođalaš áššiin, de dan sáhtálii gohčodit measta juo fársan.
Erityisen huolestuttavan kuvan tilanne antaa opetus- ja kulttuuriministeriöstä, jonka vastuulla edelleenkin hyväksymätön saamen kielten elvyttämisohjelma ja kielipesäasiat ovat.
Hui fuolastuhtti gova dilli addá oahpahus- ja kulturministeriijas, man ovddasvástádussii gullet velnai dohkkekeahttá báhcán sámegielaid ealáskahttinprográmma ja giellabeasseáššit.
Ministeriön tulee parantaa ja tehostaa toimintaansa, jotta se voi hoitaa vastuualueelleen kuuluvat tehtävät.
Ministeriija galgá buoridit ja beavttálmahttit barggus, vai dat bastá dikšu iežas ovddasvástádussuorggi bargguid.
Saamelaiskäräjät on esittänyt, että kielipesätoiminnasta ja sen rahoituksesta säädettäisiin lailla.
Sámediggi lea evttohan, ahte giellabeassedoaimmas ja dan ruhtadeamis mearriduvvolii lágain.
Pidän sitä välttämätöntä, jotta tällainen tilanne ei enää toistuisi ja rahoitus ja toiminta voidaan saada pysyvälle pohjalle.
Anán dan vealtameahttumin, vai dákkár dilli ii šat ođasnuva ja vai ruhtadeapmi ja doaibma ožžojuvvoba bissovaš vuođu nala.
Pitemmän aikavälin tavoitteena on, että kielipesätoiminta tekisi itsensä tarpeettomaksi ja tulevaa sukupolvi voisi siirtyä suoraan saamenkieliseen päivähoitoon.
Guhkit áigegaskka ulbmilin lea, ahte giellabeassedoaibma dagalii iežas dárbbatmeahttumin ja boahttevaš buolva sáhtálii sirdásit njuolga sámegiel beaivedikšui.
Ensi viikko jatkuu yhtä kiireisenä.
Boahtte vahku lea maid liikká hohpolaš.
Maanantaina on saamelaiskäräjien hallituksen kokous.
Mánnodaga lea sámedikki stivrra čoakkán.
Kokous käsittelee saamelaiskäräjille tehtyä työsuojeluilmoitusta.
Čoakkán gieđahallá sámediggái dahkkon bargosuodjalanilmmuhusa.
Tiistaina on työryhmän ensimmäinen kokous, joka valmistelee metsähallituslain uudistamista.
Disdaga lea bargojoavkku vuosttaš čoakkán, mii válbme meahcceráđđehuslága ođasnuhttima.
Tämän työryhmän tarkoituksena on lisätä saamelaisten osallistumisoikeutta ns. valtion maa- ja vesialueiden käyttöä koskevassa päätöksentekomenettelyssä saamelaisten kotiseutualueella.
Dán bargojoavkku ulbmilin lea lasihit sámiid oassálastinrivttiid lasiheami ng. stáhta eanan- ja čáhcevuoigatvuođaid geavahusas sámiid ruovttuguovllus.
Kokous pidetään Helsingissä.
Čoakkán dollojuvvo Helssegis.
Helsingistä jatkan Kiirunaan saamelaisen parlamentaarisen hallituksen kokoukseen ja neuvoston yleisistuntoon.
Helssegis dollen Gironii sámi parlamentáralaš ráđi stivrra ja dievasčoakkámii.
Neuvoston puheenjohtajuus siirtyy Norjan saamelaiskäräjiltä Ruotsin saamelaiskäräjille.
Ráđi ságadoallivuohta sirdása Norgga sámedikkis Ruoŧa sámediggái.
Perjantaina lähden viikoksi Montrealiin kansainväliseen artikla 8j-työryhmän kokoukseen.
Bearjadaga vuolggán vahkkui Montrealii riikkaidgaskasaš artihkal 8j-bargojoavkku čoakkámii.
Kokouksen kulkua voi seurata myös netistä.
Čoakkáma sáhttá čuovvut maid neahtas.
Saamelaiskäräjät järjestää Montrealissa oheistapahtuman, jonka aiheena on artikla 8(j):n soveltaminen Suomessa sekä Akwé: Kon - ohjeet.
Sámediggi oprdne Montrealis oalgedáhpáhusa, man fáddán lea artihkal 8(j):a heiveheapmi Suomas sihke Akwé: Kon – rávvagat.
29.9.2013 Vuontisjärvellä Klemetti Näkkäläjärvi
29.9.2013 Vuottesjávrris Juvvá Lemet
Ottawasta ja vähän muualtakin Toissa viikolla olin Arktisten parlamentaarikkojen kokouksessa Ottawassa.
Ottawas ja veaháš eará sajesnai Ovddet vahku ledjen Árktalaš parlamentarihkkáriid čoakkámis Ottawas.
Kokous käsitteli mm.. Kanadan uutta arktista politiikkaa.
Čoakkán gieđahalai ee. Kanada ođđa árktalaš politihka.
Politiikka näyttää oikein hyvältä paperilla, Kanada sitoutuu toimeenpanemaan YK:n alkuperäiskansajulistusta, noudattaa ekosysteemilähestymistapaa arktisessa politiikassaan ja toruu ilmastonmuutosta.
Politihkka orru leame hui buorre čállojuvvon hámis, Kanada čatnasa olláhuhttit ON:a álgoálbmotjulggaštusa, doahttala ekosystema lahkonanvuogi árktalaš politihkastis ja moaitá dálkkádatrievdama.
Ottawassa tapaamani iniuttien edustajat näkivät politiikan olevan hyvä paperilla, mutta siitä on pitkä matka todellisuuteen.
Deiven Ottawas inuihtaid ja sii oidne, ahte politihkka lea buorre báhper nalde, muhto das lea vel guhkes mátki duohta dillái.
Alkuperäiskansojen asema on vielä kokonaisuudessaan heikko Kanadassa.
Álgoálbmogiid sajádat lea oppalohkái heittot Kanadas.
Arktisen politiikan ilmastonmuutosuskottavuus mitataan osaltaan Cancunin ilmastoneuvotteluissa.
Jáhkehahttivuohta árktalaš politihka dálkkádatrievdama hárrái mihtiduvvo dihto muddui Cancuna dálkkádatráđđádallamiin.
Etukäteistietojen mukaan Kanada ei olisi sitoutumassa kasvihuonepäästöjen merkittävään vähentämiseen.
Ovdadieđuid mielde Kanada ii livčče čatnaseame šaddovistegásaid mearkkašahtti geahpideapmái.
Tapamaani alkuperäiskansaedustajat olivat hyvin huolissaan tilanteesta.
Mu deaivan álgoálbmotovddasteaddjit ledje hui fuolas dilis.
Ilmastonmuutoksen vaikutukset näkyvät arktisella alueella jo nyt.
Dálkkádatrievdama váikkuhusat vuhttojit árktalaš guovlluin juo dál.
Inuittimetsästäjät ovat raportoineet lumi- ja jääolosuhteiden muuttuneen epävakaiksi ja suunnistamisen vaikeutuneen merkittävästi.
Inuihttabivdit leat raporteren, ahte muohta- ja jiekŋadilit leat rievdan stáđismeahttumin ja ahte meahcis dádjadeapmi lea váttásnuvvan hui olu.
Tiedustelin miten EU:n päätös kieltää hyljetuotteiden kauppa EU-alueella on vaikuttanut inuittimetsästäjien tuloihin.
Jearahallen maid EU:a mearrádusas gieldit njuorjobuktagiid gávppi EU-guovllus lea váikkuhan inuihttabivdiid boađuide.
Kielto ei koske inuittien metsästämiä hylkeennahkatuotteita.
Gielddus ii guoskka inuihtaid bivdin njuorjjonáhkkebuktagiid.
EU:n päätös on romahduttanut kuitenkin inuittien pyytämien hylkeennahkojen kaupan EU-alueella.
EU:a mearrádus lea liikká measta bissehan inuihtaid bivdin njuorjjonáhkiid gávppi EU-guovllus.
Metsästäjien tulotaso on pudonnut merkittävästi.
Bivdiid dinesdássi lea gahččan mearkkašahtti ládje.
Kanada yrittää etsiä korvaavia markkinoita, mutta monille inuittimetsästäjälle vahinko on jo tapahtunut.
Kanada viggá ohcat molssaevttolaš márkaniid, muhto máŋggat inuihttabivdit lea juo gillan vahágis.
Nykyisessä tilanteessa Inuittien sirkumpolaarinen neuvosto ei ole halukas tukemaan EU komission jäsenyyttä Arktisessa Neuvostossa, ja se on toki hyvin ymmärrettävää.
Dálá dilis Inuihtaid sirkumpolar ráđis ii leat miella doarjut EU komisšuvnna lahttuvuođa ohcamuša Árktalaš ráđđái, ja dan gal ipmirdan bures.
Kokouksessa kuulimme myös Nunavutin maaoikeussopimuksesta ja Kanadan arktisesta tutkimuksesta.
Čoakkámis gulaimet maid Nunavuta eananriektesoahpamušas ja Kanada árktalaš dutkamušas.
Kokouksen jälkeen vierailimme Kanadan parlamentin kyselytunnilla.
Čoakkáma maŋŋel guossástalaimet Kanada parlameantta gažadandiimmus.
Meillä saamelaiskäräjien yleiskokouksessa keskustelu on kiivasta varsinkin esityslistan hyväksymisvaiheessa, mutta se ei ole mitään verrattuna Kanadan parlamenttiin.
Min sámedikki dievasčoakkámis ságastallan lea giivvis, earenoamážit áššelisttu dohkkehanmuttos, muhto dat ii leat mihkkege veardidettiin Kanada parlamentii.
Keskustelu oli niin kuumaa että seuraava askel olisi ollut ottaa nyrkit käyttöön !
Doppe lei nu garra ságastallan, ahte čuovvovaš lávki livččii leamaš váldit veahkkin čorpmaid.
Kanadan matkan aikana tapasin myös Suomen Kanadan suurlähettilään ja keskustelimme Kanadan alkuperäis- ja ilmastopolitiikasta ja mahdollisesta yhteistyöstä.
Kanada mátkki áigge deiven maid Suoma Kanada ambassadeavrra ja ságastalaime Kanada álgoálbmot- ja dálkkádatpolitihkas ja vejolaš ovttasbarggus.
Viime viikolla minulla oli ilo osallistua toista kertaa Tasavallan Presidentin järjestämään presidenttifoorumiin.
Mannan vahku mus lei illu oassálastit nuppe have Dásseválddi Presideantta lágidan presideantaforumii.
Pidin tilaisuudessa lyhyen alustuksen arktisesta politiikasta alkuperäiskansanäkökulmasta.
Dollen dilálašvuođas oanehis vuođđosága árktalaš politihkas álgoálbmoga geahččanguovllus.
Puhe löytyy kokonaisuudessaan saamelaiskäräjien kotisivuilta puheet-osiosta.
Mu sáhka gávdno ollislažžan sámedikki ruovttusiidduin ságat-ossodagas.
Tasavallan Presidentti vetosi foorumissa vahvasti ILO 169-sopimuksen ratifioimiseksi.
Dásseválddi presideanta doarjalii forumas nannosit ILO 169-soahpamuša ratifiserema beales.
Toivottavasti viesti menee perille kaikille puolueille ja hallitusohjelmaa valmisteleville ministeriöille.
Doaivvu mielde sátni olle bellodagaid ja ráđđehusprográmma válmmaštalli ministeriijaid rádjái.
Presidenttifoorumin jälkeen tapasin työministeri Anni Sinnenmäen ja keskustelimme ajankohtaisista asioista ja siitä miten Vihreät ottaa huomioon saamelaisasiat hallitusohjelmaneuvotteluissaan.
Presideantaforuma maŋŋel deiven bargoministtar Anni Sinnenmäki ja ságastalaime áigeguovdilis áššiin ja mot Ruoná bellodat váldá vuhtii sámi áššiid ráđđehusprográmmaráđđádallamiin.
Helsingissä neuvottelin ympäristöministeriössä erämaa-alueiden hoito- ja käyttösuunnitelmista, jonka jälkeen suuntasin Inariin saamelaiskäräjien hallituksen kokoukseen.
Helssegis ráđđádallen maid birasministeriijas meahcceguovlluid dikšun- ja geavahanplánain, man maŋŋel dollejin Anárii sámedikki stivrra čoakkámii.
Hallitus hyväksyi mm. lausunnon YVA-lainsäädännön toimivuusarvioinnista.
Stivra dohkkehii cealkámuša das mot ng. YVA-, birasváikkuhusaid váikkuhusaidárvvoštallanláhka, doaibmá.
Lausunto löytyy lähipäivinä kotisivuiltamme.
Cealkámuš gávdno lagašbeivviid sámedikki ruovttusiidduin.
Valmistelimme myös 11 saamelaiskäräjäjäsenen vaatiman kokouksen koolle kutsumista.
Válmmaštalaimet maid 11 sámediggeáirasa gáibidan čoakkáma čoahkkáibovdema.
Perjantaina Euroopan Neuvoston parlamentaarisen yleiskokouksen presidentti Mevlut Cavusoglun valtuuskuntineen vieraili Inarissa.
Bearjadaga Eurohpá Ráđi parlamentáralaš dievasčoakkáma presideanta Mevlut Cavusoglun sáttagottiinis guossástalai Anáris.
Esittelin lyhyesti presidentille saamelaisten asemaa, kulttuuri-itsehallinto- ja kielilakia sekä saamelaiskäräjien kehittämishaasteita.
Muitalin oanehaččat presidentii sápmelaččaid sajádagas, sámi kulturiešstivren- ja giellalágas ja sierralágán Sámedikki gárggiidanhástalusain.
Tämän viikon perjantaina myönnetään ensimmäisen kerran saamen kielitekopalkinto saamelaiskäräjien järjestämässä Saamelaiskulttuurin suojelu Suomessa-seminaarissa.
Dán vahku bearjadaga mieđihuvvo vuosttaš háve sámi gielladahku-bálkkašupmi sámedikki lágidan Sámi kultuvrra suodjaleapmi Suomas – semináras.
Seminaari pidetään Levillä.
Seminára dollojuvvo Levis.
Seminaarista löytyy lisätietoa saamelaiskäräjien kotisivuilta.
Semináras gávdno lassidiehtu sámedikki ruovttusiidduin.
Toivottavasti mahdollisimman moni pääsee kuulemaan saamelaiskulttuurin tarpeita.
Doaivvu mielde nu máŋggas go beare besset gullat sámi kultuvrra dárbbuin.
Kielitekopalkinnon luovuttaa kulttuuriministeri Stefan Wallin.
Gielladahku-bálkkašumi luobaha kulturministtar Stefan Wallin.
Palkinnon saajan on valinnut saamen kielineuvosto.
Sámi giellaráđđi lea válljen kálkkašumi oažžu.
Toivottavasti lentolakko ei sotke seminaarijärjestelyjä.
Doaivvu mielde girdistreaika ii hehtte semináralágidemiid.
Tänään NRK Saamen TV-uutiset päätti pitkästä aikaa tehdä jutun Suomen saamelaiskäräjien asioista, toimittaja Piera Balto tuli Kaarasjoelta asti haastattelemaan.
Odne NRK Sámi TV-ođđasat bođii guhkes áigái dahkat reportáša Suoma sámedikki áššiin, doaimmaheaddji Piera Balto bođii Gárášjoga rájes jearahallat.
Aiemmin NRK Sámiradio on tehnyt minusta uutisia aika paljonkin ja valitettavasti tämänpäiväisenkään jutun aihe ei poikennut aiemmista NRK Sámi radion uutisista.
Ovdal NRK Sámirádio lea dahkan mus oalle olu ođđasiid ja dađi bahábut otná ášši fáddáge ii spiehkkasana ovddit NRK Sámi radio ođđasiin.
NRK sámi radio on syyttänyt minua plagioinnista, pohjoismaisen saamelaissopimuksen jatkoneuvottelujen viivästyttämisestä ja todennut että en nauti yleiskokouksen luottamusta ja tiedustellut eroanko tehtävästäni.
NRK sámi radio lea sivahan mu plagieremis, davviriikkalaš sámi soahpamuša joatkkaráđđadallamiid maŋideamis ja lea dadjan, ahte in návddaš dievasčoakkáma luohttámuša ja lea jearran earránango doaimmastan.
Muista asioista kyseinen media ei olekaan minua juuri haastatellut.
Eará áššiin namuhuvvon media ii jur leatge mu jearahallan.
No, tämäkin uutinen seurasi samoja uutisjälkiä.
Dátnai ođas guoradii seamma ođasluottaid.
NRK sámi radio aikoi tehdä skandaaliuutisen siitä, että puolisoni työskentelee avustajanani.
NRK sámi radio áiggui bargat skandálaođđasa das, ahte mu guoibmi barga mu veahkkebargin.
Tämä on ollut julkista tietoa noin puolentoista vuoden ajan eli sen ajan kun hän on ollut saamelaiskäräjien palveluksessa ja asia on ollut myös yleiskokouksen tiedossa.
Dát diehtu lea leamaš almmolaš sulaid bealmmot jagi áigge dehege dan rájes son lea leamaš sámedikki bálvalusas ja ášši lea leamaš maid dievasčoakkáma dieđus.
NRK sámi radio tuntui pitävän ihmeellisenä myös sitä, että hänelle maksetaan saamelaiskäräjien palkkausjärjestelmän mukaista palkkaa työn vaativuustason mukaisesti.
NRK sámi radio orru imaštallame maid dan, ahte sutnje máksojuvvo sámedikki bálkávuogádaga mielde bálká barggu gáibideaddjivuođa mielde.
No, sehän vasta kummallista olisi, jos palkkaus ei olisi saamelaiskäräjien palkkausjärjestelmän mukainen.
Datdahan easka livččiige imaš jos bálká ii máksojuvvole sámedikki bálkávuogádaga mielde.
Saamelaiskäräjien hallitus on valinnut ja hallintopäällikkö on nimittänyt avustajani tehtävään enkä ole itse osallistunut asian päätöksentekoon.
Sámedikki stivra lea válljen ja hálddahushoavda lea nammadan mu veahki bargui, inge leat ieš oassálastán ášši mearrideapmái.
Avustajani ottaa työtehtäviä vastaan myös saamelaiskäräjien hallinnolta hoitaen myös lausuntojen valmistelua saamelaiskäräjien yleishallinnon työtilanteen mukaan.
Mu veahkki váldá bargguid vuostá maid sámedikki hálddahusas nu ahte dikšu maiddái cealkámušaid válmmaštallama sámedikki almmolaš hálddahusa bargodili mielde.
Entisellä puheenjohtajalla on ollut apunaan sihteeri, mutta itse totesin heti virkaan astuttuani että sihteeriä en tarvitse, vaan asiantuntija-apua, jota tulee voida käyttää myös saamelaiskäräjien lakisääteisten tehtävien hoitamiseen.
Ovddeš ságadoallis lea leamaš veahkkin čálli, muhto ieš dadjen dalán virgái boađedettiinan ahte čálli in dárbbat, muhto áššedovdiveahki. Su bargobijus galgá sáhttit geavahuvvot maid sámedikki lágas mearriduvvon bargguid doaimmaheapmái.
NRK Sámi radiolla tuntuu olevan taas hieman vanhoja uutisia tarjottavana.
NRK Sámi radio sorro fas boares ođđasiid fállamii.
Ehkä syynä on saamelaiskäräjien varsinaisen kokouksen ja vaalivuoden lähestyminen.
Sivvan soaitá leat sámedikki dievasčoakkáma ja válgajagi lahkoneapmi.
Suomen saamelaiskäräjät on saanut tunnustusta toiminnastaan pohjoismaisen saamelaissopimuksen edistämiseksi ja ilmeisesti hyvien uutisten vastapainoksi tuli taas rakentaa skandaali.
Suoma sámediggi lea ožžon dovddastusa doaimmastis davviriikkalaš sámi soahpamuša ovddideamis ja almmatge buriid ođđasiid vuostedeaddun galggai fas ráhkaduvvot skandála.
Toivoisin vaan, että NRK Sámi radio olisi joskus kiinnostunut tekemään aitoja uutisia saamelaisia koskettavista asioista eikä hakea vain iltapäivälehtijulkisuutta.
Sávalin fal, ahte NRK sámi radios livččii muhtimin beroštupmi ráhkadit eakti ođđasiid áššiin, mat gusket sápmelaččaid, iige dušše bargat tabloidaaviissaid lágán snuggama ja bostaleami.
Mutta se taitaa olla turha toive.
Muhto dat dáidá leat dušši sávaldat.
Ainakin NRK sámi radion uutisointi on johdonmukaista minua kohtaan ja NRK sámi radion poliittinen ja journalistinen ageanda näyttää hyvin selvältä.
Áŋkke NRK sámi rádio ođasráhkadeapmi lea konsekveanta mu guovdu ja NRK sámi radio politihkalaš ja journalisttalaš ageanda orru leame hui čielggas.
Vuontisjärvellä 29.11.2010
Vuottesjávrres 29.11.2010
Saamelaisten parlamentaarikkojen konferenssista Marraskuun 9. – 11. päivinä kolmen maan saamelaiskäräjät ja Venäjän saamelaisjärjestöt kokoontuivat Kirkkoniemeen saamelaisen parlamentaarisen neuvoston kokoukseen ja saamelaisparlamentaarikkojen kolmanteen konferenssiin.
Sámi parlamentarihkkáriid konfereanssas Skábmamánu 9.-11. beivviid golmma riikka sámedikkit ja Ruošša sámi organisašuvnnat čoahkkane Girkonjárgii Sámi parlamentáralaš ráđi dievasčoakkámii ja sámi parlamentarihkkáriid goalmmát konferensii.
Saamelaisen parlamentaarisen neuvoston (SPN) puheenjohtajuus siirtyi SPN:n kokouksessa Suomen saamelaiskäräjiltä Norjan saamelaiskäräjille.
Sámi parlamentáralaš ráđi (SPR) jođiheapmi sirdásii SPR:a čoakkámis Suoma sámedikkis Norgga sámediggái.
SPN:n kokouksen asialistalla oli SPN:n hallituksen toimintakertomus, SPN:n toimintasuunnitelma tulevalle kaudelle, petovahingot saamelaiselinkeinojen kannalta sekä saamelaisnuorten osallisuuden kehittäminen SPN:n toiminnassa.
SPR:a dievasčoakkáma áššelisttu nalde ledje SPR:a stivrra doaibmamuitalus, SPR:a doaibmaplána boahtte doaibmaáigodahkii, spireváttisvuođat sámi ealáhusaid dáfus sihke sámi nuoraid oassálastima gárgeheapmi SPR:a doaimmas.
Toimintasuunnitelma ja toimintakertomus kuten myös kokouspöytäkirja laitetaan saamelaiskäräjien kotisivuille eri kieliversioiden tarkistuksen jälkeen ja toivon mukaan tarkistus on nyt tehty – sen valvonta ei kuulu tehtäviini.
Doaibmaplána ja doaibmamuitalus dego maid beavdegirji ja dan mildosat biddjojit sámedikkiid ruovttusiidduide sierra giellaveršuvnnaid dárkkisteami maŋŋel ja doaivvu mielde dárkkisteapmi lea dál dahkkon – dan bearráigeahčču ii gula mu bargui.
SPN:n tulevan toimikauden tärkeimpänä tavoitteena on pohjoismaisen saamelaissopimuksen ratifiointi, SPN:n oman toiminnan kehittäminen, YK:n alkuperäiskansaraportoijan saamelaisia koskevien raporttien toimeenpanon edistäminen, saamen kieliyhteistyön uudelleen organisointi ja nuorisoelimen perustaminen SPN:n yhteyteen.
SPR:a boahtte doaibmaáigodaga mávssolaččamus ulbmilat leat davviriikkalaš sámi sopahpamuša ratifiseren, SPR:a iežas doaimma gárgeheapmi, ON:a álgoálbmotraporterejeaddji sámiid guoskevaš raporttaid doaibmabiju ovddideapmi, sámi giellaovttasbarggu ođđasitorganiseren ja nuoraidráđi vuođđudeapmi SPR:a oktavuhtii.
Tavoitteena on luoda SPN:n alaisuuteen oma nuorisoelin.
Ulbmilin lea duddjot SPR:a ollái iežas nuoraidorgána.
Venäjän saamelaisten asema SPN:ssä nousi keskusteluun.
Ruošša sámiid sajádat SPR:s ságastahtii olu Girkonjárggas.
Nyt Venäjän saamelaiset ovat tarkkailijoina SPN:ssä yhteistyössä saamelaisjärjestöjen kautta.
Dál Ruošša sámit lea dárkojeaddjin SPR:s Ruošša sámi organisašuvnnaid ovttasbarggu bakte.
Venäjän saamelaisilla on oma kyläkokouksensa ja tavoitteena on saada heidän omalle elimelleen myös Venäjän valtion tunnustus.
Ruošša sámiin lea iežaset siidačoakkán (siiidasobbar) ja ulbmilin lea oažžut sin iežaset orgánii maiddái Ruošša stáhta dovddastus.
Olen samaa mieltä Venäjän saamelaisten kanssa että on aika saada heidät SPN:n täysvaltaiseksi jäseneksi.
Lean ovttaoaivilis Ruošša sámiiguin, ahte dál lea áigi oažžut sin SPR:a dievasválddálaš lahttun.
Ei ole Venäjän saamelaisten vika, että Venäjän valtio ei halua parantaa saamelaisten oikeusasemaa ja mahdollistaa saamelaiskäräjien perustaminen Venäjälle.
Ii heađisge leat Ruošša sámiid vihki, ahte Ruošša stáhta ii hálit buoridit sámiid riektesajádaga ja dahkat vejolažžan sámi parlameantta vuođđudeami Ruošša beale Sápmái.
Venäjän saamelaiset valitsevat jo nyt edustajansa demokraattisesti omaan kyläkokoukseensa.
Ruošša sápmelaččat válljejit juo dál demokráhtalaččat ovddasteddjiideaset iežaset siidačoakkámii.
SPN:n yhteistyösopimusta tulisi muuttaa ja ratkaista se, miten Venäjän saamelaisten täysmääräinen osallistuminen SPN:n toimintaan rahoitetaan.
SPR:a ovttasbargošiehtadus galggalii earáhuhttojuvvot ja čoavdit dan, mot Ruošša sápmelaččaid dievasmearálaš oassálastin SRR. a doibmii ruhtaduvvo.
Rahoituksesta voikin tulla kynnyskivi.
Ruhtadeamis sáhttá boahtit stuora lassá.
Suomen saamelaiskäräjät pystyy tuskin rahoittamaan omaa osallistumistaan SPN:n toimintaan.
Suoma sámediggi bastá jur ja jur ruhtadit iežas oassálastima SPR:a bargui.
Saamelaisparlamentaarikkojen konferenssin teemoina olivat saamelaisten perinteinen tieto, arktinen yhteistyö ja aiempien konferenssien julistusten toteutuminen.
Sámi parlamentarihkkáriid konfereanssa fáddán ledje sámiid árbevirolaš diehtu, árktalaš ovttasbargu ja ovddit konfereanssaid julggaštusaid olláhuvvan.
Konferenssissa oli vilkas keskustelu saamelaisyhteistyön kehittämisestä.
Konfereanssa lei ealaskas ságastallan sámi ovttasbarggu gárgeheamis.
Valitettavasti vain kuusi Suomen saamelaiskäräjäjäsenistä ja yksi varajäsen osallistuivat Kirkkoniemen konferenssiin ja tämä herätti ihmettelyä konferenssin muissa osanottajissa.
Dađi bahábut dušše guhtta Suoma sámedikki lahtuin ja okta várrelahtu oassálaste Girkonjárgga konferensii ja dát imaštuhtii konfereanssa eará oasseváldiid.
Pidin konferenssissa puheen perinteisen tiedon suojelusta ja aikaisempien konferenssien julistusten toteutumisesta Suomen saamelaiskäräjien ja SPN:n toiminnassa.
Dollen konfereanssas sártni árbevirolaš dieđu suddjemis ja ovddit konfereanssaid julggaštusaid olláhuvvamis Suoma sámedikki ja SPR:a barggus.
Puheet löytyvät saamelaiskäräjien kotisivuilta puheet-osiosta.
Sártnit gávdnojit sámedikki ruovttusiidduin ságat-gaskabláđi olis.
Konferenssi antoi hyvin laajan julistuksen.
Konfereansa attii hui viiddes julggaštusa.
Julistusten eri kieliversioita ollaan kai parhaillaankin oikolukemassa ja yhdenmukaistamassa koska en ole nähnyt niitä kotisuillamme.
Julggaštusa sierra giellaveršuvnnat ležžet ain bárrásiin dárkkistuhttojuvvome ja ráhkaduvvome sisdoalu dáfus ovttalágánin go in leat oaidnán daid vel min ruovttusiidduin.
Kieliasun tarkistuksen jälkeen julistus ja sen eri kieliversiot julkaistaan saamelaiskäräjien kotisivuilla.
Giellahámi dárkkisteami maŋŋel julggaštus ja dan sierra giellaveršuvnnat biddjojuvvojit sámedikkiid ruovttusiidduide.
Saamelaisparlamentaarikot vetosivat valtioihin mm. saamelaisten itsemääräämisoikeuden toteuttamiseksi, ILO 169-sopimuksen ratifioimiseksi ja saamelaisten perinteisen tiedon suojelemiseksi.
Sámi parlamentarihkkárat doarjale stáhtaide ee. sámiid iešmearridanrievtti olláhuhttima várás, ILO 169-soahpamuša ratifiserema várás ja sámiid árbevirolaš dieđu suddjema várás.
Saamelaisradion toiminnan kehittämisestä
Sámi radio doaimma gárgeheamis
Saamelaiskäräjien hallitus hyväksyi joulukuussa pitämässään kokouksessa lausunnon yleisradion kertomuksesta vuosilta 2009 ja 2010.
Sámedikki stivra dohkkehii juovlámánu čoakkámisttis cealkámuša riikkaradio Yle muitalusas jagiid 2009 ja 2010.
Lausunto käsittelee yleisradion saamenkielisen ohjelmatarjonnan tilaa ja Yle Sámiradion kehittämistarpeita.
Cealkámuš gieđahallá Yle sámegiel prográmmafálu dili ja Yle Sámi radio gárgehandárbbuid.
Saamelaiskäräjien lausunto yleisradion kertomuksesta vuosilta 2007 ja 2009 herätti vilkkaan keskustelun ja uutisoinnin eri medioissa viime keväänä.
Sámedikki cealkámuš Yle muitalusas jagiid 2007 ja 2008 bohciidahtii ealaskas ságastallama ja measta juo dadjat ođasdulvvi sierra mediain diimmá giđa.
Saamelaiskäräjät esitti lausunnoissaan, että pitkän aikavälin tavoitteena tulisi olla YLE Sámi Radion ja siihen tarvittavien riittävien resurssien siirtäminen Saamelaiskäräjien alaisuuteen ja Sámi radion riippumattomuus turvattaisiin hallintoneuvoston kaltaisella ratkaisulla ja lainsäädännöllä.
Sámediggi celkkii dál, ahte guhkes áigegaskka ulbmilin galggalii leat YLE Sámi radio ja dasa dárbbašlaš resurssaid sirdin Sámedikki ollái. Sámi radio sorjjasmeahttunvuohta dáhkiduvvolii hálddašanráđi sullasaš čovdosiin ja lágaiguin.
Yle Sámi Radion ja sen ohjelmiston kehittäminen tulee saada monipuolisesti ohjatuksi.
Yle Sámi radio ja dan prográmmaid gárgeheapmi galgá šaddat máŋggabeallásaččat stivrejuvvot.
Saamelaiskäräjät esittääkin harkittavaksi ohjausryhmän perustamista YLE Sámi Radiolle, johon tulisi journalismin ammattilaisia ja saamelaiskäräjien valitsemia edustajia.
Sámediggi evttohanai árvvoštallojuvvot stivrenjoavkku vuođđudeapmi Yle Sámi radioi, masa boađále journalismma ámmátolbmot ja sámedikkiid válljen ovddasteaddjit.
Saamelaiskäräjät perustaa esityksensä alkuperäiskansajulistukseen.
Sámediggi vuođđuda evttohusas álgoálbmotjulggaštussii.
Julistuksen 16 artiklassa todetaan, että alkuperäiskansoilla on oikeus perustaa omia, omakielisiä viestimiä ja käyttää muiden kuin alkuperäiskansojen viestimien kaikkia muotoja ilman syrjintää.
Julggaštusa 16 artihkkalis daddjojuvvo, ahte álgoálbmogiin lea vuoigatvuohta vuođđudit iežas, iežasgielat dieđihangaskaomiid ja geavahit earáid go álgoálbmogiid dieđihangaskaomiid buot hámiid almmá vealaheami haga.
Valtiot toteuttavat tehokkaat toimet, joilla varmistetaan, että niiden omistamat viestimet kuvastavat asianmukaisesti alkuperäiskansojen kulttuurista moninaisuutta.
Stáhtat olláhuhttet beaktilis doaimmaid, maiguin sihkkarastojuvvo, ahte daid oamastan dieđihangaskaoamit govvidit áššáigullevaččat álgoálbmogiid kultuvrralaš máŋggalágánvuođa.
Saamelaiskäräjien hallitus vaati lisäksi yleisradiota täyttämään julkisen palveluvelvoitteensa saamenkielisen ajankohtaisohjelmiston, koltan- ja inarinsaamenkielisen ohjelmatarjonnan sekä saamenkielisen lasten ja nuortenohjelmistojen osalta ja antamaan Yle Sámiradiolle riittävät resurssit ja ohjelma-aikaa palveluvelvoitteen täyttämiseen.
Sámedikki stivra gáibidii dasa lassin Yle riikkaradio deavdit almmolaš bálvalangeatnegasvuođas sámegiel áigeguovdilis prográmmaid, nuortalaš- ja anárašgiel prográmmafálaldaga sihke sámegiel mánáid- ja nuoraidprográmmaid oasis ja addit Yle Sámi radioi dárbbašlaš resurssaid ja prográmmaáiggi bálvalangeatnegasvuođa deavdimii.
Kilpisjärven kehittämissuunnitelma on valmistunut, vaikkakaan tietoa Kilpisjärven kehittämishankkeen viimeisimmästä sisällöstä ei taida olla kuin Enontekiön kunnalla.
Gilbbesjávrre ovddidanplána lea gárvvásnuvvan, vaikko diehtu Gilbbesjávrre gárgehanfidnu maŋimus sisdoalus ii dáidde leat earáin go Eanodaga suohkanis.
Kehittämishankkeella on kyllä hienot kotisivut osoitteessa wwww.kilpisjarvi2020.com, mutta sitä ei ole päivitetty sitten viime kesäkuun.
Gilbbesjávrri gárgehanfidnus leat gal fiinna ruovttusiiddut čujuhusas www.kilpisjarvi2020.com, muhto dat ii leat ođasnuhttojuvvon geassemánu maŋŋel.
Hankkeen ohjausryhmä on pitänyt viimeisen kokouksen 28.11. eikä hyväksyttyä kehittämissuunnitelmaa ole vieläkään toimitettu sidosryhmille ja ohjausryhmän jäsenille.
Fidnu stivrenjoavku lea doallan maŋimus čoakkáma 28.11. iige dohkkehuvvon gárgehanplána leat velge doaimmahuvvon čanusjoavkkuide ja stivrenjoavkku lahtuide.
Hankkeen viimeisessä kokouksessa 28.11. sovittiin, että ohjausryhmä pitäisi vielä sähköpostikokouksen, jossa hyväksyttäisiin hanke lopullisesti, mutta Enontekiön kunnan sivuilla lukee, että Kilpisjärven kehittämishanke on valmistunut 31.10.2011 ja kunta aloittaa yleiskaavan valmistelun vuodenvaihteen jälkeen.
Fidnu maŋimus čoakkámis 28.11. šihttojuvvui, ahte stivrenjoavku doalalii vel rávdnjeboastačoakkáma, mas fidnu dohkkehuvvolii loahpalaččat, muhto Eanodaga suohkana ruovttusiidduin lohká, ahte Gilbbesjávrre gárgehanfidnu lea gárvánan 31.10.2011 ja suohkan álggaha oppalašláva válmmaštallama jahkemolsašuddama maŋŋel.
Kotisivuilla ei käy ilmi mikä taho kehittämissuunnitelman on oikein hyväksynyt 31.10.2011.
Ruovttusiidduin ii boađe ovdan mii beliid gárgehanplána lea loahpaloahpas dohkkehan 31.10.2011.
Hankkeen ohjausryhmä on pitänyt kokoukset 4.10. ja 28.11., joten ohjausryhmä ei ole ainakaan ole ollut kehittämissuunnitelmaa tuolloin hyväksymässä.
Fidnu stivrenjoavku lea doallan čoakkámiid 4.10. ja 28.11. nu ahte stivrenjoavku ii aŋkke leat dalle dohkkehan gárgehanplána.
Kilpisjärven kehittämishanke on saanut EU-rahoitusta eikä tällainen leväperäinen toiminta, kehittämissuunnitelman salailu ja ohjausryhmän kohtelu kumileimasimena voi olla hyväksyttävää verovaroilla toteutetuissa hankkeissa.
Gilbbesjávrre gárgehanfidnu lea ožžon EU-ruhtadeami iige dákkár hárehis doaibma, gárgehanplána čiegadeapmi ja stivrenjoavkkuin meannudeapmi gummesteampilin sáhte leat dohkálaš vuohki vearroruđaiguin olláhuhtton fidnuin.
Saamelaiskäräjien edustaja työryhmässä, Per-Antti Labba on jättänyt kehittämissuunnitelmaan eriävän mielipiteen.
Stivrenjoavkku sámedikki válljen ovddasteaddji Per Ándde Labba lea guođđán gárgehanplánii sierraoaivila.
Olen seurannut kehittämissuunnitelman valmistumista tiivisti.
Lean čuvvon gárgehanplána gárváneami hui stuora beroštumiin ja lávga.
Kehittämissuunnitelma ei valitettavasti lupaa hyvää Kilpisjärven saamelaisille, poronhoitajille ja luonnolle.
Gárgehanplána ii dađi bahábut lohpit buori Gilbbesjávrre sápmelaččaide, boazodolliide ja lundui.
Saamelaiskäräjien edustaja on tehnyt hankkeen ohjausryhmässä hyvää työtä ja näkemämme suunnitelman viimeisin versio onkin hiukan kehittynyt aiemmasta ja hulluimmat esitykset kuten maisemahissin rakentaminen Saanalle ja lentokentän rakentaminen Kilpisjärvelle ovat onneksi poistuneet suunnitelmasta.
Sámedikki ovddasteaddji lea bargan buori barggu fidnu stivrenjoavkkus ja min oaidnin plána maŋimus veršuvdna leanai veaháš buorránan ovddibus ja buot jallamus árvalusat dego duovddahisse huksen Sáná nala ja girdingietti huksen Gilbbesjávrái leat lihkus sihkkojuvvon plánas.
Kehittämisohjelma ei ole vieläkään mielestäni realistinen eikä valitettavasti saamelaiskäräjien edustajan tekemiä parannusehdotuksia ole riittävästi huomioitu kehittämissuunnitelmassa.
Gárgehanfidnu ii leat velge mu mielas realisttalaš ja dađi bahábut sámedikki ovddasteaddji dahkan buoridanevttohusat eai leat váldon dárbahassii vuhtii gárgehanplánas.
Kehittämissuunnitelmassa on asetettu tavoitteeksi, että Kilpisjärvi vastaa globaalin matkailun kysyntään.
Gárgehanplánas lea biddjon ulbmilin, ahte Gilbbesjávri dávista globála turismadárbbuide.
Miten pieni Kilpisjärven kylä voi vastata globaaliin matkailukysyntään ?
Mot unna Gilbbesjávrre giláš sáhttá dávistit globála turismadárbbuide ?
Kilpisjärvi 2020-hankkeen tavoitteena on toimia Kilpisjärvelle laadittavan yleiskaavan pohjana sekä Kilpisjärven kehittämistyön pohjana.
Gilbbesjávri 2020-fidnu ulbmilin lea doaibmat oppalašláva ráhkadeami vuođđun Gilbbesjávrái dego maid Gilbbesjávrre gárgehanbarggu vuođđun.
Kehittämissuunnitelma ei kyllä täytä näitä edellytyksiä.
Gárgehanplána ii gal deavdde dáid gáibádusaid.
Suunnitelma on keskeneräinen ja puutteellinen eikä suunnitelman keskeisiä esityksiä ole riittävästi perusteltu.
Plána lea gaskandagat ja váilevaš, eaige plána guovddáševttohusat leaat dárbahassii ákkastallojuvvon.
Suuri kysymysmerkki on myös se, mikä taho kaikki mahdolliset uudet toiminnot rahoittaisi.
Stuora gažaldatmearka lea maid dat, mii beliid buot vejolaš ođđa doaimmaid ruhtadivččii.
Suunnitelmassa ei ole arvioitu riittävästi lisääntyvien matkailijamäärien vaikutuksia alueen luonnolle, saamelaiskulttuurille, poronhoidolle ja perusinfrastruktuurille.
Plánas eai leat árvvoštallojuvvon dárbahassii olu lassáneaddji turistameriid váikkuhusat guovllu lundui, sámi kultuvrii, boazodollui ja vuođđoinfrastruktuvrii.
Suunnitelman vaikutusten arviointi saamelaiskulttuurille ja poronhoidolle aiheutuvista vaikutuksista on puutteellinen ja virheellinen.
Plána váikkuhusaid árvvoštallan sámi kultuvrii ja boazodollui dagahan váikkuhusain lea sakka váilevaš ja das leat olu meattáhusat.
Saamelaiskäräjien edustaja esitti että hankkeelle olisi haettu lisäaikaa ja työtä olisi jatkettu virheiden korjaamiseksi vielä ensi vuoden puolella, mutta hankkeen ohjausryhmä ei siihen suostunut.
Sámedikki ovddasteaddji evttohii, ahte fidnui livččii ohccojuvvon lassiáigi ja bargu livččii jotkojuvvon meattáhuisaid divvuma dihte vel boahtte jagi bealde, muhto fidnu stivrenjoavku ii dasa miehtan.
Kehittämissuunnitelmassa esitetään mm. uutta matkailurakentamisen aluetta Peeralle keskelle porojen vasotusaluetta, esitetään lisättäväksi matkailurakentamista Kilpisjärven kylälle, uusien reittien, hotellien ja teiden rakentamista ja lähiliikuntapaikan rakentamista Tsahkaljärvelle.
Gárgehanplánas evttohuvvo ee. ođđa turismahuksema viidodat Bearái guovdu bohccuid guottetbáikki, evttohuvvo lasihuvvot turismahuksen Gilbbesjávrre gillái, ođđa johtolagaid, hoteallaid ja luottaid huksen ja lagášfaláštallanbáikki huksen Čáhkaljávrái.
Saamelaiskäräjien edustaja oli esittänyt että suunnitelmassa olisi sitouduttu perustamaan saamen käsityökeskus Kilpisjärven kylälle.
Sámedikki ovddasteaddji lei evttohan, ahte plánas livččii čatnašuvvon vuođđuduvvot sámi duodjeguovddáš Gilbbesjávrre gillái.
Tällaisen kehittämiseen kunnalla ei ollut kiinnostusta eikä hanketta otettu suunnitelmaan mukaan.
Dákkár gárgeheapmái suohkanis ii lean beroštupmi iige fidnu lean váldon plánii mielde.
Haluan toivottaa kaikille blogini lukoille hyvää uutta vuotta ja kiitokset kuluneesta vuodesta.
Hálidan sávvat buohkaide blogga lohkkiide buori ođđa jagi ja giitosiid nohkavaš jagis.
Biodiversiteettipolitiikka tehostuu
Biodiversiteahttapolitihkka beavttálnuvvá
Ennen pääsiäistä hyväksyttiin biodiversiteettitoimintaohjelma melkein kahden vuoden valmistelun jälkeen.
Ovdal beassážiid dohkkehuvvui biodiversiteahttadoaibmaprográmma measta guovtti jagi válmmaštallama maŋŋel.
Toimintaohjelma hyväksyttiin laajapohjaisessa biodiversiteettityöryhmässä, jossa ovat edustettuina ministeriöt ja keskeiset sidosryhmät.
Doaibmaprográmma dohkkehuvvui viiddesvuđot biodiversiteahttabargojoavkkus, mas leat ovddasteaddjin ministeriijaid virgeolbmot ja guovddáš čanusjoavkkuid nammadan olbmot.
Käsittelyn pituudesta kertoo se, että hyväksytty toimintaohjelma oli 12. luonnosversio !
Gieđahallama guhkkodagas muitala dat, ahte dohkkehuvvon doaibmaprográmma lei 12. hámusveršuvdna !
Toimintaohjelma toimeenpanee valtioneuvoston joulukuussa hyväksymää periaatepäätöstä biodiversiteettistrategiaksi.
Doaibmaprográmma olláhuhttá biodiversiteahttastrategiijan stáhtaráđi mannan juovlamánu dohkkehan prinsihppamearrádusa.
Olen käsitellyt sitä aiemmassa blogissani.
Lean gieđahallan dan ovddit bloggastan.
Toimintaohjelman muotoiluista käytiin vielä viimeisiä vääntöjä kokouspäivänä - myös saamelaiskirjauksista.
Doaibmaprográmma loahpalaš hábmemis dahkkoje vel maŋimus kompromissat čoakkánbeaivve – maiddái dasa čállojun sámi áššiin.
Toimintaohjelma on kuitenkin erinomainen kompromissi ja tärkeä saamelaisille.
Doaibmaprográmma lea goitge earenoamáš buorre kompromissa ja dehálaš sápmelaččaide.
Perusteellinen valmistelutyö tuotti tulosta.
Vuđolaš válbmenbargu buvttii bohtosa.