pere/sami_parallel huggingface dataset:
Inarin kunta on lahjoittanut Senaatti-kiinteistölle eli kulttuurikeskusrakennuksen omistajalle tontin ja liittymät.
Anára gielda lea skeŋken Senaatti-kiinteistöt - lágádussii dahjege kulturguovddášdálu eaiggádii tontte ja laktagiid.
Saamelaiskäräjistä Saamelaisparlamentiksi ?
Sámedikkis Sámi Parlamentan ?
Aloitteet Saamelaiskäräjien nimen muuttamiseksi Saamelaisparlamentiksi ja ja puheenjohtajan tehtävänimikkeen muuttamiseksi presidentiksi lähetetään tarkemmin valmisteltaviksi.
Álgagat Sámedikki nama nuppástuhttimis Sámi Parlamentan ja ságadoalli bargonamahusa nuppástuhttimis presidentan sáddejuvvojit dárkkilut válmmaštallamii.
Aloitteet saamelaiskäräjien nimen ja puheenjohtajan tehtävänimikkeen muuttamisesta teki saamelaiskäräjien jäsen Asko Länsman.
Álgagiid sámedikki nama ja ságadoalli bargonamahusa rievdadeamis dagai sámedikki lahttu Asko Länsman.
Aloitetta saamelaiskäräjien nimen muuttamiseksi Länsman perustelee sillä, että nyt voimassa oleva nimi viittaa tuomioistuimeen.
Länsman vuođustallá evttohusa sámedikki nama nuppástuhttimis dainna, ahte dálá namma čujuha menddo ollu lágasteapmái ja duopmostuoluide.
ŠSaamelaisparlamenttiŠ-nimitys kuvaisi Länsmanin mukaan enemmän saamelaiskäräjien tehtäviä ja asemaa.
ŠSámi ParlamentaŠ-namahus govvidivččii Länsman mielde buorebut sámedikki bargguid ja sajádaga.
Saamelaiskäräjien puheenjohtajan työnimikkeen muuttaminen ŠpresidentiksiŠ lisäisi saamelaiskäräjien arvostusta ja kuvaisi puheenjohtajan todellista asemaa kansaa edustavan elimen puheenjohtajana.
Sámedikki ságadoalli bargonamahusa molsun ŠpresideantanŠ lasihivččii sámedikki árvvus atnima ja govvešii ságadoalli duođalaš saji álbmotválljen orgána ságadoallin.
Folklore-teatteri Aurora Borealis alkuperäiskansavieraaksi Ijahis idjaan
Folklore teáhter Aurora Borealis Ijahis idjii
Kuudetta kertaa Inarin kirkonkylällä järjestettävä Ijahis idja-festivaali (suomeksi Yötön yö) saa tänä vuonna alkuperäiskansavieraakseen ” Aurora Borealis ” - ensemblen, jonka jäsenet edustavat useaa eri Venäjän alkuperäiskansaa, mm tsuktseja, jakuteja ja eveneitä.
Eamiálbmogiid musihkkafestivála Ijahis idja lágiduvvo Anáris dál guđat geardde. Dán jahkásaš eamiálbmotguossi lea “ Aurora Borealis ” - ensemble. Joavkkus leat mielde máŋggat Ruošša eamiálbmogiid ovddasteaddjit, omd. tsuktsit, jakutat ja evenit.
Ryhmä tulee Pietarista, Pohjoisten kansojen instituutista, joka tutkii erityisesti pohjoisten alkuperäiskansojen kulttuureja ja kieliä.
Joavku boahtá Pietaris, Davvi álbmogiid instituhttas, mii lea earenomažit spesialiseren dutkat davviguovlluid eamiálbmogiid kultuvrraid ja gielaid.
Aurora Borealis-ensemblen ohjelmisto koostuu Pohjois-Siperian alkuperäiskansojen tansseista, in-strumentaali- ja vokaalimusiikista sekä erilaisiin seremonioihin liittyvistä rituaaleista.
Aurora Borealis-ensemble prográmma ráhkkasa Davvi-Sibirija eamiálbmogiid dánssain, instrumentála- ja vokálamusihkkas sihke rituálain mat laktásit earálágan seremoniaide.
Ryhmä käyttää esityksissään paljon perinteisiä instrumentteja kuten erilaisia lyömäsoittimia ja puhaltimia.
Joavku geavaha čájáhusain olu árbevirolaš instrumeanttaid nu mot earálágan časkinčuojánasaid ja njurgganasaid.
Aurora Borealis-ensemblen monipuolinen ohjelma on esillä Ijahis idjan konserteissa ja työpajoissa.
Aurora Borealisa máŋggabealat prográmma sáhttá oaidnit Ijahis ija konsearttain ja bárgobájiin.
Ijahis idjassa päästään myös opettelemaan Aurora Borealis-ryhmän opastuksella Siperian alkupe-räiskansojen perinteisiä tansseja !
Ijahis ija áigge lea maid vejolaš oažžut joavkkus oahppu Sibirija eamiálbmogiid árbevirolaš dánssaid birra.
Ijahis idja 2009 järjestetään Inarin kirkonkylällä 21.–22.8.2009.
Ijahis idja lágiduvvo Anáris 21.-22.8.2009.
Festivaalilla kuullaan Aurora Borealis-ensemblen lisäksi saamelaismusiikkia, sekä perinteistä että uutta.
Aurora Borealis joavkku lassin Ijahis ija áigge gullo sihke árbevirolaš ja ođđa sámemusihkka.
Ijahis idjan päätapahtuma on 22.8. järjestettävä Yöttömän yön konsertti.
Lávvardaga 22.8. lágiduvvo Ijahis ija konsearta mii lea maid festivála váldodáhpáhus.
Lisäksi ohjelmassa on lasten ja nuorten musiikkityöpajoja, nuorten konsertti ja musiikkiseminaari teemalla ” Saamelaisten ja muiden alkuperäiskansojen musiikki globalisaation puristuksessa.
Lassin prográmmas leat mánáid ja nuoraid musihkkabárgobájit, nuoraid konsearta ja musihkkaseminára man teman lea “ Sámiid ja eará eamiálbmogiid musihkka globališuvnna deattu vuolde ”.
Ain lea ijahis idja !
Ain lea ijahis idja !
Järjestäjät: Anára Sámisearvi ry., Saamelaiskäräjät, Saamelaisalueen koulutuskeskus, SIIDA / Saamelaismuseo, Inarin kunta
Lágideaddjit: Anára Sámisearvi ro, Sámediggi, Sámi oahpahusguovddaš SOGSAKK, Sámemusea Siida, Anára gielda
Alkuperäiskansojen elokuvakeskus
Eamiálbmogiid filbmaguovddáš
Alkuperäiskansojen elokuvakeskus Skábma on alueellinen elokuva- ja audiovisuaalisen alan resurssikeskus, joka toimii Saamelaiskäräjien alaisuudessa Inarissa.
Eamiálbmogiid filbmaguovddáš Skábma lea guovlluguovdasaš filbma- ja audiovisuála suorggi resursaguovddáš, mii doaibmá sámedikki vuolde Anáris.
Tällä hetkellä toiminnan rahoittaa Opetusministeriö ja valtion elokuvataidetoimikunta.
Dál doaibmama ruhtadit Oahpahusministeriija ja stáhta filbmadáiddadoaibmagoddi.
Alkuperäiskansojen elokuvakeskus tukee saamen kieltä ja kulttuuria sekä luo edellytykset saamelaisten ja muiden alkuperäiskansojen oman äänen ja kuvan näkyvyydelle ja kuuluvuudelle elokuva- ja mediateollisuudessa alkuperäiskansojen omilla ehdoilla ja omista lähtökohdista.
Eamiálbmogiid filbmaguovddáš Skábma doarju sámegiela ja kultuvrra. Dasa lassin dat duddjo vuođu, vuoi sámiid ja eará eamiálbmogiid iežaset jietna gullo ja govva oidno filbma- ja mediaindustriijas eamiálbmogiid iežaset eavttuiguin ja iežaset vuolggasajis.
Skábma tukee elokuvien ja mediatuotteiden suunnittelua, kehittämistä ja tuotantoa etsimällä rahoituskanavia ja yhteistyökumppaneita sekä järjestämällä koulutusta ja elokuva-alan tapahtumia saamelaisalueella.
Skábma doarju filmmaid ja mediabuktagiid plánema, ovddideami ja buvttadeami nu, ahte dat ohcá ruhtadankanálaid ja ovttasbargoguimmiid sihke lágida skuvlema ja ordne filbmasuorggi dáhpáhusaid sámeguovllus.
Lisäksi keskus levittää saamelaiselokuvia erilaisiin tapahtumiin, jakaa tietoa saamelaiselokuvasta, alueesta ja saamelaisista tekijöistä.
Filbmaguovddáš maiddái lávdada sámefilmmaid sierralágan dáhpáhusaide ja juohká dieđu sámefilmmas, - guovllus ja sápmelaš filbmadahkkiin.
Skábma on myös mukana järjestämässä Skábmagovat - alkuperäiskansojen elokuvafestivaalia.
Skábma lea maiddái fárus lágideamen Skábmagovat-eamiálbmogiid filbmafestivála.
Alkuperäiskansojen elokuvakeskuksen tehtävänä on
Eamiálbmogiid filbmaguovddáža doaibman lea
1. tukea saamelaiselokuva- ja TV-tuotantoja
1. doarjut sápmelaš filbma- ja TV – buvttadeami
2. järjestää elokuvakoulutusta, - kasvatusta
2. lágidit filbmaskuvlema ja - bajásgeassima
3. järjestää esitys- ja levitystoimintaa: (mm.. Skábmagovat – elokuvajuhlat)
3. ordnet čájehan- ja juohkindoaimmaid (ee. Skábmagovat - filbmafestivála)
Kansainvälinen osa saamelaiskulttuurikeskusta
Riikkaidgaskasaš oassi sámi kulturguovddážis
Inariin perustettava Saamelaiskulttuurikeskus sisältää elokuvakeskuksen lisäksi monia toimintoja mm. saamenkäsityöhön, saamelaismusiikkiin, elinkeinoihin liittyen sekä lapsille ja nuorille oman osastonsa.
Sámi kulturguovddáš, mii vuođđuduvvo Anárii, fállá filbmaguovddáža lassin máŋggaid doaimmaid. Dain ee. sámeduodji, sámemusihkka, ealáhusat sihke mánát ja nuorat ožžot iežaset ossodagaid.
Keskuksen sisällä tulee toimimaan myös saamelaiskirjasto.
Kulturguovddášviesus lea maiddái sámegirjerádju.
Alkuperäiskansojen elokuvakeskuksen toiminnan lähtökohdat ovat sekä elinkeinolliset että kulttuurilliset.
Eamiálbmogiid filbmaguovddáža doaibmama vuolggasajit bohciidit ealáhusain ja kultuvrras.
Keskus hyödyntää yhteispohjoismaisen saamelaisalueen tuomaa synergiaetua elokuvien käsikirjoittamisessa, kuvaamisessa ja erityisesti niiden kansainvälisessä rahoittamisessa.
Filbmaguovddáš atná ávkin davviriikkalaš sámeguovlu addin synergiijaovddu filmmaid giehtačállimis, govvemis ja earenoamážit daid riikkaidgaskasaš ruhtadeamis.
Lisäksi keskus hyödyntää Skabmagovat - elokuvajuhlien mukanaan tuomaa maailmanlaajuista elokuvaverkostoa.
Dasa lassin filbmaguovddáš atná ávkin Skábmagovat – filbmafestiválaid mielddisbuktin máilmmiviidosaš filbmafierpmádaga.
Inarin Ijahis idja tarjoaa saamelaiskulttuurin koko kirjon
Anára Ijahis idja ovdanbuktá máŋggabealat sámekultuvrra
Kuudetta kertaa Inarin kirkonkylällä 21.-22.8.09 järjestettävä alkuperäiskansojen musiikkitapahtuma Ijahis idja (Yötön yö) tuo yleisön nähtäväksi ja kuultavaksi saamelaiskulttuurin monet vivahteet.
Anáris 21.-22.8.09 guđat geardde lágiduvvon eamiálbmogiid musihkkadáhpáhus Ijahis idja buktá olbmuide geahččanláhkai ja guldalanláhkai sámekultuvrra máŋggaid suoivvaid.
Yöttömän yön konserttiin huipentuvan musiikkitapahtuman ohjelmassa on paljon monipuolista koettavaa, nähtävää ja kuultavaa kaiken ikäisille kuten työpajoja, musiikkiseminaari ja nuorten konsertti.
Ijahis ija konsertii nohkki musihkkadáhpáhusa prográmma addá buot ahkásaš olbmuide vejolašvuođa vásihit máŋggalágan áššiid: dahkat, oaidnit ja gullat olus nu mot oassálastit bargobájiide, gullat miellagiddevaš ságastallamiid musihkkasemináras ja searvat nuoraid konsertii.
Ijahis idjan päätapahtuman, lauantai-illan Yöttömän yön konsertin artisteissa on niin perinteisen saamelaismusiikin (joiun, livđen ja leu`ddin) taitajia, kuin myös modernia saamenkielistä populaarimusiikkia soittavia yhtyeitä.
Ijahis ija váldodáhpáhusas, lávvardat eahkeda Ijahis ija konsearttas, leat máŋggalágan artisttat. Gullamis leat sihke čeahppit geat hálddašit árbevirolaš sámemusihkka (luođi, livđe ja leu`dda) ja joavkkut geat čuojahit sámegielat populáramusihkka.
Erityisen iloisia Ijahis idjan järjestäjät ovat tänä vuonna siitä, että paikkakuntalaisia perinteisien musiikkityylien taitajia on saatu Yöttömän yön konserttiin näyttämään taitojaan.
Earenomaš ilus lágideaddjit leat dán jagi das, go konsearttas leat mielde báikegotteolbmot geain lea máhttu árbevirolaš musihkkašlájaid hárrái.
Esiintyjiä festivaalille saapuu Suomen saamelaisalueen lisäksi Ruotsista ja Venäjältä.
Suoma beal Sámi lassin festiválai servet joavkkut maiddái Ruoŧas ja Ruoššas.
Rock-yhtye Mollet Kiirunasta tähdittää Yöttömän yön konserttia.
Rock-joavku Mollet lea okta Ijahis ija konseartta násttiin.
Yhtye soittaa saamenkielistä rock-musiikkia rennolla tyylillä ja sen lavashow on näkemisen arvoinen !
Joavku čuojaha sámegielat rock-musihkka lotkes vugiin ja sin showa lávdde alde leage oaidnin veará !
Mollet on kiertänyt saamelaisfestivaaleja ympäri Norjaa ja Ruotsia ja nyt on ensimmäinen kerta kun bändi esiintyy Inarissa.
Mollet lea johttán sámefestiválain miehttá Norgga ja Ruoŧa, ja dál sii leat vuosttas geardde čuojaheamen Anáris.
Yöttömän yön konsertin Suomen puolen saamelaisia esiintyjiä ovat mm.. Ulla Pirttijärvi yhtyeineen, Somby ja Niillas Holmberg & Roope Mäenpää.
Suoma bealde Ijahis ija konsertii bohtet ee. Ulla Pirttijärvi joavkkuinis, Somby ja Niillas Holmberg & Roope Mäenpää.
Ulla Pirttijärvi esittelee Ijahis idjassa uuden kokoonpanonsa jonka kanssa hän joikaa luontoaiheisia joikuja.
Ulla Pirttijärvis lea ođđa joavku, geainna son lea vuosttas geardde ovttas Ijahis ija lávddi alde.
Ullan muusikot säestävät joikuja ei niinkään musiikin keinoin, vaan tuottavat joiulle äänimaailmaa käyttäen hyväksi akustisten instrumenttien mahdollisuuksia.
Pirttijärvi ovdánbuktá guldaleaddjiide luđiid luonddu birra. Ulla musihkkarat mieđuštit ja ráhkadit luđiid jietnamáilmmi ákusttalaš instrumenttaid iešvuođaid bokte, eai nuge musihkka bokte.
Tämän vuoden Ijahis idjan alkuperäiskansavieraana on Aurora Borealis-ryhmä Pohjoisten kansojen instituutista Pietarista.
Dán jahkásaš eamiálbmotguossin lea Aurora Borealis – joavku Davviálbmogiid instituhttas Pietaris.
Ryhmä edustaa monia Siperian alueen alkuperäiskansoja kuten eveneitä, nenetsejä ja jakuteja.
Joavku ovddasta máŋggaid Sibiriija eamiálbmogiid. Mielde leat omd. evenat, nenetsat ja jakutat.
Aurora Borealis-ryhmän ohjelmisto koostuu Pohjois-Siperian alkuperäiskansojen tansseista, instrumentaali- ja vokaalimusiikista sekä erilaisiin seremonioihin liittyvistä rituaaleista.
Aurora Borealis-joavkku prográmma ráhkkasa Davvi-Sibiriija eamiálbmogiid dánssain, instrumeantala- ja vokálamusihkkas ja rituálain mat laktasit earálágan seremoniijaide.
Jo perinteinen Ijahis idjan musiikkiseminaari käsittelee tänä vuonna teemaa ” Saamelaisten ja muiden alkuperäiskansojen perinnemusiikki globalisaation puristuksessa ”.
Jo árbevierrun šaddan musihkkaseminára áigge gieđahallojuvvo temá “ Sámiid ja eará eamioálbmogiid árbevirolaš musihkka globalisašuvnna deattu vuolde ”.
Puhujina ovat Matti Morottaja ” Inarinsaamelainen musiikki ”, Annukka Hirvasvuopio-Laiti ” Saamelaiset musiikkisukupolvet ”, Igor Nabuk ” Venäjän alkuperäiskansojen musiikki ” sekä Marko Jouste aiheella ” Miten palauttaa unohtunutta perinnettä ? ”.
Hálliin leat Matti Morottaja “ Anáraš musihkka ”, Annukka Hirvasvuopio-Laiti “ Sápmelaš musihkkasohkabuolvvat ”, Igor Nabuk “ Ruošša eamiálbmogiid musihkka ” ja Marko Jouste fáttáin “ Mo máhcahit láhppon árbevieru ? ”.
Aiheeseen ” mitä saamelainen musiikki ja saameksi tehty musiikki merkitsee nuorten saamelaiselle identiteetille ? ”
Fáttá “ makkár mearkkašupmi sámemusihkkas ja sámegielat musihkkas lea nuorra sápmelaččaid identitehtii.
pureudutaan saamelaisnuorten puheenvuoroissa, joissa puhujina ovat mm..
Goas juiget, goas lávlot, manin lávlot, manin juiget ? ” fas čiekŋudit sámenuorat jurddahallat.
Niillas Holmberg, Milla Pulska ja Nils-Heikki Paltto.
Nuoraid sáhkavuoruin leat mielde omd. Niillas Holmberg, Milla Pulska ja Nils-Heikki Paltto.
Musiikkiseminaarissa kuullaan myös elävää musiikkia.
Musihkkasemináras gullat maiddái live-musihkka.
Tilaisuus järjestetään Saamelaismuseo Siidan auditoriossa ja se on avoin kaikille.
Dilálašvuohta lágiduvvo sámemusea Siidda auditorias ja dat lea buohkáide rabas.
Lasten ja nuorten päivä perjantaina 21.8. sisältää musiikkityöpajoja koululaisille sekä nuorten konsertin.
Mánáid ja nuoraid beaivi bearjadaga 21.8 sisttisdoallá musihkkabárgobájiid skuvllamánáide ja nuoraid konseartta.
Opettajina musiikkityöpajoissa ovat mm.. Annukka Hirvasvuopio-Laiti ja Aurora Borealis – ryhmän jäsenet.
Oahpaheaddjiin musihkkabargobájiin leat omd. Annukka Hirvasvuopio-Laiti ja Aurora Borealis-joavkku lahttut.
Nuorten konsertissa Ijahis idjan päälavalle pääsevät esiintymään saamelaisnuoret omine bändeineen, joiku- ja teatteriryhmineen.
Nuoraid konsearttas lávddi ala besset sámenuorat joavkkuinis.
Päivän tapahtumiin osallistuu saamelaisnuoria ja - lapsia ympäri saamelaisaluetta.
Sii čuojahit máŋggalágan musihkka, juiget ja sis leat maiddái teáhterčájáhusat.
Lisätietoja: Anna Näkkäläjärvi p. 040 840 0383, Tämä sähköpostiosoite on suojattu roskapostia vastaan, aseta javascripttuki päälle nähdäksesi osoitteen.
Beaivvi dáhpáhussii servet sámenuorat ja – mánát miehttá Sámi.
Järjestäjät: Anára Sámisearvi ry., Saamelaiskäräjät, Saamelaisalueen koulutuskeskus SOGSAKK, SIIDA / Saamelaismuseo, Inarin kunta
Lágideaddjit: Anára Sámisearvi ro, Sámediggi, Sámi oahpahusguovddaš SOGSAKK, SIIDA / sámemusea, Anára gielda
Sombyn keikkakesä huipentuu Ijahis idjaan Inariin tänä viikonloppuna
Somby konseartageassi jotkašuvva Ijahis ijas Anáris
Suomen saamelaisalueen huippusuositun SomBy-yhtyeen keikkakesä on ollut kiireinen ja se hui-pentuu Yöttömän yön konserttiin Ijahis idja-festivaalilla Inarissa.
Sámis issoras bivnnut Somby-joavkku konseartageassi leamašan hohppui ja dat joatkašuvvage vel Ijahis ija musihkkafestivála váldokonsearttas.
SomBy voitti Kautokeinon pääsi-äisfestivaaleilla Sámi Grand Prix 2009-laulukilpailun ja voiton siivittämänä SomBy on kiertänyt saamelaisfestivaaleja kesän jokainen viikonloppu Norjaa ja Ruotsia myöten, mm..
Somby vuittii Guovdageainnu beassášmárkaniin Sámi Grand Prix 2009- lávlungilvvu.
Evenesin Márko-meannu-festivaalin pääesiintyjänä.
Vuoittu maŋŋel Somby lea johtán geasi áigge juohke vahkkoloahpa Suoma, maiddái Norgga ja Ruoŧa sámefestiválain, ee. Somby lei váldojoavkun Márkomeannu-festiválain Evenášis.
SomBy on esiintynyt Ijahis idja festivaalilla perustamisestaan alkaen ja Ijahis idja onkin SomBylle melkein kuin kotiareena vaikka alun perin yhtye on Vuotsosta kotoisin.
Ijahis idja festivála lea dego ruoktofestivála Sombyi, danin go joavku lea leamašan mielde festivalas sin carriera álggu rájes. Joavku lea eret Vuohčus.
Nykyään yhtyeessä soitta-vat Miira Suomi – laulu, Milla Pulska – koskettimet, Oula Guttorm – kitara, Juho Kiviniemi – basso ja Unna-Maari Pulska – rummut.
Somby-joavkkus leat mielde Miira Suomi - voc, Milla Pulska - key board, Oula Guttorm - gitárra, Juho Kiviniemi - bássa ja Unna-Maari Pulska-trumbbut.
Sombyn keikkakesä huipentuu Ijahis idjan lauantai-iltaan ja festivaalin tämän vuotinen slogan ” Ain lea ijahis idja !
Somby konseartageassi joatkašuvva nappo lávvardat eahkeda Ijahis ijas.
– Vielä on yötön yö ! ”
Festivála dán jahkásaš slogan “ Ain lea ijahis idja ! ”
sopii hyvin myös SomBylle sen paistatellessa huikeassa menestyksessä saamelaisilla areenoilla.
heivege bures Sombyi danin go, joavku lea sámelávddiin násti mii čuovggada birrasa.
SomBy valmistelee tällä hetkellä ensimmäistä pitkäsoittoaan ja sen on lupailtu ilmestyvän syksymmällä.
Somby lea válmmaštallamin vuosttas ollesguhkkosaš skearru ja lea vuordimassii, ahte dat livčče válmmaš dán čávčča áigge.
Ijahis idja 2009 järjestetään kuudetta kertaa Inarissa 21.-22.8.09.
Ijahis idja lágiduvvo guđat geardde Anáris 21.-22.8.2009.
Festivaalilla kuullaan saamelais-musiikkia, sekä perinteistä että uudempaa ja lisäksi alkuperäiskansavieraita joka tänä vuonna on korkeatasoinen musiikki- ja tanssiryhmä Aurora Borealis Pohjoisten kansojen instituutista.
Festivála áigge gullat sámemusihkka, sihke árbevirolaš ja ođđasot sámemusihkka ja festiválii servet maiddái eamiálbmotguossit. Guossit bohtet Ruoššas Davviálbmogiid instituhttas. Sis leat dánsun- ja musihkkačájáhusat, mat leat duođái alladássásaččat.
Ijahis idjan ohjelmassa on päätapahtuman Yöttömän yön konsertin lisäksi Siidassa järjestettävä musiikki-seminaari ja lasten- ja nuorten päivä.
Festivála váldodáhpáhusa, ijahis ija konseartta, lassin leat earáge dáhpáhusat. Lávvardaga lágiduvvo maiddái musihkkaseminára ja bearjadaga lea mánáid ja nuoraid beaivi.
Ohjelma löytyy kokonaisuudessaan osoitteesta www.ijahisidja.fi.
Dárkkilat dieđut prográmmas gávdnojit interneahttasiidduin www.ijahisidja.fi.
SomByn lisäksi festivaalilla esiintyvät mm Mollet (SE.)
Somby lassin festivála lávddi ala guldaleaddjiid bohtet guoimmuhit ee. Mollet (SE.)
, Ulla Pirttijärvi & Band, Juoigiid Searvi (NO) ja Niillas Holmberg & Roope Mäenpää.
, Ulla Pirttijärvi & Band, Juoigiid Searvi (NO), ja Niillas Holmberg & Roope Mäenpää. Bures boahtin !
Ijahis idja-lehdistötilaisuus lauantaina 22.8.09 klo 17-18 Saamelaisalueen koulutus-keskuksessa Inarissa.
Ijahis idja-preassadilalašvuohta lávvardaga 22.8.09 diibmu 17-18 Sámi oahpahusguovddažis Anáris.
Illan artistit tavattavissa.
Báikin alde eahkeda artisttat.
Tervetuloa.
Bures boahtin.
Järjestäjät: Anára Sámisearvi ry., Saamelaiskäräjät, Saamelaisalueen koulutuskeskus SOGSAKK, SII-DA / Saamelaismuseo, Inarin kunta
Lágideaddjit: Anára Sámisearvi ro, Sámediggi, Sámi oahpahusguovddaš SOGSAKK, SIIDA / Sámemusea, Anára gielda
Saamelaiskäräjät järjestää konferenssin saamelaisnuorista
Sámediggi lágida konfereanssa sámenuoraid birra
Nuorra !
Nuorat !
Gii du áššiin mearrida ?
Gii din áššiin mearrida ?
Nuori - Kuka asioistasi päättää ?
Nuoret ! Kuka asioistanne päättää ?
Perjantaina 16. lokakuuta järjestettävä konferenssi-tapahtuma on kaikille osallistujille avoin ja maksuton.
Bearjadaga golggotmánu 16. beaivvi konfereansa lea buohkaide rabas ja nuvttá.
Lisätietoja ja ilmoittautumisohjeet tästä.
Lassedieđut ja almmuhanrávvagat dáppe.
Koltansaamen koulukielioppi ilmestyi
Nuortalašgiela skuvlagiellaoahppa almmustuvai
Ensimmäinen koltansaamen koulukielioppi julkistettiin Sevettijärvellä lauantaina 29.8. vietettyjen juhlien yhteydessä.
Vuosttaš nuortalašgiela skuvlagiellaoahppa almmuhuvvui Čeavetjávrris lávvardaga 29.8. dollojuvvon ávvudoaluid oktavuođas.
Kielioppikirjan ovat laatineet Satu ja Jouni Moshnikoff ja Eino Koponen.
Giellaoahppagirjji leat lágidan Satu ja Jouni Moshnikoff ja Eino Koponen.
Kieliopin tarkoituksena on vakiinnuttaa kirjoitettua koltansaamea ja antaa kouluille väline kirjakielen sääntöjen oppimiseen.
Giellaoahpa ulbmilin lea stáđasmahttit giela čálálaš geavaheami ja áddit skuvllaide veahkkeneavvuid girjegiela njuolggadusaid oahppamii.
Kirjan toivotaan myös auttavan aikuisväestöä oman äidinkielen kirjallisessa hallinnassa ja toimivan apuna niille, jotka haluavat oppia oman kielensä takaisin tai oppia koltansaamea uutena kielenä.
Dahkkit maid sávvet, ahte girji veahkkehivččii rávesolbmuid sin iežaset eatnigiela girjjálaš máhtus ja livččii veahkkin daidda, geat hálidit oahppat eatnigielaset ruovttoluotta dahje oahppat nuortalašgiela ođđa giellan.
Koltansaame on ollut pelkästään puhuttu kieli vuoteen 1972 saakka, jolloin ilmestyivät ensimmäinen aapinen Aabbâs säämas ja Koltansaamen opas, jossa esiteltiin kielen ortografia eli kirjoitustapa.
Nuortalašgiella leamašan dušše hubmojuvvon giella jagi 1972 rádjái. Dalle almmustuvai vuosttaš áppes Aabbâs säämas ja nuortalašgiela rávagirji ŠKoltansaamen opasŠ, mas giela ortografia dahje čállinvuohki ovdanbuktojuvvui.
Kirjoitustapa on kehitetty nykyiseen muotoonsa Sevettijärven koulussa.
Čállinvuohki lea ovddiduvvon dálá hápmái Čeavetjávrri skuvllas.
Monet sukupolvet ovat omaksuneet kielen kirjoitustavan, mutta aikuisväestön äidinkielen luku- ja kirjoitustaito kaipaavat vielä kohennusta.
Máŋggat sohkabuolvvat leat dan oahppan, muhto rávesolbmuid lohkan- ja čállinmáhttu dárbbaša ain doarjaga.
Aikuisväestö on yksi uuden kielioppikirjan kohderyhmistä.
Rávesolbmot leatge giellaoahppagirjji oktan čuozáhatjoavkun.
Koltansaamen koulukielioppi esittelee asiat lyhyiden sääntöjen ja runsaiden esimerkkien avulla.
Nuortalašgiela giellaoahppa ovdanbuktá áššiid oanehaš njuolggadusaiguin ja valjis ovdamearkkaiguin.
Kirjan on laatinut kolmen hengen työryhmä, jossa kielentaitajaa on edustanut Jouni Moshnikoff, opetusalaa Satu Moshnikoff ja kielitiedettä Eino Koponen.
Girjji lea lágidan golmma olbmo bargojoavku, mas árbevirolaš giellamáhtu lea ovddastan Jouni Moshnikoff, oahpahussuorggi Satu Moshnikoff ja gielladiehtaga Eino Koponen.
Pohjoismainen saamen kielilautakunta, Suomen saamelaiskäräjät ja Kotimaisten kielten tutkimuskeskus ovat rahoittaneet hankkeen.
Sámegiela davviriikkalaš lávdegoddi, Suoma sámediggi ja Ruovttueatnangielaid dutkanguovddáš leat ruhtadan prošeavtta.
Kirja on tilattavissa saamelaiskäräjien koulutus- ja oppimateriaalitoimistosta ja saatavissa mm.. Sámi duodji - myymälöistä.
Girjji lea vejolaš diŋgot sámedikki skuvlen- ja oahppamateriáladoaimmahagas ja dat lea fidnemis ee. Sámi duodji - buvddain.
Lisää.
Lassedieđut.
Nellimin metsäkiistojen sopiminen
Nellima vuovderiidduid soabadeapmi
Saamelaiskäräjien hallitus merkitsi kokouksessaan 27.8.2009 ilolla tiedoksi Metsähallituksen ja Paadarin veljeksien sopimuksen porojen laidunalueiden rauhoittamiselta metsätaloudelta 20 vuodeksi ja kaikkien valituksien perumisen kaikissa oikeusasteissa.
Sámedikki stivra merkii čoahkkimisttis 27.8.2009 iluin diehtun Meahcceráđđehusa ja Paadara vieljažiid soahpamuša, mii guoská bohccuid guohtoneatnamiid ráfáidahttima vuovdedoalus 20 jahkái ja buot váidagiid ruovttoluotta geassima buot duopmostuoluin.
Päätös osoittaa että neuvotteluilla voidaan yhteen sovittaa saamelaisen poronhoidon ja metsätalouden intressejä samalla alueella.
Mearrádus čájeha ahte ráđđádallamiiguin sáhttá oktii heivehit sámi boazodoalu ja vuovde-doalu intreassaid seamma guovllus.
Saamelaiskäräjät toivoo, että Maa- ja metsätalousministeriö antaa jatkossakin Metsähallitukselle valmiudet sovitella metsäkiistoja ja Metsähallituksen tuottotavoitteesta saamelaisten kotiseutualu-eella luovuttaisiin.
Sámediggi sávvá, ahte Eana- ja meahccedoalloministeriija addá dás ovddosguvluige Meahcceráđđehussii návccaid soabadit vuovderiidduid ja Meahcceráđđehusa vuoitomihttomearis sámiid ruovttuguovllus luhppojuvvošii.
Saamelaisnuorten konferenssissa kuullaan ajankohtaisia puheenvuoroja
Nuoraid konfereanssas leat ovdan áigeguovdilis sáhkavuorut
Saamelaiskäräjien 16. lokakuuta järjestämässä saamelaisnuorten konferenssissa kuullaan ajankohtaisia puheenvuoroja.
Sámedikki lágidan sámenuoraid konfereanssas golggotmánu 16.–17. beaivve leat ovdan áigeguovdilis sáhkavuorut.
Konferenssin saapuu avaamaan kulttuuri- ja urheiluministeri Stefan Wallin.
Konfereanssa boahtá rahpat kultur- ja valástallanministtar Stefan Wallin.
Lisäksi nuorisopoliittisten asiakirjojen nykytilanteesta saapuu kertomaan opetusministeriön nuorisoyksikön johtaja Olli Saarela.
Lassin nuoraidpolitihkalaš áššebáhpáriid dálá dilis boahtá muitalit oahpahusministeriija nuoraidovttadaga hoavda Olli Saarela.
Saamelaisnuorten oikeuksista pitää puheenvuoron lapsiasiainvaltuutettu Maria Kaisa Aula.
Sámenuoraid vuoigatvuođain sáhkavuoru doallá mánáidáittardeaddji Maria Kaisa Aula.
Saamelaiskäräjien tervehdyksen konferenssille lausuu Saamelaiskäräjien puheenjohtaja Klemetti Näkkäläjärvi.
Sámedikki dearvvahussániid konfereanssas cealká Sámedikki ságajođiheaddji Klemetti Näkkäläjärvi.
Puheenvuorot saamelaisnuorten vaikutusmahdollisuuksista sekä tilanteesta pitävät Lars Miguel Utsi Kansainvälisestä Barentsin sihteeristöstä sekä Anne Kirste Aikio Suomen saamelaisnuorten järjestöstä.
Sáhkavuoruid sámenuoraid váikkuhanvejolašvuođain ja dilis dollet Lars Miguel Utsi Riikkaidgaskasaš Barents čállingottis ja Anne Kirste Aikio Suoma sámenuoraid searvvis.
Päivän aikana lisäksi järjestettävä paneelikeskustelu avaa mahdollisuuden ajatuksia herättävälle keskustellulle.
Pánelságastallan, mii lágiduvvo beaivvi áigge, rahpá vejolašvuođa jurdagiid bokti ságastallamii.
Loppupuheenvuoron pitää Saamelaiskäräjien nuorin jäsen Tuomas Aslak Juuso.
Loahppasáhkavuoru doallá Sámedikki nuoramus lahttu Tuomas Aslak Juuso.
Ilmoittautuminen konferenssiin päättyy perjantaina 2. lokakuuta.
Almmuheapmi konferensii nohká bearjadaga golggotmánu 2. beaivve.
Konferenssin ohjelma
Prográmma
Saamelaislasten leikkiympäristöjä saamelaistetaan
Sámemánáid stoahkanbirrasat sámáiduhttojuvvojit
Saamelaiskäräjien Saamelainen lastenkulttuurikeskus on ottanut sydämen asiakseen saamelaislasten leikkiympäristöjen saamelaistamisen lelujen suhteen.
Sámedikki Sámi mánáidkulturguovddáš lea váldán váimmu áššin sámi mánáid stoahkanbirrasiid sámáiduhttima duhkorasaid ektui.
Monet lelut tulevat kulttuurin ulkopuolelta ja sillä tavoin opastavat lasten leikkiä kauemmaksi läheisistä aiheista.
Ollu duhkorasat bohtet kultuvrra olggobealde ja dainnalágiin oahpistit mánáid duhkoraddama maiddái guhkkelii lagat fáttain.
Viime vuonna lastenkulttuurikeskus hankki saamelaisalueen kuntien saamenkielisille päiväkodeille komsiot ja saamen pehmoeläimet.
Diibmá mánáidkulturguovddáš ordnii sámi gielddaid sámi beaiveruovttuide gietkamiid ja dipma stoahkan-sámi elliid.
Tänä vuonna päiväkodeille hankitaan uudet lelut, jotka on suunniteltu ja valmistettu Jokkmokissa, Ruotsissa.
Dán jági sámegielat beaiveruovttuide skáhppojuvvojit ođđa duhkorasat, mat leat plánejuvvon ja ráhkaduvvon Johkamohkis, Ruoŧas.
Lelut ovat puusta valmistettuja vasoja, joille voi tehdä korvamerkit ja korvat voidaan vaihtaa taas peurakorviksi uusia leikkejä varten. ”
“ Miessi ” - duhkorasat leat muoras ráhkaduvvon, main beljiid sáhtta merket ja molsut, vai miessi sáhttá merkejuvvot ain ođđasit.
Vasat ” käyvät hyvin korvamerkkien tekojen harjoitteluun, puukon käytön opettelemiseen ja suopunginheittoharjoituksiin.
“ Miesit ” heivejit hui bures bealljemearkkaid sániid hárjehallamii, niibbi gieđahallamii ja daid sáhttá maiddái njoarostit.
Lelujen idea perustuu saamelaisiin töihin ja - kulttuuriin.
Duhkorasaid idea lea vuođđuduvvon sámi bargguide ja kultuvrii.
Perinteiset poroleikit ovat saaneet taas uuden, mielenkiintoisen muotonsa !
Árbevirolaš boazoduhkorasat leat fas ožžon ođđa, hutkálas hámi !
Rankinen on perinteinen suoja sääskiä vastaan mutta myös ylimääräinen tila.
Rákkas lea árbevirolaš suodji čuoikkaid vuostá, muhto maiddái dego liigelatnja.
Rankinen antaa rauhallisen päiväunituokion päivähoidon nuorimmille tai mukavan leikkipaikan.
Rákkas áddá ráfálaš beaiveoađđinbottu beaivedivššu nuoramusaide dahje suohtas stoahkanbáikki.
Saamelainen lastenkulttuurikeskus tukee lapsen leikkikulttuuria ja lisää tällä tavoin myös lapsen luonnollisia saamen kielen käyttötilanteita.
Sámi mánáidkulturguovddaš doarju máná stoahkankultuvrra ja lasiha dainnalágiin sámegiela lunddolaš geavaheami.
Lisätietoja: toiminnanohjaaja Petra B. Magga-Vars puh. 040-732 55 03
Lássedieđut: doaibmajođiheaddji Petra B. Magga-Vars tel. 040-732 5503
Kuvassa: Saamen kielipesän ohjaaja Katja Magga, Mitro Hetta ja Johanna Kumpula Vuotson saamen kielipesäkerhossa.
Govas: Sámi giellabeasi jođiheaddji Katja Magga, Mitro Hetta ja Johanna Kumpula Vuohču sámi giellabeasserieggás.
” aa ” voitti Saamelaiskulttuurikeskuksen arkkitehtuurikilpailun
” ađa ” vuittii Sámi kulturguovddáža arkitektuvragilvvu
Senaatti-kiinteistöt järjesti arkkitehtuurikilpailun Inarin kirkonkylään Juutuanjoen varteen rakennettavasta Saamelaiskulttuuri- keskuksesta.
Senaatti-kiinteistöt lágidii guovtte oasat arkitektuvragilvvu Sámi kulturguovddážis, mii huksejuvvo Anára kirkosiidii Juvdujoga gáddái.
Arkkitehtuurikilpailun ehdotukset valittu toiselle kierrokselle
Arkitektuvragilvvu evttohusat válljejuvvon nuppi muddui
Saamelaiskulttuurikeskuksen arkkitehtuurikilpailu herätti kiinnostusta - 58 ehdotuksesta 6 valittiin kilpailun toiselle kierrokselle.
Sámikulturguovddáša arkitektuvragilvu čuoččáldahtii beroštumi - 58 evttohusas 6 válljejuvvojedje gilvvu nuppi muddui.
Senaatti-kiinteistöt järjesti kaksivaiheisen arkkitehtuurikilpailun Inarin kirkonkylään Juutuanjoen varrelle rakennettavasta saamelaisten kulttuurikeskuksesta.
Sámikulturguovddáša huksemis Anára girkosiidii Juvddujoga gáddái Senáhta-giddodagat ordnii guovttemuttot arkitektuvragilvvu.
Kilpailun 1. vaihe, joka käytiin idealuonteisena kilpailuna kulttuurikeskuksen arkkitehtonisen ja toiminnallisen konseptin löytämiseksi, päättyi 30.6. 2008, ja siihen tuli kaikkiaan 58 ehdotusta.
Gilvvu 1. muddu, mii ollašuhttui idealundosaš gilvun kulturguovddáša arkitekruvralaš ja doaibmii evttohusa gávdnama várás, nogai 30.6. 2008, ja dasa dohte buohkanassii 58 evttohusa.
Ehdotuksissa, joiden tekijät olivat sekä suomalaisia että ulkomaalaisia, oli palkintolautakunnan mukaan lähestytty kulttuurikeskuksen arkkitehtonista ratkaisua ilahduttavan monin eri tavoin.
Evttohusain, maid dahkkit ledje sihke suopmelaččat ja olgoriikkalaččat, ledje bálkkášanlávdegotti mielde lahkonan kulturguovddáša arkitektuvralaš čovdosa illudahtti máŋgga eará láhkai.
Palkintolautakunta on päättänyt kutsua 1.9. - 3.10.2008 järjestettävään kilpailun 2. vaiheeseen kuusi ehdotusta.
Bálkkášanlávdegoddi áigu gohččut 1.9. - 3.10.2008 ordnen gilvvu 2. muddui guhtta evttohasa.
Kilpailijoille annetaan ehdotuskohtaiset jatkosuunnitteluohjeet siitä, kuinka töitä tulisi jatkokehittää.
Gilvvohalliide addojit guđege evttohussii joatkkaplánenrávvagat das, mo bargguid galggašii ain ovddidit.
Arkkitehtuurikilpailun 2. vaihe ratkeaa 3.12.2008.
Arkitektuvragilvvu 2. muddu čielgá 3.12.2008.
Kilpailun ehdotukset on toimitettu nimimerkeillä, joten tässä vaiheessa jatkoon valittujen tekijöiden nimet eivät ole tiedossa.
Gilvvu evttohusat leat doaimmahuvvon nammamearkkain, nuba dán muttus dahkiid namat, geat leat válljejun joatkit gilvvus eai leat dieđus.
Kulttuurikeskuksen varsinainen suunnittelu aloitetaan tammikuussa 2009 ja rakennustöihin päästään keväällä 2010.
Kulturguovddáša váldoplánen álgá ođđajagimánus 2009 ja huksenbargguide beassat giđđat 2010.
Suunnitelmien mukaan rakennus otetaan käyttöön vuoden 2012 aikana.
Plánaid mielde visti váldo geavahussii jagi 2012 áigge
Saamelaiskulttuurikeskuksen nimikilpailu
Sámi kulturguovddáža nammagilvu
Saamelaiskäräjät järjestää avoimen nimikilpailun, jonka tarkoituksena on löytää Inarin kirkonkylään vuonna 2012 valmistuvalle Saamelaiskulttuurikeskukselle sen tarkoitusta ja toimintaa ilmentävä nimi.
Sámediggi lágida rabas nammagilvvu, man dárkkuhussan lea gávdnat Sámi kulturguovddážii, mii válmmaštuvvá Anára kirkosiidii j. 2012, dan oaivila ja doaimma govvideaddji nama.
Kilpailuaika on 8.10.– 9.11.2009.
Gilvoáigi lea 8.10.– 9.11.2009.
hankkeen taustaa ja kilpailun säännöt
fidnu duogáš ja gilvvu njuolggadusat
Saamelaiskulttuurikeskuksen esittely
Sámi kulturguovddáža ovdanbuktin
Inarin kirkonkylään Juutuanjoen rannalle rakennettavaan saamelaiskulttuurikeskukseen tulee toimitilat Saamelaiskäräjille, saamelaiskulttuuriin liittyvälle monipuoliselle toiminnalle sekä saamelaiselle opetus- ja tutkimustoiminnalle.
Sámi kulturguovddážii, mii huksejuvvo Anára kirkosiidii Juvdujoga gáddái, bohtet doaibmalanjat Sámediggái, sámekultuvrai gulavaš máŋggabealat doaimmaide ja maiddái sámi oahpahus- ja dutkandoibmii.
Näiden lisäksi rakennuksen keskeisiä tiloja ovat monitoimi- ja palveluaulan ympärille ryhmittyvät yhteistilat: esiintymis-, kokous- ja monitoimitilat sekä ravintola.
Dáid lassin vistti dehalaš doaibmasajit leat oktasašlanjat: loaiddastan-, čoahkkin- ja máŋggadoaibmalanjat ja restauráŋŋa, mat leat sajuštuvvan máŋggadoaimma- ja bálvalusfeaskára birra.
Yhteistilojen käyttö on tärkeä osa kaikkea kulttuurikeskuksen toimintaa.
Oktasašlanjaid geavaheapmi lea kulturguovddáža buot doaimmaid dehalaš oassi.
Saamelaiskulttuurikeskuksen tarkoituksena on luoda saamelaisille paremmat edellytykset omaehtoisesti ylläpitää ja kehittää kieltään, kulttuuriaan ja elinkeinotoimintaansa, hoitaa ja kehittää kulttuuri-itsehallintoaan sekä tukea saamelaisten yleisten elinolojen kehittymistä.
Sámi kulturguovddáža dárkkuhussan lea láhčit sámiide buoret dilálašvuođaid iežas eavttuiguin doalahit ja ovddidit giela, kultuvrra ja ealáhusdoaimma, dikšut ja ovddidit kulturiešráđđema ja maiddái duvdit sámiid almmolaš eallineavttuid ovdáneami.
Lisäksi keskuksen tarkoituksena on parantaa mahdollisuuksia levittää ja saada tietoa saamelaisista alkuperäiskansana.
Lassin guovddáža dárkkuhussan lea buoridit vejolašvuođaid juohkit ja oažžut dieđuid sámiin eamiálbmogin.
Saamelaiskulttuurikeskus on ensisijaisesti tarkoitettu saamelaisten omaa käyttöä varten.
Sámi kulturguovddáš lea ovdasajis dárkkuhuvvon sámiid iežaset geavaheami várás.
Siitä on määrä tulla Suomen saamelaisten itsehallinnon sekä elävän ja kehittyvän saamelaiskulttuurin symboli, jonka keskeisenä toiminnallisena tarkoituksena on sekä vaalia perinteistä kulttuuria että kehittää ja uudistaa saamelaista yhteiskuntaelämää.
Das lea oaivil boahtit Suoma sámiid iešráđđema ja maiddái ealli ja ovdáneaddji sámekultuvrra symbolan, man guovddáš doaibman lea sihke gáhttet árbevirolaš kultuvrra ja maiddái ovddidit ja ođasmahttit sámi servodateallima.
Selostetun päätarkoituksensa ohella kulttuurikeskus tarjoaa laajojen, uudenaikaisten ja tasokkaiden yhteiskäyttötilojen (kokous-, auditorio-, monitoimi- ja esiintymistilat sekä studiotilat) ansiosta erinomaiset mahdollisuudet järjestää ainutlaatuisessa ympäristössä monenlaisia kokouksia, konferensseja ja tapahtumia.
Čilgejuvvon váldodárkkuhusa lassin kulturguovddáš fállá viiddis, ođđaáigásaš ja alladássásaš oktasašgeavahanlanjaid (čoahkkin-, auditorio-, máŋggadoaibma- ja loaiddastansajiid ja studiolanjaid) dihte erenomáš vejolašvuođaid lágidit áidnalunddot birrasis máŋggalágan čoahkkimiid, konfereanssaid ja dáhpáhusaid.
Saamelaiskulttuurikeskus on siten samanaikaisesti sekä Suomen saamelaisten parlamenttitalo että kulttuuri-, koulutus- ja osaamiskeskittymä ja myös tapahtumatalo erilaisine kokouksineen, musiikki-, elokuva- ja teatteriesityksineen.
Sámi kulturguovddáš lea dasto seamma áigge nu Suoma sámiid parlameantadállu go kultur-, skuvlen- ja máhttinguovddáš ja maiddái dáhpáhusdállu iešguđetlágan čoahkkimiiguin, musihkka-, filbma- ja teáhterloaiddastemiiguin.
Toisiinsa limittyen nämä osatoiminnot tukevat toisiaan sisältöineen ja tiloineen.
Nuppiide laktásan oassedoaimmat dorjot nuppiideaset sisdoaluid ja lanjadagaid beales.
Kulttuurikeskuksen rakennuttaa ja omistaa Senaatti-kiinteistöt ja sen bruttopinta-ala on noin 4 800 m².
Sámi kulturguovddáža hukseha ja oamasta Senaatti-giddodagat ja dan bruttoviidodat lea sullii 4 800 m².
Rakennushankkeen kustannusarvio on noin 12 miljoonaa euroa, josta EU-rahoituksen osuus on 5 miljoonaa euroa.
Huksenfidnu goasttádusárvu lea sullii 12 miljovnna euro, mas EU-ruhtadeami oassi lea 5 miljovnna euro.
Kulttuurikeskuksen rakentaminen alkaa keväällä 2010 ja sen tulisi valmistua vuoden 2012 alkuun mennessä.
Sámi kulturguovddáža huksen álgá giđđat 2010 ja dat galggašii gárvánit jagi 2012 álggu rádjai.
Saamelaiskulttuurikeskuksen päävuokralaisena toimii Saamelaiskäräjät, joka vuokraa edelleen tiloja muille käyttäjille.
Sámi kulturguovddáža váldoláigolažžan doaibmá Sámediggi, mii láigoha lanjaid eará geavaheaddjiide.
Saamelaisalueen koulutuskeskus on Saamelaiskäräjien ohella talon toinen pääkäyttäjä.
Sámi oahpahusguovddáš lea Sámedikki lassin dálu nubbi váldogeavaheaddji.
Muita talon käyttäjiä ovat Inarin kunnan kirjastotoimi, Sámi Duodji ry (saamelaiskäsityöntekijöiden yhdistys), SámiSoster ry (saamelaisten sosiaali- ja terveysalan yhdistys), Lapin lääninhallitus sekä perustettavat Saamelaisarkisto ja ravintola.
Dálu eará geavaheaddjit leat Anára gieldda girjerádjodoaibma, Sámi Duodji rs (sámeduojáriid searvi), SámiSoster rs (sámiid sosiála- ja dearvvasvuođasuorggi searvi), Lappi leanaráđđehus ja Sámeárkiiva ja restauráŋŋa, mat vuođđuduvvojit.
Nimikilpailun säännöt:
Nammagilvvu njuolggadusat:
Kilpailun tarkoituksena on löytää Inarin kirkonkylään rakennettavalle saamelaiskulttuurikeskukselle sen tarkoitusta ja toimintaa ilmentävä nimi.
Gilvvu dárkkuhussan lea gávdnat Sámi kulturguovddážii, mii huksejuvvo Anára kirkosiidii, dan dárkkuhusa ja doaimma govvideaddji nama.
Kilpailun järjestäjänä toimii Saamelaiskäräjät.
Gilvvu lágideaddjin doaibmá Sámediggi.
Kilpailu on kaikille avoin.
Gilvu lea rabas buohkaide.
Kilpailuaika on 8.10. – 9.11.2009.
Gilvoáigi lea 8.10. – 9.11.2009.
Kilpailuehdotusten on oltava perillä 9.11.2009 klo 16.00 mennessä sääntöjen 5. kohdassa mainitussa osoitteessa.
Gilvoevttohusat galget joavdat 9.11.2009 dmu 16.00 rádjai njuolggadusaid 5. čuoggás namuhuvvon čujuhussii.
Määräajan jälkeen saapuneita ehdotuksia ei huomioida.
Mearreáigge maŋŋá boahtán evttohusat eai váldojuvvo vuhtii.
Kilpailuun osallistutaan postitse lähettämällä nimiehdotus ja osallistujan yhteystiedot osoitteeseen Saamelaiskäräjät, Angelintie 696, 99870 Inari.
Gilvui oassálasto nu ahte poastta fáro sáddejuvvojit nammaevttohus ja oassálasti oktavuohtadieđut čujuhussii Saamelaiskäräjät, Angelintie 696, 99870 Inari.
Kirjekuoreen merkitään tunnus ” Nimikilpailu ”.
Konfeluhttii merkejuvvo dovddaldat ” Nammagilvu ”.
Puolueettomuuden turvaamiseksi osallistujan yhteystiedot eli nimi, osoite, puhelinnumero ja sähköpostiosoite liitetään ehdotukseen erillisessä, suljetussa kirjekuoressa, joka avataan arvostelun päätyttyä ja kilpailun lopputuloksen selvittyä.
Bealehisvuođa sihkkarastima dihte oassálasti oktavuohtadieđut, nappo namma, čujuhus, telefonnummir ja šleađgapoastačujuhus laktojit evttohussii sierra, giddejuvvon konfeluhtas, mii rahppojuvvo árvvoštallama nogadettiin ja gilvvu loahppabohtosa čielggadettiin.
Muulla tavoin toimitetut ehdotukset hylätään.
Eará láhkai doaimmahuvvon evttohusat hilgojuvvojit.
Henkilötietoja käsitellään vain nimikilpailun yhteydessä, eikä niitä luovuteta edelleen.
Persovdnadieđut gieđahallojit dušše nammagilvvu oktavuođas, eaige dat luohpaduvvo viidásabbot.
Kaikki tiedot hävitetään kilpailun päätyttyä.
Buot dieđut duššaduvvojit gilvvu nogadettiin.
Kilpailuun voi osallistua useammalla kuin yhdellä ehdotuksella ja ne voi lähettää samassa kirjekuoressa.
Gilvui sáhttá oassálastit eanet go ovttain evttohusain ja daid sáhttá sáddet seamma konfeluhtas.
Nimiehdotuksen tulee olla saamenkielinen, mieluummin pohjois-, inarin- tai koltansaamenkielinen.
Nammaevttohus galgá leat sámegielat, millosepmosit davvisáme-, anáraš- dahje nuortalašgielat.
Ehdotusta voi perustella myös suomen kielellä.
Evttohusa sáhttá vuođustallat maiddái suomagillii.
Nimelle asetettavat vaatimukset
Nammii biddjon gáibádusat
a. Nimikilpailulla haetaan saamelaiskulttuurikeskukselle lyhyttä, ytimekästä, mieleenpainuvaa ja erottuvaa saamenkielistä nimeä, joka ilmentää kulttuurikeskuksen
a. Nammagilvvuin ohcco Sámi kulturguovddážii oanehis, deaivilis, milliibáhcci ja čalmmus sámegielat namma, mii govvida kulturguovddáža
- kulttuurista tarkoitusperää ja merkitystä,
- kultuvrralaš duogáža ja mearkkašumi,
- saamelaista omaleimaisuutta,
- sámi iešlági,
- laajaa ja monipuolista toimintaa sekä sen
- viiddis ja máŋggabealat doaimma ja dan
- arkkitehtuurista muotokieltä.
- arkitektuvrralaš hápmegiela.
b.
b..
Ehdotuksissa on huomioitava nimen kirjoitusasu ja lausuminen.
Evttohusain galgá váldit vuhtii nama čállinhámi ja dadjama.
Nimen on oltava helposti eri kielillä lausuttavissa ja luontevasti taivutettavissa.
Nama galgá sáhttit álkket sierra gielain dadjat ja njuovžilit sojahit.
Sen toivotaan soveltuvan myös kansainväliseen ja sähköiseen käyttöön.
Sávvo, ahte dat heive maiddái riikkaidgaskasaš ja elektrihkalaš geavaheapmái.
c. Nimiehdotukset on perusteltava.
c. Nammaevttohusaid galgá vuođustallat.
Palkintolautakunta
Bálkkašupmelávdegoddi
a. Kilpailun ratkaisee 10-jäseninen palkintolautakunta, johon kuuluu yksi edustaja jokaisesta kulttuurikeskuksen käyttäjäorganisaatiosta (yhteensä 8 edustajaa) sekä edustaja Senaatti-kiinteistöistä ja kulttuurikeskuksen arkkitehtuurikilpailun voittaneesta suunnittelijaryhmästä.
a. Gilvvu čoavdá 10-lahttosaš bálkkašupmelávdegoddi, masa gullet okta ovddasteaddji kulturguovddáža juohke geavaheaddjiorganisašuvnnas (oktiibuot 8 ovddasteaddji) ja maiddái ovddasteaddji Senaatti-giddodagain ja kulturguovddáža arkitektuvragilvvu vuoitán plánejeaddjijoavkkus.
Palkintolautakunta valitsee keskuudestaan puheenjohtajan ja varapuheenjohtajan sekä ottaa itselleen sihteerin.
Bálkkašupmelávdegoddi vállje gaskavuođas ságajođiheaddji ja várreságajođiheaddji ja maiddái váldá alcces čálli.
c. Lautakunta voi valita keskuudestaan työvaliokunnan.
c. Lávdegoddi sáhttá válljet gaskavuođastis bargováljagotti.
Lautakunta ja sen mahdollinen työvaliokunta voivat tarvittaessa käyttää työssään asiantuntijoita.
Lávdegoddi ja dan vejolaš bargováljagoddi sáhttet dárbbu mielde geavahit barggus áššedovdiid.
Kilpailuehdotukset arvostellaan nimettöminä.
Gilvoevttohusat árvvoštallojit namaheapmen.
Voittajaksi valitaan parhaiten nimelle asetetut vaatimukset täyttävä ehdotus.
Vuoitin válljejuvvo buoremusat nammii ásahuvvon gáibádusaid deavdi evttohus.
Kilpailun järjestäjällä on kuitenkin niin halutessaan oikeus olla valitsematta voittajaksi mitään ehdotusta.
Gilvvu lágideaddjis lea goittotge nu hálidettiin vuoigatvuohta leat válljekeahttá vuoitin mange evttohusa.
Palkinnot
Bálkkašumit
a. Voittajaehdotuksen tekijä palkitaan 1 000 eurolla.
a. Vuoitievttohusa bargi bálkkašuvvo 1 000 euroin.
Toiseksi tullut ehdotus lunastetaan 200 eurolla ja kolmanneksi tullut 100 eurolla.
Nubbin boahtán evttohus lodnojuvvo 200 euroin ja goalmmádin boahtán 100 euroin.
Jos useampi osallistuja on ehdottanut samaa nimeä, palkinto jaetaan heidän kesken.
Jos máŋga oassálasti leat evttohan seamma nama, bálkkašupmi juhkko sin gaskkas.
Kilpailun järjestäjä saa kaikki oikeudet kolmeen ensimmäiseksi sijoittuneeseen ehdotukseen.
Gilvvu lágideaddji oažžu buot vuoigatvuođaid golmma buoremussan válljejuvvon evttohussii.
Järjestäjällä on myös oikeus muuttaa tai olla käyttämättä nimeä.
Lágideaddjis lea maiddái vuoigatvuohta nuppástuhttit dahje leat geavatkeahttá nama.
Kilpailua koskevat mahdolliset kysymykset tulee toimittaa sähköpostitse saamelaiskulttuurikeskushankkeen projektipäällikkö Juha Guttormille osoitteeseen Tämä sähköpostiosoite on suojattu roskapostia vastaan, aseta javascripttuki päälle nähdäksesi osoitteen.
Gilvvu guoski vejolaš jearaldagaid galgá doaimmahit šleađgapoasttain Sámi kulturguovddášfidnu prošeaktahoavda Juha Guttormii čujuhussii Tämä sähköpostiosoite on suojattu roskapostia vastaan, aseta javascripttuki päälle nähdäksesi osoitteen.
15.10.2009 klo 16.00 mennessä.
15.10.2009 dmu 16.00 rádjai.
Vastaukset kysymyksiin lähetetään kysyjän ilmoittamaan sähköpostiosoitteeseen 21.10.2009 mennessä.
Vástádusat gažaldagaide sáddejuvvojit jearri almmuhan šleađgapoastačujuhussii 21.10.2009 rádjai.
Liitteet: Saamelaiskulttuurikeskuksen arkkitehtuurikilpailun ohjelma ja kilpailun arvostelupöytäkirja sekä viimeisimmät luonnoskuvat ja – piirustukset arkkitehtuurikilpailun voittaneesta ađa – nimisestä ehdotuksesta
Mildosat: Sámi kulturguovddáža arkitektuvragilvvu prográmma ja gilvvu árvvoštallanbeavdegirji ja maiddái maŋimuš hámusgovat ja – tevnnegat arkitektuvragilvvu vuoitán ađa – nammasaš evttohusas.
Voittajaehdotuksen tekijä palkitaan 1 000 eurolla.
Vuoitievttohusa bargi bálkkašuvvo 1 000 euroin.
Saamelaisnuorten taidetapahtuma 2010 Rovaniemellä
Sámenuoraid dáiddadáhpáhus 2010 Roavvenjárggas
Saamelaisnuorten taidetapahtuma 2010 järjestetään Rovaniemellä kaksipäiväisenä tapahtumana maaliskuussa.
Sámenuoraid dáiddadáhpáhus 2010 ordnejuvvo Roavvenjárggas njukčamánus guovtti beaivvi dáhpáhussan.
Saamelaiskäräjien koulutus- ja oppimateriaalitoimisto aloittaa parhaillaan taidetapahtuman järjestelyitä yhteistyössä Rovaniemen kaupungin kanssa.
Sámedikki skuvlen- ja oahppamateriáladoaimmahat lea bargagoahtimen dáiddadáhpáhusa ordnemiin ovttasbarggus Roavvenjárgga gávpogiin.
Luvassa on värikäs saamelaisnuorten kulttuuri- ja taideharrastusten juhla !
Boahtimen lea ivdnás sámenuoraid kultur- ja dáiddafeasta !
Seuraa nettiuutisia
Čuovo neahttaođđasiid
Saamelaiskäräjät julistaa saamelaisen kulttuurimäärärahan haettavaksi
Kulturmearreruđa ohcan
Avustushakemukset on toimitettava kulttuurilautakunnalle viimeistään 30. marraskuuta 2009
Doarjjaohcamušaid galgá doaimmahit kulturlávdegoddái maŋimustá 30. skábmamánu 2009 rádjai
osoitteella:
čujuhusain:
Saamelaiskäräjät / Kulttuurilautakunta,
Sámediggi / Kulturlávdegoddi,
kulttuurisihteeriltä puh. 010 839 3134 sekä sähköpostiosoitteella anne.
Ohcanskoviid ja lassedieđuid fidne vs. kulturčállis tel. 010 839 3134 ja sihke šleađgapoastta bokte anne.
lansman (a) samediggi.
lansman (a) samediggi.
fi.
fi.
Lomakkeet ja ohjeet ovat myös tulostettavissa Saamelaiskäräjien verkkosivuilta.
Skoviid ja rávvagiid sáhttá maiddái čálihit Sámedikki internetsiidduin
Skábma-verkostoitumistapahtuma edistää saamelaista elokuvaa
Skábma-fierpmáiduvvandáhpáhus ovddida sápmelaš filmma
Alkuperäiskansojen elokuvakeskus Skábma ja Filmikaari-hanke kutsuvat saamelaiset ja saamelaisalueella toimivat elokuvantekijät sekä pohjoismaiset tuotantoyhtiöt verkostoitumaan Inariin.
Eamiálbmogiid filbmaguovddáš Skábma ja Filmikaari-fitnu bovdejit sápmelaš ja sámi guovllus doaib-mi filbmadahkkiid ja davviriikkálaš buvttadanfitnodagaid fierpmáiduvvat Anárii.
Kaksipäiväinen Skábma-verkostoitumistapahtuma järjestetään Inarissa Skábmagovat-elokuvafestivaalien aikaan 29.–30.1.2010.
Guovttebeaivásaš Skábma-fierpmáiduvvandáhpáhus lágiduvvo Anáris Skábmagovat-filbmafestiválaid áigge 29.–30.1.2010.
Verkostoitumistapahtuman tarkoitus on saattaa pohjoismaisia tuotantoyhtiöitä lähemmäksi saamelaisia elokuvantekijöitä.
Fierpmáiduvvandáhpáhusa dárkkuhussan lea buktit davviriikkalaš buvttadanfitnodagaid lagabuidda sápmelaš filbmadahkkiid.
Suomen, Norjan ja Ruotsin saamelaisalueelta löytyy useita ohjaajia sekä mielenkiintoisia dokumentti- ja näytelmäelokuvaideoita, joista valitettavan harva päätyy tuotantoon ja kansallisiin esityksiin.
Suoma, Norgga ja Ruoŧa sámeguovllus gávdnojit máŋggat bagadallit ja maiddái miellagiddevaš dokumeanta- ja čájálmasfilbmaideat, main sállošahtti uhcánaš mearri beassá buvttadeapmái ja álbmotlaš čájehemiide.
Tapahtuman tarkoitus on edistää ammattimaista elokuvan tekemistä, tutustuttaa tuottajat, alan ammattilaiset ja tekijät toisiinsa sekä levittää saamelaista elokuvaa.
Dáhpáhusa dárkkuhussan lea ovddidit ámmátlaš filbmaráhkadeami, oahpásmahttit buvttadeaddjiid, suorggi ámmátolbmuid ja dahkkiid nuppiide ja lávdadit sápmelaš filmma.
Tapahtumaan osallistuu tutoreina saamelaisen elokuvan isänä tunnettu ohjaaja Nils Gaup ja Filmikaari-hankkeen projektipäällikkö Anne Laurila.
Dáhpáhussii oassálastet tutorin bagadalli Nils Gaup ja Filmikaari-fidnu prošeaktahoavda Anne Laurila.
Verkostoitumistapahtuma järjestetään Hotelli Kultahovin tiloissa, ja se on ilmainen kaikille osallistujille.
Fierpmáiduvvandáhpáhus lágiduvvo Hotealla Kultahovis. Dáhpáhus lea nuvttá buot oassálastiide.
Tapahtuma alkaa perjantaina kello 10 ja päättyy lauantai-iltana.
Dáhpáhus álgá bearjadaga diibmu 10 ja nohká lávvardar-eahkedis.