pere/sami_parallel huggingface dataset:
Olin äskettäin Barentsin alueen ympäristöministeriöiden kokouksessa ja kokouksessa esitetyn arvion mukaan jokaisessa 42 kohteessa on käynnistetty ympäristötoimia, joskaan kaikkia ympäristöongelmia ei ole vielä ratkaistu.
Ledjen gieskat Barentsa birasministariijaid čoakkamis ja čoakkámis dahkkon árvvoštallama mielde j uohke 42 čuozáhagas leat álggahuvvon birasdoaimmat, vaikko gal buot birasčuolmmat eai leat vel čovdojuvvon.
Huolestuttavaa on se, että hot spotteja on edelleen 10 vuotta niiden määrittämisestä jäljellä.
Fuolastuhtti lea dat, ahte hot spottat lea velnai
Erityisen huolestuttava tilanne on Petsamossa ja koko Murmanskin alueella.
Earenoamáš fuolastuhtti dilli lea Beahcámis ja oba Murmánskka guovllus.
Murmanskin alueen päästöt vaikuttavat eniten Kuolan saamelaisten, mutta myös Norjan ja Suomen saamelaisten kulttuurin harjoittamisedellytyksiin ja ympäristön tilaan.
Murmánskka guovllu bázahusat váikkuhit eanemusat Guoládaga sápmelaččaid, muhto maid Norgga ja Suoma sápmelaččaid kultuvrrain bargama eavttuide ja birrasa dillái.
Ympäristötuhot johtuvat Montsegorskin lähellä olevista suureksi osaksi rikkikaasupäästöistä.
Eanas birassorpmit bohtet Montsegorskka lahkosa riššagássabázahusain.
Koko Nikkelin alueen luonto on sotilastoiminnan ja kaivostoiminnan johdosta tuhottu pitkäksi aikaa.
Oba Nihkkela guovllu luonduhan lea soahtefápmo- ja ruvkedoaimma geažil duššaduvvon guhkes áigái.
Meidän on vaadittava Venäjää ottamaan käyttöön välittömästi kaivoksissa saasteiden poistotekniikkaa, lopettavan ympäristön tuhoamisen sekä ennallistavan Nikkelin aluetta ja sen ympäristöä sekä erityisesti huolehdittava siitä, ettei päästöjä pääse kalavesiin.
Mii galgat gáibidit Ruošša váldit atnui dakkaviđe ruvkkiin nuoskideami jávkadanteknihka, loahpahit birrasa duššadeami sihke máhcahit ovddešlágánin Nihkkela guovllu ja dan birrasa sihke earenoamážit váldit vára das, ahte bázahusat eai beasa guollečáziide.
Meidän on muistettava, että kaivostoiminnan lisäksi Venäjällä suuri saastuttaja on sotilastoiminta.
Mii galgat muitit, ahte ruvkedoaimma lassin Ruoššas stuora nuoskideaddji lea militearalaš doaibma.
Kaivostoiminta ja sotilaallinen läsnäolo liittyy arktisella alueella yhteen.
Ruvkedoaibma ja militearalaš mieldeorrun giessasa árktalaš guovllus oktii.
Taloudelliset intressit, sotilaalliset ja poliittiset intressit ovat usein kietoutunee yhteen.
Ekonomalaš beroštumit, militearalaš ja geopolitihkalaš beroštumit leat hui dávjá sorrasan oktii.
Onkin otettava tavoitteeksi arktisen alueen demilitarisointi.
Ulbmilin galggaliige oažžut árktalaš guovllu demilitariserema.
Kaivoksien perustamisella Norjaan ja Ruotsiin perustellaan Jäämeren junaradan rakentamista, joka halkaisisi luonnonsuojelualueet, porolaitumet ja johtaisi porokuolemiin.
Ruvkkiid vuođđudemiin Norgii ja Ruŧŧii ákkastallojuvvo Jiekŋameara ruovderáŧi huksen, mii luddelii birasgáhttenguovlluid, boazoguohtoneatnamiid ja dagahivččii boazojámuid.
Ongelma on yhteinen kaikille arktisille kansoille: ilmastonmuutoksen johdosta arktisen alueen luonnonresurssit tulevat kiinnostamaan valtioita ja yrityksiä yhä enemmän ja jos emme pidä puoliamme, kulttuurimme jää taas kerran jalkoihin.
Buncarákkis lea oktasaš buot árktalaš álbmogiidda: dálkkádatrievdama geažil árktasa guovllu luondduriggodagat beroštahttet stáhtaid ja fitnodagaid ain eanet ja jos eat bealuš iežamet beroštumiid ja váldde dain vára, min kultuvra govssahallá fas.
Ongelma on siis yhteinen.
Problema lea dáinna lágiin oktasaš.
On hyvä palauttaa mieliin saamelaisen parlamentaarisen neuvoston hyväksymä ilmastopoliittinen strategia.
Lea buorre máhcahit millii sámi parlamentáralaš ráđi dohkkehan dálkkádatpolitihkalaš strategiija.
Strategiassa olemme asettaneet tavoitteeksi että maapallon ilmasto ei lämpene yli1,5 celsiusastetta.
Strategiijas leat bidjan ulbmilin, ahte eananspábba ii lieggan badjel 1,5 celciusceahki.
Ilmastomuutoksen hillitseminen on jäänyt taloudellisen laman ja taloudellisen toimeliaisuuden varjoon.
Dálkkádatrievdama goahcan lea báhcán suoivanii ekonomalaš roasu ja ekonomalaš doaimmalašvuođa dihte.
Ilmastonmuutos on häipynyt kansainvälisen politiikan keskiöstä.
Dálkkádatrievdan lea láhppon riikkaidgaskasaš politihka guovddážis.
Meidän tulee nostaa se sinne takaisin, koska kaivostoiminta, ilmastonmuutos ja luonnonresurssien hyödyntäminen liittyvät kaikki samaan asiakokonaisuuteen.
Mii galgat loktet dan dohko ruovttoluotta, daningo ruvkedoaibma, dálkkádatrievdan ja luondduriggodagaiguin ávkkástallan gullet buot seamma áššeollisvuhtii.
Tilanne on uhkaava.
Dilli lea uhkideaddji.
Arktiset alkuperäiskansaveljemme ja sisaremme ovat joutuneet pakkomuuttamaan pois alueiltaan ilmastonmuutoksen tuomien vaikutuksien vuoksi ja heitä on myös kuollut ilmastonmuutoksen tuomien vaikutusten johdosta.
Árktalaš álgoálbmotvielljamet ja – oabbámet leat šaddan bákkus muotkut eret orrunguovlluineaset dálkkádatrievdama buktin váikkuhusaid dihte.
Vaikutukset näkyvät ensin merien ranta-alueilla.
Váikkuhusat vuhttojit vuohččan meara rittuin.
Pelkään, milloin merisaamelaiset joutuvat kohtaamaan ilmastonmuutoksen tuomat ympäristömullistukset samalla tavoin kuin arktiset ystävämme Pohjois-Amerikan pohjoisosissa.
Balan dan goas mearrasápmelaččat šaddet deaivat dálkkádatrievdama buktin birrasa vuđolaš nuppástusaid seamma ládje go min árktalaš ustibat Davvi-Amerihka davviosiin.
Tilanne pahenee myös Venäjän arktisilla alueilla, ikäjään sulaminen, pitkät öljyn ja kaasun kuljetukset ikijään päällä putkistossa aiheuttavat todella suuria ympäristöriskejä.
Dilli šaddá vearrábun maiddái Ruošša árktalaš guovlluin, álotjiehki suddan, guhkes oljju ja gássa fievrrideamit álotjiehki nalde bohcciin dagahit duođaid stuora birasriskkaid.
Ja niistä joutuvat kärsimään Venäjän saamelaiset ja muut Venäjän alkuperäiskansat.
Ja dain šaddet gillát Ruošša sápmelaččat ja eará Ruošša álgoálbmogat.
Kaikki saamelaiset eivät vastusta kaivostoimintaa ja muutamat jopa haluavat kaivoksia saamelaisten kotiseutualueelle.
Buot sápmelaččat eai vuostálastte ruvkedoaimma ja muhtimat juobe hálidit ruvkkiid sámiid ruovttuguvlui.
Kaivostoiminta on voitu nähdä keinona turvata saamelaisten kotiseutualueen elinvoimaisuutta, sillä Suomessa saamelaisten kotiseutualueen kunnat ovat muuttotappioaluetta ja taloudellisesti heikossa asemassa.
Ruvkedoaibma lea sáhttán gehččot vuohkin dorvvastit sámiid ruovttuguovllu ealasin bissuma, oainnat Suomas sámiid ruovttuguovllu suohkanat leat muotkundáhpaguovllut ja ruđalaččat heajis dilis.
Kun pohditaan kaivostoimintaa on hyvä tukeutua saamelaisyhteisön arvoihin.
Go suokkarduvvo ruvkedoaibma lea buorre váldit vuođđun sámi servoša árvvuide.
Saamelaiskulttuuri ja sen perinteiset elinkeinot ovat luontosidonnaisia.
Sámi kultuvra ja dan árbevirolaš ealáhusat leat čatnagasas lundui.
Kaikkea luonnon antimia on käytetty siten, että tuleville sukupolville jää myös luonnon antimia käytetettäväksi.
Buot luonddu addámušat leat adnon dađi lági mielde ahte boahtte buolvvaide báhcet maid luondduriggodagat geavahuvvot.
Maisemaan ei ole tehty suuria muutoksia, isoja rakennelmia tai metsänhakkuuta.
Duovdagii eai leat dahkkon stuora nuppástusat, stuora ráhkkanusat dehe vuovdečuollan.
Luonnon kanssa on eletty harmoniassa.
Luondduin mii leat eallán harmoniijas.
Voisikin sanoa, että saamelaiset ovat arkeologien mielestä olleet liiankin ympäristöystävällisiä, koska tutkijoille ei ole löytynyt riittävästi kaivettavaa ja tutkittavaa.
Sáhtáliinai dadjat, ahte sápmelaččat leat arkeologaid oainnu mielde ilá birasustitlaččat, go dutkiide ii leat gávdnon dárbahassii roggamuš ja bázahusat, maid dutkat.
Tähän arvomaailmaan kaivostoiminta soveltuu hyvin huonosti.
Dákkár árvomáilbmái ruvkedoaibma heive hui hejot.
Saamelaiskulttuuri on toki kehittynyt ja saanut vaikutteita länsimaisesta yhteiskunnasta erityisesti aineellisessa kulttuurissa.
Sámi kultuvra lea gal gárganan ja ožžon váikkuhusaid oarjemáilmmi servodagas earenoamážit ávnnaslaš kultuvrras.
Mutta kulttuurin ydin, kielemme, luontosuhteemme, perinteiset elinkeinomme, arvomaailmamme täytyy pysyä saamelaisena, jotta voimme säilyttää kulttuurimme ainutlaatuisuutemme.
Muhto kultuvrra váimmus, min giellamet, luondogaskavuohtamet, árbevirolaš ealáhusamet, árvomáilmámet ferte bissut sápmelažžan, vai sáhttit seailluhit kultuvrramet earenoamásvuođa.
Emme voi katsoa lyhytnäköisesti taloudellista tulosta muutamaksi kymmeneksi vuosiksi vaan ajatella paitsi edeltäviä sukupolviamme, heidän jotta heidän perintöään kunnioitetaan ja vaalitaan sekä sitä, että tulevilla sukupolvilla tulee voida olla mahdollisuus harjoittaa perinteisiä elinkeinoja puhtaassa ympäristössä ja siirtää kulttuuria sukupolvelta toiselle.
Eat sáhte geahččat oanehis sivttain ruđalaš bohtosa muhtinlot jahkái, muhto jurddahallat earret ovddit buolvvaid, sin, vai sin kulturárbi gudnejahttojuvvo ja gáhttejuvvo ja dan, ahte kultuvrra buolvvas nubbái.
Meidän tulee pitää kulttuurimme arvoista kiinni, muuten saamelaiskulttuurista tulee vain suomalainen, norjalainen tai ruotsalainen alakulttuuri.
Mii fertet doalahit iežamet árbevieruid, muđuid sámi kultuvrras šaddá dušše suoma, dáčča dehe ruoŧŧelaš vuollekultuvra.
Tilanne on mielestäni vakava.
Dilli lea mu mielas duođalaš.
Ei vain kaivostoiminta, mutta myös metsänhakkuu, länsimaistuminen, globalisaatio, ilmastonmuutos, rasistinen suhtautuminen saamelaisia kohtaan ja kansallisvaltioiden nationalistinen ajattelu uhkaavat saamelaiskulttuurin tulevaisuutta.
Ii dušše ruvkedoaibma, muhto maiddái vuovdečuollan, oarjemáilmmálažžan šaddan, globalisašuvdna, dálkkádatrievdan, rasisttalaš doaludupmi sápmelaččaid guovdu ja nášuvdnastáhtaid nationalisttalaš jurddaheapmi uhkidit sámi kultuvrra boahtteáiggi.
Vaikka maailma on muuttunut sitten 1900-luvun alun, saamelaisille ei haluta antaa aidosti tasa-arvoista asemaa vaan saamelaisten odotetaan väistyvän taloudellisten, poliittisten ja valtakulttuurin etujen edessä.
Vaikko máilbmi lea rievdan 1900-logu álggu rájes olu, de sápmelaččaide ii háliduvvo addot eakti vuogi mielde dásseárvosaš sajádat muhto sápmelaččaid vurdet čáhkket ekonomalaš, politihkalaš ja váldokultuvrra beroštumiid ovddas.
Aina pitää löytyä kompromissi, jossa saamelaiset ovat todellisia häviäjiä.
Álohii galgá gávdnot kompromissa, mas sápmelaččat leat duođalaš vuoittahallit.
Oikeuksia puolustavat saamelaiset leimataan valtakulttuurin toimesta usein häiriköiksi ja menneisyyteen takertuviksi.
Sápmelaččat, geat bealuštit vuoigatvuođaideaset, steampilastojuvvojit váldokultuvrra doaimmas dávjá ovdáneami goazaheaddjin ja mannanáigái dorvvasteaddjin.
Sosiaalisen median, lehdistön ja valtakulttuurin tuoma tuomitseva paine voi olla todella raskasta yksittäisille saamelaisille.
Sosiála media, aviissaid ja váldokultuvrra dubmejeaddji deaddu sáhttá leat duođaid lossat ovttaskas sápmelaččaide.
Kolonialismi on muuttanut muotoaan ja se tapahtuu lakien, asetusten, hallinnollisten päätösten ja taloudellisen toiminnan puitteissa.
Kolonialisma lea rievdadan hámis ja dat dáhpáhuvvá lágaid, ásahusaid, hálddahuslaš mearrádusaid ja ekonomalaš doaimma olis.
Vakavampi kolonialismin muoto on halu muuttaa saamelaiskulttuurin ydinarvoja, saamelaiskulttuurin arvottaminen, eri saamelaisryhmien, - elinkeinojen asettaminen vastakkain ja halu mitätöidä saamelaiskulttuurin saavutuksia.
Duođalaččat kolonialismma hápmi lea hállu rievdadit sámi kultuvrra váimmusárvvuid, sámi kultuvrra árvvuid mihtideapmi, sierra sápmelaš joavkkuid, sámi ealáhusaid vuostálagaid bidjan ja hállu duššin dahkat sámi kultuvrra joksosiid ja olahemiid.
Meidän ei tule lähteä mukaan valtakulttuurin mustamaalaukseen tai arvottamiseen vaan löytää ohjenuora toiminnalle saamelaiskulttuurin arvoista.
Mii eat galgga vuolgit mielde váldokultuvrra bostaleapmái dehe árvomihtideapmái muhto gávdnat bagadusa bargui sámi kultuvrra árvvuin.
Kaikki saamelaiselinkeinot, kieli-, ja kulttuuriryhmät sekä niiden tarpeet ovat yhtä arvokkaita ja tärkeitä säilyttää.
Buot sámi ealáhusat, giella- ja kulturjoavkkut sihke daid dárbbut leat liikká divrasat ja dehálaččat seailluhit.
Olen nähnyt itse tutkijana, poliitikkona ja saamelaisena, miten valtakulttuurin propaganda, opetus ja viranomaistoiminta on saanut joitain saamelaisia yhä edelleen pohtimaan saamelaisuutta, muuttamaan käsityksiä saamelaisten historiasta ja asemasta ja hylkäämään saamelaiskulttuurin keskeiset arvot ja edeltävien sukupolvien perinnön pitäen valtakulttuurin taloudellisia arvoja parempana.
Lean ieš oaidnán dutkin politihkarin ja sápmelažžan, mot váldokultuvrra propagánda, oahpahus ja eiseváldidoaibma lea ožžon muhtin sápmelaččaid ain viidáseappot suokkardit sápmelašvuođaset, rievdadit ipmárdusa sápmelaččaid historjjás ja sajádagas ja hilgut sámi kultuvrra váimmusárvvuid ja ovddit buolvvaid kulturárbbi dađi lági mielde ahte váldokultuvrra ruđalaš árvvut leat šaddan buorebun.
Yksilöllä on oikeus valita identiteettinsä, mutta pidän tilannetta hyvin surullisena.
Diehttelas juohkeovttas lea vuoigatvuohta válljet identiteahtas, muhto anán gal dili morašlažžan.
Valtakulttuurin paine on ollut näille yksilöille liikaa.
Váldokultuvrra deaddu lea leamaš liiggi dáidda olbmuide.
Ruotsalainen kielitutkija Hans Erik Hansegård on puhunut puolikielisyydestä tutkiessaan Ruotsin saamelaisia, joiden äidinkieleltään saamelaiset vanhemmat eivät ole puhuneet lapsilleen saamea.
Ruoŧŧelaš gielladutki Hans Erik Hansegård lea hupman beallegielatvuođas go son lea dutkan Ruoŧa sápmelaččaid, geaid eatnigiellanis sápmelaš váhnemat eai leat hupman mánáidasaset sámegiela.
Pelkään, että meillä on tulossa uusi ryhmä, puolikulttuuriset, mikäli emme saa yhteiskunnallista kehitystä ja sen suuntaa muutettua.
Balan, ahte min gaskavuhtii lea šaddame ođđa joavku, beallekultuvralaččat, jos eat eat bastte jorgalit servodatlaš gárganeami ja dan háltti.
Ympäristöä ja alkuperäiskansaoikeuksia loukkaava kaivostoiminta on mahdollista niin kauan kun lainsäädäntö ja alkuperäiskansaoikeuksien suoja on kehittymätöntä.
Ruvkedoaibma, mii loavkida birrasa ja eamiálbmotrivttiid, lea vejolaš nu guhká go lágat ja eamiálbmotrivttiid suodji lea gárganmeahttun.
Voi toki olla mahdollista, että jos ilmastonmuutos ja valtioiden toiminnat ovat vieneet saamelaiskulttuurin pohjan pois, kaivostoiminta olisi saamelaisten kotiseutualueella myös saamelaisten puolesta kannatettavaa.
Sáhttáhan gal lea vejolaš, ahte jos dálkkádatrievdan ja stáhtaid doaimmat leat dolvon sámi kultuvrra vuođu eret, de sápmelaččat sáhtále maid guottihit ruvkedoaimma sámiid ruovttuguovllus.
Tällöinkin kaivostoiminnan tulee perustua saamelaiskäräjien antamaan lupaan ja kaivostoiminnan tulojen tulee tulla myös saamelaisille.
Dallenai ruvkedoaibma galgá vuođđuduvvat sámedikkiid dihtui addon ovddalgihtii miehtamii nappo lohpái ja ruvkedoaimma boađut galget boahtit maid sápmelaččaide.
Näen, että luonnonresurssien taloudellinen hyödyntäminen on yksi syy sille, miksi saamelaisten maaoikeuksia ei ole ratkaistu kattavasti missään saamelaisten asuttamalla asuinalueella.
Mu mielas luondduriggodagaiguin ekonomalaš ávkkastallan lea okta sivva dasa, manne sápmelaččaid rievttit eai leat gokčevaččat čovdojuvvon gostege sámiid orrun guovlluin.
Norjassa on Finnmarken laki, mutta muut saamelaisten perinteiset asuma-alueet ovat lain ulkopuolella.
Norggas lea Finnmárkoláhka, muhto eará sámiid árbevirolaš orrunguovllut leat lága olggobealde.
Norjassa hallituspuolueen edustajat ovat ajaneet eroa Ilo 169-sopimuksesta.
Norggas ráđđehusbellodaga ovddasteaddjit leat evttohan Norgga earráneami Ilo 169-konvenšuvnnas.
Mielestäni saamelaisparlamentaarikkojen tulee tuomita tällaiset vastuuntunnottomat puheet.
Mu mielas sámi parlamentarihkkárat galget dubmet dákkár ságaid.
Tämä kertoo hyvin ikävällä tavalla asenneilmapiirin kiristymisestä, mikä on tuttua niin Ruotsissa, Suomessa ja varsinkin Venäjälläkin.
Dát muitala miellaguottuid dovdduid čavgama, mii lea nu oahpis Ruoŧas, Suomas ja earenoamážit Ruoššas.
Asenneilmapiiri kiristyy aina taloudellisen laman aikana ja tutkimusten mukaan tällöin myös konservatiivisten arvojen kannatus nousee, koska niistä haetaan turvaa epävarmoina aikoina.
Dát miellaguottuid dovdduid čavgan dáhpáhuvvá álohii go leat ekonomalaš roassu ja dutkamušaid mielde dalle maid konservatiivvalaš árvvuid guottáhus loktana, daningo dain ohccojuvvo dorvu eahpesihkkaris áiggiid.
Meidän pitää hakea turvaa saamelaiskulttuurin arvoista näinä epävarmoina aikoina ja löytää niistä johdatusta miten saamme saamelaisten oikeuksia parannettua.
Mii galgat ohcat dorvvu sámi kultuvrra árvvuin dáid eahpesihkkaris áiggiid ja gávdnat dain bagadusa mot sáhttit buoridit sápmelaččaid vuoigatvuođaid.
Tämä edellyttää saamelaisyhteisön yhtenäisyyden parantamista, SPN:n toiminnan kehittämistä, tietoisuuden lisäämistä niin saamelaisten keskuudessa kun valtakulttuurinkin keskuudessa sekä – kuten aina – vaikuttamista kansainvälisillä sektoreilla.
Dát gáibida sámi servoša oktiigullevašvuođa buorideami, SPR:a barggu gárgeheami, diđolašvuođa lasiheami nu sápmelaččaid gaskavuođas go maid váldokultuvrranai gaskavuođas sihke – dego álot – váikkuheami riikkaidgaskasaš arenain.
Toivonkin, että SPN aloittaisi yhteisen kampanjan joka toteutettaisiin Norjassa, Venäjällä, Suomessa, Ruotsissa sekä myös New Yorkissa ja Genevessä – eli YK:n toimielimissä - kampanjan saamelaiskulttuurista, sen haasteista, valtakulttuurien toiminnasta saamelaisia kohtana ja mitä tulisi tehdä saamelaiskulttuurin turvaamiseksi.
Sávannai, ahte SPR álggahivččii oktasaš kampánnja, mii olláhuhttojuvvolii Norggas, Ruoššas, sámi kultuvrras, dan hástalusain, váldokultuvrraid doaimmas sámiid guovdu ja maid galggalii bargat sámi kultuvrra dorvvasteami várás.
Hyvä lähtölaukaus tällaiselle hankkeelle olisi ensi syksyn maailman alkuperäiskansojen konferenssi.
Buorre álggahus dákkár fidnui livččii boahtte čavčča máilmmi eamiálbmogiid konfereansa.
Saamelaisten oikeudet tarvitsevat lisää näkyvyyttä.
Sápmelaččaid vuoigatvuođat dárbbahit lasi oinnolašvuođa.
Vaikka aiheena on kaivostoiminta ja saamelaisten luonnonresurssien hyödyntäminen, käsittelemme mielestämme oikeastaan saamelaiskulttuurin ydinarvoja ja sitä, millaisen saamelaisen yhteiskunnan haluamme.
Vaikko fáddán lea ruvkedoaibma ja luondduriggodagaiguin ávkkástallan Sámis, gieđahallat mu mielas rievtti mielde sámi kultuvrra váimmus áššiid ja dan, makkár sámi servodaga hálidit.
Meillä on tukenamme vahvat kansainväliset velvoitteet, RION:n 20+ - julistus kestävästä kehityksestä ja saamelaiskulttuurin arvomaailma.
Mis leat doarjjan nanu riikkaidgaskasaš álbmotriekti, RIO +20 – julggaštus suvdilis gárganeamis ja sámi kultuvrra árvomáilbmi.
On tärkeää, että annamme julistuksen, jossa ilmaisemme kantamme kaivostoimintaa ja luonnonresurssien hyödyntämistä vastaan.
Lea dehálaš, ahte addit julggaštusa, mas dadjat čielgasit iežamet oainnu ruvkedoaimmas ja luondduriggodagaiguin huvddahis ávkkástallama vuostá.
Mutta tämä ei riitä.
Muhto dát ii leat doarvái.
Julistusten lisäksi tarvitsemme tekoja niin kansallisesti kuin kansainvälisestikin.
Julggaštusaid lassin dárbbahit daguid, álbmotlaš go riikkaidgaskasaš dásisge.
On tärkeää säilyttää asialliset välit valtion kanssa, mutta se ei tarkoita sitä, että saamelaisten pitää kumarrella ja antaa periksi aina valtion tarpeiden edessä.
Lea dehálaš seailluhit áššáigulevaš gaskavuođaid stáhtain, muhto dat oaivvil dan, ahte sápmelaččat galget gopmardallat ja vuollánit álohii stáhta dárbbuid ovddas.
Meidän pitää hyvin huolellisesti perustella kantamme ja tehdä hyvin selväksi se raja, jonka yli kompromisseja ei voida tehdä.
Mii galgat hui fuolalaččat ákkastallat oaidnumet ja dahkat hui čielggasin dan ráji, man rastá kompromissat eai sáhte bargot.
Mielestäni saamelaisen parlamentaarisen neuvoston on terävöitettävä edunvalvontaa.
Mu mielas sámi parlamentáralaš ráđđi galgá oažžut bastileabbon beroštumiid bearráigeahču.
Meidän tulee tuoda kansainvälisillä areenoilla – YK:n pysyvässä komiteassa, YK:n ihmisoikeuskomiteassa ja – neuvostossa sekä kaikilla mahdollisilla areenoilla esille kohtaamme vääryydet ja epäkohdat sekä keinot, miten ne voidaan ratkaista saamelaiskulttuurin arvoihin perustuen.
Mii galgat buktit ovdan riikkaidgaskasaš arenain – ON:a bissovaš forumas, ON:a olmmošriektekomiteas ja – ráđis dego maid buot vejolaš arenain min deaividan boasttovuođaid ja vigiid sihke vugiid, mot dat sáhttet čovdojuvvot sámi kultuvrra árvvuid mielde.
Meidän tulee alkaa myös toimia yhä enemmän yhteistyössä jotta voimme aidosti sanoa olevamme yksi kansa neljän valtion alueella.
Mii galgat bargagoahtit maid eambbo ovttasráđiid, vai bastit eakti vuogi mielde dadjat ahte leat okta álbmot njealji stáhta viidodagas.
On välttämätöntä, että saamelaisesta parlamentaarisesta neuvostosta kehitetään aito päätöksentekoelin.
Lea vealtameahttun, ahte sámi parlamentáralaš ráđis gárgehuvvo eakti mearridanorgána.
Nyt neuvosto on valitettavasti tiedonvaihto-, mielipiteenvaihto ja julistuksia antava elin.
Dál SPR lea dađi bahábut diehtojuohkin-, oaivillonohallan ja julggaštusaid addi orgána.
Haasteemme ovat yhteisiä ja mielestäni on välttymätöntä, että teemme SPN:stä todellisen päätöksentekoelimen.
Min hástalusat leat oktasaččat ja mu mielas lea vealtameahttun, ahte ráhkadit SPR:s duođalaš mearridanorgána.
Emme voi odottaa pohjoismaisen saamelaissopimuksen valmistumista, vaan tarvitsemme ratkaisuja heti.
Eat sáhte vuordit davviriikkalaš sámi soahpamuša gárváneami, muhto dárbbahit čovdosiid dakkaviđe.
SPN:stä tulee tehdä tehokas elin, joka puuttuu nopeasti saamelaisten kokemiin epäkohtiin ja alkuperäiskansaoikeuksien rikkomiseen.
SPR:s galgá dahkkot beaktilis orgána, mii seahkána jođánit sámiid muosáhan vigiide ja álgoálbmotvuoigatvuođaid rihkkumii.
SPN, joka toimii yhä paremmin kaikkien saamelaisten puolesta, olisi sitä saamelaisten yhteisöllisyyttä.
SPR, mii doaibmá ain buorebut buot sápmelaččaid beales, livččii dant min ohcalan searvvušvuohta.
SPN:n toiminnan kehittäminen edellyttää myös Venäjän saamelaisten täysjäsenyyttä ja toivon, että SPN voi vihdoin ottaa Venäjän saamelaiset tasa-arvoisiksi toimijoiksi SPN:ssä.
SPR:a barggu ovddideapmi gáibida maid Ruošša beal sámiid dievaslahttuvuođa ja sávan, ahte SPR sáhttá viimmatge váldit Ruošša beal sápmelaččaid dásseárvosaš doaibmin SPR:s.
Uskon, että tehokkaampi SPN pystyisi toimimana saamelaisten puolesta paremmin esimerkiksi juuri kaivoksien perustamisasioissa.
Jáhkán, ahte beaktilit SPR basttálii bargat sápmelaččaid beales buorebut omd. jur ruvkkiid vuođđudanáššiin.
Toivon, että käymme vakavan ja vilkkaan keskustelun siitä, millaisen saamelaisyhteiskunnan me haluamme, miten ylläpidämme saamelaiskulttuurin arvoja ja vastustamme valtakulttuurin tuomia kielteisiä vaikutuksia ja vastakkaisasettelua ja miten voimme päästä tähän tavoitteeseen.
Sávan, ahte olláhuhttit duođalaš ja ealaskas ságastallama das, makkár sámi servodaga mii hálidit, mot bajásdoallat sámi kultuvrra árvvuid ja vuostálastit váldokultuvrra buktin biehtadahkes váikkuhusaid ja vuostálaid bidjama ja mot mii galgat beassat dán ulbmilii.
Arvoisat arkkipiispat, saamelaistaiteilijat, hyvä yleisö
Gudnejahtton earkebismmat, sámi dáiddarat, buorit olbmot
Minulla on suuri ilo ja kunnia olla Saamelaiskäräjien puheenjohtajana avaamassa tätä tilaisuutta.
Mus lea stuora illu ja gudni leat Sámedikki ságadoallin rahpame dán dilálašvuođa.
Taide on aina kuulunut saamelaiskulttuuriin ja nimenomaan niin että saamelaistaide ilmentää saamelaiskulttuuria ja sen arvoja.
Dáidda lea álohii gullan sámi kultuvrii ja namalassii nu ahte sámi dáidagis vuhttojit kultuvra ja dan árvvut.
Saamelaistaiteen rooli ja merkitys saamelaiskulttuurissa on vaihdellut eri aikoina ja historiallisena aikana saamelaistaide oli hyvin käytännönläheistä ja sidoksissa elinkeinoihin ja yhteisön arvoihin.
Sámi dáidaga rolla ja mearkkašupmi sámi kultuvrras lea molsašuddan sierra áiggiid ja historjjálaš áigge sámi dáidda lei hui lahka sámi árgabeaivvi doaimmaid ja lea leamaš čadnojuvvon sámi ealáhusaide ja servoša árvvuide.
Saamelaiskäsityö ja koriste- ja tarve-esineet on tehty esteettisesti kauniiksi ja korkealaatuisiksi ilmentäen saamelaiskulttuurin luontosidonnaisuutta.
Sámi duodji ja čikŋa- ja atnudiŋggat leat ráhkaduvvon hui čáppadin ja alladásagin – nu ahte dat leat čujuhan sámi kultuvrra lagašvuođa lundui.
Saamelaiskäsityöstä onkin syytä puhua taidekäsityönä.
Sámi duoji sáhttánai gohčodit dáiddaduodjin.
Maalaustaiteessa saamelaisia on kuvattu tutkimusmatkailijoiden ja taiteilijoiden toimesta aina 1700 luvulta lähtien.
Molendáidagis dutkanmátkkálaččat ja dáiddarat leat govvidan sápmelaččaid gitta 1700-logu rájes.
Näillä kuvauksilla on ollut merkittävä vaikutus saamelaisista muodostettuun kuvaan ja taiteen kautta on määritetty Saamenmaata ja saamelaisia kansanryhmänä.
Dáin govvádusain lea leamaš mávssolaš váikkuhus dan govvii mii sápmelaččain lea ráhkaduvvon ja dáidaga bakte Sápmi ja sápmelaččat álbmogin leat meroštallojuvvon.
Maalaustaiteessa on näkynyt taiteellinen vapaus saamelaiskulttuurin kuvauksessa ja vallitseva yhteiskunnallinen konteksti ja suhtautuminen saamelaisiin.
Molendáidagis lea vuhtton dáiddalaš friddjavuohta sámi kultuvrra govvideamis ja ráđđen servodatlaš konteaksta ja jurddahanvuohki sápmelaččaid ektui.
Taiteella on merkittävä vaikutus mielipiteitä muokkaavana tekijänä ja taide on ikään kuin ikkuna kyseiseen kulttuuriin.
Dáidagis lea mearkkašahtti váikkuhus oaiviliid hábmejeaddjin ja dáidda lea dego láse jearaldatvuloš kultuvrii.
Saamelaiskäsityön ja taiteen siirto sukupolvilta toisille tarvitsee yhteiskunnan tukea, koska koulujärjestelmä on etäännyttänyt yhteyttämme luontoon ja kulttuuriperintöömme.
Sámi duoji ja dáidaga sirdin buolvvas nubbái dárbbaha servodaga doarjaga, daningo min skuvlavuogádat lea gáidadan min oktavuođa lundui ja iežamet kulturárbái.
Saamelaista taidekasvatusta tulee lisätä ja saamelaislasten ja nuorten mahdollisuutta ilmaista itseään tulee tukea.
Sámi dáiddašaddadeami galgá lasihit ja sámi mánáid ja nuoraid vejolašvuođa neaktit iežaset ja gávdnat dáiddalaš olggosbuktinvugiid galgá doarjut.
Toivoisin että voisimme löytää yhteistyömuotoja ja saada rahoitusta saamelaistaiteilijoiden ja oppilaitosten kanssa tehtävään yhteistyöhön saamelaistaidekasvatukseen sekä lasten ja nuorten taiteellisuuden tukemiseen.
Juvvá Lemet – Klemetti Näkkäläjärvi www.samediggi.fi Ságadoalli – Puheenjohtaja Saamelaiskäräjät Tel: +358505242109 Skierri Peuratie 15 tasbargui, maid bargat sámi dáiddariiguin ja oahppolágádusaiguin sámi dáiddabajásgeassima ovddideami várás sihke mánáid ja nuoraid dáiddalašvuođa doarjuma várás.
Saamelaislasten taidetapahtuma on erinomainen esimerkki niistä keinoista joiden kautta voimme tukea saamelaistaidekasvatusta.
Sámi dáiddadáhpáhus lea earenoamáš buorre ovdamearka dain vugiin, maid bakte sáhttit doarjut dáiddabajásgeassima.
Taidekasvatuksen lisäksi myös saamelaistaiteilijat tarvitsevat tukea taiteen tekemiseen ja esittämiseen.
Dáiddašaddadeami lassin maid sámi dáiddarat dárbbahit doarjaga iežaset dáidagiin bargamii ja dan oidnosii oažžumii, dáidaga olggosbuktimii.
Saamelaistaide tarvitsee uusia tukimuotoja ja mahdollisuutta saada tukea kaikille saamen taiteen muodoille.
Sámi dáidda dárbbaha ođđa doarjjavugiid ja vejolašvuođa oažžut doarjaga buot sámi dáiddavugiide ja daid hámiide.
Saamelaistaide tarvitsee myös näkyvyyttä ja tunnustusta myös kansallisella ja kansainvälisellä tasolla alkuperäiskansojen taidemuotona.
Sámi dáidda dárbbaha maid dan ahte dat oidno ja dihtto ja dieđusge dovddastusa maid našuvnnalaš ja riikkaidgaskasaš dásis álgoálbmogiid dáiddavuohkin.
Saamelaistaide on arvokas osa nykytaiteen kenttää.
Sámi dáidda lea dálá dáidaga gietti divrras oassi.
Saamen käsityö on muuttanut muotoaan taiteena ja osin perinteisten käyttöesineiden käyttötarkoitus on muuttunut taiteeksi ja koriste-esineiksi elinkeinojen muuttuessa.
Sámi duodji lea rievdan hámis dáiddan ja muhtin muddui árbevirolaš atnudiŋggaid anu ulbmil lea nuppástuvvan dáiddan ja čikŋadiŋgan ealáhusaid rievdama mielde.
Elävä saamen käsityöperinteen säilyminen ja kehittyminen on tärkeää kulttuurimme jatkuvuuden turvaamiseksi.
Ealli sámi duodjeárbevieru seailun ja ovdáneapmi lea dehálaš min kultuvrra jotkkolašvuođa dorvvasteami dihte.
Ilolla olen seurannut saamelaisen käsityöperinteen kehittymistä ja sopeutumista yhteiskunnallisiin muutoksiin.
Mus lea leamaš illu čuovvut sámi duodjeárbevieru gárganeami ja vuogáiduvvama servodatlaš nuppástusaide.
Esimerkiksi poronnahkaiset kännykkäpussit ovat hienoja ja tarpeellisia sovelluksia saamen käsitöistä.
Omd. sisttis ráhkaduvvon giehtatelefuvdnaskuohput leat fiinna ja dárbbatlaš heivehusat sámi duojis.
Saamen käsityön uusia hienoja muotoja on käsityöilmauksen hyödyntäminen esittävänä taiteena.
Sámi duoji ođđa fiinna hámit oidnojit nu ahte daid bastá atnit ávkin sámi dáidagis.
Saamelaisen käsityön keskeinen raaka-aine, kansamme vuosituhansia käyttämä poronnahka on noussut viime vuosina myös muotimaailman huipulle ainutlaatuiseksi raaka-aineeksi ja suunnittelun kautta laadukkaaksi muotitaiteeksi.
Sámi duoji guovddáš materiála, min álbmoga duhát jagiid atnin sisti lea aivve maŋimus jagiid boahtán maid otná bivttasvuogi bajimus dássái áidnalunddot ávnnasin ja plánema bakte alladásat bivttasdáiddan.
Ensimmäisiä saamelaisia kuvantekijöitä on ollut satoja ja jopa tuhansia vuosia ennen meitä, esim. muinaiset kalliopiirrosten tekijät.
Vuosttaš sápmelaš govaid ráhkadeaddjit leat leamaš juo čuđiid ja juobe duháhiid jagiid ovdal min omd. áigáhaš báktesárgosiid ráhkadeaddjit.
Saamelaisten tekemä esittävä taide on yleistynyt vasta 1900 luvulta lähtien.
Sápmelaččaid dahkan govvadáidda lea boahtán viidábut oidnosii easka 1900-logu mielde.
Kuuluisat saamelaiset kuvataiteilijat kuten John Savio, Nils Nilsson Skum, Nils Aslak Valkeapää, Lars Pirak, Ivar Jåks ja Merja Aletta Ranttila ovat tuttuja jos nyt ei kaikille heidän töittensä kautta niin ainakin nimenä.
Ollugiidda sámi govvadáiddárat dego John Savio, Nils Nilsson Skum, Áillohaš, Lars Pirak, Ivar Jåks ja Merja Aletta Ranttila leat oahppásat jos juo buohkaide ii sin dujiid bakte de goit namman.
Saamelainen kuvataide kumpuaa saamelaisesta mytologiasta, luontosidonnaisuudesta, elinkeinoista ja ympäröivästä todellisuudesta.
Sámi govvadáidaga ruohttasat bohtet sámi mytologiijas, luonddus, ealáhusain ja birastahtti áššiin, duođalašvuođas, mii lea lahka.
Taide on ollut myös poliittisesti kantaaottavaa saamelaisten asemasta ja kohtelusta.
Dáidda lea maid sáhttán váldit politihkalaččat beali sápmelaččaid sajádagas ja das mot sápmelaččaiguin lea meannuduvvon.
Saamelaistaiteella on merkittävä rooli ikkunana moderniin saamelaiskulttuuriin, yhteiskunnallisen realismin ja tilanteen kuvaajana ja esteettisenä taiteena itsessään.
Sámi dáidagis lea mávssolaš rolla lásen ođđaáigásaš sámi kultuvrii, servodatlaš realismma ja dili govvejeaddjin ja estehtalaš dáiddan iešalddes.
Moderni saamelaistaide, kuten tässäkin näyttelyssä näemme, hyödyntää ennakkoluulottomasti uusia materiaaleja ja ilmaisukeinoja kuvata luontoa ja saamelaiskulttuuria.
Modearna sámi dáidda, dego dánnai čájáhusas oaidnit, atná ávkin ovdagáttuid haga ođđa materiálaid ja olggosbuktinvugiid govvet luonddu ja sámi kultuvrra.
Poliitikkona korostan ehkä liikaakin saamelaistaiteen yhteiskunnallista ulottuvuutta ja kontekstia – taide on arvokasta itsessään esteettisenä ja ajatuksia herättävänä taiteena.
Politihkkárin soaittán deattuhit liiggás olu sámi dáidaga servodatlaš oli ja konteavstta – dáidda lea divrras iešalddes estehtalažžan ja dáidagin, mii bohciidahttá jurdagiid.
Saamelaistaide tarvitsee elääkseen ja kehittyäkseen elävän saamelaisyhteisön, perinteisten elinkeinojen säilymisen, luonnon, jota ei ole pilattu sekä yhteiskunnallista tukea.
Vai sámi dáidda eallá, de dat dárbbaha ealli sámi servoša, árbevirolaš ealáhusaid seailuma, luonddu, mii ii leat billistuvvon ja servodaga doarjaga.
Dáiguin sániiguin raban dáiddačájáhusa.
Dáin áššiin servodat galgá atnit ávvira.
Kunnioitetut presidentit
Sámedikki lahtut
Hyvät naiset ja herrat
Nissonat ja dievddut
Minulla on suuri kunnia edustaa Ruotsin saamelaiskäräjiä ja lausua muutaman sana Suomen
Lea stuora gudni munnje ahte ovddastit ruoŧa Sámedikki ja dadjat moadde sáni dal go
saamelaiskäräjien avajaisissa täällä Utsjoella.
Sámediggi suomabealde rahpasa, dáppe Ohcejogas.
Suomen saamelaiskäräjät on ollut monella tavalla edelläkävijä kansan valitsemana elimenä
Sámediggi suomabealde lea máŋggaládje leamaš ovdavázzi álbmotválljejuvvon sámi
vuodesta 1973 alkaen, jolloin saamelaisvaltuuskunta perustettiin ja myöhemmin, vuonna
orgánan 1973 rájis go Sámeparlameanta ásahuvvui ja maŋŋel, jagi 1996, šattai Sámediggi.
1996 muututtuaan saamelaiskäräjiksi. Suomen saamelaiset ovat vuodesta 1996 alkaen
Sámit suomabealde leat 1996 rájis dohkkehuvvon álbmogin suoma vuođđolágas ja sámiide
itsehallinto.
lea kultuvrralaš iešmearrideapmi dáhkiduvvon.
Ruotsissa emme ole vielä päässeet niin pitkälle.
Ruoŧabealde mii eat lea ollen nu guhkás.
on tekeillä ja me saamelaiset toivomme, että Ruotsin valtiopäivät seuraa Suomen esimerkkiä
Ođastuhttin ruoŧa vuođđolágas lea jođus ja sámiid bealde mii sávvat ahte ruoŧa riikkabeaivi
ja hyväksyy saamelaisten aseman Ruotsin alkuperäiskänsana ja saamelaiset tulevat osaksi
čuovvula suoma riikkabeaivvi ovdamearkka ja mearrida sámiid statusa eamiálbmogin
ruotsalaista kansanvaltaa.
Ruoŧas ja ahte sámit šaddet oassin ruoŧa álbmotstivrras.
Saamelaisille ja pohjoismaisilla valtioille on suuri haaste kun YK:n yleiskokous on
Sámiin ja davviriikkalaš stáhtain lea dál stuora hástalus go ON:a generálasearvegoddi lea
hyväksynyt alkuperäiskansojen julistuksen 13. syyskuuta 2007.
dohkkehan eamiálbmotjulggaštusa 13 b. čakčamánus 2007.
Julistus on historiallinen
Julggaštus lea historjjálaš lávki
edistysaskel ponnisteluissa alkuperäiskansojen ihmisoikeuksien ja perusvapauksien
rahčamušas go guoská eamiálbmogiid olmmošvuoigatvuođaid ja vuđolaš friddjavuođaid
hyväksymiseksi.
dohkkeheapmái.
Tiibetin tapahtumat todistavat että julkistus on tärkeä.
Dáhpahusat Tibetas duođaštit ahte julggaštus lea dehálaš.
Itsemääräämisoikeuden lisäksi julistuksen artiklat, jotka koskevat alkuperäiskansojen
Earret vuoigatvuohta iešmearrideapmái julggaštusas leat artihkkalat go guoská
oikeuksia omistaa, käyttää ja hallita maita, alueita ja luonnonvaroja, ovat kaikkein tärkeinpiä
eamiálbmogiid riekti oamastit, geavahit ja hálddašit eatnama, territoriaid ja
saamelaisten näkökulmasta katsottaessa.
luonddunávccaid gait dehalepmosat go geahččá sámi oaidninčiegas.
Julistuksen mukaan Suomi, Norja, Venäjä ja Ruotsi
Julggaštus cealká ahte
eivät voi enää pitää saamelasiten perinteisesti käyttämiä maita valtion tai jonkun kolmannen
Suopma, Norga, Ruošša ja Ruoŧŧa eai šat sáhte oaivvildit eatnamiid maid sámit
osapuolen omaisuutena.
árbevirolaččat geavahit stáhta dehe soapmasa eará opmodahkan.
Julistus velvoittaa valtioita hyväksymään, että saamelaiset omistava
stáhtaid ahte dohkkehit ahte sámit leat oamasteaddjit árbevirolaš eatnanguovlluin ja
perinteiset maa-alueet ja luonnonresurssit.
luonddunávccain.
Tämä tarkoikkaa esimerkiksi sitä, että
Dát mearkkaša ovdamearkka dihte ahte sámi eatnama ii sáhte geavahit
saamelaisten maata ei voi käyttää teolliseen tai muuhun tarkoitukseen ellei saamelasia ole
industriálalaš dehe eará ulbmiliidda jus sámit eai leat ožžon diehtojuohkima ovdal ja addán
informoitu asiassa ja he eivät ole antaneet riippumatonta myöntymystä etukäteen ja että he eivät voi saada voittoa tällaisesta resurssien hyödyntämisestä.
sorjjasmeahttun mieđiheami ovdagihtii ja ahte eai ieža sáhte vuoitit maidege dakkáraš
Tällaiset kysymykset ovat
návccaid ávkkástallamis.
olleet hyvin ajankohtaisia täällä Suomen puolella viime aikoina.
suomabealde maŋemus áiggi.
YK:n alkuperäiskansojen julistus menee paljon pidemmälle kuin ILO-sopimus n:o 169 ja
ON:a eamiálbmotjulggaštus manná mihá guhkileabbu go ILO-konvenšuvnna nr 169 ja
ehdotus pohjoismaiseksi saamelaissopimukseksi.
evttohuvvon davviriikkalaš sámekonvenšuvnna.
Me olemme Ruotsin puolella panneet
Mii leat ruoŧabealde noteren ahte suoma
merkille, että Suomen hallitukselle pohjoismainen saamelaissopimus aiheuttaa ongelmia,
ráđđehusas lea vuosteháhku davviriikkalaš sámekonvenšuvdnii ja dat buktá veaháš suru.
Ruotsin saamelaiskäräjät onnittelee Suomen saamelaiskäräjiä sen johdosta, että se pian saa
Ruoŧabeal Sámediggi addá maid lihkosávaldagaid suomabeal Sámediggái ahte dii fargga
muuttaa uuteen parlamenttirakennukseen Inarissa. Me Ruotsissa emme ole vielä niin
beassat sirdit sisa ođđa parlameantaráhkadussii Anáris – ruoŧabealde mii eat lea ollen nu
pitkällä.
guhkás.
Lopuksi toivotamme Suomen saamelaiskäräjille, hallitukselle ja eduskunnalle onnea ja
Loahpalaččat mii sávvat suomabeal Sámediggái, ráđđehussii ja riikkabeaivái buot lihku ja
rohkkeutta edistettäessä saamen kansan laillisia etuja Suomen tasavallassa.
roahkkátvuođa bargguin ahte ovddidit sámi álbmoga lágalaš beroštumi Suoma republiihkas.
Kiitos !
Giitu
Arvoisat saamelaisnuoret, hyvät konferenssivieraat !
Gudnejahtton sámi nuorat, buorit konfereansaguossit !
Käsittelen lyhyesti aluksi Suomessa tehtyä työtä perinteisen tiedon suojelemiseksi ja mitä on vielä tehtävä.
Vuohččan gieđahalan oanehaččat Suomas bargon barggu árbevirolaš dieđu suodjaleami várás ja dan mii lea vel barggakeahttá ja mii galgá bargojuvvot.
Käsittelen puheessani perinteisen tiedon suojella erityisesti saamelaislasten ja - nuorten näkökulmasta.
Gieđahalan ságastan árbevirolaš dieđu earenoamážit sámi mánáid ja nuoraid geahččanguovllus.
Suomessa saamelaisten perinteistä tietoa on käsitelty ennen kaikkea biodiversiteettisopimuksen artikla 8(j):n toimeenpanossa.
Suomas sámi árbevirolaš diehtu lea gieđahallojuvvon earenoamážit biodiversiteahttasoahpamuša artihkal 8(j):a olláhuhttimis.
Myös Unescon kulttuuri-ilmauksien suojelusopimus suojelee alkuperäiskansojen perinteistä tietoa.
Maiddái Unesco kulturvieruid ja sárgosiid suodjalansoahpamuš suddje álgoálbmogiid árbevirolaš dieđu.
Lisäksi alkuperäiskansajulistus suojelee saamelaisten perinteistä tietoa.
Dasa lassin álgoálbmotjulggaštus suodjala sámi árbevirolaš dieđu.
Alkuperäiskansajulistus on valtioita moraalisesti velvoittava.
Álgoálbmotjulggaštus lea stáhtaid morálalaččat geatnegahtti.
Lisäksi parhaillaan neuvotellaan pohjoismaisen saamelaissopimuksen hyväksymiseksi.
Dasa lassin bárrásiin šiehtadallojuvvo davviriikkalaš sámisoahpamuša dohkkeheami várás.
Sopimusluonnoksen artikla 31 käsittelee saamelaisten perinteisen tiedon suojaa.
Soahpamušhápmosa artihkal 31 gieđahallá sámiid árbevirolaš dieđu suoji.
Suomi on ilmoittanut myös valmiutensa ratifioida Unescon aineettoman kulttuuriperinnön suojelusopimuksen.
Suopma lea ilmmuhan ahte dat lea ráhkkaneame ratifiseret Unesco immateriála kulturárbbi suodjalansoahpamuša.
Sopimus suojelee myös alkuperäiskansojen perinteistä tietoa.
Norga ja Ruoŧŧa leaba juo dan soahpamuša juo ratifiseren.
Norja ja Ruotsi ovat jo ratifioineet sopimuksen. Kansainvälinen yhteisö neuvottelee parhaillaan WIPO:ssa, maailman henkisen omaisuuden järjestössä, kansainvälisten sopimusten luomiseksi perinteisen tiedon ja kansanperinteen suojelemiseksi.
Riikkaidkaskasaš dásis šiehtadallojuvvo maid WIPOs, máilmmi vuoiŋŋaduoji opmodaga organisašuvnnas riikkaidgaskasaš soahpamušaid ráhkadeami várás dan mii guoská árbevirolaš dieđu ja álbmotárbevieru, folklore, suodjaleami.
Saamelaisten perinteisen tiedon suoja on periaatteessa lainsäädännöllisesti vahva.
Sámi árbevirolaš dieđu suodji lea prinsihpas láhkadásis vuoimmálaš.
Oikeuskäytäntö saamelaisten kulttuuri-ilmauksien ja perinteisen tiedon osalta on hyvin hajanainen, ja tämä vaikeuttaa osaltaan saamelaiskulttuurin kattavan suojan määrittämistä ja lainsäädäntökokonaisuuden hahmottamista.
Riektegeavat sámi kulturtradišuvnnaid ja árbevirolaš dieđu dáfus lea hui bieđgguid ja dát dieđusge dahká váttisin dihto muddui gokčevaččat meroštallat sámi kultuvrra suoji ja hábmet ollislaččat makkár lágat dasa gustojit.
Pohjoismaisen saamelaissopimuksen neuvottelujen ratifiointiin tähtäävän prosessin osana tuleekin harmonisoida saamelaisten perinteisen tiedon suojelemista koskevaa lainsäädäntöä ja laatia toimintasuunnitelma perinteisen tiedon suojelemiseksi yhteispohjoismaisella tasolla
Ráđđádallanproseassa áigge, man ulbmilin lea davviriikkalaš sámisoahpamuša ratifiseren, galgánai harmoniseret láhkaollisvuođa, mii guoská sámi árbevirolaš dieđu suddjema ja dieđusge galgá ráhkaduvvot doaibmaplána árbevirolaš dieđu suodjaleami várás davviriikkalaš dásis.
Perinteisen tiedon suoja on paperilla melko kattava.
Árbevirolaš dieđu suodji lea báhper nalde oalle viiddis ja gokčevaš.
Valtiot ovat sitoutuneet kansainvälisesti suojamaan saamelaisten perinteistä tietoa.
Stáhtat leat čatnasan riikkaidgaskasaš dásis suodjalit sámi árbevirolaš dieđu.
Yhtenä ongelmana perinteisen tiedon suojelulle on myös se, että valtioiden ja valtakulttuurien edustajien on vaikea ymmärtää mikä perinteinen tieto on ja mihin se liittyy.
Oktan buncarákkisin árbevirolaš dieđu suodjaleami dáfus lea maid dat, ahte stáhtaid ja váldokultuvrraid ovddasteddjiide lea váttis ipmirdit mii lea árbevirolaš diehtu ja masa dat gullá.
Saamelaisten perinteinen tieto liittyy kaikkeen saamelaiskulttuurissa: kulttuurin arvoihin, elinkeinoihin ja kieleen.
Sámiid árbevirolaš diehtu gullá juohke diŋgii sámi kultuvrras: kultuvrra árvvuide, ealáhusaide ja gillii.
Perinteisen tiedon suojaa tulisi resursoida ja huomioida niin elinkeino-, kieli-, kulttuuri- kuin sosiaalipolitiikassa ja lainsäädännössäkin.
Árbevirolaš dieđu suodjái galggalii bidjat návccaid dehege resurssaid ja dat galggalii váldojuvvot vuhtii ealáhus-, giella-, kultur- ja sosiálapolihkasnai dego maid lágain.
Tällöin valtioilta unohtuvat perinteisen tiedon tarpeet ja kansainväliset velvoitteet helposti ja valtiot yrittävät päästä mahdollisimman vähällä.
Go galgá resurseret, bidjat ruđa bargui ja rievdadit lágaid dávistit álgoálbmogiid rivttiide, de stáhtain vajálduvvet hui álkit árbevirolaš dieđu dárbbut ja riikkaidgaskasaš geatnegasvuođat.
Perinteisen tiedon suojelu edellyttääkin saamelaiskulttuurin kokonaisvaltaista suojelua.
Ja nu geavvá, ahte stáhtat vigget beasadit geatnegasvuođaineaset ja bargat nu unnán go vejolaš geatnegasvuođaideaset olláhuhttima várás.
Tämä on asuttamillemme valtioille vaikeaa.
Dát lea davviriikkaide, main sámi orrot, váttis ášši.
Suomessa saamelaisten luonnon monimuotoisuuteen liittyvä perinteinen tieto on sidoksissa saamelaisten perinteisiin elinkeinoihin, niiden erityisterminologiaan ja tapaoikeuteen; poronhoitoon, kalastukseen, metsästykseen, keräilyyn ja saamen käsityöhön.
Suomas sámiid árbevirolaš diehtu luonddu máŋggalágánvuođa olis lea čadjojuvvon sámiid árbevirolaš ealáhusaide, daid sierraterminologiijai ja vieruid vuoigatvuođaide; boazodollui, guolásteapmái, meahccebivdui, čoaggimii ja sámi duodjái.
Yhteys saamelaiselinkeinoihin, - kieleen, perinteiseen luonnonkäyttöön ja perinteiseen tietoon heikkenee saamelaisten kotiseutualueen ulkopuolella.
Ealáhusstruktuvrra rievdan, sámegiela molsun váldogielaide, sámi ealáhusaid heajos gánnáhahttivuohta ja sápmelaččaid eret muotkun sámiid ruovttuguovllus uhkidit sámi árbevirolaš dieđu seailuma luonddu máŋggalágánvuođa olis.
Suomessa ympäristöministeriö oli asettanut 8(j)-työryhmän valmistelemaan biodiversiteettisopimuksen artikla 8(j):n toimeenpanoa.
Suoma bealde, birasministeriija ceggii bargojoavkku válmmaštallat biodiversiteahttasoahpamuša 8(j)-artihkkala olláhuhttima.
Toimin itse työryhmän puheenjohtajana ja lisäksi meillä oli muita edustajia työryhmässä.
Ledjen ieš bargojoavkku ságadoallin ja dasa lassin bargojoavkkus ledje olu sápmelaččat.
Kokoonpanossa oli myös mm. eri ministeriöiden edustajia.
Das ledje maid ee. sierra ministeriijaid ovddasteaddjit.
Työryhmä sai työnsä päätökseen viime kesänä ja luovutti loppuraporttinsa ympäristöministeriölle. Työryhmä
Bargojoavkku gearggai bargguinis diimma gease ja luobahii dan Suoma birasministeriijai.
Juvvá Lemet – Klemetti Näkkäläjärvi www.samediggi.fi Ságadoalli – President Sámediggi Tel: +358505242109 Skierri Peuratie 15 antoi esityksiä miten suomalaisessa lainsäädännössä, tutkimuspolitiikassa, biodiversiteetin suojelua koskevissa ohjeissa, maankäytössä ja biodiversiteettisopimuksen toimenpiteiden resursoinnissa tulisi huomioida saamelaisen perinteisen tiedon tarpeet.
Bargojoavku attii evttohusaid mot Suoma lágain, dutkanpolitihkas, biodiversiteahta suodjalanrávvagiin, eanangeavaheamis ja biodiversiteahttasoahpamuša doaibmabijuid resurseremis galget váldojuvvot vuhtii sámi árbevirolaš dieđu dárbbut.
Työryhmän esityksien toimeenpanosta vastaavat eri ministeriöt ja kansallinen biodiversiteettityöryhmä, joka vastaa Suomen biodiversiteettipolitiikan kehittämisestä ja biodiversiteetin suojelusta.
Bargojoavkku evttohusaid olláhuhttima ovddasvástádus lea sierra ministeriijain ja našuvnnalaš biodiversiteahttabargojoavkkus, man bargun lea Suoma biodiversiteahttapolitihka ovddideapmi ja biodiversiteahta várjaleapmi.
Suomi on aloittanut juuri kansallisen biodiversiteettistrategian uudistamisen biodiversiteettisopimuksen viime vuoden Nagoyan osapuolikokouksen päätösten perusteella.
Suopma lea aiddo álggahan našuvnnalaš biodiversiteahttastrategiija ođasteami dan vuođu mielde mii mearriduvvui biodiversiteahttasoahpamuša Nagoya oassebeallečoakkámis diibmá.
Biodiversiteettistrategia ohjaa Suomen kansallista ja kansainvälistä bioiversiteettipolitiikkaa.
Biodiversiteahttastrategiija stivre Suoma sisriikkalaš ja riikkaidgaskasaš biodiversiteahttapolitihka.
Suomen saamelaiskäräjät osallistuu biodiversiteettistrategian laadintaan.
Suoma sámediggi oassálastá dán našuvnnalaš biodiversiteahttastrategiija ráhkadeapmái.
Suomessa pääministeri Jyrki Kataisen hallitusohjelmassa, mikä ohjaa hallituksen toimintaa koko sen toimikauden, saamelaisten oikeudet ovat hyvin esillä.
Suomas stáhtaministtar Jyrki Kataisa ráđđehusprográmmas, mii stivre ráđđehusa doaimma oba dan doaibmaáigodaga, sámiid vuoigatvuođat leat bures ovdan.
Hallitus sitoutuu turvaamaan saamelaisen kulttuurisen tavan ja perinteen käyttää luontoa biodiversiteettistrategian toimeenpanossa.
Ráđđehus čatnasa dorvvastit sámi kultuvrralaš vuogi ja árbevieru atnit luonddu biodiversiteahttastrategiija olláhuhttimis.
Linjaus edellyttää lisää resursseja saamelaisten perinteisen tiedon suojeluun.
Dát dajaldat dehege linnjágeassin gáibida lasi resurssaid sámi árbevirolaš dieđu suodjaleapmái.
Hallitusohjelmassa Suomen valtio on myös sitoutunut selkiyttämään maankäyttöön liittyvää lainsäädäntöä ja kaikista tärkeimpänä, asettanut tavoitteekseen ratifioida ILO 169-sopimuksen.
Ráđđehusprográmmas Suoma stáhta lea maid čatnasan čielggasmahttit lágaid mat gullet eanangeavaheapmái ja dasto buot mávssolaččamussan, dat lea bidjan ulbmilin ratifiseret ILO 169 soahpamuša.
Saamelaiskulttuuri on luontosidonnainen ja maankäyttöön liittyvä lainsäädäntö vaikuttaa hyvin suoraan saamelaisten perinteisen tiedon säilymiseen.
Sámi kultuvra lea luonddulagaskultuvra ja nu eanangeavahanlágat váikkuhitge hui njuolga sámi árbevirolaš dieđu seailumii.
ILO 169-sopimuksen ratifiointi Suomessa parantaisi saamelaisen perinteisen tiedon tilaa, koska maanomistuksen ja – hallinnan sekä saamelaiselinkeinojen suojan parantaminen tukisivat myös saamelaisten perinteisen tiedon säilymistä.
ILO 169-soahpamuša ratifiseren Suomas buoridivččii sámi árbevirolaš dieđu dili, daningo eananoamastan- ja hálddašeami dego maid sámi ealáhusaid suoji buorideapmi doarjjule maid sámi árbevirolaš dieđu seailuma.
Mitä perinteinen tieto sitten on ?
Mii dat árbevirolaš dieđuid dasto obanassiige lea ?
Suomessa kansallinen artikla 8(j)-työryhmä on laatinut yleisen määritelmän saamelaisten luonnon monimuotoisuuteen liittyvästä perinteisestä tiedosta.
Suomas sisriikkalaš artihkal 8(j)-bargojoavku lea ráhkadan oppalaš meroštallama sámiid árbevirolaš dieđus mii gullá luonddu máŋggalágánvuhtii dehege biodiversitehttii.
Työryhmän mukaan saamelainen perinteinen tieto ilmenee saamelaisessa luonnonkäytössä ja perinteisten saamelaiselinkeinojen harjoittamisessa eli poronhoidossa, kalastuksessa, metsästyksessä, keräilyssä ja käsityössä sekä luontosuhteessa.
Bargojoavkku mielde dát árbevirolaš diehtu vuhtto sámiid luonddugeavahusas ja árbevirolaš sámi ealáhusaid bargamis dehege boazobarggus, guolástusas, meahccebivddus, čoaggimis ja giehtaduojis dego maid gaskavuođas lundui.
Tieto välittyy saamen kielen luontoon, maastoon, säähän, poronhoitoon, käsitöihin, pyyntiin ja kalastukseen liittyvässä terminologiassa sekä saamenkielisissä paikannimissä.
Diehtu sirdása sámegiela terminologiijai, mii gullá ee. lundui, duovdagiidda, dálkái, boazobargui, giehtaduodjái, meahccebivdui ja guolástussii.
Perinteistä tietoa siirretään tietoisen opettamisen, vanhemmilta sukupolvilta saadun mallin, joikujen ja suullisen kertomaperinteen kautta sekä poronhoito-, kalastus-, keräily-, käsityö- ja metsästyskäytänteissä.
Árbevirolaš diehtu sirdojuvvo diđolaš oahpu bakte, boarrásit buolvvain ožžojun bargomálliid bakte, luđiid ja njálmmálaš árbevieruid bakte ja dieđusge buot geavadiin boazobarggu, guolástusa, čoaggima, giehtaduoji ja meahccebivddu olis.