pere/sami_parallel huggingface dataset:
Noin 20 000 (noin 7 000 rekisteröity viralliseen saamelaisluetteloon).
Dál lea jođus diggeproseassa mii guoská Tåssåsen nammasaš
Saamelaisten oikeudesta käyttää saamen kieltä viranomaisessa säädetään lailla. ”...
čerrui, mas riiddu sivvan lea dálveguohtuneatnamat Jämtlánddas.
121 § 4 mom. ”...
Das leat
Saamelaiskäräjät Perustettu vuonna 1996 (korvasi vuonna 1973 perustetun saamelaisparlamentin).
eananeaiggádat ožžot doarjaga iežaset ságaide Östersunds suohkandikkis, ja duopmu
Perustettu vuonna 1993.
lea váidaluvvon alit riektai.
Sisällytetty lainsäädäntöön 1999.
Čakkčat 2005 álggahuvvui váldodikkástallan Upmeju
Ratifioitu, ei sisällytetty lainsäädäntöön.
suohkandikkis, ja das ledje golbma eananeaiggáda Nordmaling-guovllus, mii lea
Ratifioitu vuonna 1990, osittain sisällytetty Finnmarkin lakiin (85/2005). Ei ratifioitu.
Västerbottenis, váidán golbma sámi čearu, ja riidu lea vuoigatvuođa alde guođohit
Päävastuullinen ministeriö Oikeusministeriö.
bohccuid dálveguohtuneatnmaiin.
Työ- ja sosiaaliministeriö. Maatalousministeriö.
Sámit leat čuoččuhan dan oaivila ahte duođaštan
Kielisuoja - Perustuslain 17 §:n 3 mom., 121 §:n 4 mom.
geatnegasvuođa njuolggadusat maid duopmostuolut geavaahit, eai leat govttolaččat
oikeudesta käyttää saamen kieltä hallintoviranomaisissa ja tuomioistuimissa
geavahit boazodoalu eanangeavaheami várás, ja ahte eahpegovttolaš maid lea ahte
poronhoitolaki 1978. Kyllä,
sámi čearut ieža galget máksit diggegoluid dáin áššiin.
6.7 Venäjän saamelaiset
6.7 Ruošša sámit
6.7.1 Johdanto
6.7.1 Álgosátni
Tämä Venäjän saamelaisia käsittelevä tekstiosuus perustuu pääasiassa Leif Rantalan
Teaksta Ruošša sámiid birra atná vuođđun eanaš Leif Rantalas čilgehusa mii lea
laatimaan esittelyyn, joka on kokonaisuudessaan otettu mukaan tämän ehdotuksen liitteeksi 2.
váldojuvvon ollásit mielde mielddusin 2 dán árvalussii.
Venäjällä sanotaan yleensä asuvan noin 2 000 saamelaista.
Dábálaš lea dadjat ahte Ruoššas ásset sullii 2 000 sámi.
Suurin osa heistä elää
Eatnašat sis ásset
Kuolan niemimaalla, jossa he asuttavat koko niemimaan aluetta etelärannikkoa lukuun
Guoládagas, gos sii leat miehtá njárgga, muhto eai fal lullegáttis. Enaš ruošša sámit
ottamatta. Useimmat Venäjän saamelaiset asuvat Lovozeron (Lujávri) kunnassa, mutta myös
ásset Lujávrri suohkanis (Lovozero), muhto leat maid stuoribuš sámi ássamat
Kuolan ja Murmanskin kaupungeissa asuu melko paljon saamelaisia.
gávpogiin Kola ja Murmánskkas.
Venäjän saamelaisten keskuudessa tavataan nykyään kolme saamelaista kieliryhmää.
Ruošša sámiin leat odne golbma giellajoavkku. Stuorimus joavku leat
Suurin niistä on kildininsaame (Lovozero) ja seuraavaksi suurin turjansaame (Kuolan
gielddasámit (Lovozero), dasto darjjisámit (Guoládaga davvegáttis), ja vel unna
niemimaan pohjoisrannikko). Lisäksi pieni saamelaisten ryhmä puhuu Notozeron eli
sámejovkkoš geat geavahit nuohttejávrri suopmana (Notozero) dahje nuortalašgiela
Nuortijärven murretta / kolttasaamea (Kuolan kaupunki).
(Kola-gávpot).
kyrilliseen kirjoitukseen.
Ruošša sámiid otnáš čállingielas leat kyrillalaš bustávat.
Venäjällä ei ole omia saamelaiskäräjiä.
Ruoššas ii leat sierra Sámediggi.
Venäjän saamelaiset eivät ole edustettuina
Ruošša sámiin ii leat ovddasteapmi ii
kansallisessa duumassa eivätkä myöskään Murmanskin alueduumassa.
riikkalaš Dumas iige guvllolaš Dumas Murmánskkas.
6.7.2 Venäjän saamelaisten oikeudet
6.7.2 Ruošša sámi vuoigatvuođat
Saamelaiset ovat Venäjällä yksi monista alkuperäiskansoista toisin kuin
Eará ládje go davviriikkain, main sámit leat áidna álgoálbmot, de Ruoššas sámit leat
Pohjoismaissa, joissa saamelaiset ovat ainoa alkuperäiskansa.
okta álgoálbmot ollu álgoálbmogiid logus.
Kuolan niemimaalla asuu
Earret sámiid, de Guoládagas ásset komit
saamelaisten ja venäläisten lisäksi komeja ja nenetsejä.
ja nenehcat, ja vel ruoššat.
Tämän johdosta saamelaisten oikeudet
Sámiid vuoigatvuođat leat danne eanaš suodjaluvvon
säännöksissä.
Ruošša oppalaš álgoálbmotsuodjalusain.
Venäjä on Norjan ja Suomen tavoin sekä ratifioinut että sisällyttänyt lainsäädäntöönsä
Ruošša lea nugo Norga ja Suopma sihke ratifiseren ja inkorporeren ON
kansalaisoikeuksia ja poliittisia oikeuksia koskevan YK:n yleissopimuksen.
konvenšuvnna siviila ja politihkalaš vuoigatvuođaid birra.
Tämän
Riikkas ja dan eiseválddiin
yleissopimuksen 1 ja 27 artikla velvoittavat siten myös Venäjää ja sen viranomaisia
leat dainna lágiin geatnegasvuođat maiddái sámiide konvenšuvnna artihkkaliid 1 ja 27
saamelaisiin nähden.
mielde.
Venäjä ei ole kuitenkaan ratifioinut itsenäisten maiden
Ruošša ii leat dattetge ratifiseren ILO-konvenšvnna nr. 169 iešmearrideaddji
yleissopimusta n:o 169.
stáhtaid álgoálbmogiid ja čearddaid birra.
Venäjän vuonna 1993 annettuun perustuslakiin sisältyy alkuperäiskansojen suojelua
Ruoššas lea jagi 1993 mannosaš vuođđolágas mearrádus álgoálbmogiid
koskeva määräys.
suodjaleami birra.
Tämä määräys kuuluu suomennettuna seuraavasti:
Dat mearrádus lea sámegillii ná:
” Venäjän federaatio takaa vähemmistöinä olevien alkuperäiskansojen (indigenous small peoples) oikeudet niiden kansainvälisen oikeuden ja kansainvälisten yleissopimusten periaatteiden ja standardien mukaan, joihin Venäjän federaatio on yhtynyt. ”
” Ruošša federašuvdna dáhkida vuoigatvuođaid unnitlohkosaš álgoálbmogiidda (indigenous small peoples) viidát dohkkehuvvon vuođđojurdagiid ja standárddaid mielde mat leat riikkaidgaskasaš lágain ja konvenšuvnnain maid Ruošša federašuvdna lea searvan. ”
Perustuslaissa ei ole lueteltu, mitkä kansat kuuluvat edellä mainitun määräyksen
Vuođđolágas ii leat mihkkege logahallamiid mii čájeha maid álbmogiid
piiriin.
mearrádus fátmmasta.
perusteista vuonna 1996 annetussa laissa sanotaan kuitenkin vähemmistön muodostavien
Jagi 1996 mannosaš lágas, mii gieđahallá sivaid manne stáhta
alkuperäiskansojen olevan kansoja, jotka asuvat esi-isiensä perinteisillä asuma-alueilla, jotka
dattetge ahte unnitlohkosaš álgoálbmogat lea álbmogat mat ásset iežaset máttuid
ovat säilyttäneet perinteisen elintapansa, joiden lukumäärä ei ylitä 50 000 henkilöä ja joille
sin lohku ii leat stuorit go 50 000 olbmo, ja ahte sis leat iežaset sierra čearddalaš
ovat tunnusomaisia yhteiset omaperäiset etniset piirteet.
dovdomearkkat.
Vuonna 1999 Venäjän parlamentti hyväksyi lain, jolla turvataan alkuperäiskansojen
Jagi 1999 Ruošša parlameanta dohkkehii Lága mii dáhkida álgoálbmogiid
oikeudet Venäjän federaatiossa (laki alkuperäiskansoista).
vuoigatvuođaid Ruošša federašuvnnas (álgoálbmotlága).
Vuonna 2000 hyväksyttiin laki
Jagi 2000 bođii Láhka
yleisistä periaatteista pohjoisen, Siperian ja Kaukoidän alkuperäiskansojen perheiden
dábálaš prinsihpaid birra maid mielde álgoálbmogiid bearašovttastumit galget
yhdistämisen toteuttamiseksi.
organiserejuvvot davvin, Sibirjjás ja Gáiddus Nuortan.
Tässä yhteydessä on myös syytä mainita vuonna 2001 annettu
namahuvvot jagi 2001 mannosaš Láhka davi, Sibirjjá ja Gáiddus Nuortti álgo
laki pohjoisen, Siperian ja Kaukoidän alkuperäiskansojen perinteisesti käyttämistä maa
álbmogiid eatnamiid árbevirolaš geavaheami birra. Ovttas dát golbma lága leat
alueista. Nämä kolme lakia luovat rungon perusoikeuksille, jotka taataan perustuslaissa ja
vuođđovuoigatvuođaid váldu maid vuođđoláhka ja riikkaidgaskasaš standárddat
kansainvälisissä normeissa.
dáhkidit.
Näiden lakien mukaan alkuperäiskansoilla (45
Dáid lágaid mielde álgoálbmogiin (45 unnitlohkosaš álbmogis) lea
vähemmistökansalla) on oikeus omistaa ja vapaasti hyödyntää perinteisten asuinalueittensa
vuoigatvuohta eaiggáduššat ja friddja geavahit árbevirolaš luondduresurssaid iežaset
perinteisiä luonnonvaroja, perustaa alkuperäiskansojen alueellisia itsehallintoelimiä, saada
árbevirolaš ássanguovlluin, organiseret álgoálbmogiid guvllolaš iešmearrideaddji
alkuperäiskansojen edustajia mukaan hallinnon eri tasoille sekä osallistua
orgánaid, oažžut álgoálbmotáirasiid hálddahusa guđege dássái ja searvat dakkár áššiid
päätöksentekoprosesseihin asioissa, jotka koskevat niiden alueiden ympäristönsuojelua.
mearridanproseassaide mat gusket sin guovllu birasgáhttemii. Guovlluide main lea
Alueet, joilla perinteisesti hyödynnetään luonnonvaroja, nauttivat erityistä suojaa.
luondduriggodagaid árbevirolaš geavaheapmi, lea erenoamáš suodjaleapmi. Geavadis
Käytännössä näihin määräyksiin ei ole kuitenkaan ollut kovinkaan helppoa vedota, ja näiden
ii leat dattetge leamaš álki oamastit dáid mearrádusaid ávkin, ja leat maiddái boahtán
kolmen lain säätämisen jälkeen onkin tullut voimaan uudempi lainsäädäntö, joka on
ođđaset lágat mat mannet dán golmma lága addin álgoálbmotvuoigatvuođaiguin
ristiriidassa näiden lakien alkuperäiskansoille antamien oikeuksien kanssa.
vostálagaid.
6.7.3 Saamen kielen opetus
6.7.3 Sámegiela oahpahus
Saamen kielet ovat erityisen uhanalaisia Venäjällä, ja vain harvat nuoret käyttävät saamen
Sámegielat leat erenoamáš áitojuvvon Ruoššas, ja unnán nuorat geavahit sámegiela
kieltä aktiivisesti.
aktiivvalaččat.
Vuonna 1994 Lovozeroon perustettiin saamelainen kieliryhmä erään lastentarhan
Jagi 1994 vuođđudedje Lujávrái (Lovozero) sámi giellajoavkku man váldo
yhteyteen.
báiki lea mánáidgárdi.
Siellä lapset saavat äidinkielen opetusta leikin ja toiminnan välityksellä. Lisäksi
Das mánáide oahpahuvvo sámegiella stohkosiin ja doaimmain.
Lovozerossa on kaksi peruskoulua.
Dasto leat guokte vuođđoskuvlla Lujávrris.
Toinen niistä on tavallinen 11-vuotinen venäläinen
Nubbi lea dábálaš 11-jagás ruoššalaš
peruskoulu, joka tarjoaa saamen kielen opetusta, ja toinen 11-vuotinen alkuperäiskansojen
vuođđoskuvla, mii fállá oahpahusa sámegielas, ja nubbi fas lea 11-jagáš internáhta
internaattikoulu, jossa opetusta annetaan saamen kielessä ja saamen kielellä.
skuvla álgoálbmogiid várás, mas oahpahit sámegillii ja sámegielas.
Lasten koulunkäynti internaattikoulussa on kuitenkin kallista, eikä monilla saamelaisilla ole sen
Mánáid diktit vázzit internáhtaskuvllas lea dattetge nu divrras ahte ollu sámit eai suitte bidjat
vuoksi varaa antaa lastensa käydä kyseistä koulua.
mánáideaset dan skuvlii.
korkeakouluihin ja yliopistoihin.
Sámi studeanttat ožžot álkibut saji muhtun allaskuvllaide ja universitehtaide.
6.7.4 Elinkeinot
6.7.4 Ealáhussuorggit
Venäjän saamelaisten pääelinkeinoina ovat kautta aikojen olleet kalastus, metsästys ja
Ruošša sámiid váldoealáhusat leat áiggiid čađa leamaš guolásteapmi, meahcásteapmi
poronhoito ja usein myös näiden yhdistelmä.
ja boazodoallu, vaikkoba seahká.
Vuonna 1957 annettiin asetus toimenpiteistä
Jagi 1957 bođii láhkamearrádus doaibmabijuid birra
pohjoisten kansojen taloudellisen ja sivistyksellisen kehityksen edistämiseksi.
mat galggašedje buoridit davi álbmogiid ekonomalaš ja kultuvrralaš ovdáneami.
Kymmenettuhannet Neuvostoliiton syrjäseutujen pikkupaikkakunnat määriteltiin
Sovjetuniovnnas logiid náre duháha unnibuš boaittobealde gilit definerejuvvojedje
perspektiivittömiksi.
pespektiivvaheapmin.
Tämä tarkoitti todellisuudessa sitä, että syrjäseutujen asukkaat joutuivat
Dat mearkkaša duohtadilis ahte dáid giliid veahkadagat fertejit
jäämään sinne pysyvästi asumaan ja että he joutuivat muuttamaan suurempiin kaupunkeihin,
ássagoahtit bissovaččat, namalassii fárret stuoribuš gávpogiidda vai veahkadat
minkä tarkoituksena oli keskittää väestö suuriin asutuskeskuksiin.
čoahkkana daidda.
pakkomuutto tapahtui vuonna 1964, jolloin monet rannikon läheisyydessä sijaitsevien pienten
Sámiide dát bákkolaš fárreheapmi dáhpáhuvai jagi 1964. Dat
yhteisöjen asukkaat menettivät mahdollisuuden päästä hyödyntämään meren luonnonvaroja.
dagahii dan ahte ollugat dain guđet ásse unna servodagažiin lahka meara, masse
Tämä pakkokeinoin tapahtunut väestön keskittäminen esti lisäksi myös luonnonvarojen
vejolašvuođa ávkašuvvat mearrariggodagaiguin. Luondduresurssaid árbevirolaš
perinteisen hyödyntämisen.
geavaheapmi maid šattai veadjemeahttumin dán bákkolaš guovddušteami geažil.
Poronhoito on edelleenkin monien Kuolan niemimaalla elävien saamelaisten tärkeä
Boazodoallu lea ain dálge deaŧalaš ealáhus ollu sámiide Guoládagas, vaikko
elinkeino, vaikka poronhoito ei olekaan saamelaisten yksinoikeus. Vain pieni osa
boazodoallu ii leat várrejuvvon sámiide ja dušše unna sámelogoš jođiha boazodoalu
saamelaisista harjoittaa nykyään poronhoitoa Venäjällä.
Ruoššas odne.
harjoittavat myös venäläiset, ukrainalaiset ja komit.
Guoládagas ruoššat, ukraidnalaččat ja komit jođihit boazodoalu.
elinkeinot kollektivisoitiin pakkotoimin, minkä seurauksena luonnonvarojen perinteinen
Stalin-áiggi boazodoallu, nugo earáge ealáhusat, bákkuin kollektiviserejuvvui, ja dat
käyttö loppui.
dagahii ahte árbevirolaš boazodoallu nogai.
Kuolan niemimaan saamelaisten elinkeinonharjoittamiseen liittyy muutamia
Guoládaga sámiin leat muhtun erenoamášvuoigatvuođat iežaset
etuoikeuksia.
ealáhusdoaimmaide.
Kuolan niemimaalla poronhoitoa harjoittavat saavat ” alennusta ”
Boazodoallit ožžot Guoládagas ” vuoládusa ” go láigohit
porolaidunalueiden vuokrasta.
guohtuneatnamiid.
Saamelaiset saavat lisäksi kaataa korvauksetta enintään 50 m³
Sámit besset dasto vel vuovddis čuollat jahkái 50 m³ muoraid
metsää vuodessa.
mávssekeahttá maidege.
Saamelaiset saavat joillakin paikoilla myös harjoittaa verkkokalastusta
Sámit besset maid nuohttut muhtun sajiin, juogo mávsse
ilmaiseksi tai pientä maksua vastaan.
keahttá dahje unna divadaža ovddas.
Venäjän saamelaisten työttömyys on tällä hetkellä suuri.
Odne lea Ruošša sámiin stuorra bargguhisvuohta.
6.8 Yhteiset saamelaiselimet ja pohjoismainen yhteistyö
6.8 Oktasaš sámi orgánat ja davviriikkalaš ovttasbargu
Saamelaiset ovat kansallisten järjestöjensä ja yhteenliittymiensä lisäksi muodostaneet yhteisiä
Sámit lea lassin iežaset riikkalaš organisašuvnnaide ja ovttastumiide vuođđudan
toimielimiä yli valtionrajojen.
oktasaš orgánaid riikkarájiid rastá.
Saamelaisneuvosto perustettiin vuonna 1956.
Sámeráđđi vuođđuduvvui jagi 1956.
Se on yhteinen
Sámeráđđi
saamelainen kulttuuripoliittinen ja poliittinen laitos, sillä se on Suomen, Norjan, Ruotsin ja
lea oktasaš sámi kulturpolitihkalaš ja politihkalaš lágádus, go dat lea Suoma, Norgga,
Venäjän saamelaisjärjestöjen yhteistyöelin.
Ruoŧa ja Ruošša sámi organisašuvnnaid ovttasbarganorganisašuvdna.
Neuvoston päätavoitteena on huolehtia
Ráđi bajimuš
saamelaisten eduista yhtenä kansana, lujittaa saamelaisten yhteenkuuluvuutta yli rajojen ja
ulbmil lea gozihit beroštumiid mat sámiin leat álbmogin, nannet sámiid oktiigullevašvuođa riikkarájiid rastá ja bargat dan badjelii ahte sámit maiddái boahtteáiggisge leat
työskennellä sen puolesta, että saamelaiset tunnustetaan myös vastaisuudessa kansana, jonka
dohkkehuvvon álbmogin, man kultuvrralaš, politihkalaš, ekonomalaš ja sosiála
sivistykselliset, poliittiset, taloudelliset ja sosiaaliset oikeudet turvataan sekä kunkin
vuoigatvuođat galget sihkkarastojuvvot, muhtumassii guđege riikka láhkaásahusain,
yksittäisen maan lainsäädännössä että asianomaisten valtioiden ja saamelaisten
ja muhtumassii soahpamušaiguin maid sámiid ovddasteaddji orgánat šiehtadit
edustuksellisten elinten välisillä sopimuksilla.
áššeguovdilis stáhtaiguin.
Saamelaisneuvostolla on ollut suuri merkitys saamelaisten aseman ja statuksen
Sámeráđđi lea mearkkašan ollu sámiid dili ja árvodási buorráneapmái
kehittämiselle täällä Pohjolassa ja ylipäätään alkuperäiskansojen asemalle maailmassa.
Davviriikkain, ja muđui álgoálbmogiid dillái máilmmis.
Vuonna 2000 perustettiin saamelainen parlamentaarinen neuvosto.
Jagi 2000 vuođđuduvvui sámi parlamentáralaš ráđđi.
Saamelainen
Sámi parlamentáralaš
parlamentaarinen neuvosto on Suomen, Norjan ja Ruotsin saamelaiskäräjien yhteistyöelin.
ráđđi lea Suoma sámedikki, Norgga sámedikki ja Ruoŧa sámedikki ovttasbargan
Saamelaisneuvostolla ja Venäjän saamelaisilla on neuvostossa tarkkailijan asema.
orgána. Sámeráđis ja Ruošša sámiin lea dárkojeaddji árvodássi ráđis. Sámi parla
parissa, jotka koskettavat saamelaisia yli valtionrajojen. Sen on määrä olla saamelaisten etuja
mentáralaš ráđi doaibma lea bargat áššiiguin mat gusket sámiide riikkarájiid rastá.
vaaliva yhteinen toimielin, jonka tehtävänä on lujittaa saamelaisten yhteistyötä yli
Ráđđi galgá leat oktasaš orgána mii goziha sámiid beroštumiid, ja dat galgá nannet
valtionrajojen.
sámiid riikkarájiid rasttideaddji ovttasbarggu.
Saamelaisparlamentaarikkojen ensimmäinen konferenssi, jonka jäseninä olivat
Vuosttamuš sámeparlamentarihkárkonfereansa, masa bohte áirasat Suoma
Suomen, Norjan ja Ruotsin saamelaiskäräjien kaikki edustajat ja johon osallistuivat myös
sámedikkis, Norgga sámedikkis ja Ruoŧa sámedikkis ja Ruošša sámiin, lei Johka
Venäjän saamelaisten edustajat, pidettiin Jokkmokissa (Johkámohki) 24. helmikuuta 2005.
mohkis guovvamánu 24. b. 2005.
Konferenssi hyväksyi historiallisen julistuksen, joka koskee saamelaisten kulttuurin ja
Das mearriduvvui historjjálaš julggaštus mii guoská
yhteiskuntaelämän kaikkia osa-alueita.
sámiid kultuvrra ja servodateallima buot beliide.
Suomen, Norjan ja Ruotsin viranomaiset ovat yhteistyössä käsitelleet
Suoma, Norgga ja Ruoŧa eiseválddit leat bargan ovttasráđiid sámi áššiiguin
saamelaiskysymyksiä virkamiestasolla vuodesta 1964 lähtien.
ámmátolbmádásis jagi 1964 rájis.
vuonna 2001 saamelaisasioiden pohjoismainen virkamieselin, jossa ovat mukana myös
Ovttasbarganlávdegotti sadjái bođii jagi 2001
Suomessa, Norjassa ja Ruotsissa vastaavien ministerien pysyvä poliittisen tason yhteistyö
Davviriikkalaš sámi áššiid vástesaš ámmátolbmáorgána, mas lea maiddái sámedikkiid
alkoi vuonna 2000.
Jagi 2000 vuođđuduvvui bissovaš politihkkadásat ovttasbargu
Yhteistyön käytännön järjestelyistä vastaa Pohjoismaiden
sámediggepresideanttaid ja ministariid gaskkas geain lea ovddasvástádus sámi áššiin
ministerineuvoston sihteeristö.
Suomas, Norggas ja Ruoŧas.
Virkamieselin kokoontuu säännöllisin väliajoin pohtimaan ja
Ovttasbargu lea čadnojuvvon Davviriikkalaš
käsittelemään Suomea, Norjaa ja Ruotsia koskevia saamelaiskysymyksiä.
Ministtarráđi čállingoddái, ja dasa gullet jeavddalaš čoahkkimat main Suoma, Norgga
Saamelaisten edustuksesta muussa pohjoismaisessa yhteistyössä voidaan sanoa, että
ja Ruoŧa sámi áššit čilgejuvvojit, divaštallojuvvojit ja gieđahallojuvvojit.
saamelaisilla on yleisesti ottaen tarkkailijan asema. Saamelaiskäräjillä on tarkkailijan asema
Muđui davviriikkalaš ovttasbarggus sámiid ovddasteapmi lea eambbo
Pohjoismaiden neuvostossa, mutta keskusteluja siitä, tulisiko saamelaiskäräjien olla
dárkojeaddji oassi. Sámedikkiin lea dárkojeaddji árvu Davviriikkalaš Ráđis, muhto
neuvoston jäseniä, käydään jatkuvasti.
ohpit divaštallojuvvo dat, galgetgo leat Ráđis lahttun.
Saamelaisilla ei ole muodollista osallistujan asemaa Barentsin neuvostossa, mutta
Sámiin ii leat formála oasseváldi árvu Barents-ráđis, muhto Barents
Barentsin alueneuvostossa saamelaisilla, nenetseillä ja vepsäläisillä on yhteinen edustaja.
guovloráđis lea sámiin, njenehcain ja vepsálaččain oktasaš ovddasteapmi. Dasto
Lisäksi voidaan mainita, että Saamelaisneuvosto on mukana Arktisessa neuvostossa ilman
sáhttit namahit ahte Sámeráđđi lea Árktalaš ráđis oasseváldi almmá
äänioikeutta.
jienastanvuoigatvuođa haga.
Kansainväliset instrumentit
Riikkaidgaskasaš reaiddut
7.1 Johdanto
7.1 Ovdasátni
Asiantuntijatyöryhmän toimeksiannon mukaan sopimustekstiluonnosta laadittaessa on
Áššedovdi joavkku direktiivvas vuolgá ahte konvenšudvnateavstta álgohápmi gálgá
otettava huomioon kunkin maan kansainvälisistä instrumenteista johtuvat velvoitteet. Tämän
ráhkaduvvot daid riikkaidgaskasaš reaidduid mielde mat geatnegahttet guđege riikka.
takia niitä on syytä selostaa tarkemmin.
Danne lea dárbu daid čilget dárkileappot.
Suomi, Norja ja Ruotsi ovat kukin erikseen liittyneet
Suopma, Norga ja Ruoŧa leat guhtege
erilaisiin kansainvälisiin yleissopimuksiin tai hyväksyneet julistuksia, joilla on merkitystä
searvan iešguđetlágan riikkaidgaskasaš konvenšuvnnaide, dahje dohkkehan julggaš
näiden kolmen maan saamelaisten oikeudellisen aseman kannalta.
tusaid mat váikkuhit dan golmma riikka sámiid riektedillái.
Siihen liittyviä tärkeimpiä
Daid álbmotrievttálaš
kansainvälisoikeudellisia instrumentteja käsitellään tarkemmin tässä luvussa.
instrumeanttat mat leat deaŧalepmosat dán oktavuođas, mii geahčadit dárkileappot dán
Alkuperäisväestöjen oikeuksia koskevien kansainvälisoikeudellisten normien tarkoituksena
kapihttlais. Álbmotrievttálaš standárddat mat leat álgoálbmogiid vuoigatvuođaid
on ensi sijassa varmistaa, että alkuperäiskansojen on mahdollista suojella ja kehittää
várás, geahččalit ovddimusat sihkkarastit ahte álgoálbmogiin, iežaset vuođđojurda
kulttuuriaan, kieltään, elintapojaan, yhteiskuntaelämäänsä ja perinteisiä alueitaan omien
giiguin, galget sáhttit gáhttet ja ovddidit kultuvrraset, gielaset ja servodateallimeaset,
lähtökohtiensa mukaan.
ja árbevirolaš guovlluideaset.
Kansainvälisen alkuperäiskansojen suojelun keskeisiä elementtejä
Álgoálbmogiid eatnamiid ja resursavuoigatvuođaid
ovat alkuperäiskansojen maaoikeuksien ja luonnonvarojen käyttöoikeuksien kunnioittaminen
gudnejahttin ja sihkkarastin leat guovdilis oasit álbmotrievttálaš
ja turvaaminen, koska alkuperäiskansoilla on historiallinen yhteys omiin maa-alueisiinsa ja
álgoálbmotsuodjalusas sin historjjálaš čatnasiid geažil iežaset eatnamiidda, ja
koska niiden kulttuuri liittyy läheisesti näiden alueiden ja alueilla esiintyvien luonnonvarojen
dainnago sin kultuvrras lea lagaš oktavuohta dáidda guovlluide ja luondduresurssaide.
Tämä on tunnusomaista myös saamelaisille.
Dát leat sámiidge dovdomearkkat.
Kansainvälisten normien tarkoituksena on taata alkuperäiskansojen erityisoikeudet,
Riikkaidgaskasaš norpmat geahččalit sihkkarastit álgoálbmogiid errenoamáš
estää alkuperäiskansojen syrjintä ja osaltaan edistää todellista tasa-arvoa alkuperäiskansojen
vuoigatvuođaid, geahpedit álgoálbmotvealaheami ja doarjut ahte šaddá duođalaš
ja maan valtaväestön välillä.
ovttadássásašvuohta riikka álgoálbmogiid ja váldoálbmoga gaskii.
Monet alkuperäiskansat ovat joutuneet pitkäaikaisen syrjinnän ja
Ollu álgoálbmogat
sulauttamispolitiikan kohteiksi.
leat gillán guhkesáigásaš vealaheami ja assimilašuvdnapolitihka.
Tämä koskee myös saamelaisia niin yksilöinä kuin
Nu leat sámitge –
kansanakin.
ovttaskas olmmožin ja álbmogin.
Saamelaiset ovat historian kuluessa joutuneet kokemaan viranomaissyrjintää,
Sámit leat historjjá čađa deaivvahallan eiseválddiid
jossa on muun muassa ollut kyse pakkosulauttamisesta ja saamelaisten kulttuuriin, kieleen,
vealaheapmái, ee. bággoassimilašuvdnii ja vealaheapmái kultuvrra, giela, eanan- ja
maaoikeuksiin ja luonnonvaroihin liittyviin oikeuksiin sekä muihin perusoikeuksiin liittyvästä
resursavuoigatvuođaid ja eará vuođđovuoigatvuođaid dáfus.
syrjinnästä. Asiantuntijatyöryhmä ehdottaa saamelaissopimusluonnoksessaan nimenomaista
Áššedovdi joavku árvala
syrjintäkieltoa, vrt. syrjimättömyyttä ja erityistoimenpiteitä koskeva 7 artikla.
eahpitkeahtes vealahangildosa iežas árvaluvvon sámekonvenšuvdnii, vrd. artihkkala 7
Siitä huolimatta, että kansainvälisen oikeuden antama vähemmistöjen suoja eroaa
mii gieđahallá vealatkeahttáivuođa ja sierra doaibmabijuid.
joissakin suhteissa vain vähän alkuperäiskansojen suojasta, alkuperäiskansojen oikeuksien
Vaikko muhtun surggiin lea unnán erohus dan suodjalusas maid álbmotriekti
kansainvälisoikeudellinen tunnustaminen on olennaisilta osin laajempi kuin
vuoigatvuođaid álbmotrievttálaš dohkkeheapmi lea oppalohkái viidát go álbmot
kansainvälisoikeudellinen vähemmistöjen suoja.
rievttálaš unnitlohkosuodjalus.
Yksi tärkeä ero on, että alkuperäiskansojen
Álgoálbmogiid vuoigatvuođat eatnamiidda, čáziide ja
oikeudet maahan, veteen ja omien alueittensa luonnonvaroihin tunnustetaan. Toinen tärkeä
luondduriggodagaide iežaset guovlluin ja daid dohkkeheapmi lea deaŧalaš erohus.
ero on, että kansainväliset alkuperäiskansojen oikeudet ilmenevät olennaisilta osin
Nubbi deaŧalaš erohus lea ahte riikkaidgaskasaš álgoálbmotvuoigatvuođat eanaš
kollektiivisina oikeuksina päinvastoin kuin vähemmistöoikeudet, jotka on muotoiltu yksilöoikeuksiksi.
bohtet ovdan kollektiiva vuoigatvuohtan, eaige unnitlohkovuoigatvuohtan, mat leat hábmejuvvon ovttaskas olbmuid vuoigatvuohtan. Sámiid fátmmastit goappašat
Saamelaiset kuuluvat molempien säännösten piiriin.
njuolggadusgihput.
Saamelaiset ovat
Sámit leat álgoálbmot ja seammás maid čearddalaš ja giellalaš
alkuperäiskansa ja samalla myös kunkin maan etninen ja kielellinen vähemmistö.
unnitlohku dan golmma davviriikkas.
7.2 Käsitteiden selkiyttäminen – syrjinnän käsite
7.2 Doabačielggadeapmi – vealahusdoaba
Käsitteitä ” syrjintä ” ja ” eriarvoinen kohtelu ” käytetään aika ajoin synonyymeina kuvaamaan
Doahpagiidt ” vealeapmi ” ja ” erohustin ” (forskjellsbehandle) geavahuvvojit
tilanteita, joissa erilaisia tapauksia kohdellaan samalla tavalla, tai tilanteita, joissa
guovttelágan dáhpáhusaiguin meannuduvvo ovtta ládje, ja dilálašvuođaid main
samankaltaisia tapauksia kohdellaan eri tavalla.
ovttalágan dáhpáhusaiguin meannuduvvo guovtte ládje.
Norjan lainsäädännössä on käytetty
Norgalaš riektedoalus
ensisijaisesti käsitettä ” eriarvoinen kohtelu ”, kun taas Ruotsin ja Suomen lainsäädännössä
geavahit erenoamážit doahpaga» erohustin ” lágain, ja ruoŧŧilaš ja suopmelaš
käytetään käsitettä ” syrjintä ”.
riektedoalus geavahit doahpaga» vealaheapmi ”.
Asiantuntijatyöryhmä käyttää käsitettä ” syrjintäperiaate ” kuvaamaan
Áššedovdi joavku geavaha vealahusdoahpaga namahussan lágarihkku
oikeudenvastaista eriarvoista kohtelua, kun taas käsitettä ” eriarvoinen kohtelu ” käytetään
fuonibunatnimii, ja doahpaga erohustima dat geavaha bajitdásat ja neutrála doaban
yleisenä ja neutraalina käsitteenä, joka käsittää kaikki epätasa-arvoisen kohtelun muodot.
mii gokčá juohkelágan fuonibunatnima. Dát heive oktii vealahusgildosa riikkaid
Tämä on sopusoinnussa syrjintäkiellon kansainvälisen tulkinnan kanssa.
gaskasaš dulkonvuohkái.
Kansainvälisen
Riikkaidgaskasaš geavat rahpá vejolažžat ahte ii
käytännön mukaan kaikkea eriarvoista kohtelua (” differentiation of treatment ”) eri ole
juohkelágan erohustima (” differentiation of treatment ”) galgga ipmirdit lágarihkku
pidettävä syrjintänä (” discrimination ”).
vealaheapmin (” discrimination ”).
Syrjintäkielto ei koske asiallista ja kohtuullista
Erohustin mii lea áššálaš ja govttolaš, ja man ulbmil
eriarvoista kohtelua, jonka tavoite on laillinen suhteessa ihmisoikeudelliseen
lea legitiibma olmmošvuoigatvuođaid bajitdásat áigumušaid ektui, ii deaivvahala
päätavoitteeseen.
vealahusgildosii.
Eriarvoista kohtelua, jolta puuttuu asiallinen peruste ja joka ei siten ole
Erohustin masa eai leat áššálaš ákkat ja mii dan geažil ii soaba
oikeutettua positiivisena erityiskohteluna, on pidettävä syrjimättömyysnormin vastaisena
positiiva sierrameannudeami nama vuollái, ferte adnojuvvot vealaheapmin mii boahtá
syrjintänä.
vuostálagaid vealahusgieldi norpmain.
Positiivisella erityiskohtelulla tai erityistoimilla tarkoitetaan tässä yhteydessä
Positiiva sierrameannudeapmi dahje
eriarvoista kohtelua, joka erikseen tarkasteltuna voi näyttää olevan ristiriidassa
sierradoaibmabidju mearkkaša erohustima mii okto orru rihkkumin vealahusgildosa,
syrjimättömyyskiellon kanssa mutta joka kuitenkin sallitaan jonkin maan vähemmistöjen ja
muhto mii dattetge lea lobálaš ovddidan dihte bajitdásat ulbmila oaččuhit áigái
enemmistökansan välisen todellisen tai tosiasiallisen tasa-arvon tavoitteen edistämiseksi.
doallevaš ovttadássásašvuođa riikka unnitloguid ja váldoálbmoga gaskii.
7.3 Itsenäisten valtioiden alkuperäiskansoja koskeva ILO:n yleissopimus n:o 169
7.3 ILO-soahpamuš nr. 169 iešmearrideaddji stáhtaid álgoálbmogiid ja
7.3.1 Johdanto
álbmotjoavkkuid birra
Itsenäisten valtioiden alkuperäiskansoja koskeva Kansainvälisen työjärjestön ILO:n
7.3.1 Álgosátni
yleissopimus n:o 169 on keskeinen alkuperäiskansojen oikeuksia koskeva
ILO-konvenšuvdna nr. 169 iešmearrideaddji stáhtaid álgoálbmogiid ja álbmot
kansainvälisoikeudellinen instrumentti.
joavkkuid birra, mii bođii jagi 1989, lea guovdilis álbmotrievttálaš reaidu álgoálbmotvuoigatuovđaid oktavuođas.
Yleissopimuksen yleismaailmallinen merkitys on
Konvenšuvnna máilmmeviidosaš mearkka
kuitenkin rajallinen, koska toistaiseksi sen on ratifioinut ainoastaan 17 valtiota.
šupmi lea dattetge unni ain go ratifikašuvnnaid lohku lea ráddjejuvvon 17 stáhtii.
Pohjoismaista Tanska ja Norja ovat ratifioineet yleissopimuksen.
Davviriikkain leat Danmárku ja Norga ratifiseren konvenšuvnna.
Norja oli ensimmäinen
Norga ratifiserii
yleissopimuksen ratifioinut valtio.
konvenšuvnna vuosttamuš stáhtan.
Vaikka Suomi ja Ruotsi eivät olekaan ratifioineet
Vaikko Suopma ja Ruoŧŧa eai leat ratifiseren
yleissopimusta, asiantuntijatyöryhmä on yksimielinen siitä, ettei saamelaissopimuksen
konvenšuvnna, de áššedovdi joavku lea ovttamielalaš das ahte sámekonvenšuvnna
aineellinen sisältö voi olla ILO:n yleissopimuksen säännöksiä alemmalla tasolla.
ávnnaslaš sisdoallu ii sáhte leat vuolit dásis go ILO-konvenšuvnna mearrádusat.
Asiantuntijatyöryhmä on siinä yhteydessä ottanut huomioon, että sekä Suomi että Ruotsi ovat
Áššedovdi joavku lea dan oktavuođas váldán vuhtii ahte sihke Suopma ja Ruoŧŧa leat
ilmaisseet pyrkivänsä ratifioimaan ILO:n yleissopimuksen.
ilbmadan alddiineaset leat ulbmila ratifiseret ILO-konvenšuvnna.
ILO:n yleissopimuksen aineelliset
ILO-konvenšuvnna
määräykset ovatkin olleet asiantuntijatyöryhmälle tärkeitä vertailukohtia sen pohtiessa
ávnnaslaš mearrádusat leat nu leamaš deaŧalaš refereansačuoggát áššedovdi joavkku
pohjoismaista saamelaissopimusta ja tehdessä sitä koskevia ehdotuksia.
árvvoštallamiidda ja árvalusaide sámekonvenšuvdnii.
ILO:n yleissopimus n:o 169 syntyi vuodelta 1957 peräisin olevaan ILO:n
mis, mii bođii jagi 1957, ja gieđahallá iešmearrideaddji stáhtaid álgoálbmogiid ja
väestöryhmien suojelu ja sulauttaminen, tehdyn tarkistuksen pohjalta.
álbmotčearddaid suodjalusa ja integrerema.
Kuten
Nugo oidno konvenšuvnna bajilčállágis,
yleissopimuksen nimestä käy ilmi, ILO:n yleissopimus n:o 107 muotoiltiin aikana, jolloin
de ILO-konvenšuvdna nr. 107 hábmejuvvui daid áiggiid go ráđđejeaddji servodat
alkuperäiskansat oli tuolloin yhteiskunnassa vallinneen käsityksen mukaan määrä sulauttaa
oaivil lei ahte álgoálbmogat berrejit assimilerejuvvot stuorraservodahkii. Álbmot
suuryhteiskuntaan. Kansainvälisen oikeuden kehittyminen vuoden 1957 jälkeen on osaltaan
rievtti ovdáneapmi jagi 1957 maŋŋil lei mielde váikkuheamen dasa ahte mearridedje
johtanut päätökseen hyväksyä alkuperäiskansojen oikeuksia koskevia uusia ILO-normeja.
dohkkehit ođđa ILO-standárddaid álgoálbmogiid vuoigatvuođaid birra. Konven
Yleissopimus n:o 169 on yksi tämän kehitysprosessin tuloksista.
šuvdna nr. 169 lea dán proseassa boađus.
Uudessa yleissopimuksessa
Ođđa konvenšuvdna ulbmáda garvit dan
on tarkoitus luopua yleissopimus n:o 107:n normeille ominaisista sulauttamispyrkimyksistä.
integrašuvdnajurdaga mii lei konvenšuvnna nr. 107 dovdomearka.
7.3.2 Neuvotteluvelvoite, alkuperäiskansojen oikeus osallistua päätöksentekoprosesseihin
7.3.2 Konsultengeatnegasvuohta, álgoálbmogiid vuoigatvuohta beassat searvat
Yksi ILO:n yleissopimuksen n:o 169 (jäljempänä ILO-169) perusperiaatteista on valtion
mearridanproseassaide jna..
viranomaisten velvollisuus neuvotella alkuperäiskansojen kanssa ja varmistaa heidän
Stáhtalaš eiseválddiid geatnegasvuohta konsultet álgoálbmogiid ja sihkkarastit sin
osallistumisensa neuvotteluihin silloin, kun suunnitellaan sellaisen toiminnan käynnistämistä
searvama go áigumuš lea álggahit doaibmabijuid dahje daoimmaid mat sáhttet
tai sellaisiin toimiin ryhtymistä, joilla voi olla välitön merkitys alkuperäiskansoille. Tämä
njuolga čuohcit álgoálbmogiidda, lea ILO-konvenšuvnna nr. 169 vuođđojurdda (dás
velvollisuus ilmenee etenkin 2, 4, 6 ja 7 artiklasta, 15 artiklan 2 momentista sekä 16 ja 22
maŋás namahuvvo ILO-169). Dát geatnegasvuohta boahtá ovdan erenoamážit
artiklasta.
artihkkaliin 2, 4, 6, 7, 15 nr. 2, 16 ja 22.
Yleissopimuksen 2 artiklassa luodaan periaate, jonka mukaan alkuperäiskansoilla on
Artihkkaliin 2 ásahuvvo dat vuođđojurdda ahte álgoálbmogiin lea vuoigat
oikeus osallistua päätöksentekoon niihin välittömästi vaikuttavissa asioissa. Valtio
vuohta searvat áššiide mat njuolga čuhcet sidjiide.
velvoitetaan siinä varmistamaan alkuperäiskansojen osallistuminen päätöksentekoon silloin,
Dás stáhta geatnegahttojuvvo sihkkarastit álgoálbmogiid searvama go doaibma álggahuvvo, vai sin vuoigatvuođat
kun toimenpiteisiin on tarkoitus ryhtyä niiden oikeuksien turvaamiseksi ja niiden
suodjaluvvojit ja vai dáhkiduvvo ahte sin integritehta gudnejahttojuvvo. ILO-169
ILO-169:n 4 artiklan 2 momentti syventää
artihkkal 4 nr. 2 čiekŋuda ja nanne dán vuođđojurdaga.
Siinä määrätään, että valtio on velvollinen noudattamaan Norja ratifioi yleissopimuksen 20. kesäkuuta 1990.
lea geatnegas vuhtii váldit álgoálbmogiid čielgasit ovddiduvvon sávaldagaid go
alkuperäiskansojen selkeästi ilmaisemia toivomuksia silloin, kun joudutaan ryhtymään
ulbmil lea mearridit erenoamáš doaibmabijuid sihkkarastin dihte álgoálbmogii
erityistoimenpiteisiin alkuperäiskansan jäsenten sekä niiden instituutioiden, omaisuuden,
gullevaš ovttaskas olbmuid ja álgoálbmogiid lágádusaid, opmodagaid, bargguid,
työvoiman, kulttuurin ja ympäristön suojelemiseksi.
kultuvrra ja birrasa.
Tällaisiin erityistoimenpiteisiin ei saa
Dakkár doaibmabijut eai galgga álggahuvvot álgoálbmoga
ryhtyä alkuperäiskansojen selkeästi ilmaisemien toiveiden ja priorisointien vastaisesti.
čielgasit ilbmaduvvon sávaldagaid vuostá.
Saamelaisten tapauksessa tämä tarkoittaa, ettei yksittäistä saamelaista tai saamelaisia
Sámiid dáfus dát mearkkaša ahte
instituutioita, omaisuutta, kulttuuria, elinkeinoja ja ympäristöä mahdollisesti koskeviin
erenoamáš doaibmabijut mat sáhttet čuohcit ovttaskas sápmelažžii dahje sámi
erityistoimenpiteisiin voida ryhtyä saamelaisten selkeästi ilmaisemien toiveiden ja
lágádusaide, opmodagaide, kultuvrii, ealáhusaide ja birrasii, eai sáhte álggahuvvot
priorisointien vastaisesti.
sámiid čielgasit ilbmaduvvon sávaldagaid ja vuoruhusaid vuostái.
Saamelaiskäräjiä on luonnollisesti ja lähtökohtaisesti pidettävä
Lunddolaš lea
ensisijaisena toimielimenä, jolla on tässä suhteessa laillinen oikeus ilmaista saamelaisten
bidjat vuođđun ahte ovddimusas leat sámedikkit dat mat galget adnojuvvot
toiveita ja priorisointeja.
legitiibman buktit ovdan sámiid sávaldagaid ja vuoruhusaid dan dáfus.
6 artikla velvoittaa valtiota neuvottelemaan alkuperäiskansojen kanssa, kun harkitaan
Artihkkal 6 ásaha stáhtii geatnegasvuođa konsultet álgoálbmogiid go jurdda
sellaisia lainsäädännöllisiä tai hallinnollisia toimenpiteitä, joilla voi olla näihin kansoihin
lea mearridit lágaid dahje álggahit hálddahuslaš doaibmabijuid mat sáhttet njuolga
välitön vaikutus.
váikkuhit sidjiide.
6 artiklan 1 momentin sanamuodon mukaan tämä pätee sovellettaessa ILO
Artihkkala 6 nr. 1 sátnádaga mielde dát gusto go ILO-169
169:n määräyksiä.
mearrádusat biddjojit fápmui.
On kuitenkin kohtuullista pitää lähtökohtana, että tässä ilmaistaan
Govttolaš lea dattetge bidjat vuođđun ahte dát lea
perusperiaate, joka koskee valtion velvoitteita alkuperäiskansoihin nähden, ja että sitä on
vuođđodeaddji prinsihpa ilbmadeapmi das makkár geatnegasvuođat stáhtas leat
tämän takia pidettävä yleisperiaatteena, joka pätee myös muulloin kuin ILO-169:n
álgoálbmogiidda, ja ahte dat dan dihte ferte adnojuvvot oppalaš prinsihppan mii maid
soveltamisen yhteydessä.
gusto guhkkelii go ILO-169 álggaheapmi.
Hallitus on velvollinen luomaan mekanismeja, jotka varmistavat
Ráđđehus lea geatnegas ásahit meka
alkuperäiskansojen vapaan osallistumisen niitä koskevissa asioissa päätöksentekoon kaikilla
nismmaid mat sihkkarastet beaktilis álgoálbmotsearvama buot dásiide, politihkalaš
tasoilla niin poliittisissa kuin hallinnollisissakin elimissä.
nugo hálddahuslašge orgánaide, áššiide mat gusket sidjiide.
Tämä koskee kaiken tyyppisiä
Dát guoská buotlágan
päätöksiä, joilla voi olla välitön vaikutus alkuperäiskansoihin.
mearrádusaide mat váikkuhit njuolga álgoálbmogii.
6 artiklan 2 momentti asettaa
Artihkkal 6 nr. 2 ásaha dihto
tiettyjä vaatimuksia tällaisille neuvotteluille.
gáibádusaid dakkár konsultemiidda.
Siinä todetaan, että neuvottelut on käytävä
Das nannejuvvo ahte konsultemat galget
vilpittömin mielin ja olosuhteisiin katsoen asianmukaisella tavalla pyrkimyksenä saavuttaa
čađahuvvot buorredáhtolašvuođain, dakkár vugiiguin mat heivejit dilálašvuođaide ja
yhteisymmärrys tai hyväksyntä ehdotetuille toimenpiteille.
dahje doarjuma dasa.
6 artiklan 1 momentissa
Artihkkalis 6 nr. 1 mearriduvvo ahte dakkár konsultemat vuos
määrätään, että tällaisia neuvotteluja on käytävä ensi sijassa alkuperäiskansojen
ja ovddimusat galget leat álgoálbmoga ovddasteaddji lágádusaiguin. Beroškeahttá das
edustuselinten kanssa. Vaikka 6 artiklan 2 momentin määräyksen tulkitsemiselle
ahte ii leat vuođđu dulkot artihkkala 6 nr. 2 mearrádusa álgoálbmoga gieldinvuoigat
hakemaan alkuperäiskansan ennakkosuostumuksen tai hyväksynnän suunnitelluille
vuohtan (veto-vuoigatvuohtan), de dat artihkkal goittotge ásaha eiseválddiide geatnegasvuođa ohcat álgoálbmogis ovddalgihtii dohkkehusa dahje searvama
toimenpiteille.
plánejuvvon doaibmabidjui.
7 artiklassa todetaan, että alkuperäiskansoilla on oikeus itse päättää elämäänsä,
Artihkkal 7 nanne ahte álgoálbmogiin lea vuoigatvuohta mearridit iežaset
uskomuksiinsa, instituutioihinsa, henkiseen hyvinvointiinsa sekä asuttamiinsa tai muutoin
vuoruhemiid ovddádusprosessii mađe mielde dat guoská sin eallimii, oskui,
käyttämiinsä maihin vaikuttavien kehittämistoimien tärkeysjärjestyksestä. Keskustelua on
lágádusaide, vuoiŋŋalaš buresbirgendovdui, ja eatnamiidda main sii ellet dahje atnet
herättänyt se, luoko tämä määräys neuvotteluvelvoitteen vai riittääkö se, että valtio kuulee
ávkki eará ládje. Gažaldat lea leamaš, ásahago dát mearrádus šiehtadallan
sivu 8.
geatnegasvuođa dahje leago doarvái ahte stáhta konsultemiin addá álgoálbmogiidda
alkuperäiskansoja antamalla niille tilaisuuden lausua mielipiteensä tavanomaisten kuulemisten
vejolašvuođa cealkit oaiviliiddiset dábálaš gulaskuddamis. Mearrádus addá unnán
yhteydessä.
láidestusa dán gažaldaga ektui.
Määräys antaa vain niukasti ohjeita tämän kysymyksen suhteen.
Okta dulkon mii lea vejoleamos vuogi mielde
perusperiaatetta mahdollisimman uskollisesti noudattava periaate, jonka mukaan
oskkáldas konvenšuvnna vuođđojurdagii, namalassii ahte álgoálbmogiin lea
alkuperäiskansoilla on oikeus ohjata omaa kehitystään, asettaa valtiolle neuvotteluvelvoitteen.
vuoigatvuohta beassat mearridit iežaset ovdáneami, ilbmada ahte stáhtas lea šiehta
Päinvastainen johtopäätös merkitsisi, että alkuperäiskansojen oikeus tehdä kehitysprosessiaan
vuoigatvuohta mearridit ovdáneapmái iežaset vuoruhusaid ilbmá dakkár vuoigat
koskevia omia päätöksiä olisi vailla todellista sisältöä.
vuohtan mas ii leat duohta sisdoallu.
7 artikla antaa myös
Artihkkal 7 addá maid álgoálbmogiidda vuoigatvuođa, dan muddui mii lea
alkuperäiskansoille oikeuden mahdollisimman laajasti hallita omaa taloudellista, sosiaalista ja
vejolaš, hálddašit iežaset ekonomalaš, sosiála ja kultuvrralaš ovdáneami.
kulttuurista kehitystään. Alkuperäiskansojen oikeus päättää omasta kehityksestään, sellaisena
Álgoálbmogiid vuoigatvuohta hálddašit iežaset ovdáneami, nugo dat lea ILO-169
kuin tämä oikeus on muotoiltuna ILO-169:n 7 artiklassa, on yhtäpitävä YK:n
artihkkala 7 sániid mielde, manná rattálagaid iešmearridanvuoigatvuođain, nugo dat
oikeuksia koskevien yleissopimusten yhteisen 1 artiklan 1 kohdan mukaisen
boahtá ovdan oktasaš artihkkalis 1 nr. 1 ON-konvenšuvnnas mii gieđahallá siviila ja
itsemääräämisoikeuden kanssa.
politihkalaš vuoigatvuođaid, sosiála ja kultuvrralaš vuoigatvuođaid.
Mainituissa kahdessa yleissopimuksessa ilmaistun
Iešmearridanvuoigatvuohta, nugo dat ilbmá dan guovtti konvenšuvnnas, nanne ahte
itsemääräämisoikeuden mukaan ” kaikilla kansoilla ” on oikeus vapaasti edistää taloudellista,
” buot álbmogiin ” lea iešmearridanvuoigatvuođa vuođul vuoigatvuohta ieža beassat
sosiaalista ja kulttuurista kehitystään.
friddja buoridit iežaset ekonomalaš, sosiála ja kultuvrralaš ovdáneami. Dása lassin
Tämän lisäksi alkuperäiskansojen on ILO-169:n 7
álgoálbmogat galget álgoálbmogat ILO-169 artihkkala 7 mielde searvat nationála ja
kehittämissuunnitelmien ja - ohjelmien laadintaan, toteutukseen ja arviointiin, jotka voivat
guvllolaš ovddidanplánaid ja prográmmaid hábmemii, čađaheapmái ja árvvoštallamii
suoraan koskea niitä.
go dat njuolga sáhttet čuohcit sidjiide.
ILO-169:n 15 artiklan 2 momentissa määrätään alkuperäiskansojen
ILO Artihkkal 15 nr. 2 siskkilda mearrádusa álgoálbmogiid vuoigatvuođas
oikeudesta osallistua alkuperäiskansojen asuttamien alueiden luonnonvaroihin kohdistuvia,
searvat proseassaide mat gullet áigumušaide iskat ja ávkingeavahit luonddu
suunnitteilla olevia tutkimus- tai hyödyntämisohjelmia koskeviin päätöksentekoprosesseihin.
riggodagaid álgoálbmotguovlluin.
Tämän määräyksen mukaan alkuperäiskansojen kanssa on aina neuvoteltava, ennen kuin
Dán mearrádusa mielde galget álo gulaskuddat
hyödyntämään muun muassa sen selvittämiseksi, vaikuttaako sellainen toiminta haitallisesti
álgoálbmogiiguin ovdalgo sin guovlluin álget ohcat ja viežžat minerála- dahje eará luondduresurssaid, ee. vai ilbmá vaháguvvetgo, ja man muddui dat vahágahttet
alkuperäiskansojen etuihin ja missä määrin.
álgoálbmogiid beroštumit.
Valtion neuvotteluvelvoite on myös mainittu
Stáhtaid konsultengeatnegasvuohta namahuvvo maid erenoamážit artihkkalis
erikseen ammattikoulutusohjelmia koskevassa 22 artiklassa.
22, mii lea fidnooahppoprográmmaid birra.
Määräyksestä käy ilmi, että
Mearrádusa ilbmá ahte jos dábálaš
elleivät yleiset erityisammattikoulutusohjelmat vastaa alkuperäiskansojen jäsenten
fidnooahppanprográmmat eai heive oktii álgoálbmogiid sierra dárbbuiguin, de
erityistarpeita, viranomaisten on yhteistyössä kyseisten alkuperäiskansojen kanssa
eiseválddit galget sihkkarastit, álgoálbmogiin ovttasráđiid, ahte ráhkaduvvojit
järjestettävä alkuperäiskansojen jäsenille tarkoitettuja erityiskoulutusohjelmia ja laadittava
álgoálbmotolbmuid dihte erenoamáš oahpahusa várás njuolggadusat ja prográmmat.
niitä koskevia säännöksiä. Mahdollisten erityiskoulutusohjelmien tulee perustua kyseisten
Vejolaš sierra oahpahusprográmmat galget heivet álgoálbmoga ekonomalaš dillái,
kansojen taloudellisiin, sosiaalisiin ja kulttuurioloihin sekä käytännön tarpeisiin.
sosiála ja kultuvrralaš eavttuide ja geavatlaš dárbbuide.
Kaikki tätä
Buot iskkadeamit mat gusket
alaa koskevat tutkimukset on suoritettava yhteistyössä alkuperäiskansojen kanssa, joiden
dasa, galget čađahuvvot ovttasráđiid álgoálbmogiin, main galgá jerrojuvvot dakkár
kanssa on neuvoteltava tällaisten ohjelmien suunnittelemisesta ja toteuttamisesta.
prográmmaid organiseremis ja čađaheamis.
Norjan
Norgalaš ráđđehusa
hallituksen Indre-Finnmarkin (Sisä-Finnmark) poronhoitajille 1990-luvulla järjestämä
nuppástuhttinprográmma Sis-Finnmárkku boazodoalliid várás, mii čađahuvvui 1990
uudelleenjärjestelyohjelma on tyypillinen esimerkki tämän määräyksen piiriin kuuluvasta
logus, lea tiippalaš ovdamearka dakkár oahpahusprográmmain maid dát mearrádus
koulutusohjelmasta.
gokčá.
ILO-169: n periaatteellisena lähtökohtana on, että alkuperäiskansojen tapoja ja instituutioita
ILO-169 prinsihpalaš vuolggasadji álgoálbmogiid vieruid, árbevieruid ja lágádusaid
tulee kunnioittaa ja että alkuperäiskansoilla on oikeus säilyttää ne, elleivät ne ole ristiriidassa
dáfus lea ahte dat galget gudnejahttojuvvot ja ahte álgoálbmogiin lea vuoigatvuohta
kansallisessa lainsäädännössä määriteltyjen perusoikeuksien tai kansainvälisesti
dain doaladit. Eaktu lea ahte dat ii boađe nationála riekteortnegiin dahje riikkaid
tunnustettujen ihmisoikeuksien kanssa.
gaskasaš olmmošvuoigatvuođaiguin vuostálagaid.
Yleissopimuksen 8 artiklassa määrätään, että
Konvenšuvnna artihkkal 8
alkuperäiskansojen perinnäistavat ja tapaoikeus on otettava asianmukaisesti huomioon
mearrida ahte govttolaččat galget vuhtiiváldojuvvot álgoálbmoga árbevierut ja
kansallisia lakeja ja säädöksiä sovellettaessa.
árbevierrorievttit go nationála lágat ja njuolggadusat geavahuvvojit. Vuođđun
Tämä periaate koskee lähtökohtaisesti myös
biddjojuvvo dat vuođđojurdda maid ferte gustot lágaid ja njuolggadusaid
lakien ja säädösten laatimista.
ráhkadeapmái.
7.3.4 Maaoikeudet
7.3.4 Eananvuoigatvuođat
Maata ja luonnonvaroja koskevat oikeudet (13−19 artikla) merkitsevät epäilemättä
Eanan- ja resursavuoigatvuođaid mearrádusat (artihkkalat 13-19) ovddastit ILO-169
sopimusvaltioille suurinta haastetta ILO-169:n täytäntöönpanon kannalta. Yleissopimuksessa
čađaheamis eahpitkeahttá stuorimus hástalusa geatnegahttojuvvon stáhtaide.
tunnustetaan alkuperäiskansojen erityinen yhteys ja suhde omiin maa-alueisiinsa ja se
Konvenšuvdna dohkkeha álgoálbmoga erenoamáš gullevašvuođa ja gaskavuođa
erityismerkitys, joka maa-alueilla on alkuperäiskansojen kulttuurille ja henkisille arvoille.
iežaset eananguovlluide, ja eatnamiid erenoamáš mearkkašumi álgoálbmogiid
Pohjoismaissa käyty oikeudellinen ja poliittinen keskustelu osoittaa toisinaan esiintyvän
kultuvrii ja vuoiŋŋalaš árvvuide. Davviriikkain rievttálaš ja politihkalaš divaštallamat
laajaa erimielisyyttä siitä, kuinka pitkälle valtion velvollisuus tunnustaa alkuperäiskansojen
čájehit gaskkohagaid stuorra sierramielalašvuođa das man muddui stáhta lea
maaoikeudet ulottuu. Tämä on tullut selkeimmin esiin Norjan hallituksen tehdessä
geatnegas dohkkehit álgoálbmogiid eananvuoigatvuođaid.
koskevista oikeudellisista olosuhteista (Finnmarksloven, Finnmarkin laki) – Ot. prp. (HE) n:o
Dát lea čielgasit boahtán ovdan norgalaš ráđđehusa árvaluvvon lágas Finnmárkku fylkka eatnamiid riekte
53 (2002–2003).
dilálašvuođaide ja hálddašeapmái (finnmárkolágas) – Od.prp. nr. 53 (2002-2003).
ILO-169:n määräyksiin liittyviä ongelmia käsitellään tarkemmin yksittäisiä
Čuolbmagihput mat čatnasit ILO-169 eanan- ja resursavuoigatvuođaid gieđahalli
ehdotettuja määräyksiä koskevissa huomautuksissa saamelaissopimuksen IV luvussa.
venšuvnna kapihttala IV guđege árvaluvvon mearrádusaide.
7.3.5 Elinkeinotoiminta
7.3.5 Ealáhusdoaimmat
Määräyksillä alkuperäiskansojen oikeudesta omistaa, hallita ja käyttää tarkemmin määriteltyjä
Lassin mearrádusaide mat gieđahallet álgoálbmogiid vuoigatvuođa eaiggáduššat,
maa-alueita on merkitystä saamelaisten elinkeinoille, minkä lisäksi yleissopimukseen sisältyy
hálddašit ja geavahit dárkileappot namahuvvon eatnamiid, mat leat deaŧalaččat sámi
myös muutamia alkuperäiskansojen perinteisiä elinkeinoja koskevia erityismääräyksiä. 14
ealáhusaide, konvenšuvdna maid siskkilda muhtun erenoamáš mearrádusaid árbe
artiklan 1 momentin viimeisessä lauseessa todetaan, että erityistä huomiota on kiinnitettävä
virolaš álgoálbmotealáhusaid birra. Artihkkal 14 nr. 1 maŋimuš cealkka nanne ahte
paimentolaiskansojen ja kiertävien viljelijöiden tilanteeseen ryhdyttäessä toimenpiteisiin,
galget erenoamážit váldit vuhtii nomádalaš álbmogiid ja olbmuid dili, sin geas lea
joiden tarkoituksena on turvata alkuperäiskansojen oikeus käyttää maa-alueita, joita ne ovat
johtti eanandoallu, go mearridit doaibmabijuid mat galggašedje sihkkarastit
perinteisesti voineet käyttää toimeentulonsa hankkimista ja perinteistä elinkeinotoimintaansa
álgoálbmoga vuoigatvuođa geavahit eatnamiid main sis árbevieruideaset mielde lea
varten.
leamaš doaibmamušat ja birgenláhki.
Saamelaisten kohdalla tämä tarkoittaa muun muassa, että viranomaisten on tällaisissa
Sámi dáfus dát mearkkaša ee. ahte eiseválddit
tapauksissa otettava huomioon saamelaisten poronhoito.
dakkár dáhpáhusain galget váldit vuhtii sámi boazodoalu.
23 artiklassa määrätään, että käsityöammatit, maaseudun ja pienyhteisöjen teollisuus
Artihkkal 23 mearrida ahte giehtaduodji, gili ja báikegotti doaimmat, luonddu
sekä luontaistalous ja perinteiset metsästys-, kalastus-, ansastus- ja keräilyelinkeinot tulee
vuđot dállodoallu ja álgoálbmogiid árbevirolaš doaimmat nugo meahcásteapmi,
tunnustaa tärkeiksi tekijöiksi näiden kansojen kulttuurien tukemisessa ja niiden taloudellisessa
guolásteapmi, čoaggin galget dohkkehuvvot deaŧalaš beallin sin kultuvrii, eko
riippumattomuudessa ja kehityksessä.
nomiijalaš gánnáhahttivuhtii ja ovddideapmái.
Viranomaisten on tilanteen niin edellyttäessä
Go lea dárbu, de eiseválddit galget
varmistettava, että näitä toimintojen edellytyksiä vahvistetaan ja edistetään yhteistyössä
ovttasráđiid álgoálbmogiin sihkkarastit ahte dakkár doaimmat nanosmuvvet ja
alkuperäiskansojen kanssa.
ovdánit.
Tämä tarkoittaa sen tunnustamista, että alkuperäiskansojen
Dát lea dohkkeheapmi das ahte álgoálbmogiid kultuvra lea hui gittalagaid sin
kulttuuri liittyy läheisesti niiden perinteisiin elinkeinoihin ja että alkuperäiskansojen
árbevirolaš ealáhusaiguin, ja ahte sáhttá leat vahátlaš álgoálbmotservodahkii ja dan
yhteisöille ja niiden jäsenille saattaa aiheutua haittaa siitä, jos he joutuvat työskentelemään
lahtuide jos menddo ollu bággejuvvojit váldit bargguid dakkár ealáhusaide maid earát
muiden ihmisten käsityksen mukaan heille soveltuvissa elinkeinoissa.
oaivvildit leat sidjiide heivvolaččat.
7.3.6 Terveydenhuolto
7.3.6 Dearvvašvuohta