pere/sami_parallel huggingface dataset:
Elintarvikkeet määrätään ns. elintarvikereseptillä ja niitä voi saada enintään 90 päiväksi kerralla.
Borramušgálvvut čállojuvvojit nu gohčoduvvon borramušgálvorávvagii ja daid oažžu viežžat alimusat 90 beaivái gearddiinis.
Omavastuuosuus on joka kerta 120 kruunua, mutta tätä maksua ei lasketa suurkustannussuojaan.
Ovttaskas máksá 120 ruvnna juohke geardde, muhto dat máksu ii rehkenasto allagollosuodjái.
Paljonko kerralla saa ostaa ?
Olugo oažžu oastit gearddiinis ?
Suurkustannussuojan nojalla ei voi ostaa kuinka paljon tahansa.
Ovttaskas ii oaččo oastit vaikko man olu allagollosuoji siste.
Ostettavan määrän tulee olla tarkoitettu riittämään 90 päiväksi, ts. noin kolmeksi kuukaudeksi.
Mearri man oažžu oastit galgá leat dárkkuhuvvon bistit 90 beaivái, dat mearkkaša sullii golbma mánu.
Ehkäisyvälineet, esimerkiksi e-pillerit ja - ruiskut, ovat poikkeuksia tästä kolmen kuukauden säännöstä.
Eastadanávnnas, ovdamearkka dihte p-pillar ja p- boahkuhanávdnasat, eai gullo dán golmmámánonjuolggadussii.
Jos reseptillä voi hakea lääkkeitä useamman kerran, uuden erän voi hakea vasta sitten, kun on kulunut kaksi kolmasosaa siitä ajasta, jonka lääkkeen lasketaan riittävän edellisen kerran jälkeen.
Jus ovttaskas oažžu viežžat reseaptas máŋgii ođđa viežžan dahkko easka go lea gollan guokte goalmmátoassi dan áiggis man dálkkas rehkenasto bistit ovddit viežžama rájis.
Jos on esimerkiksi hakenut lääkkeitä kolmen kuukauden käyttöä varten, on siis täytynyt kulua kaksi kuukautta ennen kuin reseptillä saa lisää lääkkeitä.
Ovdamearkka dihte jus ovttaskas lea viežžan dálkasa golmma mánu atnui ferte leat gollan guokte mánu ovdalgo oažžu viežžat reseaptas fas.
Kerralla voi ostaa enemmän kuin yhden reseptillä olevan lääke-erän, mutta silloin on maksettava täysi hinta siitä osasta, joka ylittää kolmen kuukauden käytön.
Sáhttá oastit stuorit meari go ovtta váldima hávil, muhto dalle ferte máksit olles hatti dan mearis mii manná badjel golmma mánu geavaheami.
Jos lääkäri on kirjoittanut reseptiin, että lääkkeiden haun välillä on oltava tietyn pituinen aika, lääkettä ei voi saada useammin kuin lääkäri on ilmoittanut.
Jus doavttir lea čállán reseptii ahte ferte gollat vissis áigi váldimiid gaskkan dalle ii sáhte váldit olggos eanet go doavttir lea namuhan.
Erityisistä syistä, esimerkiksi pitkän ulkomailla oleskelun vuoksi, lääkkeitä voi hakea suurkustannussuojan nojalla kolmea kuukautta pitemmäksi ajaksi.
Jus leat erenomáš sivat, ovdamearkka dihte jus ovttaskas galgá leahkit olgoriikkas guhkit áiggi, sáhttá viežžat dálkasa allagollosuoji siste guhkit áigái go golmma mánnui.
Silloin oleskelu tulee kuitenkin pystyä todistamaan esimerkiksi matka-asiakirjoin.
Muhto dalle ferte bastit čájehit dan, ovdamearkka dihte reaisoáššebáhpiriiguin.
Milloin suurkustannussuoja on voimassa ?
Goas allagollosuodji lea vuoimmis ?
Jotta suurkustannussuoja olisi voimassa, lääkkeen määräävän henkilön on ilmoitettava reseptissä työpaikkansa lukukelpoisella viivakoodilla.
Vai allagollosuodji lea vuoimmis ferte das gii čállá olggos dálkasa leahkit bargobáiki merkejuvvon reseaptas logahahtti sáhcokodain.
Jos resepti koskee rajoitetusti subventoitavaa lääkettä, määräävän henkilön on ilmoitettava reseptissä, että suurkustannussuoja on voimassa.
Jus reseapta guoská dálkasa mas lea ráddjejuvvon doarjjaruhta mearrideaddji ferte merket maid reseptii ahte allagollosuodji lea vuoimmis.
Suurkustannussuoja koskee sitä, joka asuu tai on työsuhteessa Ruotsissa, tai jolla on eurooppalainen sairausvakuutuskortti toisesta ETA-maasta tai Sveitsistä.
Allagollosuodji guoská dasa gii orru dehe geas lea bargobáiki Ruoŧas dehe das geas lea eurohpalaš buohccedáhkáduskoarta eará EES-riikkas dehe Sveitsas.
Eurooppalainen sairausvakuutuskortti tulee näyttää sekä lääkärissä että apteekissa.
Eurohpalaš buohccedáhkáduskoarta ferte vuosehuvvot nu doavttirgalledeamis go apotehkas.
Ruotsilla on sopimus myös tiettyjen Euroopan ulkopuolisten maiden – Algerian, Australian ja Kanadan Quebeckin osavaltion – kanssa, mikä merkitsee, että lääke-etuudet koskevat näiden maiden kansalaisia, jos he tarvitsevat lääkkeitä ollessaan Ruotsissa.
Ruoŧas lea maid soahpamuš dihto riikkain olggobealde Europa; Algeria, Australia ja oasseriika Quebec Kanadas, mii mearkkaša dálkkasoavdu guoská dáid riikkaid riikkavuložiidda jus sis lea dárbu dálkasiidda go sii leat Ruoŧas.
Kaikilla alle 18-vuotiailla samassa taloudessa asuvilla lapsilla, jotka ts. ovat kirjoilla samassa asunto-osoitteessa, on yhteinen suurkustannussuoja.
Buot vuollái 18 jahkásaš mánáin seamma dáluveagas, dat mearkkaša geat leat čálihuvvon seamma dálloadressii, lea oktasaš allagollosuodji.
Tämä merkitsee, että kaikkien lasten omavastuuosuudet lasketaan yhteen.
Dat mearkkaša ahte mánáid buot iežasmávssut rehkenasto oktii.
Näin ollen biologisilla sisaruksilla, jotka ovat kirjoilla eri osoitteissa, on kaikilla oma suurkustannussuoja.
Dat mearkkaša ahte biologalaš oappážiin geat leat čálihuvvon sierra adressii lea iežas allagollosuodji.
Suurkustannustietokanta
Allagollodiehtovuođđu
Lääkkeen ostajan ei tarvitse itse olla selvillä siitä, millä summalla hän on ostanut lääkkeitä.
Olmmoš ii dárbbat ieš fuolahit man olu ovddas lea oastán.
Kaikki suurkustannussuojaan kuuluvat ostot rekisteröidään ns. suurkustannustietokantaan, jota ylläpitää valtiollinen Ehälsomyndigheten (E-terveys viranomainen).
Nu gohčoduvvon allagollodiehtovuođus, man stáhtalaš fitnodatsearvi Apotekets Service AB gieđahallá, registrerejuvvot buot oastimat allagollosuoji siste.
Järjestelmä seuraa, kuinka paljon omavastuuosuuksia on maksettu, ja laskee aina oston yhteydessä suurkustannusportaan mukaisen alennuksen.
Systema doallá čielgasa man olu ovttaskas lea máksán iežasmávssu ja rehkenastá man olu rabáhtta šaddá allagolloráhpa jelgii juohke geardde go oastá.
Kaikilla apteekeilla on käytössä sama tietokanta, joten ei ole merkitystä sillä, missä apteekissa asioi.
Buot apotehkat leat čadnojuvvon seamma diehtovuđđui nu ii mearkkaš maidege man apotehkas gávppaha.
Suurkustannustietokantaan liittyminen on vapaaehtoista.
Allagollodiehtovuđđui čatnaseapmi lea eaktodáhtolaš.
Tietokantaan rekisteröidään nimi, henkilötunnus, ostopäivä, mistä apteekista reseptilääkkeet on noudettu, paljonko asiakas on maksanut, mihin määrään asiakas on päässyt suurkustannussuojaa laskettaessa ja suurkustannuskauden aloituspäivämäärä.
Dat mii registrerejuvvo diehtovuđđui lea namma, persovdnanummir, oastobeaivi, man apotehkas ovttaskas lea viežžan reseaptta, man olu lea máksán, submi masa lea ollán allagollosuojis ja allagolloáigodaga álginbeaivi.
Rekisteröitäviä tietoja käytetään vain oikean alennuksen määrittämiseen.
Informašuvdna mii registrerejuvvo gevtojuvvo beare vai ovttaskas oažžu rivttes rabáhta.
Tietoja saaduista lääkkeistä tai reseptin kirjoittaneesta lääkäristä ei rekisteröidä.
Eai mangelágán dieđut maid dálkasiid lea ožžon dehe gii doaktáriid lea čállán reseaptta registrerejuvvo.
Asiakas voi koska tahansa pyytää otteen suurkustannustietokannassa olevista itseä ja lapsiaan koskevista tiedoista.
Olmmoš sáhttá goas fal bivdit váldosa allagollodiehtovuođus dain dieđuin mat leat ovttaskasas alddis ja dain mánáin geaidda lea fuolaheaddji.
Tämän voi tehdä täyttämällä ja lähettämälle lomakkeen Ehälsomyndigheten:ille (E-terveys viranomainen).
Dan dahká deavdimiin ja sáddemiin blankeahta Apotekets Service AB:i, gos maid sáhttá oažžut blankeahta.
Tietokannan ulkopuolelle jääminen
Válljet leahkit olggobealde
Asiakas voi halutessaan päättää, että hänen tietojaan ei tallenneta suurkustannustietokantaan.
Ovttaskas sáhttá válljet leahkit čanakeahttá allagollodiehtovuđđui.
Kun asiakas tällöin ostaa lääkkeitä, jotka kuuluvat suurkustannussuojan piiriin, apteekki antaa kuitin, jota kutsutaan nimellä suurkustannustodistus.
Dalle oažžu apotehkas guitte mii gohčoduvvo allagolloduođaštus go oastá dálkasiid allagollosuoji siste.
Todistuksesta ilmenee maksetun omavastuuosuuden kokonaismäärä.
Allagolloduođaštusaš lohká man olles iežasmávssu ovttaskas lea máksán.
On tärkeää pitää tallessa viimeisin suurkustannustodistus ja esittää se yhdessä reseptin kanssa lääkkeitä ostettaessa.
Lea dehálaš vurket maŋemuš allagolloduođaštusa ja čájehit dan ovttas reseapttain go oastá dálkasiid.
Apteekin tulee saada tietää, millä suurkustannusportaan tasolla asiakas on, jotta tämä saa oikean alennuksen.
Apotehka dárbbaha diehtit man dásis allagolloráhpas ovttaskas lea oažžun dihte rabáhta.
Laatija ja toimittaja:
Čálli ja redaktevra:
1117 Vårdguiden – toimitus ja toimitusneuvosto on myös muokannut, tarkastanut ja hyväksynyt kaiken sisällön.
1177 Vårdguiden redakšuvdna ja redakšuvdnaráđđi leat heivehan, dárkkistan ja dohkkehan buot sisdoalu.
SuomeksiFinska
Doarrádallan ja várra (ca 2 sidor)
Takaisin teeman aloitussivulle
Doarrádallan ja várra (ca 2 sidor)
Turvapaikanhakijoilla ja paperittomilla on oikeus terveydenhoitoon ja hammashoitoon Ruotsissa.
Dorvobáikeohcci, čiehkádeaddji ja bábirkeahtes mánát (ca 1 sida)
Alle 18-vuotiailla lapsilla on yleensä oikeus ilmaiseen hoitoon.
Dorvobáikeohcci, čiehkádeaddji ja bábirkeahtes rávesolbmot (ca 2 sidor)
Vaino ja vaara
Doarrádallan ja várra
Ruotsista saa hakea turvapaikkaa, jos katsoo tarvitsevansa pakolaissuojaa jouduttuaan kotimaassaan vainon kohteeksi.
Jus iežat mielas dárbbahat suoji báhtareaddjin daningo don doarrádallot iežat ruovtturiikkas don sáhtát ohcat dorvobáikki Ruoŧas.
Turvapaikan haulle, ts. oleskeluluvan saamiselle ja Ruotsiin jäämiselle saattaa olla myös muita syitä.
Soaittát maid eará sivaid geažil ohcat dorvobáikki, vejolašvuođa oažžut orrunlobi Ruoŧas.
Ruotsissa piileskelevät ja paperittomat oleskelevat maassa luvattomasti ehkä karkottamispäätöksen johdosta.
Jus lea čiehkadan dehe bábirkeahtes Ruoŧas orru riikkas lobi haga, soaitimis ahte lea riikkas vuodjeluvvon.
Terveystarkastus
Dearvvašvuođadutkan
Kaikille turvapaikkaa hakeville aikuisille ja lapsille tarjotaan maksutonta terveystarkastusta, joka tehdään niin pian kuin mahdollista maahantulon jälkeen.
Buot ráves- ja mánnádorvobáikeohcciide galgá fállojuvvot dearvvašvuođadutkan nuvttá. Dearvvašvuođadutkan dahkko nu jođánit go vejolaš Ruŧŧii boahtima maŋŋel.
Paperittomille ja maassa piileskeleville tarjotaan terveystarkastusta heidän hakeutuessaan hoitoon.
Jus leat bábirkeahtes ja čiehkádalat galggat oažžut fálaldaga dearvvašvuođadutkamii go ozat divššu.
Turvapaikan hakijat, piileskelevät ja paperittomat lapset
Dorvobáikeohcci, čiehkádeaddji ja bábirkeahtes mánát
Turvapaikkaa hakevien, maassa piileskelevien ja paperittomien alle 18-vuotiaiden lasten ja nuorten tulee saada terveyden- ja sairaanhoitoa sekä hammashoitoa samoilla ehdoilla kuin muidenkin samojen maakäräjien alueella asuvien lasten ja nuorten.
Mánát ja nuorat vuollái 18 jagi galget oažžut dearvvašvuođa- ja buohccedivššu sihke bátnedivššu seamma eavttuiguin go eará mánát ja nuorat geat orrot dan eanadikkis gos ohcet divššu.
Useimmat maakäräjät ja alueet eivät peri maksuja alle 18-vuotiailta lapsilta ja nuorilta.
Eanas eanadikkit ja guovllut eai váldde mávssu vuollái 18 jahkásaš mánáin ja nuorain.
Turvapaikanhakijat, piileskelevät ja paperittomat aikuiset
Dorvobáikeohcci, čiehkádeaddji ja bábirkeahtes rávesolbmot
Aikuisille, ts. yli 18-vuotiaille, annetaan välttämätöntä sairaan- ja hammashoitoa.
Ráves olmmožin, dat mearkkaša jus leat deavdán 18 jagi, don oaččut buohccedivššu ja bátnedivššu man it sáhte vuordit.
Sellaiseksi katsotaan myös äitiyshuolto, aborttihoito ja ehkäisyneuvonta.
Dat guoská maid etniiddearvvašvuođadivššu, divššu abortta oktavuođas ja eastadanávnnasrávvema.
Lääkärillä käynnistä terveyskeskuksessa ja läheteperusteisesta lääkärinhoidosta peritään 50 kruunun maksu.
Galledeamis dearvvašvuođaguovddášdoaktáris ja doavtterdivššus mii addojuvvo sáddehaga vuođul don galggat máksit 50 ruvnna.
Jos läheteperusteinen käynti koskee muuta kuin lääkärinhoitoa, maksua peritään 25 kruunua.
Galledeapmái sáddehaga vuođul, earágo doavtterdikšui don mávssát 25 ruvnna.
Sellaiseksi katsotaan esimerkiksi käynti kuraattorin luona.
Dat sáhttá leat galledeapmi kuratora luhtte.
Käynnin voi tehdä valinnaiseen terveyskeskukseen tai avohoidon erikoissairaanhoitoon valinnaisten maakäräjien alueella.
Don sáhtát válljet galledeami dearvvašvuođaguovddážis dehe rabas spesialistadivššus man eanadikkis fal Ruoŧas.
Turvapaikanhakijoilta vaaditaan lähete, jos hoitopaikassa edellytetään sitä.
Jus leat dorvobáikeohcci dus ferte leat sáddehat jus doppe gos ozat divššu lea dakkár gáibádus.
Käynnistä julkisen hammashuollon piiriin kuuluvan hammaslääkärin vastaanotolla veloitetaan 50 kruunua.
Dikšun bátnedoaktáris albmot-bátnedivššus máksá 50 ruvnna.
Myös reseptilääkkeistä peritään 50 kruunun maksu, ja sairausmatkoista maksetaan enintään 40 kruunua.
Reseaptadálkasiin don mávssát 50 ruvnna, ja jus dárbbahat buohccereaissu máksu leat eanemus 40 ruvnna.
Matkasta toisten maakäräjien alueelle veloitetaan normaalihinta.
Jus reaisu lea eará eanadiggái mávssát dan maid dat máksá.
Ehkäisevä lastenhoito ja äitiyshuolto sekä raskauden ja synnytyksen yhteydessä annettava hoito ovat ilmaisia.
Eastadeaddji mánná- ja etniiddikšun, dikšun áhpehisvuođas ja riegádahttimis lea nuvttá.
Myös tartuntatautiin sairastuneiden tarvitsema tartuntasuojahoito on ilmaista.
Jus dus lea njoammudávda ja dárbbahat njoammunsuodjedivššu dat lea maid nuvttá.
Turvapaikan hakijoiden tulee hoitoon hakeutuessaan esittää Migraatiovirastolta saamansa nk.
Go don dorvobáikeohccin ozat buohccedivššu galggat čájehit goartta man Migrationsverket juohká, nu gohčoduvvon LMÁ-goartta.
LMA-kortti.
Doarrádallan ja várra (ca 2 sidor)
LMA on lyhennys turvapaikanhakijoiden vastaanottoa säätelevästä laista [lagen om mottagande av asylsökande], ja toimii turvapaikanhakijoiden tilapäisenä henkilöllisyystodistuksena.
Dorvobáikeohcci, čiehkádeaddji ja bábirkeahtes rávesolbmot (ca 2 sidor)
Tekstin sisältö on 1177 Vårdguiden - toimituksen tarkastama ja hyväksymä.
Čálli: Pia Landgren, dearvvašvuođa- ja buohccedivššustratega, Region Skåne, Malmö
Takaisin teeman aloitussivulle
Davvisámegiella / Nordsamiska
Miten se toimii (ca 2 sidor)
Dikšun dihto áigge siste (ca 2 sidor)
Voimassa vain oman läänin / alue (ca 1 sida)
Dikšundáhkádus guoská beare dan eanadikkis dehe guovllus gos lea sisa-čállojuvvon (ca 1 sida)
Kansallinen hoitotakuu 0–7–90–90 (ca 2 sidor)
Nášuvnnalaš Dikšundáhkádus 0–7–90–90 (ca 2 sidor)
Milloin hoitotakuu ei ole voimassa ?
Goas dikšundáhkádusas ii leat vuoimmis ?
(ca 2 sidor)
(ca 2 sidor)
Hoitotakuu määrittää, kuinka kauan hoitoon hakeutuvan tarvitsee odottaa hoitoa.
Dikšundáhkádus almmuha man guhká guhkimus galgá dárbbahit vuordit dikšuma oažžuma.
Eri hoitomuotoja varten on eri ​​määräajat, esimerkiksi terveyskeskuksen lääkärille on saatava aika 7 päivän kuluessa tai erikoissairaanhoidon vastaanotolta on saatava aika tai hoitoa 90 päivän kuluessa.
Leat leahkime sierra áigerájiid sierra sorttat divššuide, ovdamearkka dihte 7 beaivvi beassat deaivat doaktára dearvvašvuođaguovddážis dehe 90 beaivvi galledeapmái molssaeaktu divššu oažžumii spesialiserejuvvon divššus.
Hoitotakuu ei koske akuuttisairaanhoitoa.
Muhtumin sáhttá nevvojuvvot jorgasit eará eanandikki dikšunovttadaga beallái.
Äkillisesti sairastuneen tai loukkaantuneen tulee saada hoitoa mahdollisimman pian.
Lea iešdáhtolaš váldit vuostá dehe ii jođánit dikšunfálaldahkii eará dikšunovttadagas go gosa ieš lea ohcan.
Miten se toimii
Dikšun dihto áigge siste
Hoitotakuu merkitsee, että hoitoon hakeutuva saa hoitoa tietyn ajan kuluessa.
Jus fállojuvvo galledeapmi dehe dikšun, mii ii sáhtto addit dikšundáhkádusa áigeráji siste, galgá fállojuvvot dikšun soames eará dikšunovttadagas.
Se on lakisääteinen osa terveyden- ja sairaanhoitolakia.
Dat sáhttá leahkit dearvvasvuođaguovddážis, buohcciviesus dehe dihti priváhta vuostáváldimiin.
Hoitotakuu säätelee, minkä aikarajojen kuluessa maakäräjien tai alueen on tarjottava hoitoa.
Olmmoš sáhttá ieš buktit ovdan doaivaga gosa son háliida boahtit, muhto jus dikšundáhkádus galgá leat vuoimmis ii sáhte válljet friddja.
Hoitotakuu ei sitä vastoin säätele sitä, onko hoitoa annettava tai mikä hoito voi tulla kyseeseen.
Jus ii hálit oažžut divššu soames eará sajis go doppe gosa lea ohcan sáhttá luohpat dikšundáhkádusfálaldagas.
Jos hoitoon hakeutuvan valitsema hoitoyksikkö ei pysty antamaan hoitoa määräajan kuluessa, tälle tarjotaan vastaanottoaika tai hoitoa toisessa hoitoyksikössä.
Dat sáhttá mearkkašit ahte oažžu vuordit guhkibu.
Joskus hoitoa voidaan tarjota toisten maakäräjien alueelta.
Jus maŋŋil gáhtá sáhttá álo váldit oktavuođa iežas dikšuaddiin.
Asianomaisella on aina oikeus hyväksyä tai hylätä muussa hoitoyksikössä tarjottava hoito.
Dikšundáhkádus lea vuoimmis dan beaivvi rájis.
Jos hoitoon hakeutuvalle tarjotaan vastaanottoaikaa tai hoitoa, jota ei voida antaa hoitotakuun määräajan mukaisesti, hoitoa on tarjottava toisessa hoitoyksikössä.
Dikšundáhkádus mearkkaša ahte ovttaskas galgá oažžut divššu dihto áigge siste.
Kyseessä voi olla terveyskeskus, sairaala tai tietyt yksityisvastaanotot.
Dat lea okta lágas mearriduvvon oassi dearvvasvuođa – ja buohccidivššulagas.
Toiveen hoitoyksiköstä voi esittää, mutta hoitotakuun puitteissa yksikköä ei voi valita vapaasti.
Dikšundáhkádus almmuha maid áigerájiid siste eanandiggi dehe guovlu galgá fállat ovttaskassii dikšuma.
Jos hoitoon hakeutuva ei halua hoitoa muualta kuin valitsemastaan hoitoyksiköstä, hän voi jättää hoitotakuutarjouksen käyttämättä.
Dan sadjái dikšundáhkádus ii mudde galgágo diksun addot ja makkár divššu galgá oažžut.
Tämä voi merkitä, että odotusaika pitenee.
Dikšundáhkádus ii guoskkat fáhkka dikšuma.
Jos hän myöhemmin katuu päätöstä, hän voi aina ottaa yhteyttä hoidonantajaansa.
Jus fáhkkestaga skihppá dehe roasmmohuvvá galgá oažžut divššu nu jođánit go vejolaš.
Voimassa vain oman läänin / alue
Dikšundáhkádus guoská beare dan eanadikkis dehe guovllus gos lea sisa-čállojuvvon
Hoitotakuu on voimassa vain niiden maakäräjien tai sen alueen piirissä, jossa potilas on kirjoilla.
Dikšundáhkádus guoská beare dan eanadikkis dehe guovllus gos lea sisa-čállojuvvon.
Jos hakeudutaan kotimaakäräjien ulkopuolelle, ei hoidon saaminen määrätyn ajan sisällä ole taattua.
Jus vállje jorgasit olggobeallái ruovttueanadikki ii leat dáhkiduvvon ahte oažžu divššu dihto áigemeari siste.
Kansallinen hoitotakuu 0–7–90–90
Nášuvnnalaš Dikšundáhkádus 0–7–90–90
Hoitotakuun mukaisesti hoitoon hakeutuvalla on oikeus:
Dikšundáhkádusa jelgii ovttaskasas lea riekti:
0 – Yhteys terveyskeskukseen samana päivänä Perusterveydenhuoltoon, esimerkiksi terveyskeskukseen tai sairaanhoitoneuvontaan, on saatava yhteys samana päivänä.
0 - Oktavuođa váldin ovdadikšumiin seamma beaivvi Seamma beaivvi go ohcá veahki galgá oažžut oktavuođa ovdadivššuin, ovdamearkka dihte dearvvašvuođaguovddážiin dehe buohccidikšunrávvagiin.
Yhteydenotto voi tapahtua puhelimitse tai käymällä terveyskeskuksessa.
Dat sáhttá dáhpáhuvvat telefovnna dehe galledeami bakte.
7 – Aika perusterveydenhuollon lääkärille seitsemän päivän kuluessa Jos hoitohenkilökunta katsoo, että hoitoon hakeutuvan on tavattava lääkäri, esimerkiksi terveyskeskus- tai perhelääkärin vastaanotolle tulee päästä seitsemän päivän kuluessa.
7 - Doavttergalledeapmi ovdadivššus čieža beaivvi siste Jus dikšunveahka árvvoštallá ahte ovttaskas dárbbaha deaivat doaktára galgá oažžut áiggi čieža beaivvi siste, ovdamearkka dihte dearvvašvuođaguovddážis dehe veahkadoaktáris.
90 – Aika erikoissairaanhoidon vastaanotolle 90 päivän kuluessa Erikoissairaanhoidon vastaanotolle tulee päästä 90 päivän kuluessa lähetteen saamisesta.
90 - Galledeapmi spesialiserejuvvon divššus 90 beaivvi siste Jus oažžu sáddehusa spesialiserejuvvon dikšui galgá oažžut galledeami 90 beaivvi siste.
Määräaika on voimassa, vaikka hoitoon hakeutuvalla ei olisi lähetettä.
Dat lea vuoimmis maid vaikko lea ohcan dikšui sáddahusahaga.
90 – Hoito aloitetaan 90 päivän kuluessa Hoitoon, esimerkiksi leikkaukseen, tulee päästä 90 päivän kuluessa hoitopäätöksestä.
90 - Dikšun álggahuvvon 90 beaivvi siste Dikšunmearrádusa maŋŋel, ovdamearkka dihte čuohpadeami, ovttaskas galgá oažžut áiggi 90 beaivvi siste.
Hoitotakuu ei koske
Dikšundáhkádus ii guoskka
uusintakäyntejä
ođđa galledeami
jos lääketieteellisistä syistä on odotettava takuun määräaikaa pitempään
jus medisiinnalaš sivaid geažil ferte vuordit guhkit go dáhkádusa áigerájit
lääketieteellisiä palveluita, esimerkiksi laboratorio- ja röntgentutkimusta
medisiinnalaš bálvalusa, ovdamearkka dihte laboratoria - ja röntgendutkama
selvityksiä ja tutkimuksia
dutkamušaid ja dutkamiid
apuvälineiden hankintaa, poikkeuksena kuulolaitteen sovitus
veahkeneavvofuolaheami, spiehkastat lea gullurusttegiid geahččaleapmi
jos hoitoon hakeutuva kieltäytyy toisen hoitoyksikön hoitotarjouksesta (jos hän myöhemmin muuttaa mieltään, hän voi hyväksyä tarjouksen).
jus ii váldde vuostá dikšunfálaldaga eará dikšunovttadagas (jus maŋŋil muhttá miela sáhttá váldit vuostá fálaldaga)
hoitotakuu ei ole voimassa, jos hoitoa haetaan joidenkin muiden maakäräjien alueella toimivasta terveyskeskuksesta tai vastaanotolta, kuin sieltä missä potilas on kirjoilla.
jus válljet ohcat divššu soames eará eanadikki dearvvašvuođaguovddážis dehe vuostáváldimis go gos lea sisa-čállojuvvon.
Hoitotakuu ei säätele sitä, annetaanko hoitoa, millaista hoitoa annetaan, tai miten pitkän ajan selvitys vie.
Dikšundáhkádus ii mudde galggatgo oažžut divššu, man divššu galggat oažžut dehe man guhkes áiggi dutkan oažžu váldit.
Hoidon odotusajat
Divššu vuordináiggit
Hoitotakuun ja odotusaikojen seurantaan on olemassa kansallinen verkkosivusto Vantetider.
Gávdno našuvnnalaš webbabáiki dikšundáhkádusa ja vuordináiggiid čuovvumii, Vantetider.
se.
se.
Verkkosivustolla on esillä kaikkien maakäräjien ja alueiden odotusaikatilanne.
Webbabáiki čájeha vuordináigedili buot eanadikkiin ja guovlluin.
Toimittaja: Helena Vogel, 1177 Vårdguiden
1177 Vårdguiden redakšuvdna ja redakšuvdnaráđđi leat maid heivehan, dárkkistan ja dohkkehan buot sisdoalu.
Miksi näyte on syytä antaa ?
Manin dutkan dárbbahuvvo ?
Näin se tehdään (ca 4 sidor)
Nu dat dáhpáhuvvá (ca 4 sidor)
Eturauhasen kudosnäytteessä eli biopsiassa lääkäri ottaa eturauhasesta hyvin pieniä kudospalasia tutkimusta varten.
Ovdaraksa gođusiskkus dehe ovdaraksabiopsa, mearkkaša ahte doavttir váldá olu unna binnáid ovdaraksagođđosis vai sáhttá dutkat dan.
Näytteen avulla lääkäri voi tutkia, onko eturauhasessa syöpäsoluja.
Iskkus sáhttá dahkkot danin ahte doavttir háliida dutkat leatgo borašdávdaseallat ovdaravssas.
Näyte lähetetään laboratorioon analysoitavaksi.
Iskkus sáddejuvvo laboratoriai gos dat analyserejuvvo.
Analyysin valmistuttua lääkäri ilmoittaa tutkimustuloksen.
Doavttir dieđiha dasto iskkusbohtosa.
Ennen kudosnäytteen ottamista tutkittava ottaa tavallisesti antibioottitabletin.
Gođusiskosa oktavuođas ovttaskas oažžu dábálaččat antibiotihkatableahta.
Joskus tutkittava saa myös kotiin lähtiessään tabletin, jonka hän ottaa muutaman tunnin kuluttua näytteenoton jälkeen.
Muhtumin oažžu maid antibiotihkatableahta mielde ruoktot vai beassá váldit moadde diimmu maŋŋel dutkama.
Tablettien ottaminen on erittäin tärkeää tulehduksen ehkäisemiseksi.
Lea hui dehálaš váldit tableahtaid vai ii oaččo infekšuvnna.
Jos tutkittava on allerginen jollekin antibiootille, siitä tulee kertoa ennen tutkimusta.
Jus ovttaskas lea hearki soames soarttat antibiotihkii, lea dehálaš muitalit dan ovdal dutkama.
Jos tutkittavalla on diabetes, synnynnäinen sydänvika tai jonkinlainen läppävika, on tärkeää ilmoittaa siitä vastaanotolle hyvissä ajoin ennen tutkimusta.
Jus ovttaskasas lea sohkardávda, váibmovihki riegádeami rájes dehe soames soarttat váivi váibmouvssohiin lea dehálaš ahte dan dieđiha vuostáváldimis áiggil ovdal dutkama.
Tämä koskee myös niitä, jotka käyttävät verta ohentavia lääkkeitä tai kortisonitabletteja.
Dat guoská olbmo dikšojuvvo varanjárbudan dálkasiin dehe kortasonatableahtaiguin.
Juuri ennen toimenpidettä tutkittavan tulee käydä WC:ssä ja tyhjentää virtsarakko ja suoli.
Jur ovdal dutkama ovttaskas manná hivssegis ja guđđe čoali ja ráhku.
Kuinka näyte otetaan ?
Got dutkamuš dáhpáhuvvá ?
Tutkimuksen aikana tutkittava makaa tutkimuspöydällä vasemmalla kyljellään.
Go dutkojuvvo olmmoš velleha gurut gilgga nalde seaŋgabeaŋkkas.
Lääkäri aloittaa tutkimuksen tunnustelemalla eturauhasta sormella peräsuolen kautta.
Doavttir álgá guldalemiin ovdaravssa suorpmain bahtačoalis.
Tämän jälkeen peräsuolen sisään muutaman senttimetrin syvyyteen työnnetään varovasti ultraäänianturi.
Dasto dolvojuvvo ultrajietnasoabbi várrogasat moadde centte bahtačoallái.
Toimenpide ei ole kivulias, mutta saattaa tuntua hieman epämiellyttävältä.
Dat ii bávččat muhto soaitá orrut unohas.
Ultraäänianturissa olevan kanavan kautta lääkäri vie sisään neulan, jonka avulla eturauhasesta otetaan koepaloja.
Ultra-jietnasoabbekanála bakte doavttir doalvu nálu mii gevtojuvvo váldit iskosa ovdaravssas.
Useimmat kokevat toimenpiteen vain hieman tai ei lainkaan kivuliaana.
Eatnasat dovdet beare mearkkašmeahttun gibu dehe ii oppanassiige gibu.
Mutta jos tutkittava tuntee kipua, eturauhaseen voi saada paikallispuudutuksen.
Muhto jus ovttaskas atná ahte bávččaga sáhttá oažžut báikkálašjámiheami.
Näytteenotto kestää noin 15 minuuttia.
Dutkan váldá sullii kvártta.
Miltä tutkimuksen jälkeen tuntuu ?
Mot olmmoš veadjá maŋŋil ?
Toimenpiteen jälkeen siemennesteessä, virtsassa tai ulosteessa voi näkyä verta.
Lea dábálaš ahte ovttaskas oažžu vara siemagolgosii, gožžii dehe baikii maŋŋil.
Se on täysin vaaratonta.
Dat ii mearkkaš ahte juoga lea vearrut.
Välittömästi toimenpiteen jälkeen voi tuntua kipua ja virtsaamistarvetta.
Olbmoš sáhttá dovdat vehá bákčasa ja dovdat cissahoahpu dakkaviđe maŋŋel.
Näyte otetaan eturauhasesta
Iskkus váldojuvvo ovdaraksaravssas
Eturauhanen on rauhanen, joka on virtsarakon alapuolella virtsaputken yläosan ympärillä.
Ovdaraksa lea raksa mii lea gožžaoari bajit oasi birra gožžarágu vuolde.
Eturauhasen tehtävänä on tuottaa siittiöiden kuljettamiseen tarvittavaa nestettä.
Ovdaravssa doaibman lea válbmet fievrridangolgosa sagahansellii.
Eturauhasesta otettavasta kudosnäytteestä voidaan tutkia, onko siinä syöpäsoluja.
Ovttaskas sáhttá oažžut guođđit gođusiskosa ovdaravssas dutkan dihte leago borašdávdaseallat das.
Kudosnäyte koostuu hyvin pienistä kudospaloista, jotka tutkitaan.
Gođusiskkus lea olu unna gođusbinnát mat váldojuvvojit ja dutkojuvvojit.
Kudosnäytettä kutsutaan myös biopsiaksi.
Gođusiskkus gohčoduvvo maid biopsan.
Ensin muita tutkimuksia
Álggos dahkko eará dutkamat
Kudosnäytteen ottamiseen voi olla kaksi syytä.
Erenomážit guovtti dilálašvuođas gođusiskkus lávejuvvo váldot.
Toinen on se, että ns. PSA-arvo on kohonnut.
Nubbi lea jus nu gohčoduvvon PSA-árvu lea loktanan.
PSA on eturauhasen tuottama aine, jota erittyy verenkiertoon.
PSA lea ávnnas mii válbmejuvvo ovdaravssas ja golgá varrabánas.
PSA-arvo voi kohota, jos eturauhanen on suurentunut.
PSA-árvu sáhttá dárkkistuvvot dábálaš varraiskosiin.
Toinen näytteenoton syy on kovettuma eturauhasessa, mikä voi olla merkki eturauhassyövästä.
PSA-árvu sáhttá leat loktanan jus ovttaskasas lea ovdaraksa sturron.
Eturauhasesta kovettuman lääkäri on löytänyt tunnustellessaan eturauhasta sormella peräsuolen kautta. Eturauhanen sijaitsee muutaman senttimetrin päässä peräaukosta lähellä suolen etuseinämää.
Eará sivat loktanan PSA-árvui sáhttet leat jus olbmoš lea infekšuvdna dehe vuolši ovdaravssas, muhto maid jus olbmos lea ovdaraksaborašdávda.
Yleensä eturauhanen tuntuu täysin sileältä.
Loktanan PSA ii vuolgge danin sihkkarit ovdaraksaborašdávddas.
Kudosnäytteiden mikroskooppitutkimus
Gođusbinnát dutkojuvvojit mikroskohpas
Eturauhasesta otetut kudosnäytteet tutkitaan mikroskoopilla, jolloin saadaan selville, onko kyseessä eturauhassyöpä.
Dat gođusbinnát mat váldojuvvojit ovdaravssas sáddejuvvojit mikroskohpalaš dutkamii mii addá vástádusa leago ovdaravssas borašdávda dehe ii.
Syöpäkudos arvioidaan sitten Gleasonin luokituksen mukaan.
Borašdávdagođus mearriduvvo dasto skála mielde mii gohčoduvvo Gleason.
Näin se tehdään
Nu dat dáhpáhuvvá
Tärkeä esivalmistelu antibiooteilla
Antibiotika dehálaš válmmastallan
Kudosnäytteen oton yhteydessä otetaan yleensä antibioottitabletti.
Gođusiskosa oktavuođas oažžu dábálaččat antbiotihkatableahta.
Joskus tutkittava saa myös kotiin lähtiessään tabletin, jonka hän ottaa muutaman tunnin kuluttua näytteenoton jälkeen.
Muhtumin oažžu maid mielde antibiotihkatableahta ruoktot vai sáhttá váldit moadde diimmu maŋŋel.
Tablettien ottaminen on erittäin tärkeää tulehduksen ehkäisemiseksi.
Lea hui dehálaš váldit tableahtaid eastadan dihte infekšuvnnaid.
Jos tutkittava on allerginen jollekin antibiootille, kuten penisilliinille, on tärkeää ottaa yhteyttä tutkimuksen suorittavaan klinikkaan tai vastaanottoon.
Jus lea hearki soames soarttat antibiotikai, ovdamearkka dihte penicilliidna, lea dehálaš váldit oktavuođa dainna klinihkain dehe vuostáváldimiin gos dutkan boahtá dahkkot.
Lääkityksen muutos voi olla tarpeen
Dálkkodeami sáhttá dárbbahit rievdaduvvot
Jos tutkittava käyttää verenohennuslääkkeenä Warania, tästä tulisi ilmoittaa vastaanottoon vähintään viikkoa ennen tutkimusta.
Jus váldá Warandiippat varanjárbudandálkasa das galgá almmuhit vuostáváldimii vahku ovdal dutkama.
Veren INR-arvon täytyy ehtiä korjautua, veren tulee ts. hyytyä normaalisti.
Vara PK- árvvu ferte geargat divvut, dat mearkkaša ahte varra galgá geargat giellut dego dábálaččat.
Warania määrännyt lääkäri varmistaa, että annosta voi pienentää ennen tutkimusta.
Dat doavttir gii lea mearridan dálkasa galgá geahččat bearrái ahte dosa unniduvvo ovdal dutkama.
Vastaanoton tulee lisäksi tietää hyvissä ajoin etukäteen, onko tutkittavalla läppävika, synnynnäinen sydänvika tai tekoläppä.
Vuostáváldin ferte maid oažžut diehtit áiggil jus olbmoš lea vihki váibmouvssohiin, váibmovihki riegádeami rájes dehe uvssotprotesa.
Sama koskee tutkittavaa, jolla on ollut bakteeritulehdus sydänläpissä.
Seamma ášši guoská jus lea leamaš bakteriijainfekšuvdna váibmouvssohiin.
Jos tutkittavalla on diabetes tai jos hän käyttää kortisonitabletteja, on tärkeää ilmoittaa tästäkin vastaanottoon.
Jus olbmoš lea sohkardávda dehe dikšojuvvo kortasonatableahtaiguin lea maid dehálaš dieđihit dan vuostáváldimii.
Antibioottihoito tulee mukauttaa kunkin erityisten vaivojen mukaan.
Antibiotihkadikšun ferte muddejuvvot juohke persovnna sierra váttuide.
Tutkimus on nopea
Dutkan manná jođánit
Tutkimus kestää noin viisitoista minuuttia, ja se voidaan usein tehdä ilman puudutusta.
Ieš dutkan váldá sullii kvártta ja sáhttá dahkkot jámálkeahttá.
Kyseessä on suhteellisen yksinkertainen ja nopea toimenpide, joka voidaan suorittaa lähes kaikille.
Dat lea oalle eaŋkilis ja jođánis dutkan man measta buot sáhttet čađahit.
Joissakin sairaaloissa tutkittavalle saatetaan ennen tutkimusta antaa mikroperäruiske, joka otetaan kotona ennen toimenpidettä.
Dihto buohcciviesuin sáhttá ovdal dutkama leat ožžon nu gohčoduvvon mikrobahtačoalledoidima man ovttaskas galgá leat váldán ruovttus.
Tutkimuksen aikana tutkittava makaa tutkimuspöydällä vasemmalla kyljellään.
Go dutkojuvvo ovttaskas veallá seaŋgabeaŋkka nalde.
Alaruumis riisutaan paljaaksi ja sukuelimet peitetään pyyhkeellä.
Goruda vuolit oassi lea báljis ja sihkaldat gokčá vuolleoasi.
Eturauhanen on yleensä sileä, kiinteä ja hieman joustava.
Ovdaraksa lea dássil, divttis ja vehá elastalaš.
Eturauhasen kovuus ja kyhmyisyys voivat olla syövän merkkejä.
Jus ovdaraksa lea garrasit go dábálaččat sáhttá dat leahkit mearka borašdávddas.
Ultraäänellä kuva eturauhasesta
Ultrajietna addá gova ovdaravssas
Tunnustelun jälkeen eturauhanen tutkitaan ultraäänellä.
Dasto ovdaraksa dutkojuvvo ultrajiena vehkiin.
Ultraäänianturi viedään varovasti pieni matka peräsuolen sisään, ja lääkäri tutkii eturauhasta muutaman minuutin ajan.
Nu gohčoduvvon Ultra-jietnasoabbi dolvojuvvo várrogasat veháš mátkki bahtačoallái ja doavttir golaha moadde minuhta ovdaravssa dutkamii.
Ultraäänianturi on noin 20 cm pitkä, mutta vain sen uloin osa viedään peräsuoleen muutaman senttimetrin veran.
Ultra-jietnasoabbi lea sullii 20 centimehtera guhkki, muhto beare bajimus oassi dolvojuvvo sisa moadde centimehtera.
Anturin läpimitta on noin 2,5 cm..
Soappi čađamihttu lea sullii 2,5 centimehtera.
Anturi sisältää ultraäänilähettimen.
Soappi siste lea Ultra-jietnasáddejeaddji.
Se lähettää ääniaaltoja, jotka palautuvat takaisin kehon eri kudoksista.
Dat sádde jietnabáruid maidda dasto goruda siskkit orgánat dávistit.
Ultraääniaallot siirretään tietokoneelle, joka muodostaa niistä kuvan. Lääkäri näkee kuvan näytöllä.
Ultra-jietnabárut dolvojuvvo dihtorii mii muhtá daid govvan maid doavttir vuorustis sáhttá oaidnit govvašearpmas.
Se on mustavalkoinen ja esittää poikkileikkauksen eturauhasesta.
Govva lea čáhppesvielgat ja addá čađačuhppojuvvon gova ovdaravssas.
Kudosnäyte otetaan neulalla
Gođus váldo olggos biopsanáluin
Kuvauksen jälkeen rauhasesta otetaan kudosnäytteitä.
Dan maŋŋel váldo gođusiskkus ravssas.
Ultraäänianturissa on kanava, johon biopsineula viedään.
Ultra-jietnasoabbi lea kanálas gosa biopsanállu coggojuvvo.
Neulan halkaisija on muutama millimetri.
Nállu čađamihttu lea moadde millimettara.
Neula työnnetään suolen limakalvon läpi eturauhaseen.
Dat čuggejuvvo čoallešliiveasi čađa ovdaraksii.
Ultraäänikuvan avulla lääkäri pystyy ohjaamaan neulan oikeaan kohtaan.
Ultra-jietnagova vehkiin govvašearpmas sáhttá doavttir siktet nálu nu ahte dat deaivá njuolga.
Neulassa on säiliö, joka pistetään nopeasti eturauhasen sisään ja täytetään eturauhaskudoksella.
Nálus lea lihtti mii jođánit čuggejuvvo ovdaraksii ja mii dievvá ovdaraksagođđosiin.
Yleensä lääkäri ottaa useita koepaloja eri puolilta eturauhasta.
Dávjjimusat doavttir čugge máŋgii ja váldá iskosiid ovdaravssa sierra báikkiin.
Koepaloja otetaan yleensä 8–12 kappaletta.
8 ja guoktenuppelot iskosa leat dábálaččat.
Toimenpide voi tuntua hieman epämiellyttävältä
Sáhttá dovdot vehá unohas
Ultraäänianturi ei tee kipeää, mutta toimenpide voi tuntua hieman epämiellyttävältä.
Ieš Ultra-jietnasoabbi ii atte mangelágán bákčasa muhto sáhttá unohastit vehá.
Kun se painetaan eturauhasta vasten, voi tuntua virtsaamistarvetta.
Go dat deddojuvvo ovdaraksii sáhttá dovdot cissahoahppu.
Sen vuoksi rakko kannattaa tyhjentää ennen tutkimusta.
Danin lea buorre guđđet ráhku ovdal dutkama.
Kudosnäytteiden ottaminen neulalla voi tuntua epämiellyttävältä ja joskus kivuliaalta.
Go gođusbinnát váldojuvvojit biopsanáluin dat sáhttá orrut unohas ja muhtimin bávččagit.
Lähes jokainen toimenpiteen läpikäynyt on kokenut vain lievää kipua tai ei lainkaan kipua.
Measta buot geat leat čađahan iskkusváldima vásihit ahte sii leat dovdan beare unnánaš bákčasa dehe eai oppanassiige bákčasa.
Jos kipu on hyvin voimakasta, toimenpiteessä voidaan käyttää paikallispuudutetta.
Lea vejolaš oažžut báikkálasjámiheami jus šaddá garra gihppu.
Toimenpiteen jälkeen
Jurddašit maŋŋel dutkama
Runsas nesteen nauttiminen huuhtelee virtsarakkoa ja auttaa ehkäisemään virtsatietulehduksia.
Gožžaráhkoinfekšuvnna vealtimii lea buorre juhkat valjit nu ahte ráhku doidasa buhtisin.
Komplikaatiot ja riskit
Lassedávddat ja riskkat
Tutkimuksen jälkeen siemennesteessä, virtsassa ja ulosteessa saattaa esiintyä verta, mikä on täysin vaaratonta.
Varra siemagolgosis, gožžas ja baikkas lea dábálaš dakkár dutkama maŋŋel iige leat makkárge mearka sivas.
Välittömästi toimenpiteen jälkeen voi tuntua kipua ja virtsaamistarvetta.
Olmmoš sáhttá dovdat vehá bákčasa ja dovdat cissahoahpu dakkaviđe maŋŋel.
Siemennesteessä voi esiintyä verta jopa useamman viikon ajan.
Varra siemagolgosis sáhttá leat guhkit áiggi, muhtimin máŋga vahku.
Veri virtsasta ja ulosteesta häviää yleensä muutamassa päivässä.
Varra gožžas ja baikkas láve mannat meaddel moatti beaivvis.
Ehkäisevästä antibiootista huolimatta voi tutkimuksen jälkeen joskus saada bakteerin aiheuttaman tulehduksen.
Vaikko lea ožžon antibiotihka eastadan dárkkuhusas olmmoš sáhttá muhtimin oažžut infekšuvnna man baktearat leat dagahan.
Riski on suurin viikko tutkimuksen jälkeen.
Riska lea stuorimus vahku maŋŋel dutkama.
Jos tutkimuksen jälkeen nousee korkea kuume ja olo tuntuu sairaalta, tulee ottaa heti yhteys lääkäriin tai hakeutua ensiapuun.
Jus olmmoš oažžu febera ja dovdá iežas skibasin galgá dakkaviđe váldit oktavuođa doaktáriin dehe mannat fáhkkavuostáváldimii.
Laatinut: Fredrik Sunden, munuaisiin ja virtsateihin erikoistunut lääkäri, Kirurgian klinikka, Helsingborgin sairaala
Čálli: Fredrik Sundén, doavttir, spesialiseren monemuččaide ja gožžaráhkuide, Kirurgiska kliniken, Helsingborgs lasarett
Kuvittaja: Kari C. Toverud, sertifioitu lääketieteen kuvittaja, Oslo, Norja
Devdnejeaddji: Kari C. Toverud, sertifierejuvvon medisiinnalaš devdnejeaddji, Oslo, Norge
1117 Vårdguiden – toimitus ja toimitusneuvosto on myös muokannut, tarkastanut ja hyväksynyt kaiken sisällön.
1177 Vårdguiden redakšuvdna ja redakšuvdnaráđđi leat maid duddjon, dárkkistan ja dohkkehan buot sisdoalu.
OAHPA-davvi voi toimia kielikurssien tai opetuksen apuneuvona.
Bures boahtin OAHPA-davvi prográmmaide !
Se on myös osa kattavasta saamen kielen kurssista, vrt. http://kursa.oahpa.no (huom !, myös suomeksi, ks linkki Suoma kursa).
OAHPA-davvi sáhttá geavahuvvot giellaoahppama veahkkereaidun, muhto lea maid dáid kurssaid oassin: http://kursa.oahpa.no.
Oahpa-ohjelmissa on monia vaihtoehtoja, ja niitä voidaan säätää eri tasoille.
OAHPA-prográmmain leat ollu válljenvejolašvuođat ja sáhtát heivehit bargobihtáid ohppiide.
Olemme tehneet pienen oppaan jokaiselle ohjelmalle:
Dás gávnnat bagadusa juohke prográmmii:
Numra - harjoitella lukusanoja
Numra - hárjehallat loguid
Leksa - harjoitella sanoja ja paikannimiä
Leksa - hárjehallat sániid ja báikenamaid
Morfa - taivuttaa sanoja, yksinään tai lauseyhteyksissä
Morfa - hárjehallat sojahit sániid, juogo eaŋkilsániid dahje cealkagis
Vasta - vastaa kysymyksiin
Vasta - vástidit jearaldagaide
Sahka - osallistua vuoropuheluun
Sahka - ságastallamat
Tavoitteenamme on antaa oppilaille mahdollisuus harjoitella alkuopetuksessa käytettyä perussanastoa. Useimmissa ohjelmissa oppilaat voivat rajoittaa sanaston oppikirjansa mukaan.
Min ulbmil lea ahte oahppit galget hárjehallat sániid mat leat dábálaččat álgooahpus, ja muhtun prográmmain sáhttá oahppi ráddjet sátnevuorkká dihto oahppogirjái.
Jos he mieluummin haluavat työskennellä tiettyjen teemojen kanssa, löytyy mahdoolisuus tulostaa teemasanalistoja.
Jus oahpahusas lávebehtet bargat fáttáiguin, de sáhtát čálihit sátnelisttuid fáttáid mielde.
Olemme rakentaneet kieliopin, jossa jokainen sanaluokka selittyy taivutuksesimerkkien ja käyttöesimerkkien avulla.
Mii leat ráhkadan minigrammatihka mas juohke sátneluohkká lea čilgejuvvon, ja gos leat sojahanminstarat.
Oppilaat löytävät kieliopin helposti OAHPA-ohjelman oikeassa yläkulmassa olevan valikon kautta.
Oahppit besset grammatihkkii lásas mii lea bajit olgeš čiegas OAHPA-prográmmain.
Oppilaat voivat valita läntisen tai itäisen murteen.
Oahppit sáhttet válljet juogo oarje- dahje nuortasuopmana.
Tämä tarkoittaa, että sanastoa, taivutusmuotoja ja selityksiä mukautetaan murrevalikoiman mukaan. Ohjelma rakentaa tehtävät murrevalikoiman mukaan, esim parittomien verbien preesensmuotojen yhteydessä: " mii muitalat " (Itä), " mii muitalit " (Länsi).
Dát mielddisbuktá ahte sátnevuorká, sojahanminstarat ja čilgehusat heivehuvvojit válljejuvvon suopmanii, omd. bárahisstávvalvearbbat preseanssas: " mii muitalat " (nuortasuopman), " mii muitalit " (oarjesuopman).
Ohjelma hyväksyy kuitenkin kaikki oppilaiden annetut muodot, ovatko he mistä murteesta tahansa, kunhan ne noudattavat saamen virallista ortografiaa.
Muhto prográmma dohkkeha buot riektačállima hámiid maid oahppi čállá, vaikko gulašii nuppi suopmanii.
Meillä on myös ohjelmia saamea osaaville oppilaille, jotka haluavat oppia lisää kielioppia ja syntaksi - VISL pelit - katso VISL-linkkiä oikealla.
Mis leat maid prográmmat daidda geat juo máhttet sámegiela, muhto geat háliidit oahppat grámmatihka ja syntávssa - VISL-spealut - geahča gurut ravddas.
VISL-ohjelma Killerfiller sopii myös vasta-aloittaville opiskelijoille.
Killerfiller heive gal oahpahalliide maid, danne go sáhttá válljet dási.
Linkki " Ressursit " tarjoaa sanakirjoja, sana- ja tekstianalyysia, mahdollisuuden rakentaa taivutusparadigmoja, sekä tietoa sanaluokista ja lausejäsenistä.
Olgeš ravddas " Veahkkeneavvuid " vuolde, leat sojahanparadigmaid genereren, sátnegirji ja sátne- ja teakstaanalyseren, ja dieđut sátneluohkáid ja cealkkalahtuid birra.
Jotkin näistä lisäohjelmien vielä betaversiot, mikä merkitsee sitä, että niissä voi olla virheitä.
Oassi min resurssain leat beta-veršuvnnat, ja dat máksá ahte sáhttet leat meattáhusat, ja maid ahte leat buoridanvejolašvuođat.
Kommentit ovat tervetulleita !
Mii váldit áinnas vuostá kommentáraid !
(oahpa@uit.no).
(oahpa@uit.no).
Tekniset tiedot ja linkit
Teknihkalaš spesifikašuvnnat ja liŋkkat
Tietoa hankkeesta
Prošeavtta birra
Morfa-ohjelmien avulla pääsee systemaattisesti harjoittelemaan sanataivutusta, joko eriksesn (Morfa-S) tai lausekontekstssa, niin että myös oppii missä yhteydessä pitää käyttää kyseistä sanaa (Morfa-C).
Dás beassá systemáhtalaččat hárjehallat sátnesojaheami - juogo eaŋkilsátnin (Morfa-S) dahje cealkagis nu ahte son maid oahppá makkár oktavuođas galgá geavahit sátnehámiid (Morfa-C).
Sanaluokka, lue enemmän alempana.
Sátneluohkká, loga eanet vuolábealde.
Vartalotyyppi (Morfa-S): parillis-, pariton- tai supistumavartalo, tai kaikki kolme.
Máddagat (Morfa-S): bárrastávval-, bárahisstávval- dahje kontrákta máddagat, dahje buot.
Tiettyjen oppikirjojen sanasto.
Dihto oahppagirjji sátnevuorká.
Norjankielinen käännös, jos painaa tuntematonta sanaa.
Oažžu dárogiel jorgalusa go deaddila sániid maid ii ipmir.
Apu: Jos antaa väärän vastauksen, niin ohjelma tarjoa apua oikean vastauksen muodustamiseen.
Veahkki: Go čállá boastut, de fállojuvvo veahkki sojaheapmái.
Sanaluokat, joiden kanssa voi työskenellä, ovat substantiivit, adjektiivit, verbit, pronominit ja lukusanat.
Sátneluohkát maiguin sáhttá bargat, leat substantiivvat, adjektiivvat, vearbbat, pronomenat ja logut.
Substantiivit: nominatiivin monikko ja kaikki sijamuodot, sanat annetaan joko yksikössä tai monikossa.
Substantiivvat: nominatiiva máŋggaidlohku ja buot kásusat, vuođđosánit sáhttet leat sihke ovttaidlogus ja máŋggaidlogus.
Verbit: indikatiivin preesens ja preteriti, prefekti, konditionaali, potentiaali, imperatiivi ja gerundi.
Vearbbat: indikatiiva preseansa ja preterihtta, prefeakta, konditionála, potentiála, imperatiiva ja gerunda.
Adjektiivit: attributin tai predikatiivin vertailumuodot.
Adjektiivvat: attribuhttan dahje predikatiivan veardidemiin.
Morfa-S:ssa on samat mahdollisuudet, mutto myös eri sijamuodoissa.
Morfa-S:s leat seammá, muhto máŋgga kásusis.
Pronominit: persoonapronominit, deiktiset pronominit, relatiivi-, refleksiivi- ja resiprookkipronominit, kaikissa sijamuodoissa.
Pronomenat: persovnnalaš, čujuheaddji, relatiiva, refleksiiva ja resiproka, buot kasusiin.
Lukusanat kymmeneen asti monessa sijamuodossa, myös attribuuttina.
Lohkosánit gitta 10 rádjai máŋgga kásusis, maid attribuhttan substantiivii.
Kollektiivilukujen ja järjestyslukujen sijataivutus.
Čoahkkelogut ja ortnetlogut kásussojahemiin.
Morfa-S:n taso 1:ssä luvut ovat vain yksikössä.
Morfa-S 1-dásis 1 leat logut dušše ovttaidlogus.
2. taso sisältää myös lukusanojen monikkomuotoja.
2-dássi sisttisdoallá maid loguid máŋggaidlogus.
Morfa-C:ssa on lukusanojen taivutus sekä yksikössä ja monikossa kymmeneen asti.
Morfa-C sisttisdoallá loguid sihke ovttaidlogus ja máŋggaidlogus gitta 10 rádjái.
Linkki: MORFA-S sanat
Liŋka: MORFA-S sánit
Linkki: MORFA-C lauseet
Liŋka: MORFA-C cealkagat
Opettajalle
Oahpaheaddjái
Kodin suomeksi
Ruoktot
Tästä löytyvät linkit pohjoissaamen opettajille.
Dás leat liŋkkat davvisámegiela oahpaheddjiide.
OAHPA-davvi - Interaktiiviset ohjelmat, joilla voit harjoitella sanoja ja kielioppia.
OAHPA-davvi - Interaktiivalaš prográmmat maiguin sáhttá hárjehallat sániid ja grammatihka.
Oahpa-ohjelmien käyttöohje
Oahpa-prográmmaid bagadus
Kielioppi
Dušše vuođđohámit.
Sanojen taivutusparadigmat - Tietokone antaa haluamasi sananan taivutusparadigma
Čájeha sániid listun, juoga mii sáhttá leat ávkin jus ii dieđe mo sátni čállojuvvo.
Korpus haku – hae sanoja tekstipankista
Korpus ohcan – oza sániid teakstačoakkáldagas
GEO - paikannimet kielestä toiseen
GEO - báikenamat gielas gillii
Tästä löyty lista ohjelmien asentamisesta koulun tietokonevastuuhenkilölle.
Dás lea sajáiduhttinlistu skuvlla dihtorovddasvástideaddji várás.
Keskustelut ovat:
Ságastallamat leat:
Sahka on interaktiivinen keskusteluohjelma.
Sahka lea interaktiivvalaš ságastallan.
Oppilas pääsee keskustelemaan tietokoneen kanssa.
Oahppi beassá ságastallat dihtoriin.
Tavoitteena on harjoitella verbitaivutusta ja sijamuotojen käyttöä, ja laajentaa sanastoa. Sen takia pitää vastata kokonaisella lauseella, ja yleensä myös vastata samalla verbillä kun kysymyksessä on esitetty, esim.
Ulbmil lea hárjehallat vearbasojaheami, kasusgeavaheami ja nannet sátnevuorkká, ja dan dihte ferte vástidit olles cealkagiin, ja dábálaččat geavahit seammá vearbba go jearaldagas, omd.
Usein tietokone antaa myös avoin kysymys.
- Jugat go gáfe ? - Gal mun jugan. / In juga.
Siinä voi myös olla sanalista (esim.
Dávjá leat rabas jearaldagat.
ruokalista tai piirrostus).
Vejolaččat lea sátnelistu (omd. borramušmenya dahje tevnnet).
Muihin vastauksiin on mahdollista vastata mitä vain, jos vain vastaus on muuten oikein.
Eará jearaldagaide sáhttá vástidit maid beare, muhto ferte geavahit rivttes kasusa.
Omd.
Omd.
Ohjelma huomauttaa tavallisimmista virhetyyppeistä, mutta monta virhettä jää huomaamatta.
Prográmma fuomášuhttá vuosttažettiin muhtun dábálaš giellameattáhusaid, muhto ii juohke meattáhusa.
Oahpásmuvvan Kárii (tavalliset kysymykset henkilökohtaisista asioista).
Oahpásmuvvan Kárii (dábálaš jearaldagat persovnnalaš áššiin).
Guossis (missä oppilas pääse käyttämään kaksikkoa (" moai ") ja myös harjoittelemaan lokatiivia ja illatiivia, lopussa myös akkusatiivia.)
Guossis (Dás beassá geavahit duála (" moai ") ja maid hárjehallat lokatiivva ja illatiivva. Loahpas lea maid akkusatiiva.)
Borramušgávppis (Harjoitella akkusatiivia.)
Borramušgávppis (Hárjehallat akkusatiivva.)
Linkki Sahka-ohjelmaan
Liŋka Sahka-prográmmii
Vasta-ohjelmassa sinun on tarkoitus antaa vastauksia sattumanvaraisiin kysymyksiin.
Vasta-prográmmas galgá vástidit jearaldagaide mat bohtet soaittáhagas.
Harjoituksen tarkoituksena on harjoitella verbien ja nominien taivutusta.
Ulbmil lea hárjehallat vearbasojaheami ja kásusgeavaheami.
Ohjelma hyväksyy useita vastausvaihtoehtoja ja antaa kommentteja mahdollisiin virheisiin.
Prográmma dohkkeha eanet vástádusaid, ja kommentere erenoamážit meattáhusaid vearbasojaheamis ja kásusgeavaheamis.
Ohjelma edellyttää, että vastaus annetaan kokonaisena ​​lauseena (lauseessa on oltava finiittiverbi). Jos kysymyksessä on me-pronomini, sinun pitää vastata pronominilla " te ".
Prográmma gáibida ahte vástida olles cealkagiin (galgá leat finihtta vearba), ja jus prográmma jearrá " mii " - pronomeniin, de don galggat vástidit " " - pronomeniin.
Sama pätee myös, jos kysymyksessä on " te " - pronomini.
Seammáládje " moai " ja " doai " - vaikko lunddolaš ságastallamis sáhtášit dulkot earáládje.
Tavoitteena on harjoitella verbien taivutusta monipuolisesti subjekti-verbi-yhdistelmien avulla
Sivva lea ahte mii háliidit ahte geavaheaddjit fertejit hárjehallat buot persovdnasojahemiid.
Vasta-ohjelmassa on kaksi vaihtoehtoa: Vasta-S ja Vasta-F:
Leat guokte versuvnna, Vasta-S ja Vasta-F:
Vasta-S: Ohjelma antaa sinulle muutaman sanan, joita sinun pitää käyttää vastauksessasi.
Vasta-S: Don oaččut muhtun sániid maid galggat geavahit vástádusas.
Sinun pitää taivuttaa siniset sanat oikein.
Alit sániid fertet sojahit.
Voit valita montako sinistä sanaa haluat ohjelman antavan sinulle.
Don sáhtát válljet galle alit sáni don háliidat.
Ohjelmassa on seuraavat vaikeusasteet:
Prográmmas leat dát dásit:
Taso 1: Vain preesens ja yksinkertainen sijakäyttö.
Dássi 1: Dušše preseansa ja álkes kásusgeavaheapmi.
Tasot 1-2: Kysymykset tulevat myös preteritissä, vastauslauseessa voi olla monta verbiä sekä lauseenjäseniä, joissa on lukusanoja ja / tai demonstratiivipronomineja.
Dásit 1-2: Jearaldagat maiddái preterihtas, cealkagat main leat máŋga vearbba ja cealkalahtut main leat logut ja čujuheaddji pronomenat.
Vasta-F: Voit muotoilla vastauksesi vapaasti.
Vasta-F: Sáhttá ieš mearridit vástádusa.
Taso 1: Verbit vain preesensissä ja sijamuotojen peruskäyttö, lähinnä yksikössä.
Dássi 1: Dušše preseansa ja álkes kásusgeavaheapmi, eanaš ovttaidlogus.
Taso 1-2: Verbejä myös preteritissä ja enemmän monikkomuotoja, sekä lisäksi adverbiaalisijamuotoja.
Dásit 1-2: Vearbbat maid preterihtas, eanet kásusat máŋggaidlogus ja dasa lassin vearbbat mat gáibidit dihto kásusa.
Taso 1-3: Lukusanojen sijataivutus, kollektiiviset luvut, verbien konditionaalimuotoja.
Dásit 1-3: Lohkosánit sojahuvvon kásusiid mielde, čoahkkelogut, vearbbat konditionalis.
Otamme mielellään vastaan kommentteja ohjelmasta: (oahpa@uit.no).
Sáddes áinnas kommentáraid prográmmii midjiide: (oahpa@uit.no).