pere/sami_parallel huggingface dataset:
sivistyksellisiä oikeuksia koskevan YK:n yleissopimuksen mukaan. Näiden kahden
mielde mii lea siviila ja politihkalaš vuoigatvuođaid birra (SP), goappašagat jagi 1966
yleissopimuksen 1 artikla on samansisältöinen:
rájis. Artihkkal 1 dan guovtti konvenšuvnnas cealká ovttalágan sániid:
Kaikilla kansoilla on itsemääräämisoikeus.
Buot álbmogiin lea vuoigatvuohta iešmearrideapmái.
Tämän oikeuden nojalla ne määräävät vapaasti poliittisen asennoitumisensa ja harjoittavat vapaasti taloudellisten, sosiaalisten ja sivistyksellisten olojensa kehittämistä.
Dán vuoigatvuođa fámuin sii friddja mearridit iežaset politihkalaš sajádaga ja ovddidit friddja iežaset ekonomalaš, sosiála ja kultuvrralaš ovdáneami.
Kansat voivat vapaasti käyttää luonnonrikkauksiaan ja - varojaan omiin tarkoituksiinsa, mikäli se ei vahingoita yhteisen edun periaatteelle perustuvan kansainvälisen taloudellisen yhteistyön ja kansainvälisen oikeuden velvoituksia.
Buot álbmogat sáhttet iežaset ulbmiliidda friddja mearridit iežaset luondduriggodagaid ja - gávdnosiid, ja nu guhká go sin riikkaidgaskasaš ekonomalaš ovttasbarggu geatnegasvuođat eai rihkkašuva, main vuođus leat guovtte
Missään tapauksessa ei kansalta saa riistää sen omia elinehtoja.
Ii mange dáhpáhusas galgga mange álbmogis rieviduvvot dan birgenvuođđu.
Kaikkien tämän yleissopimuksen sopimusvaltioiden, mukaan lukien ne valtiot, jotka ovat vastuussa itsemääräämisoikeutta vailla olevien alueiden ja huoltohallintoalueiden hallinnosta, tulee edistää itsemääräämisoikeuden toteuttamista ja kunnioittaa tätä oikeutta Yhdistyneiden Kansakuntien peruskirjan määräysten mukaisesti. ”
Konvenšuvdnaoasálaččat, daid joavkkus datge stáhtat main lea ovddasvástádussan hálddašit guovlluid main ii leat iešmearrideapmi ja geahččoguovlluid, galget bargat dan badjelii ahte álbmogiid iešmearrideapmi šattašii duohta vuoigatvuohtan, ja dat galget gudnejahttit dan vuoigatvuođa Ovttastuvvan našuvnnaid lihttui gullevaš njuolggadusaid mielde. ”
Kaikki kolme sopimusvaltiota ovat ratifioineet nämä yleissopimukset.
Buot golbma stáhta leat ratifiseren dáid konvenšuvnnaid.
Suomessa ja
Suomas ja Norggas
Norjassa yleissopimukset on myös otettu osaksi kyseisten valtioiden lainsäädäntöä.
konvenšuvnnat leat maid inkorporerejuvvon goappáge riikka láhkaásahussii.
Norjassa
Norggas
yleissopimukset otettiin osaksi lainsäädäntöä 21. toukokuuta 1999 annetulla ihmisoikeuslailla
inkorporeren dáhpáhuvai olmmošvuoigatvuođaid lágain, mii bođii miessemánu 21. b..
nro 30, johon sisältyi etusijasäännös, katso 3 §.
1999, nr. 30, ovdamunnenjuolggadusain, geahča § 3.
Itsemääräämisoikeutta on selostettu lähemmin
Vuoigatvuohta iešmearrideapmi
7.16 kohdassa sekä liitteessä 3.
čilgejuvvo dárkileappot dás ovddabealde čuoggás 7.16 ja lasáhusas, mildosis 3.
Suomen perustuslain 121 §:n 4 momentissa on saamelaisten itsemääräämisoikeutta
Suopma lea vuođđolágas 121 § 4 mom mearridan sámiid
koskeva määräys.
iešmearridanvuoigatvuođa:
” Saamelaisilla on saamelaisten kotiseutualueella kieltään ja kulttuuriaan koskeva itsehallinto sen mukaan kuin lailla säädetään. ”
” Sámiin lea iežaset ruovttugilleguovlluin giellalaš ja kultuvrralaš autonomiija lága mearrádusaid mielde. ”
Katso tämän määräyksen tarkempi sanamuoto jäljempänä.
Geahčat dárkileappot dán mearrádusa sátnádaga dás vuollelis.
Alkuperäiskansojen itsemääräämisoikeus on keskeinen kysymys kansainvälisillä
Álgoálbmogiid iešmearridanvuoigatvuođa ášši lea guovdilis čuokkis
foorumeilla, joilla pohditaan alkuperäiskansoihin liittyviä asioita.
riikkaidgaskasaš deaivvademiin, main divaštallet álgoálbmotáššiid.
Luonnoksessa
Árvaluvvon ON
alkuperäiskansojen oikeuksia koskevaksi YK:n julistukseksi sanotaan (3 artikla):
julggaštus álgoálbmogiid vuoigatvuođaid birra, cealká artihkkalis 3:
YK:n julistusluonnokseen tähtäävän työn aikana Pohjoismaat ovat kannattaneet
ON-julggaštusa barggu oktavuođas davviriikkat leat dorjon mearrádusaid mat addet
alkuperäiskansojen itsemääräämisoikeutta koskevia säännöksiä, katso 7.7.2 kohta edellä.
álgoálbmogiidda iešmearridanvuoigatvuođa, geahča dás ovddabealde čuoggá 7.7.2.
Itsemääräämisen käsitettä ei ole sisällytetty Suomen perustuslain saamelaisia
Doaba iešmearrideapmi ii leat suopmelaš vuođđolágas dan mearrádusas mii
koskevaan määräykseen.
lea sámiid birra.
Sen asemesta perustuslain 121 §:n 4 momentissa käytetään
Dan sajis doaban geavahuvvo autonomiija, 121 § 4 mom.
Vuodesta 1999 lähtien YK:n ihmisoikeuskomitea on ollut valmis soveltamaan KP:n 1
Jagi 1999 rájis ON olmmošvuoigatvuođaid lávdegoddi lea leamaš čielggas
kansa 1 artiklan perusteella.
das, ahte SP artihkkal 1 lea vejolaš geavahit dihto álgoálbmogiid várás. Nu lea
Saamelaiset eivät ole ainoastaan alkuperäiskansa vaan myös kansa vuoden 1966
geavvan ee. Suoma, Norgga ja Ruoŧa stáhtaraporttaid gieđahallamis, mas lávdegoddi
yleissopimusten yhteisen 1 artiklan nojalla.
lea duođaštan ahte sámit leat álbmot artihkkala 1 mielde.
Tämä ei kuitenkaan tarkoita, että kaikki
Vaikko sámit dainna lágiin leat eai duššefal álgoálbmot 1966-konvenšuvnna
maailmassa elävät ryhmät, joihin viitataan alkuperäiskansoina, ovat kansoja yhdessä ja
oktasaš artihkkal 1 mielde, muhto maiddái álbmotge jagi 1966-konvenšuvnnaid oktasaš artihkkala 1 mielde, de dat ii mearkkaš ahte máilmmis buot joavkkut geaidda
samassa merkityksessä.
čujuhuvvo álgoálbmogin, leat álbmot ovttat mearkkašumis.
Kansainvälisessä oikeudessa edelleen jatkuva alkuperäiskansojen
ovdánandilis álgoálbmotvuoigatvuođaid dáfus, mii maid boahtá ovdan divaštallamiin
oikeuksiin liittyvä kehitysprosessi heijastuu sanoista ” people ”, ” peoples ” ja ” populations ”
main sánit ” people ”, ” peoples ” ja ” populations ” leat ovdan, ja ILO-konvenšuvnnas
käytävään terminologiseen keskusteluun sekä itsenäisten valtioiden alkuperäiskansoja ja
nr. 169, mii lea iešmearrideaddji stáhtaid álgoálbmogiid ja álbmotčearddaid birra,
heimokansoja koskevan ILO:n yleissopimuksen n:o 169 1 artiklan 3 momenttiin, jossa sanotaan, ettei yleissopimuksessa käytetty alkuperäiskansan käsite tarkoita kaikkien puheena
artihkkal 1 nr. 3, mas celkojuvvo ahte konvenšuvnna doaba álgoálbmot ii mearkkaš
olevien ryhmien olevan kansa yleisessä kansainvälisessä merkityksessä.
ahte buot joavkkut main divaštallojuvvo, leat álbmot dábálaš álbmotrievttálaš
Kansainvälinen oikeus tunnustaa ainoastaan erityistapauksissa kansan oikeuden
Álbmotriekti dohkkeha duššefal erenoamáš dáhpáhusain álbmoga
irtautua (toisin sanoen oman valtion perustamisen) itsemääräämisoikeuden laillisena muotona.
vuoigatvuođa iehčanasvuhtii (namalassii sierra stáhta ásahit) iešmearridan
Tällaisia tapauksia ovat sotilaallinen miehitys ja karkea syrjintä jatkuvat ja vakavat
okkupašuvdna ja irradeaktilis vealaheapmi, main oktilaččat ja fasttit rihkkojuvvojit
ihmisoikeusrikkomukset mukaan luettuina.
olmmošvuoigatvuođat.
asuvien kansojen on onnistuttava löytämään sellaisia oman itsemääräämisoikeutensa
Eará dáhpáhusain álbmot mii lea máŋggačearddat stáhtas,
toteuttamisen mahdollistavia järjestelmiä, jotka eivät edellytä uuden valtion muodostamista
ferte gávdnat dakkár iešmearridanortnegiid mat eai gáibit ođđa stáhta vuođđudeami
tai siirrä valtioiden rajoja.
eaige rihko stáhtarájiid.
Saamelaiset eivät ole kansana ja Pohjoismaiden alkuperäiskansana
Sámit, geat leat okta álbmot ja álgoálbmot davviriikkain, eai
sellaisessa tilanteessa, että he voisivat vaatia kansainvälisen oikeuden nojalla oman valtion
leat dakkár dilis ahte sii álbmotrievtti mielde sáhttet gáibidit beassat vuođđudit iežaset
perustamista.
stáhta.
Saamelaisten ja sopimusvaltioiden tulee kansainvälisen oikeuden pohjalta
Sámit ja stáhtat fertejit, go álbmotriekti lea vuođđun, ovttasráđiid gávnnahit
järjestelmiä, jotka eivät kyseenalaista nykyisiä valtionrajoja.
sámiid iešmearridanvuoigatvuođa várás ortnegiid main eai divaštallojuvvo otnáš
Itsemääräämisoikeuden tarkemman sisällön osalta artiklan ensimmäisessä lauseessa
Iešmearridanvuoigatvuođa dárkilet sisdoalu hárrái čujuhuvvo vuosttamuš
viitataan kansainvälisen oikeuden säännöksiin ja saamelaissopimuksen määräyksiin.
cealkagis álbmotrievtti njuolggadusaide ja sámekonvenšuvnna mearrádusaide.
Kansainvälisoikeudellisista säännöksistä keskeisiä ovat etenkin edellä mainitut kansainväliset
Álbmotrievttálaš njuolggadusaid dáfus erenoamážit bajábealde namahuvvon
yleissopimukset.
riikkaidgaskasaš konvenšuvnnat leat guovdilat.
Sopimuksen omista säännöksistä itsemääräämisoikeuden sisältöä sääntelevät
Konvenšuvnna iežas njuolggadusaid dáfus erenoamážit dat artihkkalat mat
tarkemmin etenkin saamelaiskäräjien ja sopimusvaltioiden muiden viranomaisten välistä
gustojit sámedikkiid ja riikkaid eará eiseválddiid gaskavuhtii, regulerejit ieš
suhdetta koskevat artiklat.
mearridanvuoigatvuođa sisdoalu.
Viittaus kansainvälisen oikeuden säännöksiin merkitsee, että saamelaisten
Čujuhus álbmotrievtti njuolggadusaide mearkkaša ahte sámiid iešmearridan
itsemääräämisoikeuden sisältö kehittyy samaan tahtiin kuin kansainvälisoikeudelliset
vuoigatvuođa sisdoallu ovdána álbmotrievttálaš njuolggadusaid ovdáneami mielde.
säännökset. Saamelaissopimuksen yksityiskohtaisemmat säännökset turvaavat saamelaisten
Sámekonvenšuvnna dárkilis njuolggadusat sihkkarastet sámiide iešmearrideami
itsemääräämisoikeuden sopimuksen tarkoittamalla tavalla.
konvenšuvnna mielde.
Henkilöt, joita sopimus koskee
Maid olbmuid dát konvenšuvdna fátmmasta Konvenšuvdna fátmmasta olbmuid guđet ásset Suomas, Norggas ja Ruoŧas, guđet atnet iežaset sápmelažžan, ja geain:
Sopimus koskee Suomessa, Norjassa tai Ruotsissa asuvia henkilöitä, jotka pitävät itseään saamelaisina, ja: 5. joilla on saamen kieli kotikielenä tai joilla on vähintään yksi vanhempi tai isovanhempi, jonka kotikieli on tai on ollut saamen kieli, tai 6. joilla on oikeus harjoittaa poronhoitoa Norjassa tai Ruotsissa, tai 7. joilla on äänioikeus tai jotka täyttävät äänioikeuden edellytykset saamelaiskäräjien vaaleissa Suomessa, Norjassa tai Ruotsissa, tai 8. jotka ovat 1, 2 tai 3 kohdassa tarkoitetun henkilön lapsia.
1) lea sámegiella ruovttugiellan dahje geain unnimusat nuppi vánhemis dahje ovtta ádjás dahje áhkus lea dahje lei sámegiella ruovttugiellan; dahje 2) geain lea vuoigatvuohta jođihit sápmelaš boazodoalu Norggas ja Ruoŧas; dahje 3) geain lea vuoigatvuohta jienastit dahje dávistit gáibádusaide mat leat dan olbmui guhte áigu jienastit sámediggeválggas Suomas, Norggas dahje Ruoŧas; dahje 4) leat dakkár olbmo mánná gii namahuvvo čuoggás 1, 2 dahje 3.
Artiklassa ilmoitetaan, ketkä voivat vedota tämän sopimuksen mukaisiin oikeuksiin.
Artihkkal addá maid diehttevassii dan olmmošbiirre mii sáhttá gáibidit alcces
Sopimus koskee sekä saamelaisia laitoksia että kaikkia kolmea sopimusvaltiota.
vuoigatvuođaid dán konvenšuvnna mielde.
Artikla
Dat guoská sihke sámi lágádusaid ja dan
asettaa kaksi ehtoa, joiden tulee täyttyä, jotta henkilö kuuluu sopimuksen määräysten piiriin.
golmma stáhta ektui. Artihkkal bidjá guokte eavttu olbmui ovdalgo konvenšuvnna
Henkilön tulee 1) olla saamelainen ja 2) asua jossakin sopimusvaltiossa.
njuolggadusat sáhttet sutnje gustot. Olmmoš ferte 1) leat sápmelaš, ja 2) ássat
Tähän sopimukseen perustuvien oikeuksien sisällön mukaan kysymys siitä, voiko
Dán konvenšuvnna nannen vuoigatvuođaid sisdoallu dieđiha ahte berre leat
henkilö vedota sopimuksen määräyksiin, tulee voida tutkia tuomioistuimessa. Siinä
vejolašvuohta duopmostuolus iskat ášši mas olmmoš gáibida alcces doarjjan
yhteydessä tämän artiklan määräys saattaa olla ratkaiseva.
Dan oktavuođas dán artihkkala mearrádus sáhttá šaddat
Niissä asioissa, joissa syntyy
Dakkár áššiin main lea sierramielalašvuohta das, galgágo dihto
erimielisyyttä jonkun pitämisestä saamelaisena, tuomioistuimen tulee saamelaisten
olmmoš adnojuvvot sápmelažžan vai ii, berre duopmostuollu sámi álbmoga ieš
itsemääräämisoikeuden mukaisesti painottaa saamelaisten laitosten käsitystä asiasta.
mearridanvuoigatvuođa mielde sakka deattuhit sámi ásahusaid oaiviliid áššis.
Suomen
Dán
korkein hallinto-oikeus on pitänyt tätä näkökulmaa lähtökohtanaan useissa ratkaisuissa, jotka
oaivila Suoma alimus hálddahusdoapmostuollu lea bidjan vuođđun máŋgga duopmo
koskevat äänioikeutta saamelaiskäräjien vaaleissa, katso etenkin KHO 1999:55.
geahča erenoamážit HFD 1999:55.
Jos jokin saamelainen laitos ei tunnustaisi jotakuta henkilöä saamelaiseksi perusteilla,
Jos sámi ásahus dattetge ii dohkkeheaš muhtun olbmo sápmelažžan vealaheaddji
jotka ovat syrjiviä tai mielivaltaisia, tuomioistuimen tulee soveltaa tämän määräyksen
ja sahtelágan sivaiguin, de duopmostuollu ferte geavahit dán mearrádusa objektiiva
objektiivisia kriteerejä turvatakseen yksilön oikeudet.
suodjalan dihte oktagasaid vuoigatvuođaid.
Sopimuksen 45 artiklan mukaisesti perustettavan sopimuslautakunnan roolin voi odottaa
Dat konvenšuvdnalávdegoddi mii artihkkala 45 galgá vuođđuduvvot, ferte
muodostuvan keskeiseksi etenkin ensimmäisinä vuosina, kun se joutuu tulkitsemaan tätä
vuordaga mielde oažžut guovdilis rolla, erenoamážit álgojagiid, mas dulko
kolmen sopimusvaltion saamelaisiin yhteisesti sovellettavaa määräystä objektiivisesti ja
objektiivvalaččat ja vuorddehahtti ládje dán mearrádusa, mii lea oktasaš mearrádus
ennakoivasti.
dan golmma riikka sámiid várás.
Sopimuslautakunnan on 4 artiklaa tulkitessaan kunnioitettava saamelaisten
Dulkodettiin artihkkala 4 konvenšuvdnalávdegoddi
itsemääräämisoikeutta.
ferte gudnejahttit sámi álbmoga iešmearridanvuoigatvuođa.
Ensimmäinen kohta: Sopimus koskee ainoastaan sopimusvaltioissa asuvia saamelaisia.
venšuvdnariikkas gullet konvenšuvnna vuollái.
Se,
Mearrádusa nuppi ja goalmmát
keitä pidetään saamelaisina, käy ilmi toisen ja kolmannen kohdan määräyksestä.
teakstaoasážis boahtá ovdan gii dat adnojuvvo sápmelažžan.
Henkilön ei tarvitse olla jonkin tietyn sopimusvaltion kansalainen, jotta sopimuksen
Gullan dihte konvenšuvnna mearrádusaid vuollái olmmoš ii dárbbaš leat dan
määräykset koskisivat häntä.
golmma stáhta riikkavuloš.
Ratkaiseva tekijä on asuinpaikka eikä kansalaisuus. Riittää, että
Ássanbáiki, iige riikiigullevašvuohta, mearrida ášši.
saamelainen asuu yhdessä sopimusvaltiossa.
Doarvái lea ahte sápmelaš ássá gos nu dan golmma stáhtas.
Tämän johdosta epävarmuudella siitä, missä
Das vuolgá ahte ovtta
näistä kolmesta valtiosta saamelainen asuu, ei ole merkitystä.
dahká man riikkas dat sápmelaš ássá dan golmma stáhtas.
Merkitystä ei ole myöskään
Dasge ovtta dahká ásašgo
sillä, voidaanko jonkun saamelaisen sanoa asuvan kahdessa kolmesta sopimusvaltiosta.
sápmelaš sága mielde guovtti stáhtas dan golmma stáhtas.
Asuinpaikkavaatimuksella on siis merkitystä ainoastaan suhteessa sopimusvaltioiden
Ássangáibádusas lea nappo dalle mearkkašupmi duššefal sámiide guđet ásset
ulkopuolella asuviin saamelaisiin, joihin sovelletaan asuinpaikkasidonnaisuuden periaatetta.
olggobealde dan golmma konvenšuvdnastáhta. Dákko sáhttet dárkileabbo eavttut
Tällöin voi herätä kysymys tarkemmista ehdoista, joiden nojalla oleskelua Pohjoismaissa
čuožžilit áššin, maid vuođul mearriduvvo orrugo olmmoš doarvái bissovaččat
voidaan pitää riittävän pysyvänä.
davviriikkalaš stáhtain.
Tunnemme maittemme sisäisessä oikeuskäytännössä
Mii dovdat iežamet riikkaid siskkáldas rivttiin arvat eavttuid
oikeudessa jne.
dákkár áššiide dáfus siskkobealde interlegála rievtti, vearrorievtti jna..
esiin tulevia asioita.
Muhto dát ášši
suhteessa tähän sopimukseen ja tämän sopimuksen tarkoituksen pohjalta.
berre mearriduvvot sierra dán konvenšuvnna ektui konvenšuvnna ulbmiliid vuođul.
Kun on selvää, että
Go lea čielggas ahte olmmoš lea sápmelaš, ja go vel lea čielggas ahte son orru ollu
henkilö on saamelainen, ja kun samalla on selvää, että tällä henkilöllä on merkittävä paikallinen yhteys yhteen näistä kolmesta valtiosta, kyseisen henkilön tulee saamelaisen
man nu riikkas dan golmma stáhtas, de dat olmmoš berre sámi kulturgullevašvuođa
kulttuuriyhteisyyden nojalla kuulua sopimuksen piiriin.
dihte gullat konvenšuvnna vuollái.
Ensisijaisesti Pohjoismaiden
Vejolaš jurdda lea ahte olmmoš gii ovddimusat
ulkopuolella asuvan henkilön voidaan ajatella oleskelevan huomattavan osan vuodesta
gullá davviriikkalaš stáhtaid olggobeallai, jeavddalaččat orru guhkebuš áiggi jagis
säännöllisesti yhdessä sopimusvaltiossa säilyttääkseen yhteytensä saamelaiskulttuuriin.
ovtta konvenšuvdnariikkas, vai sus bissu oktavuohta sámi kultuvrii.
Toisessa ja kolmannessa kohdassa mainitaan, keitä on tämän sopimuksen mukaan
Nubbi ja goalmmát teakstaoasáš mearrida geas lea vuoigatvuohta adnojuvvot
oikeutettua pitää saamelaisina.
sápmelažžan dán konvenšuvnna mielde.
Toisen kohdan määräys asettaa subjektiivisen kriteerin, eli
Nuppi teasktaoasáža mearrádus bidjá ovdan
siinä viitataan henkilön omaan käsitykseen itsestään saamelaisena.
subjektiiva eavttu, namalassii olbmo iežas oaivila alddis sápmelažžan.
Tämän kriteerin merkitystä
Dán eavttu
on korostanut muun muassa YK:n rotusyrjintäkomitea (CERD), jonka mukaan jokaisen tulee
deaŧalašvuođa deattuha ee. ON vealahuslávdegoddi (CERD), mii bidjá vuođđun ahte
saada vapaasti päättää, kuuluuko hän vähemmistöön (Concluding Observations on Finland
juohkehaš friddja ferte beassat mearridit ahte son gullá unnibuš álbmogii.
2003).
(Concluding Observations on Finland 2003).
Koska pohjoismainen saamelaissopimus sisältää muun muassa määräyksiä valtioiden
konvenšuvdna siskkilda mearrádusaid stáhtaid positiiva geatnegasvuođain sámiide,
positiivisista velvoitteista saamelaisia kohtaan, on lisäksi luotava myös objektiivisia
šaddá dárbu lassin bidjat maiddái objektiiva eavttuid dasa gii olbmuid sáhttá oamastit
kriteereitä, jotta sopimuksen määräyksiin olisi mahdollista vedota.
alcces konvenšuvnna mearrádusaid.
Tämä subjektiivisten ja
Dát subjektiiva ja objektiiva eavttuid kombi
objektiivisten kriteerien yhdistelmä vastaa YK:n ihmisoikeuskomitean tulkintaa YK:n
našuvdna vástida dasa mo ON olmmošvuoigatvuođaid lávdegoddi lea dulkon
kansalaisoikeuksia ja poliittisia oikeuksia koskevan yleissopimuksen 27 artiklasta.
artihkkala 27 dan ON konvenšuvnnas mii lea siviila ja politihkalaš vuoigatvuođaid
Tämä
birra, ja mii ii leat dakkár mearrádus mii gusto duššefal vealatkeahttáivuhtii, geahča
määräys ei rajoitu syrjimättömyyteen, katso 7.4.3 kohta edellä.
dás ovddabealde čuoggá 7.4.3.
Itseidentifikaation lisäksi sovellettavat objektiiviset kriteerit käyvät ilmi 1–4 kohdasta.
Dat objektiiva eavttut mat leat lassin olbmo iežas identifikašuvdnii, bohtet ovdan
Sen sijaan, että määräyksessä viitattaisiin ainoastaan kansalliseen lainsäädäntöön sen
čuoggá 1 rájis čuoggá 4 rádjai. Baicce, go duššefal čujuhit nationála láhkaásahussii
määrittämiseksi, keitä on esimerkiksi saamelaiskäräjien vaalien yhteydessä pidettävä
das, ovdamearkka dihte sámediggeválgga oktavuođas, gii dat galgá adnojuvvot sápmelažžan, mearrádus mearrida daid eavttuid mat rehkenastojuvvojit oktasažžan
saamelaisina, siinä ilmoitetaan kolmessa sopimusvaltiossa yhteisiksi tulkitut kriteerit.
dan golmma riikkas.
1 kohta: Tässä mainittu kriteeri perustuu saamen kielen käyttöön ja muodostaa kaikissa
Čuokkis 1: Dán eavttu vuođđun lea sámegiela geavaheapmi, ja dán eavttus dat
kolmessa sopimusvaltiossa perustan äänioikeudelle saamelaiskäräjien vaaleissa.
vuolgá buot golmma riikkas olbmo jienastanvuoigatvuohta sámediggeválggas.
Henkilöllä,
Dan
jonka kotikielenä on saamen kieli, on oikeus pitää itseään saamelaisena. Sama koskee
olbmos gean ruovttugiella lea sámegiella, lea vuoigatvuohta adnojuvvot sápmelažžan.
henkilöä, jolla saamen kieli ei ole ollut kotikielenä mutta jonka toisella vanhemmalla tai
Seammá gusto sutnjege geas alddis ii leat leamaš sámegiella ruovttugiellan, muhto
toisella isovanhemmalla on ollut kotikielenä saamen kieli.
geas nubbi vánhen dahje áddjá dahje áhkku lea geavahan sámegiela ruovttugiellan.
Norjassa myös henkilöllä, joka voi osoittaa niinkin kaukaisten sukulaisten kuin
Norggas lea vel nu, ahte son guhte gávdná ruovttus sámásteaddji easkka máttar
isoisovanhempien käyttäneen saamen kieltä kotikielenään, on oikeus pitää itseään
vánhemiiddis joavkkus, lea vuoigatvuohta adnojuvvot sápmelažžan ja dasto jienastit
saamelaisena ja siten oikeus äänestää saamelaiskäräjien vaaleissa, katso saamelaislain 2 §:n 6
sámediggeválggas, geahča sámelága § 2-6.
mom. Sama ei päde Suomessa ja Ruotsissa.
Nu ii leat Suomas iige Ruoŧas. Dainnago
Koska 1 kohdan määräys käsittää näitä kolmea
dat mearrádus mii lea čuoggás 1 gokčá dan mii lea dan golmma riikii oktasaš, de dát
sopimusvaltiota yhteisesti koskevat kriteerit, tätä Norjan erityissäännöstä ei ole otettu
Norgii erenoamáš njuolggadus ii leat mielde. Daid olbmuid geain Norggas okta
mukaan. Ne norjalaiset, joiden isovanhempien toisen vanhemman kotikielenä oli saamen
máttarvánhen geavahii sámegiela ruovttugiellan, goalmmát čuoggá mearrádus
kieli, kuuluvat kuitenkin 3 kohdan määräyksen piiriin.
dattetge fátmmasta.
2 kohta: Tässä määräyksessä mainitaan erityisesti ne henkilöt, joilla on oikeus harjoittaa
Čuokkis 2: Dán mearrádusas namahuvvojit erenoamážit sii geain lea vuoigat
poronhoitoa Norjassa tai Ruotsissa.
vuohta jođihit boazodoalu Norggas dahje Ruoŧas.
Tällaista määräystä tarvitaan kielisäännöksen lisäksi sen
mearrádussii lassin giellanjuolggadussii, vuolgá dan duohtadilis ahte oassi boazo
tosiasian takia, että jotkut − etenkin eteläisimmillä saamelaisalueilla asuvat – porosaamelaiset ovat menettäneet yhteyden saamen kieleen kotikielenä.
sámiin – erenoamážit sámiid lulimus guovlluin, leat massán sámegiela ruovttugiellan.
Ei ole kuitenkaan epäilystäkään siitä,
Dattetge ii leat eahpádus das ahte sii adnojuvvojit sápmelažžan iežaset vuoigatvuođa
että heitä pidetään saamelaisina poronhoito-oikeutensa johdosta. Tämä oikeus on sekä
geažil jođihit boazodoalu, mii sihke Norggas ja Ruoŧas lea sámiid sierravuoigat
Norjassa että Ruotsissa saamelaisten erityisoikeus.
vuohta.
Norjan oloissa tämä määräys saattaa
Norgga dilálašvuođaide dát mearrádus gale sáhttá orrut badjelmearálaš, go
sinänsä vaikuttaa turhalta, koska kielivaatimus, jonka on täytyttävä äänioikeuden saamiseksi
juo giellagáibádus mii biddjojuvvo sámediggeválggas jienasteaddji olbmui, maiddái
saamelaiskäräjien vaaleissa, käsittää myös isoisovanhempien kotikielen, vrt. tämän artiklan 3
fátmmasta máttarvánhemiid ruovttugiela, vrd. mearkkašumiid mat leat dán artihkkala
ja 4 kohtaa koskevat huomautukset.
čuoggái 3 ja čuoggái 4.
Koska tässä suhteessa ei ole mitään erityistä syytä tehdä
Dattetge válljejedje diktit mearrádusa gustot maiddái Norgii,
eroa Norjan ja Ruotsin välillä, on päätetty, että tämä määräys koskee myös Norjaa.
go ii leat mihkkege sivaid earuhit Norgga ja Ruoŧa dan čuoggás.
Näiden kahden valtion poronhoitolainsäädännöstä käy ilmi, millä alueilla saamelaiset
Dan guovtti riikka boazodoallolágas boahtá ovdan main guovlluin sámit jođihit
harjoittavat poronhoitoa.
boazodoalu.
Tämä kohta koskee henkilöitä, joilla itsellään on oikeus harjoittaa
Čuokkis fátmmasta olbmuid geain alddiineaset lea vuoigatvuohta jođihit
saamelaista poronhoitoa, eikä henkilöitä, jotka ovat saaneet poronhoito-oikeuden erivapauden,
sámi boazodoalu, iige daid olbmuid guđet dispensašuvnnain, náittosdilis dahje
avioliiton tai vastaavan nojalla.
sullasaš sivaid geažil leat ožžon dan vuoigatvuođa.
Mikäli syntyy epäselvyyttä siitä, koskeeko tämä määräys
Jos čuožžila eahpádus das
jotakuta henkilöä, asiaa tulee voida tutkia tuomioistuimessa, vrt. tämän artiklan
fátmmastago dát mearrádus dihto olbmo, de lea vejolaš diktit duopmostuolu mearridit
alkuhuomautukset.
ášši, geahča mii lea álggus celkojuvvon dán artihkkala mearkkašumiin.
Määräys on rajoitettu koskemaan Norjaa ja Ruotsia.
Mearrádus ráddjejuvvo gustot Norgii ja Ruŧŧii.
Säännös ei koske Suomea, koska
Sivva manne njuolggadus ii gusto
poronhoito-oikeus ei Suomessa ole saamelaisten erityisoikeus, katso 42 artikla ja siihen
sierravuoigatvuohtan, geahča artihkkala 42 ja dasa gullevaš mearkkašumiid.
3 kohta: Henkilöillä, joilla on äänioikeus tai jotka täyttävät äänioikeuden edellytykset
Čuokkis 3: Sis geain lea jienastanvuoigatvuohta dahje guđet devdet sámedigge
saamelaiskäräjien vaaleissa, on oikeus pitää itseään saamelaisina. Määräyksessä viitataan
válgga jienastanvuoigatvuhtii gullevaš gáibádusaid, lea vuoigatvuohta adnojuvvot
epäsuorasti sopimusvaltioiden säätämiin saamelaiskäräjiä koskeviin lakeihin. Määräys on
sápmelažžan. Mearrádusas lea gávvi čujuhus dan golmma riikka sámediggelágaide.
sisällytetty 4 artiklaan sen takaamiseksi, että kaikkia, joilla on äänioikeus oman maansa
Mearrádus lea váldojuvvon artihkkalii 4 vai sihkkarastá ahte buohkat geain lea
saamelaiskäräjillä, myös pidetään saamelaisina tämän sopimuksen perusteella.
dán konvenšuvnna mielde.
Määräys on
Mearrádus lea dainna lágiin dárbbašlaš daid olbmuid dihte
joita pidetään saamelaisina sillä perusteella, että heidän isoisovanhempansa ovat käyttäneet
guđet Norggas adnojuvvojit sápmelažžan dainnago okta máttarvánhen geavahii
saamen kieltä kotikielenään.
sámegiela ruovttugiellan.
Kuten määräyksen sanamuodosta käy ilmi, henkilön ei tarvitse ilmoittaa lukeutuvansa
Nugo boahtá ovdan sátnádagas, de ii dárbbaš dat olmmos gean dát mearrádus
saamelaisväestöön kuuluakseen tämän määräyksen piiriin.
fátmmasta, leat čálihuvvon sámi jienastuslohkui.
Riittää, että hän täyttää
Doarvái lea ahte deavdá daid
saamelaisväestöön lukeutumisen ehdot.
eavttuid mat leat biddjojuvvon sutnje guhte áigu leat sámi jienastuslogus. Jos
Vaatimus saamelaisväestöön rekisteröitymisestä
gáibiduvvošii čáliheapmi sámi jienastuslohkui, de dat čuolddášii sin eret guđet
sulkisi pois sellaiset henkilöt, jotka kieltäytyvät mainitusta rekisteröitymisestä mutta kuitenkin
máŋgga siva geažil doalahit čáliheames iežaset registarii, muhto goittot atnet iežaset
pitävät itseään saamelaisina.
sápmelažžan.
Määräys merkitsee edelleen, että henkilöä, jota on omassa maassaan annettujen
Mearrádus mearkkaša dasto ahte son geas iežas riikka njuolggadusaid mielde lea
saamelaiskäräjien vaaleja koskevien säännösten mukaan pidettävä saamelaisena, pidetään
vuoigatvuohta jienastit Sámediggái, galgá adnojuvvot sápmelažžan, ja nu maiddái
saamelaisena myös muissa kahdessa sopimusvaltiossa.
duon guovtti nuppi riikkasge.
4 kohta: Tämän määräyksen nojalla 1–3 kohdan mukaan myös saamelaiseksi katsotun
Čuokkis 4: Dán mearrádusa mielde mánátge galget adnojuvvot sápmelažžan dan
henkilön lapsi tulee katsoa saamelaiseksi.
olbmos guhte lea sápmelaš čuoggáid 1, 2 ja 3 mielde.
Täysikäisiin lapsiin sovelletaan tässä yhteydessä myös itseidentifikaation vaatimusta.
gusto maid iešduođaštusgáibádus.
Alaikäisten lasten kohdalla tätä ei tietenkään voida
Vuolleahkásaš mánáid várás ii leat dieđusge
vaatia.
vejolaš bidjat dakkár gáibádusa.
5 artikla
Artihkkal 5 Stáhta ovddasvástádusa viidodat Stáhta geatnegasvuođat dán konvenšuvnna mielde gustojit buot riikkaviidosaš, guvllolaš ja báikkálaš dásiide.
Valtioiden tämän sopimuksen mukaiset velvollisuudet koskevat kaikkia valtiollisia toimielimiä valtakunnallisella, alueellisella ja paikallisella tasolla.
Almmolaš hálddašeami ja almmolaš doaimma earáge orgánain leat dát geatnegasvuođat.
Myös muita julkisen hallinnon ja julkisen toiminnan toimielimiä koskevat nämä velvollisuudet.
Nu dat maid gustojit priváhta riektesubjeavttaide go sii hálddašit almmolaš válddiin dahje doaimmahit eará almmolaš doaimmaid.
Sama koskee yksityisoikeudellisia oikeussubjekteja silloin, kun ne käyttävät julkista valtaa tai hoitavat muita julkisia tehtäviä.
Go dát konvenšuvdna geavahuvvo, de sámedikkit ja eará sámi orgánat, beroškeahttá iežaset riektedilálaš dásis riikkasiskkáldas lágaid ja riikkaidgaskasaš rivttiid mielde, eai galgga adnot gullevažžan doahpagii stáhta, earágo go sii doaimmahit almmolaš válddi.
Tätä sopimusta sovellettaessa saamelaiskäräjiä ja muita saamelaistoimielimiä, riippumatta niiden kansallisen tai kansainvälisen oikeuden mukaisesta asemasta, ei pidetä valtioon kuuluvina paitsi milloin ne käyttävät julkista valtaa.
Artihkkal válddaha dárkileappot geain dat geatnegasvuođat leat dán kon
Artiklassa selostetaan lähemmin, keitä sopimus velvoittaa.
venšuvnna mielde.
5 artiklan määräyksestä
Artihkkala 5 mearrádusas vuolgá ahte dan eiseválddis mas lea
seuraa, että artiklan aihealueesta vastaava viranomainen on sopimuksen mukaan suoraan
ovddasvástádus dan áššesuorggis maid artihkkal gieđahallá, šaddá leat njuolges
vastuullinen siitä riippumatta, onko kyseessä valtiollinen, kunnallinen vai yksityinen
ovddasvástádus konvenšuvnna mielde beroškeahttá das, leago stáhtalaš, suohkanlaš
toimielin.
vai priváhta orgána.
Sopimuksessa säännellään monia erilaisia asioita.
Konvenšuvdna regulere máŋga iešguđetlágan ášši.
Tämä merkitsee, että monille eri
Dat
virastoille ja viranomaisille aiheutuu sopimuksen yksittäisiin artikloihin perustuvia
mearkkaša ahte máŋgga iešguđetlágan etáhtas ja eiseválddis leat geatnegasvuođat
velvollisuuksia.
konvenšuvnna guđege artihkkala mielde.
Sen sijaan, että jossakin yksittäisessä artiklassa mainittaisiin, millä
Dan sadjái go mearridit guđege artihkkalis
nimenomaisella viranomaisilla on määräykseen perustuvia velvollisuuksia, on päätetty puhua
main eiseválddiin leat geatnegasvuođat mearrádusa mielde, de leat válljen váldit
valtion velvollisuuksista.
ovdan stáhta geatnegasvuođaid.
Määräys merkitsee, että vaikka jossakin tämän sopimuksen
Mearrádus mearkkaša ahte vaikko geavahuvvošii dán
artiklassa käytetään ainoastaan ilmaisua valtio, artikla koskee myös tässä yhteydessä
konvenšuvnna artihkkalis dušše doaba stáhta, de artihkkal fátmmasta maiddái daid
mainittuja toimielimiä.
orgánaid mat dás namahuvvojit.
Ensimmäinen kappale: Valtakunnallisen tason valtiollisia toimielimiä ovat
Vuosttaš lađas: Riikkalaš dási stáhtalaš orgánain leat ovddimusas riikka
ensisijaisesti parlamentti ja hallitus, ministeriöt, virastot ja ylimmät tuomioistuimet.
čoahkkin (riikkabeaivvit) ja ráđđehus, departemeanttat, direktoráhtat ja bajimuš
Alueellisen tason valtiollisia toimielimiä ovat esimerkiksi maaherrat, lääninhallitukset,
duopmostuollu. Guvllolaš dási stáhtalaš orgánain leat ovdamearkka dihte fylkka
hovioikeudet ja lääninoikeudet.
mánni, leanastivrrat, lágamánnirievttit, hoavvarievttit ja leanarievttit.
Paikallisen tason valtiollisia toimielimiä ovat esimerkiksi
Báikkálaš dási
käräjäoikeudet.
stáhtalaš orgánat leat ovdamearkka dihte gearretrievttit.
Muita julkishallinnon toimielimiä ovat alueelliset itsehallinnolliset yksiköt,
Almmolaš hálddašeami eará
kuten Ruotsin maakäräjät, Suomen evankelis-luterilainen kirkko ja Suomen ortodoksinen
orgánat leat guvllolaš iešmearrideaddji oasit, nugo Ruoŧas ” landsting ” ja Suomas
kirkkokunta.
evangelialaš-lutheralaš girku ja ortodoksa girku.
Lisäksi sopimuksen piiriin kuuluvat kunnat, Norjan maakäräjäkunnat, Suomen
Dasto fátmmasta konvenšuvdna
lääninhallitukset ja erityiset lainsäädännön nojalla perustetut laitokset, jotka eivät ole
suohkaniid ja fylkkasuohkaniid Norggas, leanastivrra Suomas ja sierra lágádusaid mat
hallituksen alaisia.
leat lágaiguin vuođđuduvvon eaige biddjojuvvon ráđđehusa vuollai. Suomas dat
Suomessa tämä koskee esimerkiksi Kansaneläkelaitosta, Metsähallitusta ja
fátmmasta omd. álbmotpenšonlágádusa (Folkpensionsanstalten), vuovdehálddahusa
Suomen yleisradiota sekä Norjassa Valtion sosiaaliturvalaitosta (Rikstrygdeverket) ja Norjan
(Forststyrelsen) ja Suoma oktasašradio (Finlands rundradio), ja Norggas fas riikka
Viimeinen kohta merkitsee, että myös yksityisoikeudelliset oikeussubjektit kuuluvat
Maŋimuš čuokkis mearkkaša ahte konvenšuvdna fátmmasta maiddái priváhta
sopimuksen piiriin, kun ne käyttävät julkista valtaa tai hoitavat julkisia tehtäviä. Valtiot eivät
riektesubjeavttaid go dat doaimmahit almmolaš válddi dahje dahket almmolaš
voi välttää tähän sopimukseen perustuvia velvollisuuksiaan yksityistämällä toimintoja. Siksi
bargguid. Stáhtat eai sáhte privatiseremiin beasadit iežaset geatnegasvuođain dán
myös yksityisille elimille siirretty vallankäyttö ja julkisten palvelujen tarjoaminen kuuluvat
konvenšuvnna mielde. Váldedoaimmaheamit ja almmolaš bálvalusat mat
tämän sopimuksen määräyksen piiriin. Esimerkkejä oikeussubjekteista, joille on annettu
biddjojuvvojit priváhta orgánaide, gullet maid dán konvenšuvnna mearrádusa vuollái.
julkista valtaa, ovat Statskog helseforetak (terveydenhuollon valtiolliset laitokset) Norjassa
Ovdamearkkat dakkár riektesubjeavttain maidda lea addojuvvon almmolaš váldi, leat
sekä yksityiset koulutuslaitokset.
Statskog, Norgga dearvvašvuođadoaimmat ja priváhta oahpahuslágádusat.
Viimeksi mainitut poikkeavat muista sikäli, että ainoastaan
Dát
tietyt osat niiden toiminnasta kuuluvat sopimuksen piiriin.
maŋimuš čuokkis spiehkasta duoin nuppiin dainna lágiin ahte dušše oasit doaimmas gullet konvenšuvnna vuollái.
Ne saattavat olla osakeyhtiöitä,
Dat sáhttet leat oasussearvvit, searvvit dahje
yhdistyksiä tai osuuskuntia, joilla on julkisoikeudellisia tehtäviä.
kooperatiivvat main leat almmolašrievttálaš doaimmat.
Toinen kappale: Saamelaiskäräjät ovat saamelaisten edustuksellinen toimielin, joka
Nubbi ladđas: Sámediggi lea sámiid ovddasteaddji orgána, ja dat hálddaša
hallinnoi tähän sopimukseen perustuvia saamelaisten oikeuksia.
sámi álbmoga vuoigatvuođaid dán konvenšuvnna mielde.
Saamelaiskäräjillä ei ole
Sámiid politihkalaš orgánan
tämän sopimuksen nojalla velvollisuuksia saamelaisten poliittisena toimielimenä.
Sámedikkis eai leat geatnegasvuođat dán konvenšuvnna mielde. Sámedikkiiide leat
Saamelaiskäräjille on kuitenkin annettu hallinnollisia tehtäviä lainsäädännössä ja valtioiden
dattetge biddjojuvvon hálddahuslaš doaimmat láhkamearrádusaiguin ja stáhtalaš
niille delegoiman vallan myötä.
eiseválddi delegašuvnnain.
Hallinnollisena toimielimenä saamelaiskäräjillä on samat
Hálddahusorgánan Sámedikkis leat seammá geatnegas
sopimusvelvollisuudet kuin muillakin julkisilla viranomaisilla.
vuođat konvenšuvnna mielde go dat mat leat eará almmolaš eiseválddis.
Myös muilla hallinnollisia tehtäviä suorittavilla saamelaiselimillä on tähän
Maiddái eará sámi orgánain mat čađahit hálddašandoaimmaid, leat
sopimukseen perustuvia velvollisuuksia.
geatnegasvuođat dán konvenšuvnna mielde.
Ne liittyvät esimerkiksi kolttasaamelaisten
Nu lea ovdamearkka dihte nuortalaččaid
kyläkokoukseen ja poronhoitolakiin saamelaisten kotiseutualueilla Suomessa ja
gillečoahkkimis ja boazoguohtunservviin sámiid ruovttugilleguovlluin Suomas ja
6 artikla
orohagain Norggas.
Sopimusvaltioiden tulee tehokkaasti luoda saamelaisille edellytyksiä säilyttää ja kehittää kieltään, kulttuuriaan, elinkeinojaan ja yhteiskuntaelämäänsä.
Stáhtaid doaibmabijut sámi álbmoga guovdu Dát golbma stáhta galget beaktilit láhčit dilálašvuođaid sámi álbmogii vai sáhttá sihkkarastit ja ovddidit gielas, kultuvrras, ealáhusaidis ja servodateallimis.
Valtioiden tulee luoda suotuisat olosuhteet saamelaisten paikallisyhteisöjen ylläpitämiselle ja kehittämiselle.
Stáhtat galget oiddolaš eavttuiguin bidjat vuođu sámi báikkálaš servodagaid seailluheapmái ja ovddideapmái.
Valtioiden vastuu tämän sopimuksen mukaisista toimenpiteistä käsittää kohtuullisissa määrin myös ne saamelaiset, jotka asuvat perinteisten saamelaisalueiden ulkopuolella.
Stáhtaid ovddasvástádus čađahit doaibmabijuid dán konvenšuvnna mielde fátmmasta maiddái govttolaš mearis sámiid guđet ásset olggobealde árbevirolaš sámi guovlluid.
Ensimmäisen kappaleen määräys vastaa asiallisesti katsoen Norjan perustuslain 110 a
Vuosttaš lađđasa mearrádus vástida ášši dáfus mearrádusaide mat leat
§:n ja Suomen perustuslain 17 §:n 3 momentin ja 22 §:n säännöksiä.
norgalaš Vuođđolágas, § 110 a, ja suopmelaš vuođđolágas, 17 § 3 mom ja 22 §.
Norjan perustuslain 110 a §:n säännös kuuluu:
Mearrádus mii lea norgalaš Vuođđolágas, § 110 a, čuodjá ná:
” Valtion viranomaisten velvollisuutena on järjestää olosuhteet sellaisiksi, että saamelaisella kansanryhmällä on mahdollisuus kielensä, kulttuurinsa ja yhteiskuntaelämänsä turvaamiseen ja kehittämiseen. ”
” Stáhta eiseválddiid geatnegasvuohta lea láhčit dilálašvuođaid nu, ahte sámi álbmotjoavku sáhttá seailluhit ja ovddidit iežas giela, kultuvrra ja servodateallima. ”
Suomen perustuslain 17 §:n 3 momentin ensimmäinen lause kuuluu: ” Saamelaisilla alkuperäiskansana sekä romaneilla ja muilla ryhmillä on oikeus ylläpitää ja kehittää omaa kieltään ja kulttuuriaan. ”
Mearrádus mii lea suopmelaš vuođđolágas, 17 § 3 mom vuosttaš cealkka, čuodjá ná:
22 §:n säännös kuuluu:
22 § mearrádus čuodjá ná:
” Julkisen vallan on turvattava perusoikeuksien ja ihmisoikeuksien toteutuminen. ”
” Almmolašvuohta galgá bearráigeahččat ahte vuođđudeaddji friddjavuođat ja vuoigatvuođat ja olmmošvuoigatvuođat váldojuvvojit vuhtii. ”
Kuten 1 artiklaan liittyvissä huomautuksissa on mainittu, elinkeinojen lisääminen 6
Nugo namahuvvo artihkkalii 1 gullevaš mearkkašumiin, de lasáhus ealáhusat
artiklaan ei merkitse mitään todellista sisällöllistä muutosta Norjan tai Suomen perustuslain
artihkkalii 6 ii mearkkaš váldoáššenuppástusa daid mearrádusaid ektui mat leat
säännöksiin nähden.
norgalaš ja suopmelaš vuođđolágain.
Kuten 5 artiklasta seuraa, tämä sopimus ei velvoita ainoastaan sopimusvaltiota vaan
Nugo vuolgá artihkkalis 5, de ii duššefal stáhta leat geatnegas dán kon
kaikkia julkisia tehtäviä hoitavia tahoja, myös yksityisiä laitoksia.
priváhta lágádusatge.
Valtiot eivät voi välttää
Stáhtat eai sáhte hilgádit iežaset geatnegasvuođain dán
tähän sopimukseen perustuvia velvollisuuksiaan yksityistämällä toimintoja.
konvenšuvnna privatiseremiin.
Siksi myös
Váldedoaimmaheapmi ja almmolaš bálvalus
yksityisille elimille siirretty vallankäyttö ja julkisten palvelujen tarjoaminen kuuluvat tämän
doaimmaheapmi mat biddjojuvvojit priváhta orgánaide, gullet maid dan dihte dán
artiklan määräyksen piiriin, ja valtion on huolehdittava siitä, että tällaiset toimielimet täyttävät
artihkkala mearrádusa vuollái, ja stáhta ferte geahččat bearrái ahte dakkár orgánat
tämän sopimuksen mukaiset velvollisuutensa.
čađahit iežaset geatnegasvuođaid dán konvenšuvnna mielde.
Toinen kappale: Saamelaisten kulttuurin, elinkeinojen ja yhteiskuntaelämän
Nubbi lađas: Jos sámiid kultuvra, ealáhusat ja servodateallin galggaš sáhttit
säilyttämiseksi on ratkaisevan tärkeää, että sopimusvaltioiden harjoittama politiikka osaltaan
seailut, de lea áibbas dárbbašlaš ahte stáhtat jođihit politihka mii virkkosmahttá sámi
lisää saamelaisten paikallisyhteisöjen elinvoimaa.
báikegottiid.
Tämä merkitsee, että sopimusvaltioiden
Dat mearkkaša ahte stáhtat fertejit, jos lea dárbu, álggahit sierra
tulee tarvittaessa ryhtyä saamelaisten paikallisyhteisöihin kohdistuviin erityistoimiin.
doaibmabijuid sámi báikegottiid ávkin.
Muun muassa Norjan aluekomitea (Distriktskommisjonen) tunnustaa erityisten
Ahte dárbbašuvvojit sierra guovlopolitihkalaš váikkuhangaskaoamit sámi
aluepoliittisten vaikutuskeinojen tarpeen saamelaisalueilla, katso komitean mietintö NOU
guovlluin, lea mieđihan ee. norgalaš guovlolávdegoddi (Distriktskommisjonen),
2004: 19 Elinvoimaiset alueet ja seudut.
geahča NÁČ 2004: 19 Ealasis guovlluin ja regiuvnnain.
Aluekomitea kiinnittää huomiota seuraaviin
Nugo guovlolávdegoddi
tärkeisiin seikkoihin:
čujuhii, de leat čuovvovaš bealit deaŧalaččat:
” − Saamelaisalueiden myönteisen kehityksen takaamiseksi on ryhdyttävä voimakkaisiin aluepoliittisiin toimenpiteisiin.
” - Sihkkarastin dihte positiiva ovdáneami sámi guovlluin berrejit váldojuvvot atnui nana guovlopolitihkalaš váikkuhangaskaoamit.
Monissa tapauksissa oikeana ratkaisuna on kehittää saamelaisalueille omat toimenpiteet tai muotoilla toimenpiteet niiden erityisiä tarpeita vastaaviksi.
Máŋgga dáhpáhusas šaddá riekta hábmet sierra váikkuhangaskaomiid dahje lágidit váikkuhangaskaomiid dihto hámis sámi guovlluin.
− On myös tarkoituksenmukaista, että hallitus käy yhteistuumin saamelaiskäräjien kanssa läpi tärkeimmät elinkeinoelämän alueet niiden ongelmien tunnistamiseksi, joita esiintyy Norjan hyväksymässä maan alkuperäisväestöä koskevassa periaatepolitiikassa sekä tämän politiikan toteuttamisessa. ”
deaŧaleamos ealáhussektoriid, vai fuomášivččii váttisvuođaid maid Norgga dohkkehuvvon prinsihpalaš politihkka ja dan geavatlaš čađaheapmi dagaha riikka álgoálbmogii. ”
(s. 125.)
(s. 125)
Jos sopimuksen tarkoitus on määrä toteuttaa, se edellyttää saamelaisten
Jos konvenšuvnna ulbmil galggaš ollašuvvat, de lea eaktu dasa ahte sámi
paikallisyhteisöjen elossa pysymistä, mikä ilmaistaan useissa sopimuksen artikloissa. Tässä
báikegottit sáhttet seailut, ja dat boahtá ovdan konvenšuvnnas máŋgga
yhteydessä voidaan erityisesti viitata 10–12 artiklaan, jotka koskevat yhteistyötä yli
artihkkalis. Vejolaš lea čujuhit erenoamážit artihkkaliidda 10 - 12 mat gieđahallet
valtionrajojen.
rádjerasttideaddji ovttasbarggu.
Tällainen yhteistyö on välttämätöntä pienehköjen saamelaisten
Dakkár ovttasbargu lea dárbbašlaš seailluhan dihte
paikallisyhteisöjen ylläpitämiseksi.
unnibuš sámi báikegottiid.
Lisäksi voidaan viitata saamelaisten elinkeinojen suojaa käsittelevään 41 artiklaan.
Vejolaš lea maid čujuhit artihkkalii 41 mii gieđahallá sámi
Yksittäisten alojen erityistoimista on annettu tarkempia säännöksiä,
ealáhusaid. Muhtun sierrasurggiid várás leat dárlileabbo njuolggadusat
katso muun muassa 38 artiklan toinen kappale.
sierradoaibmabijuid birra, geahča ee. artihkkala 38 nuppi lađđasa.
Myös saamelaisaluetta koskevalla 22 artiklalla
22 mii gieđahallá sámeregiuvnna lea deaŧalaš sámi báikegottiide.
on merkitystä saamelaisten paikallisyhteisöille.
Deaŧalaš lea ahte váikkuhangaskaoamit hábmejuvvojit ovttasráđiid
On tärkeää, että toimenpiteet hahmotellaan yhteistyössä saamelaiskäräjien kanssa. Sitä
sámedikkiiguin.
edellyttävät saamelaisten itsemääräämisoikeus, katso 3 artikla, ja saamelaiskäräjien
Dát vuolgá iešmearridanvuoigatvuođas, geahča artihkkala, ja
neuvotteluoikeus, katso 16 artikla.
sámedikkiid vuoigatvuođas šiehtadallat, geahča artihkkala 16.
Artiklan kolmannen kappaleen tarkoituksena on varmistaa, että myös perinteisten
Mearrádus goalmmát lađđassis galgá sihkkarastit ahte maiddái dat sámitge
saamelaisalueiden ulkopuolella asuvat saamelaiset voivat kehittää kieltään, kulttuuriaan ja
guđet ásset olggobealde árbevirolaš sámi guovlluid, besset ovddidit ižaset giela,
elinkeinoelämäänsä ja saavat mahdollisuuden osallistua saamelaisten yhteiskuntaelämään.
kultuvrra ja ealáhuseallima, ja ožžot vejolašvuođa searvat sámi servodateallimii.
Saamelaisalueiden ulkopuolella asuviin saamelaisiin voidaan kohdistaa toisenlaisia
Doaibmabijut sáhttet leat earáláganat daid sámiid várás guđet ásset olggobealde sámi
toimenpiteitä, joista erityisen merkittäviä ovat kielen kehittämisen mahdollistavat toimet ja
guovlluid. Erenoamáš deaŧalaš doaibmabijut leat giellaovddideapmi ja dohkálaš
saamelaista kulttuuria koskeva asianmukainen opetus.
oahpahus sámi kultuvrra birra.
Saamelaisille kansana ja yksilöinä tulee turvata suoja kaikkea syrjintää vastaan.
Vealakeahttáivuohta ja sierra doaibmabijut Sámi álbmot ja guhtege sápmelaš galgá leat suodjaluvvon buot vealaheami vuostá.
Valtioiden tulee tarvittaessa ryhtyä erityisiin saamelaisia koskeviin positiivisiin toimenpiteisiin saamelaisten tämän sopimuksen mukaisten oikeuksien toteuttamiseksi.
Sámiid vuoigatvuođaid čađaheapmái dán konvenšuvnna mielde stáhtat galget dárbbu mielde mearridit erenoamáš positiiva doaibmabijuid sidjiide.
Artiklan ensimmäisessä kappaleessa vahvistetaan syrjimättömyyden periaate.
Vuosttaš lađas nanne vealatkeahttáivuođa prinsihpa. Sámit leat sihke
Saamelaisia on syrjitty sekä kansana että yksilöinä kaikissa kolmessa sopimusvaltiossa ja
álbmogin ja ovttaskas olmmožin vásihan vealaheami. Nu lea dilli leamaš buot
etenkin ajanjaksoina, jolloin valtaväestö on katsonut saamelaisen kulttuurin ja
golmma riikkas, ja erenoamážit dakkár áigodagaid go váldoálbmot lea oaivvildan
elinkeinoelämän olevan ristiriidassa omien etujensa kanssa.
ahte sámi kultuvra ja ealáhuseallin leat boahtán vuostálagaid sin beroštumiiguin.
Vaikka saamelaisten suojaton
Vaikko odne lea eambbo dohkkehuvvon ahte sámiid sajádat lea áitojuvvon, de
asema tunnustetaan nykyään entistä laajemmin, asiantuntijatyöryhmä on kuitenkin katsonut
áššedovdi joavku lea dattetge gávnnahan dárbbašlažžan konvenšuvnnain nannen
tarpeelliseksi vahvistaa tätä negatiivisen syrjinnän kieltoa sopimuksella.
gildosa negatiiva vealaheami vuostái.
Tällainen
Dakkár mearrádus vealatkeahttáivuođa birra
syrjimättömyyttä koskeva määräys on myös sopusoinnussa Suomen yhdenvertaisuuslain
heive maid suopmelaš láhkii ovttadássásaš meannudeami birra, mii lea láhka 21/2004,
21/2004, Norjassa 3. kesäkuuta 2005 annetun, etnisen taustan, uskonnon ym. perusteella
geassemánu 3. b. 2005 mannosaš norgalaš láhkii, nr. 33, mii gieldá vealaheami
tapahtuvan syrjinnän kieltämistä koskevan lain n:o 33 ja Ruotsissa syrjinnän kieltämisestä
čearddalašvuođa, oskku jna. geažil, ruoŧŧilaš láhkii vealaheami gildosa birra, mii lea
annetun lain 2003:307 kanssa.
láhka 2003:307.
Tässä yhteydessä viitataan myös YK:n kansalaisoikeuksien ja
Mii čujuhit maid ON-konvenšuvdnii mii lea siviila ja politihkalaš
poliittisten oikeuksien yleissopimukseen (katso 7.4.2 kohta edellä), YK:n kaikkinaisen
vuoigatvuođaid birra (SP), artihkkalii 26 (geahča dás ovddabealde čuoggá 7.4.2), ON
rotusyrjinnän poistamista koskevaan yleissopimukseen (katso 7.6 kohta edellä), YK:n lapsen
konvenšuvdnii buotlágan vealahemiid heaittiheami birra (geahča dás ovddabealde
oikeuksia koskevan yleissopimuksen 2 artiklaan (katso 7.7.2 kohta edellä), Euroopan
čuoggá 7.6), ON-konvenšuvdnii mánáid vuoigatvuođaid birra, artihkkalii 2 (geahča
ihmisoikeussopimuksen 14 artiklaan (katso 7.10 kohta edellä), Euroopan neuvoston
artihkkalii 14 (geahča dás ovddabealde čuoggá 7.10), Eurohparáđi
kansallisten vähemmistöjen suojelua koskevaan puiteyleissopimukseen (katso 7.11 kohta
rápmakonvendšuvdnii mii galgá suodjalit álbmotlaš unnitloguid (geahča dás ovddabealde čuoggá 7.11) ja EU ráđđedirektiivva 2000/43 (geahča dás ovddabealde
edellä) ja Euroopan unionin neuvoston direktiiviin 2000/43/EY (katso 7.14 kohta edellä).
čuoggá 7.14).
Toinen kappale: Ensimmäisen kappaleen määräys ei estä valtioita ryhtymästä
Nubbi lađas: Vuosttaš lađđasa vuosttaš lađas ii hehtte álggaheames positiiva
positiivisiin erityistoimenpiteisiin turvatakseen tämän sopimuksen mukaiset saamelaisten
sierradoaibmabijuid mat sihkkarastet sámiid vuoigatvuođaid ja ollašuhttet stáhtaid
oikeudet ja täyttääkseen omat velvollisuutensa.
geatnegasvuođaid dán konvenšuvnna mielde.
Ylimääräisiä toimenpiteitä tarvitaan sen
Dárbu lea sierradoaibmabijuide mat
varmistamiseksi, että saamelaiset saavat samanlaisen oikeuden kieleensä, kulttuuriinsa ym.
sihkkarastet sámiide seammá vuoigatvuođa giellaseaset, kultuvraseaset jna. go
kuin valtaväestökin, ja toisen kappaleen määräys velvoittaa valtiot toteuttamaan tarvittavat
váldoálbmogii, nuppi lađđasa mearrádus buktá gohččosa stáhtaide čađahit dárbbašlaš
erityistoimenpiteet.
sierradoaibmabijuid.
Tämä on seurausta niistä velvollisuuksista, joita valtioilla on 6 artiklan ja
Dát lea konsekvensa dain geatnegasvuođain mat stáhtain leat
sopimuksen muutamien muiden säännösten nojalla.
artihkkala 6 mielde, ja konvenšuvnna ollu eará mearrádusain.
Tässä yhteydessä viitataan myös edellä
Mii čujuhit maid
7.2 ja 7.4.3 kohdassa esitettyihin seikkoihin.
čilgehussii mii lea ovddabealde čuoggáin 7.2 ja 7.4.3.
On tunnustettu tosiasia, etteivät lainsäädännön puolueettomuus ja muodollinen
Dábálaš dovddastus lea ahte láhkaásahusa neutrálavuohta ja formála
yhdenvertaisuus useinkaan riitä estämään vähemmistön syrjintää. Erilaisten tilanteiden
ovttadássásaš gieđahallan dávjá eai leat doarvái hehtten dihte unnitlogu vealaheami.
yhdenvertainen kohtelu voi päinvastoin ylläpitää epätasa-arvoa.
Ovtta ládje gieđahallat guovttelágan dili sáhttá baicce bisuhit erohusa.
Muodollinen yhdenvertaisuus
Formála
saattaa johtaa kulttuuristen erityispiirteiden häviämiseen.
ovttaláhkásaš geavaheapmi sáhttá dagahit ahte kultuvrralaš iešvuođat jávket.
Jos saamelaisten kulttuuriset
Ja jos
erityispiirteet katoavat, katoavat myös saamelaiset kansana.
sámiid kultuvrralaš iešvuođat jávket, det jávket maiddái sámit álbmogin.
Nimenomaan heidän kulttuurinsa
Sin kultuvra
tekee heistä kansan.
dat lea mii dahká sin álbmogin.
Tämän takia eri tilanteita tulee kohdella eri tavalla yhdenvertaisuuden
Iešguđetlágan dilit fertejit danne gieđahallojuvvot
saavuttamiseksi.
iešguđege ládje, ovdalgo lea ovttadássásaš gieđahallan.
Tässä yhteydessä voidaan viitata Suomen yhdenvertaisuuslakiin, jonka 6 §:n
suopmelaš láhkii ovttadássásaš gieđahallama birra, mas 6 paragráfa cealká ahte
mukaan syrjinnällä tarkoitetaan myös sitä,
vealaheapmin rehkenastojuvvo maiddái
” että näennäisesti puolueeton säännös, peruste tai käytäntö saattaa jonkun erityisen epäedulliseen asemaan muihin vertailun kohteena oleviin nähden, paitsi jos säännöksellä, perusteella tai käytännöllä on hyväksyttävä tavoite ja tavoitteen saavuttamiseksi käytetyt keinot ovat asianmukaisia ja tarpeellisia (välillinen syrjintä). ”
” go olgguldasat neutrála mearrádus dahje olgguldasat neutrála eaktu dahje gieđahallanvuohki earenoamážit vealaha soapmása nuppiid ektui, geaiguin lea lunddolaš buohtastahttit, vaikko mearrádusa, eavttu dahje gieđahallanvuogi duohken ii leat dohkálaš ulbmil iige ulbmila gaskaoapmi leat heivvolaš iige dárbbašlaš (eahpenjuolggos vealaheapmi). ”