pere/sami_parallel huggingface dataset:
Kielipalkinnon tavoite Kielipalkinnon tavoitteena on myötävaikuttaa saamen kielen edistämiseen tai säilymiseen Norjassa, Ruotsissa, Suomessa ja Venäjällä.
Giellabálkkašumi ulbmil Giellabálkkašumi ulbmilin lea váikkuhit sámegiela ovddideapmái, gárggiidahttimii ja seailluheapmái Norggas, Ruoŧas, Suomas ja Ruoššas.
Kuka voi saada palkinnon ?
Gii sáhttá oažžut bálkkašumi ?
Kielipalkinto myönnetään yksityishenkilöille (ml. ryhmä) tai yhteisöille (ml. yhdistys, laitos), jotka ovat ansioituneet toimimalla merkittävällä tavalla saamen kielen edistämiseksi, kehittämiseksi tai säilymiseksi.
Giellabálkkašupmi juhkkojuvvo ovttaskas olbmuide, joavkkuide, servviide ja ásáhusaide geat leat bidjan erenoamáš návccaid ovddidit sámegiela čálalaččat, njálmmálaččat dahje eará láhkái.
Palkinto voidaan myöntää esimerkiksi kirjallisista, suullisista tai muista ansioista, jotka sijoittuvat hyvin laajalti eri toimialueille.
Giellabálkkašupmi sáhttá addojuvvot iešguđetlágan bargguid vuođul.
Palkinto voidaan jakaa useiden voittajien kesken.
Bálkkašumi sáhttá juhkkojuvvot eanet go ovtta vuoitái.
Ilmoita oma ehdokkaasi !
Evttot kandidáhtat !
Yksityishenkilö, ryhmä tai yhteisö Norjassa, Ruotsissa, Suomessa ja Venäjällä voi tehda oman ehdotuksensa vuoden 2014 palkinnon saajasta.
Ovttaskas olmmoš, joavkkut, searvvit, ásáhusat ja eiseválddit Norggas, Ruoŧas, Suomas ja Ruoššas sáhttet evttohit kandidáhtaid jagi 2014 giellabálkkašupmái.
Ehdotus palkinnon saajaksi ja korkeintaan 1-2 sivun kirjallinen perustelu tulee toimittaa viimeistään 30. toukokuuta 2014 osoitteeseen:
Sádde evttohusat bálkkašumi vuoitin oktan čálalaš ákkastallamiin, mii sáhttá leat eanemusat 1-2 siiddu, maŋimustá miessemánu 30. beaivve 2014 čujuhussii:
Saamen kielistä Lasketaan, että saamen kielillä on noin 20 000 – 30 000 puhujaa.
Sámegielaid birra Lea rehkenastojuvvon ahte sullii 20 000 - 30 000 olbmo sámástit.
Gollegiella on perustettu saamen kielen kehittämis- ja elvyttämistoimenpiteiden innostamiseksi.
Gollegiella lea ásahuvvon dan dihte ahte movttiidahttit sámi gielaid ovddidan- ja ealáskahttinbargguid.
Suurin saamen kielistä on pohjoissaame, jota puhutaan Norjassa, Ruotsissa ja Suomessa.
Stuorimus sámegiella lea davvisámegiella mii ságastuvvo Norggas, Ruoŧas ja Suomas.
Ruotsissa ja Norjassa puhutaan myös eteläsaame, luulajansaamea, uumajansaamea ja piitimensaamea.
Ruoŧas ja Norggas ságastuvvo maiddái lullisámegiella, julevsámegiella, ubmisámegiella ja bihtánsámegiella.
Suomessa puhutaan pohjoissaamen lisäksi inarinsaame ja koltansaamea.
Suomas gávdno earret davvisámi maiddái anárašgiella ja nuortalašgiella.
Venäjällä suurin osa saamen kielten puhujista puhuu kildininsaamea ja hyvin harvat koltan-, akkalan- ja turjansaamea.
Ruoššas leat eanas ságasteaddjit gielddasámegielagat ja hui unnán olbmot ságastit nuortalašgiela, áhkkilsámegiela ja darjjesámegiela.
Kaikki saamen kielet ovat uhanalaisia kieliä.
Buot sámegielat leat uhkiduvvon gielat.
Aikaisemmat kielipalkinnon voittajat:
Ovdalaš bálkkašumi vuoitit:
Divvun ja Giellatekno Tromsan yliopistosta sekä Aleksandra Andrejevna Antonova ja Nina Jeliseevna Afanasjeva saivat vuoden jagi 2014 kielipalkinnon.
Divvun ja Giellatekno Romssa Universitehtas ja Aleksandra Andrejevna Antonova ja Nina Jeliseevna Afanasjeva ožžo jagi 2012 giellabálkkašumi.
Antonova ja Afanasjeva saivat palkinnon, koska ovat pitkään tehneet työtä kildininsaamen arvostuksen kohottamiseksi kirjoja kirjoittamalla sekä kääntämällä saameksi ja saamesta. Sen lisäksi he ovat tehneet työtä ortografiakysymysten parissa.
Antonova ja Afanasjeva oaččuiga bálkkašumi go leaba guhká bargan bajideame gielddasámegiela árvvu go soai leaba čállán girjjiid, jorgalan sámegillii ja sámegielas, dasa lassin leaba ortográfalaš gažaldagaiguin bargan.
Divvun ja Giellatekno sai palkinnon uudenaikaisen teknologian hyödyntämisestä siten, että se on mahdollistanut saamenkielisille käyttäjille netissä tarjolla olevat oikeinkirjoitus- tai oikolukuohjelmat sekä sanakirjat.
Divvun ja Giellatekno oaččui bálkkašumi, go lea geavahišgoahtán ođđaáigásaš teknologiija vai sámi geavaheddjiide leat geavahanláhkái neahtas sihke riektečállin- ja divvunprográmmat, bagadusat ja sátnegirjjit.
Kaksi saamelaisnaista, Máret Sárá Karasjoelta sekä Lajla Mattson Magga Koutokienosta jakoivat vuoden 2010 kielipalkinnon.
Guokte sámi nissona, Máret Sárá, Kárášjogas ja Lajla Mattson Magga, Guovdageainnus juogadeigga jagi 2010 giellabálkkašumi.
Sárá on edistänyt saamen kieltä opettajana, journalistina ja kirjailijana.
Sárá lea ovddidan davvisámegiela oahpaheaddjin, journalistan ja girječállin.
Hän on kirjoittanut oppikirjoja sekä kerännyt mm. leikkejä ja sananlaskuja kirjaksi.
Son lea čállán oahppogirjjiid ja čohkken sihke stohkosiid ja sátnevádjasiid girjin.
Mattson Magga on töidensa kautta huoltanut, opettanut ja edistänyt eteläsaamea.
Mattson Magga lea barggustis bokte gáhtten, oahpahan ja ovddidan lullisámegiela.
Hän on kirjoittanut eteläsaamen sanakirjoja, kauno- ja ammattikirjallisuutta sekä sen lisäksi tehnyt käännöstyötä ja koonnut kielitestejä.
Son lea čállán lullisámi sátnegirjjiid, čáppagirjjálašvuođa- ja fágagirjjiid ja lea dasa lassin jorgaladdan ja čohkken gielladeavsttaid.
Sámi Siida Utsjoelta Suomesta ja Henrik Barruk Straejmiestä Ruotsista jakoivat vuoden 2008 kielipalkinnon.
Sámi Siida Ohcejogas Suomas ja Henrik Barruk Straejmies Ruoŧas juogadeigga jagi 2008 bálkkašupmi.
Sámi Siida - yhdistys sai palkinnon saamen kielen aseman vahvistamiseksi tehdystä työstä Utsjoen kunnassa.
Sámi Siida oaččui bálkkašumi danin go sii leat 1970-logu rájis bargan sámegiela sajádaga nannemiin Ohcejoga gielddas.
Henrik Barruk on pitkään dokumentoinut ja elvyttänyt uumajansaamea.
Henrik Barruk lea guhká bargan upmisámegiela dokumenteremiin ja ealáskahttimiin.
Ensimmäiset kirjoitukset, jotka julkaistiin saameksi 1600-luvulla, oli kirjoitettu uumajansaamella, mm.. ABC-kirja.
Vuosttaš čállagat mat prentejuvvojedje 1600-logus ledje čállojuvvon upmisámegillii, earret eará okta ABC-girji.
Harald Gaski ja Jouni Moshnikoff saivat vuoden 2006 kielipalkinnon.
Harald Gaski ja Jouni Moshnikoff oaččuiga 2006 giellabálkkašumi.
Jouni Moshnikoffia (19402012) kunnioitettiin pitkästä ja kovasta työstä koltansaamen hyväksi.
Jouni Moshnikoff (1940-2012) gudnejahttojuvvui go lea nu guhká ja garrasit bargan nuortasámegiela ovddidemiin.
Harald Gaski on tehnyt laajaa kielenedistämistyötä ja omalla tutkimustoiminnallaan ollut merkittävä tekijä saamenkielisen kaunokirjallisuuden arvostuksen nostamisessa.
Harald Gaski lea dahkan viiddes giellaovddidanbarggu ja lea iežas dutkama bokte leamaš veahkkin loktet stáhtusa sámegielat girjjálašvuođas.
Ella Holm Bulla ja Anarâškielâ servi (inarinsaamen kielen yhdistys) sai vasta perustetun pohjoismaisen saamen kielen Gollegiella-palkinnon vuonna 2004.
Ella Holm Bull ja Anarâškielâ servi (anárašgiela searvi) ožžo easka ásahuvvon davviriikkalaš sámegiela Gollegiella-giellabálkkašumi jagi 2004.
Ella Holm Bull (1929-2006) teki koko elämänsä töitä eteläsaamen edistämiseksi.
Ella Holm Bull (1929-2006) ražai eallinagi lullisámegiela ovddidemiin.
Hänen tavoitteenaan oli lisätä sekä suullisen että kirjallisen eteläsaamen käyttöä.
Su ulbmil lei loktet giela geavaheami sihke njálmmálaš ja čálálaš giellan.
Anarâškielâ servi on siitä asti kuin yhdistys perustettiin Inarissa vuonna 1986 tehnyt kovasti töitä inarinsaamen elvyttämiseksi.
Anarâškielâ servi lea dan rájis go searvi ásahuvvui Anáris jagis 1986 garrasit bargan anárašgiela ealáskahttimiin.
Tervehd ys Saamelaiskäräjien vaalikau den 2 012–201 5 avajaisjuh lissa ja Saamelaisku lttuurikesku ksen Sajo ksen vih kiäisissä 3.4. 2012 In arissa
Dearvvuođat Sámedikki válgabaji 2012–2015 rahpamii ja Sámi kulturguovddáža Sajosa vihahanávvudoaluide cuoŋománu 3. b. 2012 Anáris
S aame laiskäräjien puheen johtaja ja S aame laise n p arlamentaarisen neuvo ston pu heenjoht aja Eg il O lli
Sá medi gge pre side an tta j a Sám i pa rlam en tár ala š rá đi p resi dea n ta Egil Ol li
Suomen tasavallan presidentti, Saamelaiskäräjien puheenjohtaja, Saamelaiskäräjien jäsenet, muut vieraat !
Suoma dásseválddi presideanta, Sámedikki ságajođiheaddji, Sámedikki áirasat, eará guossit !
Haluan kiittää kutsusta osallistua Saamelaiskäräjien vaalikauden 2012–2015 avajaisiin
Mun háliidan Sámedikki ja Sámi parlamentáralaš ráđi ovddasteaddjin giitit go lehpet bovden mu
ja saame laiskulttuurikeskuksen avajaisjuhliin. Minulle on kunnia Norjan
searvat Sámedikki válgabaji 2012–2015 rahpamii ja sámi kulturguovddáža vihahanávvudoaluide.
Saamelaiskäräjien ja Saamelaisen parlamentaarisen neuvoston edustajana saada
Munnje ja mu eamidii lea gudnin beassat leat guossin dáppe dán illubeaivvi.
tulla vieraaksenne tällaisena ilonpäivänä.
Moanat jagiid dás ovdal lei historjjálaš dáhpáhus sámiide Suomas go vuosttas sámediggi rahppojuvvui.
tapahtuma Suomen saamelaisille. Saamelaiskäräjät on vuoden 1996 alusta omalla
Sámediggi lea ge jagi 1996 álggus iežas lágain vuođđuduvvon sámiid álbmotválljen orgánan. Dan
lailla perustettu saamelaisten vaaleilla valittu elin. Sitä ennen, vuosina 1973 – 1995,
ovdal, jagiin 1973 – 1995, doaimmai Sámi Parlameanta.
toimi Saamelaisvaltuuskunta.
Sámediggi lea sámiid alimus politihkalaš
elin, joka edustaa saamelaisten virallista kantaa heitä koskevissa asioissa.
orgána ja ovdanbuktá sápmelaččaid virggálaš oainnu sin guoskevaš áššiin.
Vaaleilla
Álbmotválljen orgána bokte
viranomaisten kanssa, ja myös paremmat mahdollisuudet vaikuttaa saamelaisten
láhččojuvvo vejolašvuohta buorebut gulahallat eiseválddiiguin, ja maiddai vejolašvuohta
asio ihin ja oikeuksiin.
nannoseappot váikkuhit sámiid áššiid ja rivttiid.
Norjan Saamelaiskäräjien puolesta toivotan onnea uusille ja
Norgga beale Sámedikki bealis sávan lihku ođđa ja
uudestaan valituille jäsenille näissä tärkeissä toimissa tulevalla kaudella. Nyt alkaa
ođđasis válljejuvvon áirasiidda daid dehálaš doaimmaide maiguin dii galgabehtet bargat boahtte
työ, jossa on sekä mahdollisuuksia että haasteita.
áigodagas. Dál álggahuvvo bargu mas leat sihke vejolašvuođat ja hástalusat.
Meillä saamelaisilla on paljon yhteisiä haasteita, ja siksi tarvitaankin yhteistyötä myös
Mis sámiin leat ollu oktasaš hástalusat, ja danin dárbbašuvvo ge ovttasbargu maiddái rastá rájáid.
rajojen yli.
Sámiin
ja organisaatioitten kautta. Vanhin niistä on Saamelaisneuvosto joka perustettiin jo
leamaš juo guhkit áigge ovttasbargu sierranas rájiid rastá ásahusaid ja organisašuvnnaid bokte.
vuonna 1956.
Boarráseamos dain lea Sámiráđđi mii ásahuvvui juo jagi 1956:s.
Uusin yhteistyöelin on puolestaan vuonna 2000 perustettu
Ođđaseamos ovttasbargoásahus lea fas
Saamelainen parlamentaarinen neuvosto. Se on Saamelaiskäräjien parlamentaarinen
Sámi parlamentáralaš ráđđi, mii ásahuvvui jagi 2000:s, ja mii lea sámedikkiid parlamentáralaš
yhteistyöelin, jossa mukana ovat myös Venäjän puolen saamelaiset.
ovttasbargoorgána mas maiddái sámit Ruoššas leat bistevaš oasálastit.
Saamelaisen
Sámi parlamentáralaš ráđi bargui
parlamentaarisen neuvoston työhön kuuluvat saamelaisten asiat yli rajojen. Kun nyt
gullet áššit mat gusket sámiide riikkarájiid rastá.
Saamelaiskäräjät astuu uuteen kauteen, niin minulla on odotuksia ja toiveita siitä,
Go dál Sámediggi lávke ođđa áigodahkii, de leat mus
että te olette edelleen valmiita huolehtimaan ja vastaamaan yhteistyöstämme
vuordámušat ja doaivva ahte dii lehpet gergosat fuolahit ja vuoruhit min ovttasbarggu Sámi
Saamelaisessa parlamentaarisessa neuvostossa.
parlamentáralaš ráđis.
Iloitsen suuresti saadessani osallistua teidän uuden saamelaisku lttuurikeskuksenne
Mun ja mu eamit illudetne sákka go besse oasálastit din ođđa sámi kulturgoavddáža
vihkiäisiin.
vihahanávvudoaluide.
Ei ole vaikeaa olla samaa mieltä heidän kanssaan, jotka sanovat talon
Ii leat váttis leat ovttaoaivilis daiguin geat dadjet ahte dát lea hirpmástuhtti
olevan valtavan hieno.
čáppa dállu.
Arkkitehdit ja muut tahot, jotka ovat olleet taloa
Arkiteavttat ja earát geat leamašan fárus dálu hábmemis, leat duođaid dahkan buori
suunnittelemassa, ovat todella tehneet hyvää työtä.
barggu. Sámit Suomas leat dál ožžon erenoamáš čáppa dálu.
Saamelaiset Suomessa ovat nyt
Dál lea din duohkin deavdit dán dállui
saaneet erityisen kauniin talon.
sisdoalu.
Näillä sanoilla toivotan Saamelaiskäräjien jäsenille onnea tulevan kauden työhönne ja
Dáid sániiguin sávan Sámedikki áirasiidda lihku boahtte áigodaga bargguiguin ja sávan didjiide
onnittelen teitä kaikkia uuden kulttuurikeskuksen johdosta.
buohkaide lihku dáinna ođđa kulturguovddážiin.
Kiitos !
Giitu !
Taideteokset S aamelaiskulttuurikeskus S ajoksessa Valtion taidekokoelma / Valtion taideteostoimikunnan tilausteokset
Dáiddaduojit Sámekulturguovddáš Sajosis Stáhta dáiddačoakkáldat / Stáhta dáiddaduodje doaibmagotti diŋgon dahkosat
Tuulen tuivertamat, yksinäiset tunturikoivut ovat minun henkistä kotimaisemaani.
Biekka spihččen, ovttaskas lagežat leat mu vuoiŋŋalaš ruoktoeatnamat.
Ne ovat painautuneet mieleeni jo lapsuuden hiihtoreissuilla, isäni synnyinsijoilla Utsjoella.
Dat leat cieggan mu millii jo mánnávuođa čuoiganreaissuin, áhči riegádanbáikkis Ohcejogas.
Tunturikoivun erityisominaisuus on sen palaminen myös tuoreena tai jäisenä.
Lageža erenomáš iešvuohtan lea dan buollin maiddái njuoska dahje jiekŋa muorran.
Täten se on aikoinaan osaltaan mahdollistanut saamelaisen poronhoidon ja asutuksen leviämisen tunturiylängöille.
Nappo dat lea dolin oasistis dahkan vejolažžan sámi boazodoalu ja ássama lávdama duottaralážiidda.
Tunturissa - valoteokseen olen halunnut siirtää tunturikoivujen muotoa, tuoda kappaleen erämaata Inarin kylille.
Duoddaris - čuovgaduodjái lean háliidan sirdit lagežiid hámi, buktit bihtá aidalas meahcis Anára kirkosiidii.
Valoa hohtavana teos luo mielleyhtymiä myös virtaavaan jokeen ja ehkäpä jopa revontuliin.
Čuovgi duodji laktá miellagovaid maiddái golgi johkii ja kánske joba guovssahasaide.
Kaksiosainen teos sai alkunsa utsjokelaisen isäni koulussa 1950-luvulla keräämistä Lapin kasveista.
Guovtteoasát duodji oaččui álggus ohcejohkalaš áhččán Piera Johannes Helander skuvllas 1950-logus čoaggán Sámi šattuin.
Kasvit oli kuivattu ja kiinnitetty nimilapuin varustettuna herbaarioon eli kasvioon.
Šattut ledje goikaduvvon ja merkejuvvon nammalahpuin, ja dasto giddejuvvon šaddočoakkáldahkii (herbaario).
Jokainen kasvi oli tarkan tieteellisesti luokiteltu omaan ryhmäänsä.
Juohke šaddu lei dárkket dieđalaččat juhkkon luohkáide iežas joavkosis.
Innostuin siitä ristiriidasta, mikä vallitsi kasvien kauneuden ja monimuotoisuuden sekä ihmisen luokittelu- ja lokerointitarpeen välillä.
Movttáskin dán ruossalasvuođas, mii lei šattuid čábbodaga ja riggodaga sihke olbmo luohkkáijuohkin- ja klassifiserendárbbu gaskkas.
Samalla mieleeni nousivat saamelaisten historia ja yritykset luokitella saamelaisia alempaan rotuun kuuluviksi.
Seamma háve millii bohciidedje sámiid historjá ja figgamat bidjat sámiid vuolit nállái gulavažžan.
Vielä 1930-luvulla Inarinjärven hautausmaalta oli kaivettu saamelaisten pääkalloja rotuopillisiin tutkimuksiin (kallot on sittemmin palautettu).
Vel 1930-logus Anárjávrri hávdeeatnamis ledje goivojuvvon sámiid oaiveskálžžut nálleoahpa dutkamiidda (oaiveskálžžut leat dasto máhcahuvvon).
Henkilöt on kuvattu eri puolilta Suomea.
Mu bargui leat govviduvvon 30 dán áigge sápmelačča.
Tämä luokittelu perustuu Tilastokeskuksen ja Saamelaiskäräjien vaalilautakunnan vuoden 2011 tilastoon.
Vuođđun lea Statistihkkaguovddáža ja Sámedikki válgalávdegotti jagi 2011 statistihkka.
Asuinpaikan mukaan saamelaiset on jaoteltu saamelaisten kotiseutualueella asuviin, muualla Suomessa asuviin sekä ulkomailla asuviin.
Das Suoma oktiibuot sullii 10 000 sápmelačča leat juhkkon ahkeluohkáid mielde sámiid ruovttuguovllus ássi, eará sajis Suomas ássi sihke olgoriikkain ássi sámiide.
Kielellinen jaottelu on vaikeampi asia: Saamelaiskäräjien mukaan tilastoja on pidettävä vain suuntaa antavina, koska alle 18-vuotiaiden äidinkielen ilmoittaminen on satunnaista ja äänioikeusikäisistäkin monet jättävät ilmoittamatta äidinkielensä.
Olbmot leat maiddái juogaduvvon eatnigiela mielde. Gielalaš juohkin lea goittotge váddásut ášši: Sámedikki mielde statistihkaid galgá doallat dušše geažideaddjin, go vuollái 18 jahkásaččaid eatnigiela almmuheapmi lea deivvolaš ja jienastanvuoigatvuođa ahkásaččainge máŋgasat guđđet almmutkeahttá eatnigielaset.
Henkilön äidinkieleksi luetteloon merkitään tällöin suomen kieli.
Olbmo eatnigiellan logahallamii merkejuvvo dalle suomagiella.
Lisäksi monet kokevat itsensä kaksikielisiksi.
Lassin máŋgasat dovdet iežaset guovttegielagin.
Joka tapauksessa kuvasin nämä 30 henkilöä, ja prosentuaalisesti heidän osuutensa vastaavat tämän edellä mainitun tilaston faktoja.
Mu govvidan 30 olbmo ahke-, giella- ja ássanbáikeossodagat vástidit prosentualalaččat dán ovdalis namuhuvvon statistihka fáktaid.
Jokaisen henkilön vieressä on pieni ” kasviolappu ” josta käy ilmi muun muassa ko. henkilön asuinpaikka ja äidinkieli.
Juohke olbmo bálddas lea smávva šaddoláhppo, mas oidno earret eará olbmo ássanbáiki ja eatnigiella.
Vastaiskuna vanhoille rotumääritelmille jokainen henkilö on yksiselitteisesti määritelty Homo sapiens - lajiin kuuluvaksi. Kuvissa halusin esittää henkilöt arvokkaina ja ainutlaatuisina yksilöinä, ja samalla myös voimissaan olevan alkuperäiskansan jäseninä.
Optimisttalaččatge árvvoštaladettiin dušše 10 olbmo 30:s hállet eatnigiellan sámegiela, ja dán logi olbmo jovkui čáhká fárrui dušše okta anárašgiela ja okta nuortalašgiela hálli olmmoš.
Optimisestikin arvioiden vain 10 - 11 henkilöä 30:sta puhuu äidinkielenään saamea, ja tähän kymmenen joukkoon mahtuu mukaan vain yksi inarinsaamea puhuva ja yksi koltansaamea puhuva.
Govaid olbmot leat maiddái meroštallon dieđalaččat ovttačilggolaččat Homo sapiens - šládjii gulavažžan, vuostedoaibman sámiid vuolit nállin dulkojeaddji boares nállemeroštallamiidda.
Teoksen toinen osa on iso valokuva, jossa on tunturimaiseman päälle kuvattu näitä herbaarion kasveja.
Dahkosa nuppi oassi lea stuorra čuovgagovva, mas leat duottareatnamiid ala govviduvvon dát šaddočoakkáldaga šattut.
Ne muodostavat ornamenttimaisen pinnan kurotellen kohti taivaita, vapautuen määrittelyn ja luokittelun ikeestä.
Dat ráhkadit ornamentalaš olggoža dan láhkai ahte faŋuhit almmi guvlui, luomusmuvvamiin meroštallama ja luohkáide juohkima ráddjehusain.
Teos koostuu lukuisista kullatuista ja valkokullatuista teräslautasista, jotka muodostavat monitasoisen sädehtivän virran salin seinälle ja puhujanpönttöön.
Dát mu duodji sisttisdoallá máŋggaid gollejuvvon ja vilges gollejuvvon stálletallearkkaid, mat ovttas hábmejit máŋggadását šealgu rávnnji sále seaidnái ja sárdnestullui.
Yhtenä teoksen visuaalisena lähtökohtana on naisen saamenpuvussa käytettävä risku solki.
Oktan duoji visuálalaš vuođđun lea nissona sámegávttis geavahuvvon solju.
Vanhan kansanperinteen mukaan, korussa roikkuvat kullatut laukkaset suojelevat käyttäjäänsä karkoittamalla pahaa välkkeellään ja helinällään.
Dološ álbmotárbevieru mielde čiŋa gollejuvvon lávggastagat suodjalit geavaheaddji nu ahte daid šealgun ja skilla vuodjela bahá eret.
M inulle tärkeä esikuvallinen henkilö on ollut isänäiti Jovsset Biret.
M unnje dehálaš ovdagovva leamašan áhčieadni Jovsset Biret.
Teos on kunnianosoitus hänenlaisilleen vahvoille saamelaisille naisille.
Duodji lea gudnečájáhus sulágan nana sámenissoniidda.
Teoksen osat ovat muodoltaan myös lautasia ja niistä roikkuvat pisarat lusikoita.
Duoji oasit leat hámiset dáfus maiddái dego tallearkkat, goaikkanasat fas mat dain heaŋgájit leat dego basttet.
Keraamisten lusikoiden muotokieli tulee perinteisestä saamelaisesta luulusikasta.
Keramihkalaš basttiid hápmegiella boahtá árbevirolaš sámi čoarvebasttes.
Teosta tehdessäni olen pohtinut sukupolvien virtaa ajassa sekä yhteenkuuluvuutta jossa virta ruokkii jokaista meistä.
Duddjodettiinan dán lean guorahallan sohkabuolvvaid rávnnji áiggis sihke oktiigullevašvuođa, mas rávdnji biepmada juohkeovtta mis.
Lautasten pinta heijastaa todellisuutta nurinpäin.
Tallearkkaid bajildus speadjalastá duođalašvuođa jorggotbeliid.
Se on ideamaailma, joka heijastaa ihmisessä olevaa täydellisyyden haavetta ja toivoa paremmasta.
Dat lea jurddamáilbmi, mii speadjalastá doaivvu buorebus ja dievaslašvuođa niegu, mii olbmos lea.
Itselleni se tuo mieleen saamelaisen kansanperinteen maahiset jotka elävät maan alla samanlaista elämää kuin me ihmiset, mutta nurinpäin.
M unnje dat buktá millii sámi álbmotárbevieru ulddaid, mat ellet eatnan vuolde seammalágan eallima go mii olbmot, muhto jorggotbeliid.
Teoksen elementit toistavat täydellistä ympyrää, kirkas pisara on täydellinen hetki ajassa.
Duoji elemeanttat geardduhit dievaslaš rieggá, šerres goaikkanas lea dievaslaš boddu áiggis.
M utta teoksen kokonaisuus on sattumanvaraisen soljuva ja siten ajan haasteeseen sopivan muodon löytävä.
M uhto duoji ollisvuohta lea soittolaččat rievdi ja danin áiggi hástalussii heivvolaš hámi gávdni.
Teoksessa on myös yksityiskohtia joiden muotokieli tulee saamelaisesta perinteisestä vauvalle tehdystä lelusta, helistimestä.
Duojis leat maid detáljat, maid hápmegiella boahtá sámi árbevirolaš, njuoratmánnái dahkkon duhkorasas, skilanasas.
Teräsrenkaasta roikkuville poron koparaluille on kaiverrettu kasvot ja tehty tinalanka- ja helmikirjailut verkavaatteet.
Bohcco guoberdávttiide, mat heaŋgájit stállerieggás, leat graverejuvvon muođut ja dahkkon datneárppuin ja bearraliiguin hervejuvvon láđđebiktasat.
Teoksen kaikki osat on toteutettu käsityönä ja siinä näkyy osaavien käsityöammattilaisten kädenjälki.
Duoji buot oasit leat duddjojuvvon gieđaiguin ja das oidno čeahpes ámmátduojáriid gieđaluodda.
Se on kunnianosoitus käsityöperinteelle, mikä on yksi tärkeistä saamelaiskulttuurin ylläpitäjistä.
Dat lea gudnečájáhus duodjeárbevirrui, mii lea okta dehálamos sámekultuvrra doalaheaddjiin.
Pohjoissaamen kielessä isoa jokea, äitiä ja maata kuvaavat sanat ovat lähellä toisiaan.
Davvisámegielas eanu, eatni ja eatnama govvideaddji sánit sulastahttet nuppiideaset.
Näiden sanojen takana olevia käsitteitä haluan saamelaisena kunnioittaa; sukupolvien yhteenkuuluvaa virtaa, saamelaisia vahvoja naisia ja rakasta saamenmaata.
Doahpagiid, mat leat dáid sániid duohken, hálidan sápmelažžan gudnejahttit; sohkabuolvvaid oktiigullevaš rávnnji, sámi nana nissoniid ja ráhkis sámeeatnama.
Kolme harjoittelupaikkaa haettavana Saamelaiskäräjien sihteeristössä Sajoksessa Inarissa
Golbma hárjehallanbáikki ohcan láhkái Sámedikki čállingottis Sajosis Anáris
Saamelaiskäräjät tarjoaa kolmea harjoittelupaikkaa inarin-, koltan- tai pohjoissaamen kielen taitoisille yliopisto-opiskelijoille.
Sámediggi fállá golbma hárjehallanbáikki anáraš-, nuortalaš- dahje davvisámegielmáhtolaš universiteahta stuđeanttaide.
Harjoittelupaikat ovat saamelaiskäräjien yleisessä toimistossa, saamen kielen toimistossa ja koulutus- ja oppimateriaalitoimistossa saamelaiskulttuurikeskus Sajoksessa Inarissa.
Hárjehallanbáikkit leat sámedikki almmolaš doaimmahagas, sámegiela doaimmahagas ja skuvlen- ja oahppamateriáladoaimmahagas sámekulturguovddáš Sajosis Anáris.
Harjoitteluun kuuluvista työtehtävistä, tarkemmasta ajasta ja kestosta sovitaan erikseen.
Hárjehallamii gullevaš bargguin, dárkilut áiggis ja guhkkodagas sohppojuvvo sierra.
Palkka määräytyy yliopiston tukeman harjoittelupalkan ja saamelaiskäräjien palkkajärjestelmän mukaan.
Bálká meroštallojuvvo universiteahta dorjon hárjehállanbálkká ja sámedikki bálkáortnega mielde.
Tehtävään valittavalta odotetaan harjoittelurahan saamista yliopistolta.
Vuordit, ahte bargui válljejuvvon stuđeanta oažžu hárjehallanruđa universiteahtas.
Jos olet kiinnostunut harjoittelusta, lähetä vapaamuotoinen hakemus liitteineen (CV ja opintorekisteriote) 12.4.2013 mennessä osoitteeseen: Saamelaiskäräjät / hallintosihteeri, Sajos, 99870 Inari.
Jos leat beroštuvvan hárjehallamis, sádde friijahápmásaš ohcamuša ovttas mildosiiguin (CV ja válddus oahpporegisttaris) 12.4.2012 rádjái čujuhussii: Sámediggi / hálddahusčálli, Sajos, 99870 Anár.
Saamelainen parlamentaarinen neuvosto (Suomen, Norjan ja Ruotsin saamelaiskäräjien yhteistyöelin) aloittaa 1.8.2015 yhteispohjoismaisen saamen kielen ammatti- ja resurssikeskuksen Sámi Giellagáldun jatkohankkeen, joka päättyy 31.5.2018.
1.8.2015 davviriikkalaš sámegiela fága- ja resursaguovddáža Sámi Giellagáldu joatkkaprošeavtta, mii nohká 31.5.2015.
Hankkeen päärahoittaja on EU:n Interreg Pohjoinen - ohjelma.
Prošeavtta váldoruhtadeaddji lea EU Interreg Davvi - prográmma.
Projektia varten Suomen Saamelaiskäräjät hakee
Prošeavtta várás Suoma Sámediggi ohcá
määräaikaista projektisihteeriä
mearreáigásaš prošeaktačálli
Työ alkaa 1.8.2015 ja kestää 31.5.2018 asti.
Bargu álgá 1.8.2015 ja bistá 31.5.2018 rádjai.
Projektisihteerin tehtäviin kuuluvat projektin päivittäiset toimistotehtävät, kokousten järjestäminen sekä projektin kirjanpitotehtävistä huolehtiminen.
Prošeaktačálli bargguide gullet dikšut prošeavtta beaivválaš doaimmahatbargguid, ordnet čoahkkimiid ja dikšut prošeavtta rehketdoallobargguin. Bargái
Työntekijälle voidaan määrätä muita toimia, jotka kuuluvat yhteispohjoismaisen saamen kielen ammatti- ja resurssikeskuksen jatkohankkeeseen.
sáhttet maiddái biddjot eará barggut, mat gullet davviriikkalaš sámegiela fága- ja resursaguovddáža joatkkaprošektii.
Kelpoisuusvaatimuksena on tehtävän edellyttämä koulutus ja lisäksi vaaditaan saamen kielen taitoa.
Gelbbolašvuođagáibádussan lea barggu eaktudan skuvlejupmi ja dan lassin gáibiduvvo sámegiela dáidu.
Työn menestyksellistä hoitamista edesauttavat hyvä saamen kielen suullinen ja kirjallinen taito sekä riittävä kokemus toimisto- ja kirjanpitotehtävistä.
hárjánupmi doaimmahat- ja rehketdoallobargguin.
Yhteispohjoismaisen saamen kielen ammatti- ja resurssikeskuksen työkielet ovat saamen kieli sekä suomen kieli ja ruotsin / norjan kieli.
Davviriikkalaš sámegiela fága- ja resursaguovddáža bargogiellan leat sámegiella sihke suomagiella ja ruoŧa- / dárogiella.
Keskuksen tehtävänä on yhdessä saamelaiskäräjien kanssa yhteispohjoismaisen kieliyhteistyön vahvistaminen ja kehittäminen, saamen kielen vahvistaminen ja kehittäminen niin, että kunkin kieliryhmän yksilölliset tarpeet, haasteet ja voimavarat huomioidaan, ja saamen kielen elävöittäminen ja turvaaminen tulevaisuudessa.
ja resurssat váldojit vuhtii, ja sámegiela riggudahttin ja dorvvasteapmi boahtte áiggis.
Projektisihteeri on palvelussuhteessa Suomen saamelaiskäräjiin ja palkkaus määräytyy Suomen saamelaiskäräjien palkkausjärjestelmän vaativuustason VI.
Prošeaktačálli lea bargogaskavuođas Suoma sámediggái ja bálká mearrašuvvá sámedikki bálkávuogádaga gáibádusdási VI.
/ II mukaan (peruspalkka 1 842,14 euroa / kk).
/ II mielde (vuođđobálká 1 842,14 euro / mb).
Peruspalkan lisäksi maksetaan 24 %:n saamelaisalueen lisä ja työkokemuksen mukaan määräytyvät kokemuslisät.
máksojuvvo 24 % sámeguovllu lassi ja bargohárjánumi vuođul boahtti bargovásáhuslasit. Bargobáiki
Toimipaikka sijaitsee saamelaiskäräjien sihteeristössä Sajoksessa.
lea sámedikkis Sajosis.
Hakemukset liitteineen tulee toimittaa Suomen saamelaiskäräjien sihteeristöön 10.7.2015 klo 16.00 mennessä osoitteella: Sajos, 99870 Inari.
Ohcamušaid čuvvosiiguin galgá doaimmahit Suoma sámedikki čállingoddái 10.7.2015 dmu 16.00 rádjai čujuhusain: Sajos, 99870 Anár. Lassidieđuid barggus addiba gielladorvočállli Siiri
Lisätietoja työstä antavat kieliturvasihteeri Siiri Jomppanen siiri.jomppanen@samediggi.fi ja ma.
Jomppanen siiri.jomppanen@samediggi.fi ja má. giellaáššiidčálli Marko Marjomaa
kieliasiainsihteeri Marko Marjomaa marko.marjomaa@samediggi.fi.
marko.marjomaa@samediggi.fi. Sámedikki doaimmaide sáhttá oahpásmuvvat neahttačujuhusas
Saamelaiskäräjien toimintaan voi tutustua nettiosoitteessa www.samediggi.fi.
www.samediggi.fi
Inarissa 18.6.2015 Saamelaiskäräjät
Anáris 18.6.2015 Sámediggi
Saamelainen parlamentaarinen neuvosto (Suomen, Norjan ja Ruotsin Saamelaiskäräjien yhteistyöelin) aloittaa 1.8.2015 yhteispohjoismaisen saamen kielen ammatti- ja resurssikeskuksen Sámi Giellagáldun jatkohankkeen, joka päättyy 31.5.2018.
1.8.2015 davviriikkalaš sámegiela fága- ja resursaguovddáža Sámi giellagáldu joatkkaprošeavtta, mii nohká 31.5.2018.
Hankkeen päärahoittaja on EU:n Interreg Pohjoinen - ohjelma.
Prošeavtta váldoruhtadeaddji lea EU Interreg Davvi-prográmma.
Tehtävän käytännön toteuttamista varten Suomen Saamelaiskäräjät hakee ajalle 1.8.2015 - 30.4.2018
Barggu geavatlaš ollašuhttima várás Suoma Sámediggi ohcá áigodahkii 1.8.2015 – 30.4.2018:
1 määräaikaista koltansaamen kielityöntekijää, 1 määräaikaista inarinsaamen kielityöntekijää ja 1 määräaikaista pohjoissaamen kielityöntekijää.
1 mearreáigásaš nuortalašgiela giellabargi 1 mearreáigásaš anárašgiela giellabargi ja 1 mearreáigásaš davvisámegiela giellabargi
Kielityöntekijän tehtäviin kuuluvat kielenhuolto, kielenkehittäminen, terminologiatyö, normitus ja tiedotus- ja neuvontatyö.
Giellabargi bargguide gullet giellagáhtten, giela ovddideapmi, terminologiijabargu, giela normeren ja diehtojuohkin- ja rávvenbargu.
Kielityöntekijälle voidaan määrätä muita toimia, jotka kuuluvat yhteispohjoismaisen saamen kielen ammatti- ja resurssikeskuksen jatkohankkeeseen.
Giellabargái sáhttet maiddái biddjot eará barggut, mat gullet davviriikkalaš sámegiela fága- ja resursaguovddáža joatkkaprošektii.
Säädösperusteisena kelpoisuusvaatimuksena on tehtävän edellyttämä koulutus ja lisäksi vaaditaan saamen kielen taitoa.
sámegiela dáidu. Fidnui ohcat vuosttažettiin olbmo, geas lea sámegiella eatnigiellan dahje vástideaddji
Hankkeeseen haetaan ensisijaisesti henkilöä, jolla on saame äidinkielenä tai vastaava kielitaito.
giellagelbbolašvuohta.
Toivomme hakijalta soveltuvaa saamen kielen koulutusta (korkeakoulu / yliopisto), kokemusta vastaavista töistä ja saamelaisyhteiskunnan ja - kielten tuntemusta.
Mii deattuhat alit oahpu (allaskuvllas / universitehtas) sámegielas, vásáhusaid sullasaš bargguin ja gelbbolašvuođa sámi servodat- ja gielladilis.
Lisäksi toivomme ammatillista osaamista, yhteistyökykyä, saamen kielen kirjallista taitoa sekä kykyä työskennellä itsenäisesti ja tavoitteellisesti.
Dasa lassin deattuhat ámmátlaš čehppodaga, ovttasbargo- ja gulahallannávccaid, sámegiela čálalaš dáiddu sihke návccaid bargat iešheanalaččat ja ulbmillaččat.
Ammatti- ja resurssikeskuksen tehtävänä on yhdessä saamelaiskäräjien kanssa yhteispohjoismaisen kieliyhteistyön vahvistaminen ja kehittäminen, saamen kielen vahvistaminen ja kehittäminen niin, että kunkin kieliryhmän yksilölliset tarpeet, haasteet ja voimavarat huomioidaan, ja saamen kielen elävöittäminen ja turvaaminen tulevaisuudessa.
dárbbut, hástalusat ja resurssat váldojit vuhtii, ja sámegiela riggudahttin ja dorvvasteapmi boahtte áiggis.
Kielityöntekijä on palvelussuhteessa Suomen saamelaiskäräjiin ja palkkaus määräytyy Suomen saamelaiskäräjien palkkausjärjestelmän vaativuustasojen V / II mukaan (peruspalkka 2 110,20 euroa / kk).
Giellabargi lea bargogaskavuođas Suoma sámediggái ja bálká mearrašuvvá sámedikki bálkávuogádaga gáibádusdásiid V / II mielde (vuođđobálká 2 110,20 euro / mb).
Peruspalkan lisäksi maksetaan 24 %:n saamelaisalueen lisä ja työkokemuksen mukaan määräytyvät kokemuslisät.
Vuođđobálkká lassin máksojuvvo 24 % sámeguovllu lassi ja bargohárjánumi vuođul boahtti bargovásáhuslasit. Bargobáiki lea sámedikki
Toimipaikka sijaitsee jossakin saamelaiskäräjien toimipaikoista tai muualla sopimuksen mukaan.
doaibmabáikkiin dahje eará sajis soahpamuša mielde.
Hakemukset liitteineen tulee toimittaa Suomen saamelaiskäräjien sihteeristöön 10.7.2015 klo 16.00 mennessä osoitteella: Sajos, 99870 Inari.
rádjai čujuhusain: Sajos, 99870 Anár. Lassidieđuid barggus addiba gielladorvočálli Siiri
Saamelaiskäräjät ilmoittaa haettavaksi
Sámediggi almmuha ohcanláhkai
Hallintopäällikön päätehtävänä on johtaa saamelaiskäräjien hallituksen alaisuudessa saamelaiskäräjien hallintoa, taloutta ja henkilöstöä, toimeenpanna saamelaiskäräjien päätöksiä sekä suunnitella ja kehittää käräjien toimintaa.
Hálddahushoavdda váldobargun lea jođihit sámedikki stivrra vuollásažžan sámedikki hálddahusa, ekonomiija ja bargoveaga, ollašuhttit sámedikki mearrádusaid sihke plánet ja ovddidit sámedikki doaimma.
Kelpoisuusvaatimuksena on soveltuva ylempi korkeakoulututkinto sekä perehtyneisyys saamelaisasioihin ja hallintotehtäviin.
Dohkálašvuođagáibádussan lea heivvolaš alit allaskuvladutkkus sihke sámeáššiid ja hálddahusbargguid dovdan.
Lisäksi vaaditaan saamen kielen taito (asetus 1727/95).
Lassin gáibiduvvo sámegiela dáidu (ásahus 1727/95).
Tehtävän menestyksellinen hoitaminen edellyttää hyvää johtamistaitoa, kokemusta henkilöstöhallinnosta, kykyä vaativaan ja vastuulliseen työskentelyyn.
Barggu ceavzilis dikšun eaktuda buorre jođihandáiddu, hárjánumi bargoveahkahálddahusas, návcca gáibideaddji ja vásttolaš bargamii.
Ruotsin / norjan kielen ja englannin kielen taito katsotaan eduksi.
Ruoŧa / dárogiela ja eaŋgalsgiela máhttu gehččojuvvojit ovdun.
Palkkaus määräytyy saamelaiskäräjien palkkausjärjestelmän vaativuustason II mukaan (peruspalkka 3266,47 euroa / kk).
Bálká mearrašuvvá sámedikki bálkávuogádaga gáibádusdási II mielde (vuođđobálká 3266,47 euro / mb).
Peruspalkan lisäksi maksetaan 24 %:n saamelaisalueen lisä ja työkokemuksen mukaan määräytyvät kokemuslisät.
Vuođđobálkká lassin máksojuvvojit 24 % sámeguovllu lassi ja bargovásáhuslasit, mat mearrašuvvet bargohárjánumi mielde.
Viran toimipaikka on saamelaiskulttuurikeskus Sajoksessa.
Virggi doaibmabáiki lea sámekulturguovddáš Sajosis.
Hakemukset liitteineen tulee toimittaa saamelaiskäräjien sihteeristöön 15.11.2015 klo 16.00 mennessä osoitteella Sajos, 99870 Inari tai sähköpostitse osoitteeseen info@samediggi.fi.
Ohcamušaid mildosiiguin galgá doaimmahit sámedikki čállingoddái 15.11.2015 dmu 16.00 rádjai čujuhussii Sajos, 99870 Anár dahje šleađgapoasttain čujuhussii info@samediggi.fi.
Lisätietoja antaa puheenjohtaja Tiina Sanila-Aikio, puh. +358(0)50 3001780.
Lassidieđuid addá ságajođiheaddji Tiina Sanila-Aikio, tel. +358(0)50 3001780.
Saamelaiskäräjien toimintaan voi tutustua kotisivuillamme www.samediggi.fi
Sámedikki doaimmaide sáhttá oahpásmuvvat ruoktosiidduin www.samediggi.fi
Inarissa 15.10.2015 Saamelaiskäräjät
Anáris 15.10.2015 Sámediggi
Saamelaiskäräjät ilmoittaa, että sen sihteeristön Saamen kielen toimistossa Inarin toimipisteessä on haettavana
Sámediggi almmuha, ahte dan čállingotti Sámegiela doaimmahagas Anára doaibmabáikkis lea ohcanláhkai
Kieliasiainsihteerin tehtävistä on määrätty saamelaiskäräjien työjärjestyksen 35 §:ssä.
Giellaáššiidčálli bargguin lea mearriduvvon sámedikki bargoortnega 35 §:s.
Säädösperusteisena kelpoisuusvaatimuksena on tehtävän edellyttämä koulutus (saamelaiskäräjistä annettu asetus 1727/1995).
Seađáhusvuđđosaš gelbbolašvuohtagáibádussan lea barggu eaktudan skuvlejupmi (sámedikkis addojuvvon ásahus 1727/1995).
Viran täyttämisessä noudatetaan kuuden kuukauden koeaikaa.
Virggi deavdimis čuvvojuvvo guđa mánotbaji geahččalanáiggi.
Viran menestyksellistä hoitamista edesauttavat soveltuva korkeakoulututkinto, hyvä saamen kielen suullinen ja kirjallinen taito ja ruotsin tai / ja norjan kielen ja englannin kielen taito sekä riittävä kokemus vaativista hallinnollisista tehtävistä.
Virggi ceavzilis dikšuma veahkehit heivvolaš allaskuvladutkkus, buorre sámegiela njálmmálaš ja čálalaš dáidu ja ruoŧa dahje / ja dárogiela ja eaŋgalsigiela dáidu sihke doarvái hárjánupmi gáibideaddji hálddahusbargguin.
Palkkaus määräytyy saamelaiskäräjien palkkausjärjestelmän vaativuustason IV ja siinä III-II ryhmän mukaan (peruspalkka 2448,54 – 2505,49 euroa / kk).
Bálká mearrašuvvá sámedikki bálkávuogádaga gáibádusdási IV ja das III-II luohká mielde (vuođđobálká 2448,54 – 2505,49euro/mb).
Peruspalkan lisäksi maksetaan 24 %:n saamelaisalueen lisä ja työkokemuksen mukaan määräytyvät kokemuslisät.
Vuođđobálkká lassin máksojuvvo 24 % sámeguovllu lassi ja bargohárjánumi vuođul boahtti bargovásáhuslasit.
Lisätietoja virasta antaa kieliturvasihteeri Siiri Jomppanen, puh. 010 839 3111.
Ohcamušaid oahppo- ja bargoduođaštusaiguin galgá doaimmahit sámedikki čállingoddái 17.9.2012 dmu 16.00 rádjai čujuhusain: Sajos, 99870 Anár. Lassidieđuid virggis addá gielladorvočálli Siiri Jomppanen, tel. 010 839 3111.
Saamelaiskäräjien toimintaan voi tutustua nettiosoitteessa www.samediggi.fi
Sámedikki doaimmaide sáhttá oahpásmuvvat neahttačujuhusas www.samediggi.fi
Inarissa 16.8.2012 Saamelaiskäräjät
Anáris 16.8.2012 Sámediggi
Saamelaiskäräjät jatkaa
Sámediggi joatká
Määräaikaisen kielipesäohjaajan
Mearreáigásaš giellabeassejođiheaddji
hakuaikaa 12.9.2014 saakka.
ohcanáiggi 12.9.2014 rádjái.
Työ alkaa sopimuksen mukaan ja kestää aluksi 30.5.2015 saakka.
Bargu álgá soahpamuša mielde ja bistá álggos 30.5.2015 rádjai.
Kielipesäohjaajan tehtäviin kuuluu mm. saamelaisten kielipesätoiminnan ohjaaminen, koordinointi ja kehittäminen saamelaisalueella ja sen ulkopuolella sekä kielipesien henkilöstöhallinto.
Giellabeassejođiheaddji bargui gullet ee. sámiid giellabeassedoaimma jođiheapmi, koordineren ja ovddideapmi sámeguovllus ja dan olggobealde sihke giellabesiid bargoveahkahálddahus.
Kelpoisuusvaatimuksena on tehtävän edellyttämä soveltuva koulutus ja saamen kielen taitoa (asetus 1727/95).
Gelbbolašvuođagáibádussan lea barggu eaktudan heivvolaš skuvlejupmi ja sámegiela dáidu (ásahus 1727/95).
Tehtävän menestyksellistä hoitamista edesauttaa hyvä varhaiskasvatusalan ja kielen elvytysmenetelmien tuntemus sekä perehtyneisyys saamelaiskulttuuriin ja hallinnollisiin tehtäviin.
Doaimma menestuvvi dikšuma ovddida buorre árrabajásgeassinsuorggi ja giela ealáskahttinmetodaid dovdan sihke hárjánupmi sámekultuvrii ja hálddahuslaš doaimmaide.
Palkkaus määräytyy saamelaiskäräjien palkkausjärjestelmän vaativuustason IV.
Bálká mearrášuvvá sámedikki bálkávuogádaga gáibádusdási IV.
/ III mukaan (peruspalkka 2 482,82).
/ III mielde (vuođđobálká 2 482,82).
Peruspalkan lisäksi maksetaan 24 %:n saamelaisalueen lisä ja työkokemuksen mukaan määräytyvät kokemuslisät.
Vuođđobálkká lassin máksojuvvo 24 %:n sámeguovllu lassi ja bargohárjánumi mielde mearrášuvvet ahkelasit.
Toimipaikka sijaitsee saamelaiskulttuurikeskus Sajoksessa, Inarissa.
Doaibmabáiki lea sámekulturguovddáš Sajosis, Anáris.
hallintopäällikkö Pia Ruotsala puh. 010 839 3106.
Ohcamušaid čuvvvosiiguin galgá doaimmahit sámedikki čállingoddái 12.9.2014 dmu 16.00 rádjai čujuhusain Sajos, 99870 Anár. Lassidieđuid barggus addá má. hálddahushoavda Pia Ruotsala tel. 010 839 3106.
Inarissa 2.9.2014 Saamelaiskäräjät
Anáris 2.9.2014 Sámediggi
Saamelaiskäräjien saamen kielen toimisto hakee
Sámedikki sámegiela doaimmahat ohcá
kielityöntekijää
giellabargi
määräaikaiseen ja kokopäiväiseen virkasuhteeseen 2-3 kuukauden ajaksi alkaen 1.6.2015.
mearreáigásaš ja ollesáigásaš virgegaskavuhtii 2-3 mánotbadjái 1.6.2015 rájes.
Tehtävät liittyvät muun muassa saamen kielilakiin ja muihin saamen kielen asiantuntijuutta vaativiin tehtäviin.
Barggut laktásit earret eará sámi giellaláhkii ja sámegiela áššedovdamuša gáibideaddji eará bargguide.
Säädösperusteisena kelpoisuusvaatimuksena on tehtävän edellyttämä koulutus ja hyvä saamen kielen suullinen ja kirjallinen taito.
Seađáhusvuđđosaš gelbbolašvuođagáibádussan lea barggu eaktudan skuvlejupmi ja sámegiela buorre njálmmálaš ja čálalaš dáidu.
Tehtävän menestyksellistä hoitamista edesauttavat hyvät atk-taidot sekä kyky työskennellä oma-aloitteisesti ja itsenäisesti.
Barggu ceavzilis dikšuma veahkehit buorit adg-dáiddut sihke nákca bargat iešráđálaččat ja iehčanasat.
Palkkaus määräytyy saamelaiskäräjien palkkausjärjestelmän vaativuustason V / III-I mukaan, peruspalkka 2043,27 – 2341,01 euroa / kk.
Bálká mearrašuvvá sámedikki bálkávuogádaga gáibádusdási V / III-I mielde, vuođđobálká 2043,27 – 2341,01 euro / mb..
Peruspalkan lisäksi maksetaan 24 %:n saamelaisalueen lisä ja työkokemuksen mukaan määräytyvät kokemuslisät.
Vuođđobálkká lassin máksojuvvojit 24 %:a sámeguovllu lassi ja bargohárjánumi mielde ahkelasit.
Lisätietoja työstä antaa kieliturvasihteeri Siiri Jomppanen puh. 010 839 3111.
Ohcamušaid galgá doaimmahit sámedikki čállingoddái 26.5.2015 dmu 16. rádjai čujuhusain Sámekulturguovddáš Sajos, 99870 Anár. Lassidieđuid barggus addá gielladorvočálli Siiri Jomppanen tel. 010 839 3111.
Saamelaiskäräjiin voi tutustua nettiosoitteessa www.samediggi.fi
Sámediggái sáhttá oahpásmuvvat neahttačujuhusas www.samediggi.fi
Inarissa 13.5.2015 Saamelaiskäräjät
Anáris 13.5.2015 Sámediggi
viransijaisuuden, joka alkaa 18.. ja päättyy 14.11.2014.
virgesadjásašvuođa, mii álgá 18.8.2014 ja nohká 14.11.2014.
Koulutussihteerin toimipaikka sijaitsee sihteeristön päätoimipaikassa saamelaiskulttuurikeskus Sajoksessa, Inarissa.
Skuvlenčálli doaibmabáiki lea čállingotti váldodoaimmahagas sámekulturguovddáš Sajosis, Anáris.
Koulutussihteeri toimii koulutus- ja oppimateriaalitoimiston esimiehenä ja koulutus- ja oppimateriaalilautakunnan esittelijänä ja sihteerinä.
Skuvlenčálli bargá skuvlen- ja oahppamateriáladoaimmahaga ovdaolmmožin ja skuvlen- ja oahppamateriálalávdegotti áššemeannudeaddjin ja čállin.
Säädösperusteisena kelpoisuusvaatimuksena on viran edellyttämä koulutus ja lisäksi vaaditaan saamen kielen taitoa (asetus 1727/95).
Seađáhusvuđđosaš gelbbolašvuođagáibádussan lea virggi eaktudan skuvlejupmi ja lassin gáibiduvvo sámegiela dáidu (ásahus 1727/95).
Tehtävän menestyksellistä hoitamista edesauttaa soveltuva korkeakoulututkinto sekä hyvä saamelaisten koulutusasioiden ja hallintotoiminnan tuntemus.
Virggi ceavzilis dikšuma veahkehit heivvolaš allaskuvladutkkus ja maiddái sámi skuvlenáššiid ja hálddahusdoaimma bures dovdan.
Palkkaus määräytyy saamelaiskäräjien palkkausjärjestelmän vaativuustason III. / II mukaan (peruspalkka 2 887,03 euroa / kk).
Bálká mearrašuvvá sámedikki bálkávuogádaga gáibádusdási III / II mielde (vuođđobálká 2 887,03 euro / mb).
Hakemukset liitteineen tulee toimittaa saamelaiskäräjien sihteeristöön 11.7.2014 klo 16.00 mennessä osoitteella Sajos, 99870 Inari.
Ohcamušaid mildosiiguin galgá doaimmahit sámedikki čállingoddái 11.7.2014 dmu 16.00 rádjái čujuhusain Sajos, 99870 Anár. Lassidieđuid barggus
hallintopäällikkö Pia Ruotsala puh. 010 839 3106.
addá má. hálddahushoavda Pia Ruotsala tel. 010 839 3106.
Saamelaiskäräjien
Sámedikki doibmii sáhttá oahpásmuvvat
toimintaan voi tutustua nettiosoitteessa www.samediggi.fi
neahtta čujuhusas www.samediggi.fi
Inarissa 19.6.2014 Saamelaiskäräjät
Anáris 19.6.2014 Sámediggi
Saamelaiskäräjät ilmoittaa haettavaksi
MEARREÁIGÁSAŠ GIELLABEASSEJOĐIHEADDJI
tehtävän.
doaimma.
Työ alkaa sopimuksen mukaan ja kestää 31.12.2016 saakka (mikäli rahoitus järjestyy).
Bargu álgá soahpamuša mielde ja bistá 31.12.2016 rádjai (jos ruhtadeapmi ollašuvvá).
Säädösperusteisena kelpoisuusvaatimuksena on viran edellyttämä koulutus ja saamen kielen taitoa (asetus 1727/95).
Seađáhusvuđot gelbbolašvuođagáibádussan lea virggi eaktudan skuvlejupmi ja sámegiela dáidu (ásahus 1727/95).
/ III mukaan (peruspalkka 2 512,83).
/ III mielde (vuođđobálká 2 512,83).
Lisätietoja työstä antaa hallintopäällikkö Pia Ruotsala puh. 010 839 3106.
Ohcamušaid čuvvvosiiguin galgá doaimmahit sámedikki čállingoddái 8.2.2016 dmu 16.00 rádjai čujuhusain Sajos, 99870 Anár. Lassidieđuid barggus addá hálddahushoavda Pia Ruotsala tel. 010 839 3106.
Saamelaiskäräjien toimintaan voi tutustua nettiosoitteessa
Sámedikki doaimmaide sáhttá oahpásmuvvat neahttačujuhusas www.samediggi.fi
Inarissa 18.1.2016 Saamelaiskäräjät
Anáris 18.1.2016 Sámediggi
viransijaisuuden, joka alkaa 8.8.2014 ja päättyy 7.8.2015.
virgesadjásašvuođa, mii álgá 8.8.2014 ja nohka 7.8.2015.
Kulttuurisihteerin toimipaikka sijaitsee sihteeristön päätoimipaikassa saamelaiskulttuurikeskus Sajoksessa, Inarissa.
Kulturčálli doaibmabáiki lea čállingotti váldodoaimmahagas sámekulturguovddáš Sajosis, Anáris.
Kulttuurisihteerin päätehtävänä on toimia kulttuurilautakunnan esittelijänä ja sihteerinä.
Kulturčálli váldobargun lea doaibmat kulturlávdegotti áššemeannudeaddjin ja čállin.
Säädösperusteisena kelpoisuusvaatimuksena on viran edellyttämä koulutus ja lisäksi vaaditaan saamen kielen taitoa (asetus 1727/95).
eaktudan skuvlejupmi ja lassin gáibiduvvo sámegiela dáidu (ásahus 1727/95).
Tehtävän menestyksellistä hoitamista edesauttaa soveltuva korkeakoulututkinto sekä hyvä saamelaisen kulttuurielämän ja hallintotoiminnan tuntemus.
Virggi ceavzilis dikšuma veahkehit heivvolaš allaskuvladutkkus ja maiddái sápmelaš kultureallima ja hálddahusdoaimma bures dovdan.
Palkkaus määräytyy saamelaiskäräjien palkkausjärjestelmän vaativuustason IV.
Bálká mearrašuvvá sámedikki bálkávuogádaga gáibádusdási IV.
/ IV-II mukaan (peruspalkka välillä 2 437,04 – 2 540,57 euroa / kk).
/ IV-II mielde (vuođđobálká 2 437,04 –
Hakemukset liitteineen tulee toimittaa saamelaiskäräjien sihteeristöön 11.7.2014 klo 16.00 mennessä osoitteella Sajos, 99870 Inari. Lisätietoja
540,57 euro / mb). Ohcamušaid mildosiiguin galgá doaimmahit sámedikki čállingoddái 11.7.2014 dmu 16.00 rádjái čujuhusain Sajos, 99870 Anár. Lassidieđuid barggus addá má. hálddahushoavda Pia Ruotsala tel.
010 839 3106.
010 839 3106.
tutustua nettiosoitteessa www.samediggi.fi
Sámedikki doibmii sáhttá oahpásmuvvat neahtta čujuhusas www.samediggi.fi
Inarissa 6.6.2014 Saamelaiskäräjät
Anáris 6.6.2014 Sámediggi
Saamelaiskäräjät on saanut opetus- ja kulttuuriministeriöltä valtionavustusta käytettäväksi saamenkielisen varhaiskasvatusmateriaalipankin valmiiksi saattamiseen.
Sámediggi lea ožžon oahpahus- ja kulturministerias stáhtadoarjaga geavahanláhkai sámegielat árrabajásgeassinmateriálabáŋkku gárvvisin oažžumii.
Hankkeen käytännön toteuttamista varten
Fidnu geavatlaš ollašuhttima várás sámediggi ohcá
 yhtä koltansaamenkielistä suunnittelijaa (100 % työajalla)  yhtä inarinsaamenkielistä suunnittelijaa (100 % työajalla)  yhtä pohjoissaamenkielistä suunnittelijaa (70 % työajalla)
 ovtta nuortalašgielat plánejeaddji (100 % bargoáiggiin)  ovtta anárašgielat plánejeaddji (100 % bargoáiggiin)  ovtta davvisámegielat plánejeaddji (70 % bargoáiggiin)
Suunnittelijan tehtäviin kuuluu mm. varhaiskasvatusmateriaalin suunnittelu, laatiminen, käännösten valmistaminen, kielen tarkistaminen sekä materiaalin kokoaminen materiaalipankkiin.
Plánejeaddji bargguide gullet ee. árrabajásgeassinmateriála plánen, gárvvisteapmi, jorgalusaid válbmen, giela dárkkisteapmi sihke materiála čohkken materiálabáŋkui.
Työ alkaa sopimuksen mukaan ja kestää 31.12.2015 saakka.
Bargu álgá soahpamuša mielde ja bistá 31.12.2015 rádjai.
Kelpoisuusvaatimuksena on tehtävän edellyttämä soveltuva koulutus ja saamen kielen taito (asetus 1727/95).
Gelbbolašvuođagáibádussan lea barggu eaktudan heivvolaš skuvlejupmi ja sámegiela máhttu (ásahus 1727/95).
Tehtävän menestyksellistä hoitamista edesauttaa varhaiskasvatusalan tuntemus sekä kokemus materiaalityöstä.
Barggu menestuvvi dikšuma ovddida árrabajásgeassinsuorggi dovdamuš sihke hárjánupmi materiálabarggus.
Palkkaus määräytyy Saamelaiskäräjien palkkausjärjestelmän vaativuustason IV.
Bálká mearrašuvvá Sámedikki bálkávuogádaga gáibádusdási IV.
/ IV mukaisesti (peruspalkka 2457,04 euroa / kk).
/ IV mielde (vuođđobálká 2457,04 euro / mb).
Peruspalkan lisäksi työstä maksetaan 24 %:n saamelaisalueen lisä ja kokemuslisät.
Vuođđobálkká lassin barggus máksojuvvojit 24 % sámeguovllu lassi ja ahkelasit.
Suunnittelijan toimipaikka sijaitsee saamelaiskulttuurikeskus Sajoksessa.
Plánejeaddji doaibmabáiki lea sámekulturguovddáš Sajosis.
Hakemukset liitteineen tulee toimittaa saamelaiskäräjien sihteeristöön 27.2.2015 klo 16.00 mennessä osoitteeseen Sajos, 99870 Inari.
Ohcamušat oktan mildosiiguin galget doaimmahuvvot sámedikki čállingoddái 27.2.2015 dmu 16.00 rádjai čujuhussii Sajos, 99870 Anár / Inari.
Lisätietoja työstä antaa Saamelaiskäräjien ma. hallintopäällikkö Pia Ruotsala 010 839 3106.
Lassedieđuid barggu birra addá Sámedikki má. hálddahushoavda Pia Ruotsala 010 839 3106.
Saamelaiskäräjien toimintaan voi tutustua nettiosoitteessa www.samediggi.fi
Sámedikki doibmii sáhttá oahpásmuvvat neahttačujuhusas www.samediggi.fi
Inarissa 12.2.2015 Saamelaiskäräjät
Anáris 12.2.2015 Sámediggi
saamelaismusiikkikeskuksen määräaikaisen suunnittelijan sijaisuuden
sámemusihkkaguovddáža mearreáigásaš plánejeaddji sadjásašvuođa
Suunnittelijan tehtäviin kuuluu musiikkikeskuksen toiminnan suunnittelu, toteuttaminen sekä kehittäminen.
Plánejeaddji bargguide gullet musihkkaguovddáža doaimma plánen, ollašuhttin sihke ovddideapmi.
Saamelaismusiikkikeskuksen suunnittelija toimii myös mm.. Ijahis idja- alkuperäiskansojen musiikkitapahtuman tuottajana.
Sámemusihkkaguovddáža plánejeaddji doaibmá maid ee. Ijahis idja - eamiálbmogiid musihkkadáhpáhusa buvttadeaddjin.
Työ alkaa 7.1.2015 ja jatkuu 12.10.2015 saakka.
Bargu álgá 7.1.2015 ja joatkašuvvá 12.10.2015 rádjai.
Työ on sijaisuus.
Bargu lea sadjásašvuohta.
Suunnittelijan palkkaus määräytyy Saamelaiskäräjien palkkausjärjestelmän vaativuustason IV.
Plánejeaddji bálká mearrašuvvá Sámedikki bálkávuogádaga gáibádusdási IV.
/ II mukaisesti (peruspalkka 2560,57 euroa / kk).
/ II mielde (vuođđobálká 2560,57 euro / mb).