pere/sami_parallel huggingface dataset:
Koska jälkimmäinen voi pisimmälle menevässä muodossaan merkitä itsenäisyyttä, toisin sanoen kansan oikeutta luoda oma valtionsa ja saada muut valtiot hyväksymään sen, on syytä korostaa, että ulkoinen itsemääräämisoikeus sisältää myös tätä vaatimattomampia ulottuvuuksia kuten esimerkiksi oikeuden olla edustettuna kansainvälisellä tasolla.
Go dát maŋit gehččojuvvo guhkimussii olli vuogi mielde, sáhttá oaivvilduvvot vaikke-ba ieččanasvuohtan, mii mearkkaša ahte álbmot oažžu ásahit iežas stáhta maid nuppit stáhtat dohkkehivčče, de dákkár dáhpáhusas ferte deattohit ahte olgguldas iešmearridanvuoigatvuohta sistisdoallá maiddái muhtinmađi unnit olahagaid, dakkáriid go vuoigavuohta oasálastit álbmogiidgaskasaš dásis.
Niihin ei kohdistu sellaisia kansainvälisen oikeuden asettamia erityisvaatimuksia, joiden nojalla kansa olisi oikeutettu vaatimaan oikeutta irtautumiseen eli joiden nojalla sillä olisi oikeus luoda oma valtionsa.
Dát ii guoskka daid beliide maid álbmotvuoigatvuohta gáibida dalle jos muhtin álbmogat oaivvildit ahte sii ánssášit dievas ieččanasvuođa, mii mieldesbuvttášii ahte dát olbmot áigot čegget sierra stáhta alcesit.
Ihmisoikeuksien yhteydessä korostetaan useimmiten itsemääräämisoikeuden sisäisiä ulottuvuuksia kuten esim. kansan oikeutta valita omat johtajansa ja edustukselliset laitoksensa sekä osallistua maan julkiseen vallankäyttöön.
Olmmošvuoigatvuođa buohta deattohuvvojit dávjá iešráđđennjulgosa siskáldas olahagat, mii mearkkaša ahte álbmot oažžu váljjet jođiheaddjiidis ja ovddasteaddji servviidis ja maiddái beassat oasálastit almmolaš váldehálddašeamis ieažs ruovtturiikka siste.
Enemmistökansalle itsemääräämisoikeuden sisäinen ulottuvuus merkitsee ennen kaikkea oikeutta demokraattiseen valtionjohtoon, kun taas jossakin valtiossa vähemmistöasemassa olevat kansat voivat vaatia sekä osallistumista yleisiin demokraattisiin rakenteisiin että omia erillisiä demokraattisen osallistumisen rakenteita.
Iešháldenvuoigatvuođa siskáldaš olahat mearkkaša eanetlogu álbmogiid buohta ovddimustá ahte dat ožžot ásahit demokráhtalaš stáhtaháldenvogádaga, muhto veahádatolbmot stáhta siste ožžot gáibidit sihke oasálastima dábálaš demokráhtalaš struktuvrraide ja cegget iežaset sierralágán vugiid maid vuođul vedjet čađahit demokráhtalaš oasseváldima.
Sekä ihmisoikeuskomitean käytäntö että monien valtioiden valtiosääntöoikeudellinen kehitys osoittavat, ettei itsemääräämisoikeus ole staattinen käsite vaan jatkuvan dynaamisen kehityksen kohteena.
Sihke Olmmošvuoigatvuođa Komitea láhtten- ja háldenvuoigatvuođalaš ovdáneapmi čájeha olu stáhtaid siste ahte iešmearridanvuoigatvuohta ii leat» gáldnan duoba ” muhto lea álššas ja čálgil.
Tämä dynamiikka on suurelta osin seurausta vaatimuksista, joita eri maailmanosien alkuperäiskansat esittävät saadakseen valtiot ja kansainvälisen yhteisön tunnustamaan niiden oikeuden itsemääräämiseen.
Dát ovdáneapmi lea eanaš oasis čuožžilan gáibádusain maid eamiálbmogat birra máilmmi leat ovddidan oažžut stáhtaid ja álbmogiidgaskasaš servodaga dovddastit ahte eamiálbmogiin lea iešmearrideami vuoigatvuohta nannejuvvon ja duođaštuvvon.
2.3 Yhteenveto itsemääräämisoikeuden ja käsitteen ” alkuperäiskansa ” välisestä suhteesta
2.3 Čoahkkáigeassu iešmearideami vuoigatvuođa ja álgoálbmot-duohpaga gaskavuođas
Käsitteiden ” kansa ”, ” alkuperäiskansa ” ja ” itsemääräämisoikeus ” välisestä suhteesta keskustellaan lähemmin tuonnempana asianomaisten kansainvälisten yleissopimusten kuten vuoden 1966 YK:n yleissopimusten ja ILO 169 - yleissopimuksen yhteydessä.
Dilálašvuohta gaskal duohpagiid álbmot, eamiálbmot ja iešmearridanvuoigatvuohta gieđahallo lagabuid dás vuolábealde ja gehččo maiddái áššáiguoski álbmogiidgaskasaš konvenšuvnnaid ektui, dakkárat go jagi 1966 ON-konvenšuvnnat ja ILO 169.
Näiden keskustelujen taustaksi esitetään tässä graafinen yhteenveto eri alkuperäiskansoja koskevien käsitteiden soveltamisalueesta.
Duogáščilgehussan dáid háleštallamiidda ovddiduvvo dás gráfalaš čoahkkáigeassu mii čájeha movt guhtegelágán álgoálbmotduoba geavahuvvo dán oktavuođas.
Selityksiä: esityksen lähtökohtana on, että ryhmä voi olla kansainvälisen oikeuden mukaan samanaikaisesti sekä kansa että vähemmistö.
Čilgehusat: Govvehusa vuolggabákin lea dakkár ahte diehto joavku sáhttá leat sihke álbmot ja veahádat álbmotnjulgosa mielde.
Tietyt maailman alkuperäiskansat ovat sellaisia ryhmiä (nro 1 sekä nro 5, jotka viittaavat ILO 169 - yleissopimuksen käsitteeseen ” heimokansat ”).
Muhtin máilmmi eamiálbmogiin vedjet gullat goappáge joavkku vuollái (nr 1 ja 5 čujuhit duohpagii» čeardaálbmot ” ILO 169 oktavuođas).
Sitä vastoin tietyt muut itseään alkuperäiskansoiksi kutsuvat ryhmät eivät täytä ” kansalle ” asetettuja kriteerejä vuoden 1966 yleissopimusten mukaan (nro 2 sekä nro 4 käsitteen ” heimokansat ” osalta).
Datte-ge lea maid nu ahte soames nuppit joavkkut, mat gohčodit ieččaset eamiálbmogin, eai deavdde daid eavttuid mat čuovvolit» álbmot ” ” - duohpagis, mii vuolgá jagi 1966 soahpamušas (nr 2 ja 4, dakko mii guoská čearddaálbmot-duohpagii).
Historialliset alkuperäiskansat, joilla on nykyään oma valtionsa (nro 3), eivät muodosta CCPR-yleissopimuksen 27 artiklan mukaan vähemmistöjä, eikä niitä turvaa myöskään ILO 169 - yleissopimus, joka koskee alkuperäiskansan ja sen valtion välistä suhdetta, jossa asuu jokin toinen hallitsevassa asemassa oleva kansanryhmä.
Historjjálaš eamiálbmogat geain otne lea iehčaset stáhta, nr 3, eai dohkkehuvvo» veahádahkan ”» veahádahkan ” CCPR árt.
Saamelaiset edustavat 1 kategoriaan kuuluvaa kansanryhmää.
27 mielde, ja danne eai suodjaluvvo ILO 169-soahpamuša bokte, go dat gusto eamiálbmoga ja dakkár stáhta gaskavuhtii gos lea nubbi álbmotjoavku mii guoddá alimus válddi.
3.
3 Iešmearridanvuoigatvuohta álbmotrievtti mielde – ovddimustá eamiálbmogiid vejolaš iešmearridanváldi.
Itsemääräämisoikeus kansainvälisen oikeuden mukaan − etenkin alkuperäiskansojen mahdollinen itsemääräämisoikeus
3.1 Eamiálbmogat riektesubjeaktan álbmotrievtti mielde
3.1.1 Käsite ” alkuperäiskansat ” kansainvälisessä oikeudessa
3.1.1 Duoba» eamiálbmot ” álbmotrievtti oktavuođas
Kansainvälisessä oikeudessa ei määritellä termiä ” alkuperäiskansat ”.
Álbmotnjuolggus ii čielggat duohpaga» eamiálbmot ”.
Toisinaan ILO 169:n 1 artiklan 1 kappaleen b kohtaa siteerataan tarkoituksena määritellä alkuperäiskansat, mutta siinä ilmoitetaan muodollisesti vain se, mitkä kansanryhmät jäävät yleissopimuksen soveltamisalueen ulkopuolelle.
Duolle-dálle deattuhuvvo ahte ILO 169-ártihkkal 1(1)(b) čielggadivčče duohpaga eamiálbmot, muhto virggálaččat dát dušše muitala guhte álbmotjoavku gahčašii soahpamuša heivehanavádaga siskkabeallái.
Yleissopimuksen 1 artiklan 1 kappaleen b kohta kuuluu seuraavasti:
Ártihkkal 1(1)(b) čuodjá ná;
Kuten artiklasta käy ilmi, ILO 169 keskittyy valtion ja alkuperäis- tai heimokansan väliseen suhteeseen.
Nugo dás oaidná, ILO 169 deattuha stáhta ja eamiálbmoga dahje čeardajaovkku gaskavuođa.
ILO 169 - yleissopimuksen käsite alkuperäiskansat on siten relationaalinen.
ILO 169 eamiálbmotduoba lea dandihtii relašuvnnalaš.
Yleissopimus lähtee olettamuksesta, että valtiota johtaa jokin muu kansa kuin kyseinen alkuperäiskansa.
Soahpamuš eaktuda ahte earát go namahuvvon eamiálbmogat leat stáhta valdohálddašeaddjin.
ILO 169 - yleissopimuksen mukaiseksi alkuperäiskansaksi (tai heimokansaksi) luokittelu edellyttää kuitenkin muutakin kuin vastikään mainittujen objektiivisten kriteerien täyttämistä.
Jos galget juksát eamiálbmotdási (dahje čeardaálbmoga dási), ILO 169 ipmárdusa mielde, ii leat doarvái deavdit dušše dáid dás namahuvvon objektiiva kriterijaid.
Lisäksi yleissopimuksessa vaaditaan, että kansanryhmä myös itse identifioituu alkuperäiskansaksi (tai heimokansaksi).
Lassin soahpamuš gáibida ahte álbmotjaovku maiddái ieš-ge dovddaha iehčas eamiálbmogin (dahje čeardaálbmogin).
ILO 169:n 1 artiklan 2 kappaleessa sanotaan:
Ná cealká ILO 169 árt. 1(2):
Toisaalta tämä ei merkitse, etteivät mitkään ILO 169 - yleissopimuksen piiriin kuuluvat ryhmät voisi samalla olla ” kansoja ” kansainvälisen oikeuden mukaan.
» Ieš-dovdáhahttin eamiálbmogin dahje čearddaálbmogin ferte vuhtiiváldot vuođđokriterijan go áigu mearridit guhte joavkkuide Soahpamuša eavttut gustojit. ”
ILO 169:n 1 artiklan lisäksi käytössä on pari alkuperäiskansoja koskevaa työmääritelmää.
Go buohtasta eará figgamušaide maiguin lea geahččaluvvon čielggasinoažžut eamiálbmotduohpaga, oidná ahte ILO 169 fátmasta hui govdagit.
YK nimitti 1970-luvulla erityisraportoijan, jonka tehtävänä oli tutkia alkuperäiskansojen syrjintään liittyviä ongelmia. Mainittu erityisraportoija otti tehtävänsä puitteissa käyttöön alkuperäiskansoja koskevan työmääritelmän, niin kutsutun ” Cobon määritelmän ”.
Dát muitala dasto maid ahte buot joavkkut maidda konvenšuvdna guoskkašii eamiálbmot- dahje čeardaálbmoga oktavuođas, eai evttotkeahttá leat» álbmogat ” go geahččá ášši álbmotnjulgosa dábálaš gáibádusaid ektui.
Määritelmä on saanut nimensä erityisraportoija José Martin Cobon mukaan. Ks. ” Study of the Problem of
Mii dás ovddabealde lea daddjon fas nuppedáfus ii mieldesbuvtte dan ahte ii okta-ge olmmošjoavku mii boahtá ILO 169 vuollái, ii danseammás maiddái sáhte gohčoduvvot» álbmogin ” álbmotnjulgosa eavttuid mielde.
Kuten edellisestä käy ilmi, oman identifioitumisen kriteeri on keskeisessä asemassa myös Cobon määritelmässä.
Nugo dás boahtá oidnosii, lea ieš-dovdáhahttima eaktu guovddážis maiddái Cobočielggadusas.
Lisäksi on huomattava, kuinka paljon painoa Cobon määritelmässä pannaan sille, että kyseisellä kansanryhmällä on yhteys erityisiin maa-alueisiin.
Lassin galggašii vuhtiiváldit maid man sakka Cobo-čielggadus deattuha dan beali ahte olmmošjoavkkus mas dás lea sáhka, lea čavges oktiigullevašvuohta diehto ruovttueatnamii.
Myös Maailmanpankki on alkanut soveltaa alkuperäiskansoja koskevia toimintalinjoja, joiden tarkoituksena on ohjata pankin toimintaa alkuperäiskansojen asuttamissa maissa.
Maiddái Máilmmebáŋku lea válbmen ja dohkkehan eamiálbmotpoliciija, mii galggašii leat bagadeaddjin báŋkui go čađaha doaimmaid stáhtain gos maiddái eamiálbmogat ásset.
Mainitut toimintalinjat sisältävät alkuperäiskansoja koskevan työmääritelmän, joka kuuluu seuraavasti:
Dát polisiija buktá bargančielggadusa eamiálbmotduohpagis:
Kuten edellisestä käy ilmi, Maailmanpankin käyttämä työmääritelmä on miltei sama kuin Cobon määritelmä tiivistetyssä muodossa.
Dás oaidná ahte Máilbmebáŋkku čielggadus lea mealgatmuddui seammá go Cobo-čielggadus oaniduvvon dahje čoahkkáigesson hámis.
3.1.2 Saamelaisia on pidettävä kansainvälisen oikeuden mukaan alkuperäiskansana
3.1.2 Sámit gehččojuvvon eamiálbmogin olmmošvuoigatvuođa ipmárdusa mielde.
Verrattaessa kriteereitä, joiden katsotaan olevan edellä mainittujen työmääritelmien mukaan tunnusomaisia alkuperäiskansoille, ja kriteereitä, jotka ovat luonteenomaisia saamelaiselle väestöryhmälle, on selvää, että saamelaisia on pidettävä kansainvälisoikeudellisesti alkuperäiskansana riippumatta siitä, mitä työmääritelmää sovelletaan.
Buohtastettiin eavttuid maid vuođul dovdášii diehto eamiálbmoga ovddabealde namahuvvon bargandefinišuvnna ektui ja makkárat ovddimustá livčče sámiid iešvuođat, de čielgá hui bastilit ahte sámit leat eamiálbmot álbmotvuoigatvuođalaš oainnus, makkár fal juo bargandefinišuvdna geavahuvvošii.
Saamelaisilla on oma kulttuuri oma kieli mukaan luettuna, omat elinkeinonsa ja myös selkeä historiallinen yhteys perinteisiin maa- ja vesialueisiinsa.
Sámiin lea iežaset kultuvra, iežaset giella, iežaset ealáhusat ja sis dasto maid lea hui nana historjjálaš čanastat árbevirolaš eana- ja čáhcebirrasiidasaset.
Saamelaiset ovat lisäksi itse johdonmukaisesti korostaneet, että he katsovat muodostavansa oman kansan, joka on pidettävä erillään Fennoskandinaviassa ja Kuolan niemimaalla asuvista muista väestöryhmistä.
Dasalassin leat sámit ieža-ge čađagaskka deattuhan ahte sii leat eamiálbmot, mii čearddalaččat čuoldása eret Guoládaga ja Fennoskándia nuppiin olmmošjoavkkuin.
OD 4.20, kohta 3. OD 4.20, kohta 5. Maailmanpankki on tällä hetkellä tarkistamassa alkuperäiskansoja koskevia toimintalinjojaan. Tämä tarkistus
Sámit maiddái bures-ge gártet dohkálažžan eamiálbmogin daid-ge álbmogiid gaskkas guđet objektiiva sujaid vuođul vuhtiiváldojit álbmogin álbmotvuoigatvuođa eavttuid mielde.
ei ilmeisesti muuta mitenkään olennaisesti alkuperäiskansoja koskevaa työmääritelmää, ks.
Sierra ON-organat leat olu dáhpáhusain duođaštan ahte sámit leat eamiálbmot álbmotvuoigatvuođa kriterijaid ektui.
Saamelaiset täyttävät edellytykset myös niiden alkuperäiskansojen joukossa, joiden voi objektiivisin perustein oikein hyvin katsoa täyttävän kansainvälisen oikeuden yleiset vaatimukset.
E.e. lea Olmmošvuoigatvuođa Komitea, geahčadaladettiin Norgga njeallját ja Ruoŧa viđát áigodatráporttaid, cealkán ahte sámit leat eamiálbmot goappáge dáin riikkain, ja danne galgá CCPR:a árt.
Muun muassa ihmisoikeuskomitea on Norjan neljännen ja Ruotsin viidennen määräaikaisraportin johdosta antamissaan lausunnoissa korostanut, että saamelaisia on pidettävä kummassakin maassa alkuperäiskansoina ja että CCPR-yleissopimuksen 1 artikla on siten sovellettavissa saamelaisiin kansana.
1 leat vuođđun go sámiid áššit gieđahallojit.
Myös Pohjoismaat ovat vahvistaneet, että saamelaiset muodostavat alkuperäiskansan.
Maiddái Davviriikkat nannejit ahte sámit leat sierra álbmot.
Suomen perustuslain 17 §:stä käy ilmi, että saamelaisia on pidettävä Suomessa alkuperäiskansana ja se, että saamelaisia on pidettävä alkuperäiskansana, käy myös ilmi Suomen saamelaiskäräjälaista.
Suoma vuođđalága §17 cealká ahte sámit leat dohkkehuvvon eamiálbmogin Suomas. Maiddái Suoma Sámediggeláhka duođasta sámiid leamen eamiálbmogin.
Norjakin katsoo saamelaisten olevan alkuperäiskansa, mikä käy ilmi siitä, että Norja on ratifioinut ILO:n yleissopimuksen nro 169, sekä siitä tosiasiasta, että perustuslain 110 a § ja koko saamelaislainsäädäntö perustuvat saamelaisten tunnustamiseen alkuperäiskansaksi, vaikka varsinaista käsitettä alkuperäiskansa ei käytetäkään.
Norga lea dohkkehan ja fápmuibidjan ILO 169 ja dat oktan Norgga vuođđalága §110a:ain nannejit dan ahte Norga maid gudnejahttá sámiid eamiálbmogin, vaikke duoba» eamiálbmot ” ii geavahuvvo dán oktavuođas.
Sekä Ruotsin perustuslaista että muustakin lainsäädännöstä puuttuvat viittaukset saamelaisiin Ruotsin alkuperäiskansana, mutta Ruotsi on useissa muissa virallisissa yhteyksissä korostanut saamelaisten asemaa maan alkuperäiskansana.
Muhto ii Ruoŧa vuođđoláhka eai-ge eará Ruoŧa láhkaásahusat namat makkár-ge oktavuođas ahte sámit livčče eamiálbmot. Datte-ge le Ruoŧŧa olu virggálaš oktavuođain deattuhan sámiid sajádaga eamiálbmogin.
3.1.3 Alkuperäiskansojen ja vähemmistöjen oikeuksien välinen ero kansainvälisen oikeuden mukaan
3.1.3 Makkár erohus lea gaskal eamiálbmogiid ja veahádagaid vuoigatvuođain álbmotrievtti ektui
Kansainvälinen oikeus ei määrittele myöskään käsitettä ” vähemmistö ”.
Olmmošvuoigatvuohta maid ii čielggadala duohpaga ” veahádat ”.
Voidaan kuitenkin yksinkertaisesti todeta, että suurin osa alkuperäiskansalle tunnusomaisista kriteereistä − kuten esim. yhteinen kieli ja yhteinen kulttuuri − ovat tunnusomaisia myös monille vähemmistöille.
Datte-ge oažžu dadjat ahte eanaš daid kriterijain mat leat eamiálbmoga erenoamášvuohtan – nugo oktasaš giella ja kultuvra – leat olu veahádagaid dovdamearkan.
Kuten edellä on selostettu, yksi keskeisimmistä alkuperäiskansojen työmäärittelyjen elementeistä on se historiallinen yhteys, joka alkuperäiskansoilla on perinteisiin maaalueisiinsa, ja se puuttuu vähemmistöiltä.
Numo jo dás bajábealde lea árvaladdon, lea okta dain guovddáš áđain bárgandefinišuvnnas mii dárkilastá geat leat eamiálbmogat, namalassii eamiálbmogiid čavges historjjálaš oktavuohta árbevirolaš eatnamiidda. Ná ii leat dilli ” veahádagaid ” bealde.
Yhteys tiettyyn maa-alueeseen on seikka, joka varsinaisesti erottaa alkuperäiskansat vähemmistöistä kansainvälisoikeudellisessa merkityksessä.
Čanas diehto eanagáhppálahkii, lea-ge dalle dat iešvuohta mii eamiálbmogiid čuoldá veahádagain eret go ášši árvvoštallá olmmošvuoigatvuođa oainnu bealis.
Alueeseen liittyvälle elementille on annettava erityistä painoarvoa, koska alkuperäiskansojen mahdollisuus säilyttää ja kehittää omaleimaisia kulttuureitaan liittyy läheisesti siihen, että heillä on jatkossakin mahdollisuus päästä hyödyntämään perinteisiä maa- ja vesialueitaan sekä luonnonvaroja.
Čearuide čatnasan áhta, namalassii eamiálbmogiid árbevirolaš eatnamiidda, ferte oažžut alimus deattu, dandihtii go eamiálbmogiid vejolašvuohta seailluhit ja ovdánahttit iežaset sierra kultuvrra, lea čavgasit giddejuvvon dáid olbmuid vejolašvuođaide ávkinatnit árbevirolaš eatnamiideaset, čáziideaset ja luondduvalljiideaset mudui.
Alueellisen yhteyden lisäksi alkuperäiskansat ovat yleensä säilyttäneet omat yhteiskunnalliset laitoksensa laajemmassa määrin kuin vähemmistöt.
Lassin dán čavges oktavuhtii eanaguovlluide, leat eamiálbmogat buorremuddui bisuhan iežaset servodatvuogádagaid ja sakka eanet go mii lea dilli veahádagaid bealde.
Alkuperäiskansojen ja vähemmistöjen välinen ero on keskeinen, koska kansainvälisen oikeuden mukaisesti alkuperäiskansan statukseen ja vähemmistön statukseen liittyvät oikeudet eroavat olennaisissa suhteissa toisistaan.
Erohus eamiálbmogiid ja veahádagaid gaskkas lea njunusáššin, danne-go vuoigatvuođat mat olmmošnjulgosa bokte gullet eamiálbmotsajádahkii, leat sakka earát go mat gustojit veahádagaide.
Vähemmistöjen oikeudet, jotka ilmenevät selkeimmin vähemmistöjen oikeuksia koskevasta YK:n julistuksesta, ovat luonteeltaan aina yksilöllisiä.
Veahádagaid vuoigatvuođat, mat eanemustá bohtet oidnosii ON:a Veahádatvuoigatvuođaid Julggástusas, leat luonddustes individuala, mii mearkkaša dan ahte baicce gullet veahádatjoavkku guhtege lahttui, eai-ge olles jovkui, vaikke lea gal nu ahte muhtin vuoigatvuođaid sáhttá buorrinatnit ovttas nuppiin joavkolahttuiguin.
Toisin sanoen ne kuuluvat vähemmistöryhmän yksilöjäsenille pikemminkin kuin ryhmälle sellaisenaan, vaikka useita vähemmistön oikeuksia voidaan sinänsä käyttää ainoastaan yhdessä ryhmän muiden jäsenten kanssa. Myös alkuperäiskansojen oikeuksia käsittelevissä asiakirjoissa, esim.
Maiddái eará álbmogiidgaskasaš instrumeanttat mat gieđahallet eamiálbmogiid vuoigatvuođaid, dakkárat go omd. ILO 169 ja evttohuvvon ON:a Eamiálbmotjulggástus, deattuhit sakka dan ahte eamiálbmotindiviiddaid vuoigatvuođat galget gudnejahttot ja danne sistisdoallá maiddái olu vuoigatvuođaid mat luonddustes leat individuala.
ILO 169 - yleissopimuksessa sekä YK:n luonnoksessa alkuperäiskansoja koskevaksi julistukseksi (” alkuperäiskansajulistus ”) korostetaan alkuperäiskansojen yksilöiden oikeuksien YK-asiakirja CCPR / C/79/Add. 112 (1999).
Dasalassin sistisdoallaba ILO 169 ja Eamiálbmotjulggástus olu nuppiid mearrádusaid mat fuomášuhttet oktasaš (kollektiiva) vuoigatvuođaid.
YK-asiakirja CCPR / CO/74/SWE, päivätty 24. huhtikuuta 2002, kohta 15.
Dát leat dakkárat mat gullet olles eamiálbmogii eai-ge ovttatolbmuide.
Lisäksi ILO 169 ja alkuperäiskansajulistus sisältävät myös joukon säännöksiä, jotka korostavat kollektiivin oikeuksia, ts.
Nuppiin sániiguin; eamiálbmogiid vuoigatvuođat leat eanaš oasis kollektiiva ja dakko bokte earralágánat go veahádagaid vuoigatvuođat.
Vähemmistöjen oikeuksien ja alkuperäiskansojen kollektiivisten oikeuksien välisen eron voidaan yksinkertaistetummin sanoa piilevän siinä, että vähemmistöoikeuksien tarkoituksena on antaa vähemmistöä edustaville yksilöille mahdollisuus erityisen identiteettinsä säilyttämiseen ja kehittämiseen osana vähemmistöyhteisöä, kun taas alkuperäiskansojen kollektiiviset oikeudet korostavat alkuperäiskansojen oikeutta erityisten yhteiskuntiensa säilyttämiseen ja kehittämiseen enemmistöyhteiskunnan ohessa, tai jos niin halutaan, rinnakkain sen kanssa.
Oktagerdánit daddjon, lea earru veahádagaid vuoigatvuođaid ja eamiálbmogiid oktasaš vuoigatvuođaid gaskkas dakkár ahte veahádagaid vuoigatvuohta mearkkaša dan ahte veahádaga indiviiddaide lea addon vuogasvuohta seailluhit ja ovddidit iežaset identitehta eanádatservodaga siste, go fas eamiálbmogiid oktasaš vuoigatvuođat deattuhit eamiálbmogiid njulgosa seailluhit ja ovdánahttit sin iežaset sierralágán servodagaid ja servodatvuogádagaid eanádatservodaga báldii dahje sáhttá maiddái dadjat, rattát eanádatservodagain.
Vähemmistöoikeuksissa painotetaan aktiivista poliittista osallistumista siihen yhteiskuntaan, josta vähemmistöryhmän jäsenet muodostavat osan.
Veahádatvuoigatvuođaid ovddimuš ulbmilin lea oažžut áigái beaktilis politihkalaš oasseváldima dan servodagas masa veahádaga olbmot gullet.
Alkuperäiskansojen kollektiivisilla oikeuksilla tähdätään siihen, että alkuperäiskansojen yhteiskuntien olisi mahdollista tehdä omat päätöksensä.
Nuppedáfus fas eamiálbmogiid oktasaš vuoigatvuođat rahčet dan mihtu guvlui ahte eamiálbmogiidda addošii vejolašvuohta dahkat ja čađahit iežaset mearrádusaid.
Osallistuminen ympäröivän isomman yhteiskunnan poliittisiin järjestelmiin on alkuperäiskansoille toissijainen − ja valinnainen − oikeus.
Beassat fárrui birastahtti váldoservodaga politihkalaš systemaide, lea eamiálbmoggiida nuppidáset dahje seskundeara áigumuššan - ja válljenluođuid – vuoigatvuohta.
Esimerkkinä edellä olevasta voidaan mainita alkuperäiskansajulistuksen 4 artikla, joka kuuluu:
Ovdamearkan dáid árvalusaide sáhttá váldit ovdan árt. 4;
Kollektiivisista oikeuksista keskeisin on oikeus itsemääräämiseen.
Bajimužžii dáin oktasaš vuoigavuođain boahtá iešmearridanvuoigatvuohta.
Kansainvälisessä oikeudessa on painotettu alkuperäiskansojen kollektiivisia oikeuksia, mitä on toisinaan selitetty sillä, että ongelmat, joiden parissa alkuperäiskansat painivat, johtuvat olennaisessa määrin ryhmän (tai kansan) sinänsä kokemasta syrjinnästä pikemminkin kuin kansanryhmään kuuluvien yksilöiden syrjinnästä.
Álbmotnjuolggus lea bajimužžii lokten eamiálbmogiid oktasaš vuoigatvuođaid ja dát čilgejuvvo dávjá nu ahte eamiálbmogiid váttisvuođat leat ovddimustá čuožžilan das go joavku (dahje álbmot) eambogo ovttatolmmoš lea gártan gillát vealáheami.
mm.. ILO 169:n 3 artikla ja alkuperäiskansajulistuksen 1 artikla.
Dát čuoččuhus dáidá bures heivet sámiid dillái.
oikeuksia. Lisäksi enemmistö kansainvälisen oikeuden asiantuntijoista sekä ylivoimaisesti useimmat valtiot ovat nykyään yhtä mieltä siitä, että näitä kollektiivisia oikeuksia on pidettävä kollektiivisina ihmisoikeuksina.
Vaikke sápmelaš ain duolle-dálle gártá vealáhuvvot, sámiid ovddasteaddjit datte-ge ovddimustá deattuhit daid problemaid maiguin olles álbmot, joavkun, šaddá rahčat.
Muutamat valtiot väittävät kuitenkin (edelleen), ettei mitään ILO 169 - yleissopimuksessa ja alkuperäiskansajulistuksessa mainituista tai muiden oikeuslähteiden nojalla alkuperäisväestöille myönnetyistä kollektiivisista oikeuksista ole pidettävä ihmisoikeuksina.
Eanemusat váivvideaddji gažaldagat maiguin sámit gártet bargat, leat vuolgán das ahte dát stáhtat gos sámit ásset, eai leat nagodan, dahje hálidan (goit-ge doaibmadásis), vuhtiiváldit sámiid oktasaš joavkun mas livčče vuoigatvuohta guoddit boahttevuođastes ovddasvástádusa.
Alkuperäiskansojen oikeus maahan ja veteen käsittää sekä yksilöllisen että kollektiivisen elementin.
Sámit galget dalle vuhtiiváldot ” eamiálbmogin ”, ja eai-ge veahádahkan.
Kysymys on tuolloin siitä, miten käsite ” alkuperäiskansa ” suhtautuu kansainvälisessä oikeudessa käsitteeseen ” kansa ” (people).
Lea jearaldat dalle movt duoba ” eamiálbmot ” šaddá ipmirduvvot go biddjo duohpaga ” álbmot ” (people) ovddabeallái ja meroštallo álbmotnjulgosa ektui.
Kansainvälinen oikeus ei myöskään määrittele käsitettä ” kansa ”. Tiettyjä työmääritelmiä esiintyy tosin myös tässä yhteydessä, ja niistä eniten hyväksyntää on osakseen saanut niin kutsuttu Kirbyn määritelmä.
3.1.4 ” Eamiálbmot- ” ja ” álbmot ” - duoba gaskavuohta álbmotnjulgosa perspektiivvas Álbmotnjuolggus ii oaččo čielggasin duohpaga ” álbmot ” sisdoalu mearkkašumi.
Kirbyn määritelmä, johon mm.. UNESCO on yhtynyt eräässä vuonna 1989 pidetyssä asiantuntijakonferenssissa, määrittelee ” kansan ” seuraavasti:
Diehto bargandefinišuvnnat gal lihkká gávdnojit dákko-ge, eanemustá fuopmášuhtton dáin lea n. g. Kirby-definišuvdna30 man e.e UNESCO lea vuhtiiváldán ja guorrasii dasa áššedovdiid deaivvadeamis 198931 Dát čielggadus dadjá ná das mii ” álbmot ” galggašii leat;
Kirbyn määritelmän analyysistä käy ilmi, ettei käsitteen ” kansa ” työmääritelmä poikkea mainittavasti edellä esitetyistä käsitettä ” alkuperäiskansa ” koskevista työmääritelmistä.
Go Kirby-čielggadus suokkarduvvui, bođii ovdan ahte duohpaga ” álbmot ” bargandefinišuvdna lea hui sullii seammá go ” eamiálbmot ” - definišuvdna mii dás ovdalis juo lea guoskkahallon.
Ainona varsinaisena erona on, että käsite alkuperäiskansa sisältää suhteen toiseen, hallitsevassa asemassa olevaan ryhmään.
Áidna erohus lea ahte ” eamiálbmot ” - dajaldat sistisdoallá oktavuođa ja gaskavuođa nuppi váldohálddašeaddji jovkui.
Alkuperäiskansoilla on vastaavassa määrin kuin muillakin kansoilla yhteinen historiallinen perinne, etninen identiteetti, kulttuuri, kieli sekä uskonto tai ideologia.
Eamiálbmogiin lea, nugo nuppiin eará álbmogiin ge lea, oktasaš historjjálaš dološ, čeardadovddaldagat, kultuvra, giella, osku ja identitehtta.
Voidaan kuitenkin erityisesti panna merkille, että sekä kansaa että alkuperäiskansaa koskevat työmääritelmät painottavat yhteyttä tiettyyn maa-alueeseen ja sitä, että väestöryhmällä on omia laitoksia, jotka voivat edustaa kansaa sellaisenaan.
Lassin dása sáhtašii cuiget ahte bargandefinišuvdna mainna dárkkuha ” eamiálbmoga ”, hui olu deattuha čatnasa diehto eatnamii gos dát olbmot ásset ja ellet, ja maiddái muittuhuvvo ahte dáin olbmuin leat iežaset servodatásahusat mat doarvái bures vedjet ovddastit álbmoga.
3.1.5 Käsitteiden ” kansa ” ja ” valtio ” välinen suhde itsemääräämisoikeuden kannalta
3.1.5 ” Álbmoga ” ja ” stáhta ” gaskavuohta dakko mii gusto iešmearrideami vuoigatvuhtii
Yleisesti hyväksytty kansainvälisen oikeuden periaate on, että ihmisoikeudet kuuluvat nimenomaan ihmisille.
Álbmotvuoigatvuođas lea oppalaččat dohkkehuvvon dakkár vuođđojurdda mii cealká ahte olmmošlaš vuoiggalašvuođat namalassii galget juohke dáfus leat olbmuide buorrin.
Lisäksi samaa linjaa edellä käsiteltyjen asioiden suhteen noudattavat suurin osa kansainvälisen oikeuden asiantuntijoista ja useimmat valtiot, jotka ovat yhtä mieltä siitä, että myös kansoihin voidaan soveltaa ihmisoikeuksia nimenomaan kansoina.
Numo dás ovddabealde lea árvaladdon, de lea nu ahte olmmošvuoigatvuođa áššedovdiid eanetlohku, ja nu maid eanaš stáhtat-ge, leat ovttaoaivilis das ahte olmmošvuoigatvuohta maiddái gullá sidjiide geat dušše leat ” álbmogat ”.
Siitä, ettei valtioilla ole ihmisoikeuksia, vallitsee kuitenkin yksimielisyys.
Lea oppanassii-ge lihkká ovttamielatvuohta das ahte olmmošlaš vuoigatvuođat eai sáhte addot stáhtaide.
Tästä huolimatta toisinaan esitetään väite, että kun kansainvälisessä oikeudessa puhutaan kaikkien ” kansojen ” oikeudesta itsemääräämiseen, ” kansoilla ” tarkoitetaan yhden valtion asukkaiden kokonaismäärää.
Vaikke ná leš-ge, muhtimin datte-ge gullojit dakkár fuopmášumit mat geažidit dohko ahte dalle go álbmotnjuolggus hállá buot ” álbmogiid ” iešmearridanvuoigatvuođas, de lea dalle sáhka stáhta olles álbmogis.
CCPR ja CESCR eivät itsessään anna minkäänlaisia ohjeita siitä, mitä käsitteellä ” kansat ” (peoples) tarkoitetaan niiden yhteisessä 1 artiklassa.
Dát cealkadat addet muhtunmađi rávvagiid dasa movt ártihkkala 1 dajaldat ” álbmot ” galggašii ipmirduvvot.
Sen sijaan tietyt maat lausuivat näiden yleissopimusten ratifioinnin yhteydessä mielipiteensä siitä, ketkä − niiden käsityksen mukaan − muodostavat CCPR- ja CESCR-yleissopimusten tarkoittamat ” kansat ”.
Jagi 1966 soahpamušaid dohkkeheami vuolde lei Indias vuosteháhku iešmearrideami vuoigatvuhtii man árt.
Nämä lausunnot antavat tiettyä osviittaa siitä, millä tavalla 1 artiklan ilmaisu ” kansat ” on ymmärrettävä.
1 dovddaha;
Intia katsoi siten, että CCPR- ja CESCR-yleissopimuksissa ilmaistu oikeus itsemääräämiseen koskee ainoastaan vieraiden valtojen hallitsemia kansoja eikä itsenäisiä valtioita tai kansan tai kansakunnan osia, ts. se koskee ” kansoja ” ainoastaan merkityksessä ” yhden valtion tai alueen asukkaiden kokonaismäärä ”.
India dalle oaivvildii ahte vuoigatvuohta mii bukto ovdan CCPR:as ja CESCR:as dušše guoská álbmogiidda guhte leat amasválddiid vuollásažžan, ja ii ieččanas sorjjekeahtes stáhtaide dahje álbmot-osiide dahje čearddaide, nu ahte ii gustošii ” álmogiidda ” eará oktavuođain go dalle go lea sáhka olles álbmogis mii lea stáhta siste dahje eanagáhppálaga alde.
Ranska, Alankomaat ja Saksa esittivät vastalauseensa Intian tulkintaa vastaan.
Frankriika, Nederlánda ja Duiska vuostálaste dan ipmárdusa maid India dás buvttii ovdan.
Alankomaat ja Saksa esittivät, että oikeus itsemääräämiseen kuuluu kaikille kansoille eikä ainoastaan vieraiden valtojen hallitsemille kansoille.
Nederlánda ja Duiska fuopmášuhtiiba ahte iešráđđenvuoigatvuohta lea dán oktavuođas juolluduvvon buohkaide, ja ii-ge dušše álbmogiidda mat leat olggobeale-válddiid vuollásažžan.
Alankomaat katsoi edelleen, että kaikki yritykset rajoittaa itsemääräämisoikeuden laajuutta tai asettaa sille sellaisia ehtoja, jotka eivät käy ilmi CCPR- tai CESCR-yleissopimuksista, merkitsevät itsemääräämisoikeuden tyhjäksi tekemistä, jolloin sen yleismaailmallisuuden vaikutus heikkenee suuresti.
Dasalassin oaivvildii Nederlánda ahte buot figgamat geahpedit iešmearrideami vuoigatvuođa oláhaga, dahje buktet eavttuid mat eai leat váldon sisa CCPR:ii ja CESCR:ii, ja gártet dalle mieldesbuktit garra ráddjemiid iešmearideami vuoigatvuhtii. Ja dát dagahivčče dan ahte vuoigatvuođa universála fápmu geanohuhttošii olu.
Saksa esitti, että Intian tulkinta on suorassa ristiriidassa 1 artiklan sanamuodon kanssa, ja katsoi edelleen, että jokainen itsemääräämisoikeuden rajoitus sotii myös CCPR:n ja CESCR:n tarkoitusta vastaan.
Duiska fas buvttii dan oainnu ahte India áddejupmi lea njulgestága daid sániid vuostá mat oidnojit ártihkkalis 1, ja oaivvildii vel ahte juohke ráddjejupmi iešmearridanvuoigatvuhtii maiddái rihkku CCPR:a ja SESCR:a ulbmiliid.
Ranska lisäsi, että Intian yritys rajoittaa itsemääräämisoikeuden soveltamista on ristiriidassa myös YK:n peruskirjan kanssa.
Ránska lasihii ahte India árvalus geahččalit gáržžidit iešmearridanvuoigatvuođa heiveheami maiddái manná ON:njuolggadusa vuostá.
Toisin sanoen tästä käy ilmi, että näillä mailla oli jo CCPR- ja CESCR-yleissopimusten ratifiointihetkellä käsitys, jonka mukaan itsemääräämisoikeutta ei sovelleta ainoastaan siirtomaatilanteessa vaan että se muodostaa kaikkia kansoja koskevan oikeuden ilman rajoituksia.
Dás oaidná ahte dát stáhtat juo CCPR- ja SESCR-rátifikašuvnna áiggi ledje dan oainnus ahte vuoigatvuohta beassat dahkat ieččanas mearrádusaid, ii dušše leat fámus koloniija diliid vuolde, muhto gullá ráddjekeahttá buot álbmogiidda.
Kun työ CCPR:n 1 artiklaa koskevan sopimuksen aikaansaamiseksi oli vielä käynnissä, YK:n yleiskokouksen kolmas komitea esitti edelleen:
Maiddái ON:a Váldočoahkkima 3. komitea celkkii, CCPR:a árt.1 soabahallama barggu vuolde, ahte;
Kuten edellisestä käy ilmi, kolmas komitea näyttää tajunneen YK:n tiettyjen jäsenmaiden halun liittää itsemääräämisoikeus siirtomaiden vapautumiseen ajan hengen mukaisesti.
Dás oaidná ahte 3. komitea lea ipmirdan ášši nu ahte muhtin ON:a lahttostáhtaid hálu čatnat iešmearridanvuoigatvuođa koloniijaid ieččanasvuođa oažžumuššii, lea áigevuoiŋŋa boađus.
Kolmannen komitean oma käsitys näyttää kuitenkin olleen, ettei oikeus itsemääräämiseen rajoitu tähän tilanteeseen vaan on pikemminkin yleismaailmallinen.
Goalmmát komitea iežas oaidnu gal orruleamen dakkár ahte iešmearrideami vuoigatvuohta ii sáhte ráddjejuvvot dán dilálašvuhtii, muhto baicce lea universála.
Tämä käsitys saa tukea myös YK:n peruskirjasta. Niissä peruskirjan osissa, joissa käsitellään oikeutta itsemääräämiseen, viitataan mm. seuraavaan:
Dákkár oaidnu lea maiddái ožžon doarjaga ON-njuolggadusaid bealde, go oasit mat gustojit iešmearrideapmái čujuhit e.e. dán julggástussii;
Viittauksesta monikossa olevaan sanaan ” peoples ” voidaan tehdä ainoastaan se johtopäätös, ettei YK:n peruskirjassa tarkoitettujen ” kansojen ” välttämättä tarvitse olla kansoja merkityksessä ” yhden valtion tai alueen asukkaiden kokonaismäärä ”.
Go dás čujuhuvvo ” álbmogiidda ”, sátni lea eanetlogu hámis, ferte dalle dakkár loahppaipmárdusa dohkkehit ahte ” álbmogat ” main ON-njuolggadusa bokte lea iešmearridanvuoigatvuohta, eai dárbbaš leat dakkár olmmošjoavkkut mat oktiibuot dahket oppa álbmoga stáhta dahje guovllu siste.
Lisäksi jo kansainvälisessä tavanomaisoikeudessa toisen maailmansodan jälkimainingeissa säädetyssä itsemääräämisoikeudessa esitettiin, että myös olemassa olevissa valtioissa elävät kansat voivat olla oikeutettuja itsemääräämisoikeuden nk. sisäiseen aspektiin siinä tapauksessa, että niiltä kielletään todellinen poliittinen osallistuminen ja / tai pääsy mukaan kyseisen valtion päättäviin poliittisiin elimiin.
Dovddahuvvo maiddái ahte vuoigatvuohta beassat luođuid dahkat mearrádusaid nu go álbmogiidgaskasaš árbedábit leat suovvan maŋŋá 2. máilbmesoađi, seammaláhkai addá vuogasvuođa álbmogiidda stáhtáid siste čađahit iešmearrideami, n. g. siskálddas oassebealli (internal aspect), ja ná dalle jos dáhpáhuvvá nu ahte dát eai beasa álššagit politihkalaččat oasálastit áššáiguoski stáhta politihkalaš ásahusain.
YK:n yleiskokouksen vuonna 1960 hyväksymän päätöslauselman 1541 (XV) sanamuotoa voidaan tulkita siten, että jo yleiskokouksen tuolloisen käsityksen mukaan jollakin tietyllä alueella voi asua enemmän kuin vain yksi kansa.
Resolušuvnna 1541(XV) sánit, dohkkehuvvon ON:a Váldočoahkkimis 1960, sáhttet áddejuvvot nu ahte dalle juo lei Váldočoahkkima jurdda ahte diehto avádat sáhttá leat eambbo-go ovtta álbmoga ruoktun.
On siis olemassa viitteitä siihen, että jo CCPR- ja CESCR-yleissopimusten ratifioinnin yhteydessä tarkoituksena oli, että yhteisen 1 artiklan ilmaisulla ” kansat ” tarkoitetaan kaikkia kansoja eikä ainoastaan valtioita muodostavia kansoja.
Dás orru boahtimen ovdan ahte dalle juo go CCPR:a ja CESCR:a rátifikašuvnna čađahuvvui, lei ulbmilin ahte sátni ” álbmot ” mii lea oktasaš ártihkkalis 1, galgá áddejuvvot nu ahte guoská buot álbmogiidda, ii-ge dušše álbmogiidda mat dahket olles stáhta ráhkadusa.
Asian todellisesta laidasta ei ole kuitenkaan olemassa varmaa tietoa.
Goit-ge lea nu ahte dušše geažiduvvo dán guvlui.
Onkin mahdollista, että 1960-luvulla hallitsevana käsityksenä oli, että 1 artiklan ilmaisu ” kansat ” on ymmärrettävä käsitteeksi ” kansat ” merkityksessä, jossa se tarkoittaa yhden valtion tai siirtokunnan asukkaiden kokonaismäärää.
Veadjá leat dalle maid vejolaš ahte jagi 1960 gasku lei háldejeaddji ipmárdus dakkár mii oaivvildii ahte ártihkkala 1 sátni ” álbmot ” galgá áddejuvvot nu ahte dát leat stáhta dahje koloniija olles álbmot oktiibuot.
3.1.6 Kaikkien kansojen – alkuperäiskansat mukaan luettuina − itsemääräämisoikeus kansainvälisen oikeuden mukaan
3.1.6 Buot álbmogiid – maiddái eamiálbmogiid – vuoigatvuohta iešmearrideapmái álbmotrievtti vuođul.
CCPR- ja CESCR-yleissopimusten ratifioinnin hetkellä YK:n jäsenmaiden keskuudessa näyttää siten vallinneen eriäviä käsityksiä siitä, ovatko ” kansat ”, joilla on näiden yleissopimusten 1 artiklan mukaan oikeus itsemääräämiseen, ” kansoja ” merkityksessä yhden valtion tai alueen asukkaiden kokonaismäärä vai voivatko myös olemassa olevissa valtioissa elävät kansat olla oikeutettuja itsemääräämiseen.
Lea dáid mielas dalle gažaldaga vuolde: Galgá go konvenšuvnnaid árt. 1 dulkojuvvot nu ahte duoba ” álbmot ” dárkkuha olles álbmoga oktiibuot mii áššá ovtta stáhta dahje territoriija siste, vai sáhttá go addojuvvot iešmearrideami vuoigatvuohta maiddái sierra álbmogiidda / veahádagaide stáhtaid siskkobealde ?
Vaikka vuoden 1966 yleissopimusten ratifioinnin hetkellä vallitsi epätietoisuutta, tämä ei kuitenkaan merkitse, ettei sen jälkeen ole voinut tapahtua muutoksia.
Muhto vaikke leš-ge lean eahpečielggas jagi 1966 konvenšuvnna rátifiserema áigge, ii dandihtii dárbbaš leat nu ahte nuppástuvvamat eai veaje leat danrájis dáháphuvvan.
Kuten mainittua, kansainvälinen oikeus ei ole staattinen vaan dynaaminen, ja vallinnut näkemys itsemääräämisoikeudesta on saattanut kehittyä ajan mittaan.
Numo lea juo geažiduvvon dás, álbmotnjuolggus ii leat áiggis bisánan, muhto čálgá dađistaga ja čuovvu ovdáneami ja nu bissu áigedásis.
Viimeisten vuosikymmenten aikana yhä useammat kansainvälisen oikeuden asiantuntijat ja YK-elimet ovat selventäneet, että oikeus itsemääräämiseen kuuluu myös valtiottomille kansoille eivätkä alkuperäiskansat muodosta kyseisessä suhteessa minkäänlaista poikkeusta.
Maŋimuš logijagiid mielde leat eanet ja eanet álbmogiidgaskasaš álbmotnjulgosa áššedovdit ja ON-organat álgán dađi čielgaseabbot deattuhit ahte álbmogiid vuoigatvuohta beassat dahkat mearrádusaid iežaset miela mielde ja ieččanasvuođas, maiddái gullá álbmogiidda main ii leat iežaset sierra stáhta. Ja dán vuoigatvuođas ii sáhte čuoldit eamiálbmogiid eret.
Vuonna 1984 ihmisoikeuskomitea esitti 1 artiklaa koskevassa yleisessä huomautuksessaan (general comment) tyytymättömyytensä siihen, että monet niistä valtioista, jotka lähettävät komitealle CPPR-yleissopimuksen toteutumista koskevan raporttinsa, näyttävät ymmärtäneen artiklan täyden merkityksen väärin.
Jagis 1984 celkkii Olmmošvuoigatvuođa Komitea, oppalaš fuopmášumistes, (general comment) ártihkkalii 1, eahpeduhtavašvuođa dasa ahte máŋggat dain stáhtain mat buktet ráportta Komiteai CPPR:a árt.1 čađaheamis, orrotleamen boastut ádden ártihkkala ollislaš sisdoalu.
Komitea esitti:
Komitea muittuhii ahte;
Ihmisoikeuskomitean lausunnon mukaan ei riitä, että maa raportoi kansallisista vaalilaeistaan, ja lausunnosta käy erityisesti ilmi, että komitean käsityksen mukaan oikeus itsemääräämiseen sisältää enemmän kuin oikeuden osallistua yleisiin vaaleihin.
Erenoamážit lea Olmmošvuoigatvuođa Komitea cealkán ahte ii leat doarvái go okta stáhta muitala siseatnanlaš nášuvnnala válgalágain, danne go iešmearridanvuoigatvuohta mearkkaša olu eanet go dušše dábálaš válgaoasálastima.
Ihmisoikeuskomitean käsitys näyttää pikemminkin olleen, että itsemääräämisoikeus sisältää myös jossakin maassa asuvan kansan oikeuden määrätä olojensa kehittämisestä muulla tavalla kuin osallistumalla yleisiin vaaleihin samoilla ehdoilla kuin maan muu väestö.
Baicce lea Komitea oaivil ahte iešmearridanvuoigatvuohta mieldesbuktá maiddái vuoigatvuođa olbmuide beassat hálddašit ovdáneamiset iežaset stáhta siste eará vugiid mielde go dušše váldit oasi dábálaš válggaide seamma dásis ja seamma eavttuiguin go váldoálbmot.
Muilta osin yleinen kommentti on lyhyt ja toistaa melko paljon artiklan tekstiä.
Muđui lea dát oppalas cuigehus oanehaš ja geardu ártihkkala teavstta.
Kuten jäljempänä selostetaan lähemmin, ihmisoikeuskomitea on kuitenkin vuoden 1984 jälkeen muuttanut käytäntöään suhteessa itsemääräämisoikeuteen.
Vuolábealde dás čilgejuvvo eambo ja vuđoleabbot man muddui Olm. v. v. komitea lea divodallan vuogiides iešmearrideami vuoigatvuođa ektui.
Kuten edellä on selostettu, ILO 169 - yleissopimuksessa (1989) lausutaan selvästi, ettei yleissopimus ota kantaa kysymykseen alkuperäiskansojen oikeudesta itsemääräämiseen.
Ovdalis dás lea ILO 169 (1989) deattuhan ahte konvenšuvdna ii váldde beali áššái mii guoská eamiálbmogiid iešmearridanvuoigatvuhtii.
Tästä huolimatta ILO 169 sisältää joukon säännöksiä, jotka liittyvät läheisesti itsemääräämisoikeuteen, mitä myös korostetaan ILO:n omassa ILO 169 - ohjeistuksessa.
Datte-ge ILO 169 sistisdoallá ráiddu mearrádusaid mat hui sakka darvánaddet dán gažaldahkii.
Siinä ilmoitetaan:
ILO iežas bagadus (guide) konvenšuvdnii cealká namalassii ahte;
Ihmisoikeuskomitean yleiset kommentit nro 12 (21), UN doc. HRI.
Dajaldat» Newer Convention ” čujuha ovddit soahpamuššii» ILO.
121–122.
Convention No.
Ilmaisu ” Newer Convention ” viittaa ILO 169:n edeltäjään, joka oli yleissopimus nro 107: Itsenäisissä maissa alkuasukkaina ja muiden heimoasteella tai vastaavissa oloissa elävien väestöryhmien suojelu ja sulauttaminen (ILO.
I 107 Concerning the Protection and Integration of Indigenous and Other Tribal and Semi-Tribal Population in Independent Countries (ILO.
107).
107) ”, mii lei fámus ovdal go ILO 169 dohkkehuvvui.
ILO 107 - yleissopimus hyväksyttiin vuonna 1957.
ILO 107 lei dohkkehuvvon ja fámus 1957 rájis.
ILO 169:n ja sen edeltäjän pääasiallisena erona on, että ILO 107 - yleissopimuksessa oli selkeitä sulauttamiseen tähtääviä pyrkimyksiä.
Mii eanemusat lea nuppástuhtton ILO 169 teavsttas ILO 107 ektui, lea ahte assimilašuvnnalaš áigumušat eai oidno ILO 169:is.
Toisaalta taas ILO 169 pyrkii mahdollistamaan sen, että alkuperäiskansat voivat säilyttää omat yhteiskuntarakenteensa enemmistöyhteiskunnan ohessa sen mukaisesti, mitä edellä on esitetty alkuperäiskansojen ja vähemmistöjen oikeuksien välisestä erosta.
Sakka maiddái fuopmášuhtto ahte dál galgá rahčat dohko ahte eamiálbmogat ráfis besset nannet ja čálgadit servodagaideaset rattát váldoservodagaiguin. Ná galgggašii bállet dáhpáhuvvat dan mielde movt dás ovddabealde lea árvaluvvon das mii lea erohus eamiálbmogiid ja veahádagaid vuoigatvuođaid gaskkas.
Koska ILO 169 perustuu tähän perusperiaatteeseen, on väistämätöntä, että monet ILO 169:n säännökset liittyvät läheisesti itsemääräämisoikeuteen.
Dandihtii go ILO 169 lea ceggejuvvon dán vuođđojurdaga ala, šaddet máŋga mearrádusa darvánit iešmearrideami vuoigatvuhtii.
Oman yhteiskunnan ja omien yhteiskunnallisten laitosten säilyttäminen onkin lähes edellytyksenä sille, että alkuperäiskansoilla on oikeus määrätä niistä.
Lea mealgatmuddui eaktun ahte eamiálbmogat galget beassat háldet dáid badjel, jos galget nagodit seailluhit servodagaset ja servodatásahusaideaset.
ILO 169 - yleissopimusta ei voida pitää erillään itsemääräämisoikeudesta, mikä käy edelleen ilmi siitä, että ILO 169:ssa käytetään ILO 107:stä poiketen alkuperäiskansoista ilmaisua ” indigenous peoples ”.
ILO 169 ii sáhte čovdot eret iešmearridanvuoigatvuođas.
ILO 107 - yleissopimuksessa käytettiin termiä ” indigenous populations ”.
Dát oidno hui čielgasit maiddái das go ILO 169 geavaha namahusa ” indigenous peoples ” go lea sáhka eamiálbmogiin, go fas ILO 107 ii dahkan nu ” indigenous populations ”.
Kansainvälisen työjärjestön ILO:n suuntaviivat ILO 169 - yleissopimuksen tulkinnasta kertovat, että ilmaisua ” kansat ” (peoples) käytetään ILO 169:ssä johdonmukaisesti, koska tämä termi
ILO njuolggadusat lohket ahte ILO 169 geavaha namahusa álbmot (peoples) miehtá čađa dán dokumeantta danne go dát namahus mieđiha ahte
Kristian Myntti on kutsunut ILO 169:ssä mainittua ” itsemääräämisoikeutta ” termillä ” ethno political self-government ”.
Kristian Myntti lea gohčodan ” iešmearridanvuoigatvuođa ” mii almmustuvvá ILO 169:is» ethno political self-government”:an.
Myntti katsoo, että vaikkei ILO 169:ssä säädetä mitään oikeutta autonomiaan, niin ILO 169:n säännöksiin, ennen kaikkea 14 ja 15 artikloihin tulkittuina yhdessä 6 artiklan kanssa, sisältyy alkuperäiskansojen selkeä oikeus hallita perinteisiä maaalueitaan.
Son oaivvilda ahte vaikke ILO 169 ii árval makkár-ge vuoigatvuođa mii dolvvošii ieččanasvuođa guvlui, de lihkká-ge addet ILO 169-njuolggadusat ovttas ártihkkaliiguin 14, 15 ja 6, hui čilges vuoigatvuođa eamiálbmogiidda hálddašit iežaset árbevirolaš eatnamiideaset.
Käsitettä ” alkuperäiskansat ” sovelletaan ILO 169:ssä kuitenkin tavalla, joka käsittää myös sellaiset ryhmät, jotka eivät olisi kansoja yleisen kansainvälisen oikeuden mukaan.
Datte-ge ILO 169 geavaha duohpaga ” eamiálbmot ” dakkár vuogi mielde mii fátmasta maiddái joavkkuid mat dábálaš álbmotnjulgosa mielde eai livčče ” álbmot ”.
Muun muassa tämän takia yleissopimuksen 1 artiklan 3 kappaleeseen sisältyy lauseke, jossa sanotaan, ettei ilmausta ” kansat ” ole tulkittava siten, että sillä olisi vaikutuksia niihin oikeuksiin, joita tähän ilmaisuun saattaa liittyä kansainvälisen oikeuden mukaan.
E.e danne sistisdoallá konvenšuvnna árt.1(3) vuolle-eavttu mii dárkilastá ahte ” álbmot ” - duohpaga geavaheapmi konvenšuvnnas ii galgga álbmotnjulgosa oktavuođas dagahit makkár-ge nuppástusaid ” álbmot ” - namahussii.
Vuonna 1993 YK:n alainen alkuperäiskansojen työryhmä (WGIP) pääsi yksimielisyyteen luonnoksesta alkuperäiskansoja koskevaksi julistukseksi.
Jagis 1993 sohppui ON:a Eamiálbmotbargojoavkkus (WGIP) das movt Eamálbmotjulggástus galgá hábmejuvvot.
Alkuperäiskansajulistukseen sisältyy joukko artikloja, jotka joko käsittelevät itsemääräämisoikeutta tai viittaavat siihen.
Julggástusas leat ráidu ártihkkalat mat jogo gieđahallet iešmearridanvuoigatvuođa dahje čatnet fuopmášumi iešmearridanvuoigatvuhtii.
Alkuperäiskansajulistuksen 3 artiklassa sanotaan:
Julggástusa árt.3 cealká ahte;
YK:n ihmisoikeuksien alakomitea, jonka alainen WGIP on, hyväksyi alkuperäiskansajulistuksen alkuperäiskansojen ihmisoikeuksien oikeaan osuvana kuvauksena.
WGIP:a eatneorgana, ON:a Olmmošvuoigatvuođa Vuolitkomišuvdna, dohkkehii Eamiálbmotjulggástusa ja oinnii dan heivvolaččat govahallamen eamiálbmogiid olmmošlaš vuoigatvuođaid.
Alakomiteaan kuuluu 26 riippumatonta ihmisoikeusasiantuntijaa.
Vuolitkomišuvnnas leat mielde 26 sorjjekeahtes olmmošvuoigatvuođa áššedovdi.
Toisin sanoen vuonna 1993 joukolla maailman johtavia ihmisoikeusasiantuntijoita oli käsitys, jonka mukaan eivät ainoastaan valtioita muodostavat kansat vaan myös alkuperäiskansat voivat olla kansainvälisen oikeuden mukaan oikeussubjekteja.
Jagi 1993 áigge ledje arvatmađi máilmmi alimusdási áššedovdiin dan oainnus ahte eai dušše stáhtadahkki álbmogat, muhto maiddái eamiálbmogat, vedjet galgat dohkkehuvvot vuoigatvuođa subjeaktan álbmotnjulgosa buohta.
Jäljempänä itsemääräämisoikeuden aineellisen sisällön yhteydessä selostetaan tarkemmin, mitä alkuperäiskansajulistuksessa lausutaan oikeudesta itsemääräämiseen.
Dás vuolábealde čielggaduvvo lagabuid maid Eamiálbmotjulggástus árvaladdá iešmearrideami vuoigatvuođas. Maiddái vuhtiiváldo iešmearrideami vuoigatvuođa ávnnaslaš sisdoallu.
Vuonna 1996 YK:n rotusyrjintäkomitea (CERD) puuttui itsemääräämisoikeuteen käyttämällä sanoja, jotka ilmaisevat CERD:n käsityksen olevan, että itsemääräämisoikeus koskee myös itsenäisissä valtioissa asuvia kansoja.
Jagis 1996 ságastalai ON:a Čearddavealáheami komitea (CERD) iešmearrideami vuoigatvuođas dakkár sániiguin mat muitaledje ahte CERD:a oaidnu lei nu ahte iešmearrideami vuoigatvuohta maiddái gullá álbmogiidda mat ásset ieččanas stáhtaid siste.
CERD lausui esimerkiksi:
Dán olis deattuhii CERD ahte;
Lausunnon voisi tosin myös ymmärtää ainoastaan viittauksena CCPR-yleissopimuksen 1 artiklan 3 kohtaan, joka velvoittaa valtioita toimimaan itsemääräämisoikeuden toteuttamisen puolesta.
Dát cealkka livčče gal galgan áddejuvvot dohko ahte čujuhuvvo dušše CCPR ártihkkalii 1.3, mii geatnegahttá stáhtaid doaibmat nu ahte iešmearrideami vuoigatvuohta dahkkošii duohtan.
Tämän 1 artiklan 3 kohdan sisällyttämisen CCPR- ja CESCR-yleissopimuksiin voidaan kuitenkin olettaa johtuneen ajan hengen mukaisten yleissopimusten syntymisestä.
Ártihkkala 1.3 ealáskahttin CCPR:a ja CESCR:a siste datte-ge veadjá leat áigevuoiŋŋa boađus dalle go konvenšuvnnat válbmašuvve.
CERD-komitean lausunto tuli 30 vuotta myöhemmin, kun siirtomaat muutamia poikkeuksia lukuun ottamatta olivat jo aikoja sitten saaneet itsenäisyytensä ja valtioiden rajat olivat jo ylivoimaisesti suurimmassa osassa maailmaa suhteellisen pysyvät.
CERD:a cealkámuš boahtá 30 jagi maŋŋá, goas buot koloniijat, earret moadde, áigá juo ledje ožžon ieččanasvuođa ja eanaš stáhtarájáin birra máilmmi ledje hui guhkás nannejuvvon.
Sen takia on luonnollista tulkita CERD-komiteaa siten, ettei se tarkoittanut käsitteellä ” kansat ” yhden valtion tai alueen asukkaiden kokonaismäärää.
Danne lei lunddolaš ipmirdit CERD:a nu ahte komitea ii sániin ” álbmot ” dárkkuhan stáhtaid dahje territoriijaid buot ássiid oktiibuot.
Edelleen CERD esitti:
Ain lassin fuopmášuhtii CERD ahte;
CERDin tekemä vertailu toisaalta itsemääräämisoikeuden ja toisaalta sen oikeuden välillä, joka yksilöillä on osallistua yhteiskunnalliseen elämään, on mielenkiintoinen.
Lea miellagiddevaš geahčadit mo CERD boahtasta iešmearridanvuoigatvuođa dasa movt njuolggus attášii ovttatolbmui vuogasvuođa beassat fárrui servodateallimii.
Erottamalla tällä tavalla (katso erityisesti sanaa ” link ”) kansan oikeudet yksilön oikeuksista CERD näyttää ottavan etäisyyttä katsantokantaan, jonka mukaan oikeus itsemääräämiseen kuuluu ainoastaan kansalle merkityksessä yhden valtion asukkaiden kokonaismäärä.
CERD orru doarjumen dan oainnu mii sirrešii álbmogiid vuoigatvuođa eret ovttatolbmo vuoigatvuođas ja ii dalle sáhte čuoččuhit ahte iešmearrideami vuoigatvuohta dušše addošii stáhta olles álbmogii, mii galgá ipmirduvvot mearkkašeamen buot stáhta olbmuide oktiibuot.