pere/sami_parallel huggingface dataset:
Asialistalla on myös minun virkavapaushakemukseni.
Áššelisttu nalde lea maid mu virgefriddjavuohtaohcamuš.
Olen hakenut palkatonta virkavapautta huhtikuun lopusta toukokuun loppuun, koska olen asettautunut ehdokkaaksi eurovaaleissa, enkä halua että vaalikampanja haittaa saamelaiskäräjien puheenjohtajan työtä.
Lean ohcan bálkkáhis virgefriddjavuođa cuoŋománu loahpa rájes gitta miessemánu loahpa rádjái, daningo lea álgán evttohassan euroválggain, inge hálit ahte válgakampánnja hehtte sámedikki ságadoalli barggu.
Torstaina minulla on ilo avata Lapin taidemuseon laaja kansainvälinen modernin saamelaistaiteen näyttely Rovaniemellä.
Duorastaga mus lea illu rahpat Lappi dáiddamusea viiddes modearna sámi dáidaga čájáhusa Roavenjárggas.
Vuontisjärvellä 2.3.2014 Klemetti Näkkäläjärvi
Vuottesjávrres 2.3.2014
Saamelaiskäräjälakityöryhmän työstä
Sámediggeláhkabargojoavkku barggus
Torstaina pidettiin saamelaiskäräjälakityöryhmän kokous, jonka oli tarkoitus olla myös työryhmän viimeinen kokous.
Duorastaga dollojuvvui sámediggeláhkabargojoavkku čoakkán, mii galggai leat maid bargojoavkku maŋimus čoakkán.
Työryhmän toimikautta jatkettiin, koska työryhmä ei saanut työtään vielä valmiiksi.
Bargojoavkku doaibmaáigi jotkojuvvui, daningo bargojoavku ii ožžon barggus vel gárvvisin.
Aika loppui kesken - kuten usein käy työryhmissä.
Áigi nogai gaskan – dego dávjá geavvá bargojoavkkuin.
Työryhmä tekee esityksensä hallituksen esityksen muotoon, minkä johdosta työryhmän on oltava erityisen huolellinen.
Bargojoavku ráhkada evttohusas ráđđehusa evttohusa hápmái, man geažil bargojoavku galgá leat earenoamáš fuolalaš.
Erityisesti on tarvetta selvittää vielä esitysten vaikutuksia.
Earenoamážit lea dárbu čilget vel evttohusa váikkuhusaid.
Työryhmätyö etenee hyvässä yhteisymmärryksessä ja olen tyytyväinen työryhmän keskusteluilmapiiriin.
Bargojoavkku bargu ovdána buori gaskavuođa ipmirdeami mielde ja lean duhtavaš bargojoavkku ságastallanvuigŋii.
Olisin itse toivonut, että työryhmä olisi saanut työnsä valmiiksi aikataulunsa mukaisesti.
Livččen ieš sávvan, ahte bargojoavku livččii ožžon barggus gárvvisin áigedávvala mielde.
Mutta onhan toki parempi, että työryhmä tekee huolellista työtä kuin että laatii puutteellisen mietinnön.
Muhto leahan gal buoret, ahte bargojoavku bargá fuolalaččat, go ahte ráhkada váilevaš smiehttamuša.
Asian jatkovalmistelua edistää mahdollisimman huolellinen ja perusteellinen työ.
Ášši joatkkaválmmaštallamahan gal ovddida nu fuolalaš ja vuđolaš bargan go fal lea vejolaš.
Suomen tiedeyhteisön vetoomus saamelaismääritelmän muuttamiseksi oli vakava viesti, joka tuotiin työryhmälle tiedoksi.
Suoma dieđaservoša ávžžuhus sápmelačča meroštallama rievdadeami várás lei duođalaš signála, mii buktojuvvui diehtun bargojovkui.
Vetoomuksen oli allekirjoittanut laaja joukko johtavia kielitieteilijöitä, kulttuurintutkijoita, historioitsijoita ja luonnontieteilijöiltä.
Ávžžuhusa ledje vuolláičállán viiddes joavku njunušlingvisttat, - kulturdutkit, - historihkkarat ja – luonddudieđaolbmot.
Tiedeyhteisön vetoomus Suomenvaltiolle löytyy oheisesta linkistä.
Dieđaservoša ávžžuhus Suoma stáhtii gávdno dán liŋkkas.
Tutkijat perustivat kannanottonsa YK:n alkuperäiskansajulistukseen sekä tieteelliseen tietoon.
Dutkiid vuođđude oainnuset ON:a álgoálbmotjulggaštussii ja dieđalaš dihtui.
Jotta saamen kieli ja kulttuuri voi siirtyä, sukupolvien on täytynyt kohdata.
Vai sámegiella ja sámi kultuvra sáhttiba sirdásit, sohkabuolvvat leat ferten deaivvadit.
Tutkijoiden mukaan saamelaisuus ei siirry verenperintönä vaan saamelaisessa sukuyhteisössä.
Dutkiid mielde sápmelašvuohta ii sirdás varraárbin muhto sápmelaš sohkaservošis.
Osa vetoomuksen allekirjoittajista on tutkinut kulttuureja ja kulttuurisen tiedon siirtoa koko elämänsä, osa luita ja geenejä - eli tutkijayhteisöllä on vankka tieteellisen tietoon perustuva käsitys siitä, miten kulttuuri siirtyy ja säilyy.
Oassi ávžžuhusa vuolláičálliin leat dutkan kultuvrraid ja kultuvrralaš dieđu sirdáseami oba eallinagi, oassi dávttiid ja genaid – dehege dieđaservošis lea nanu dieđalaš dieđu ipmárdus das, mot kultuvra sirdása ja seailu.
Kadonneita kulttuureja ei voi palauttaa takaisin.
Jávkan kultuvrraid ii sáhte máhcahit ruovttoluotta.
Norjassa on saamelaiskäräjävaalikampanjointi käynnistynyt.
Norggas lea sámedikkiválggaid válgakampánnja álgán.
Viime viikolla saamelaiskäräjävaaliehdokkaat Aili Keskitalo ja Laila Susanne Vars ovat kommentoineet Suomen saamelaiskysymyksiä.
Mannan vahku sámediggeválgaevttohasat Aili Keskitalo ja Laila Susanne Vars leaba kommenteren Suoma sápmelašgažaldagaid.
Erikoista, että Norjan saamelaiskäräjävaaleissa halutaan profiloitua Suomen saamelaiskysymyksillä - eikö Norjan saamelaiskäräjävaaleissa ole Norjan saamelaisia koskettavia asioita ?
Earenoamáš lea dat, ahte Norgga sámediggeválggain háliduvvo profilerejuvvot Suoma sámi áššiin – eaigo Norgga sámediggeválggain leat áššit, mat gusket Norgga beale sápmelaččaid ?
Keskitalo kommentoi omassa vaaliblogissaan Suomen saamelaismääritelmää.
Keskitalo kommenterii iežas válgabloggas Suoma sápmelašmeroštallama.
Puheenvuoro oli painava siksi, että Keskitalo on seuraava saamelaiskäräjien presidenttikandidaatti ja myös nykyisen saamelaisen parlamentaarisen neuvoston hallituksen jäsen.
Sáhkavuorus lei deaddu danin, go Keskitalo lea čuovvovaš sámedikki presideantakandidáhtta ja maiddái dáláš sámi parlamentáralaš ráđi stivrra lahttu.
Norjassa saamelaiskäräjien vaaliluetteloon pääsee neljännen polven polveutumisella ja myös pelkästään itseidentifikaatiolla.
Norggas sámedikki válgalogahallamii beassá njealját buolvva buolvaiduvvama mielde ja maiddái duššebeare iešidentifikašuvnnain.
Norjassa on ollut esillä tapauksia, joissa mm. muusta kuin pohjoismaasta ja Venäjältä Norjaan muuttanut henkilö on päässyt Norjan saamelaiskäräjien vaaliluetteloon.
Norggas leat leamaš ovdan dáhpáhusat, main ee. davviriikkain ja Ruoššas Norgii mutkon olmmoš lea beassan Norgga sámedikki válgalogahallamii.
Norjan saamelaiskäräjät on valinnut erilaisen mallin lisätä saamelaisten määrää ja määritellä saamelaisuutta.
Norgga sámediggi lea válljen sierralágán málle lasihit sápmelaččaid meari ja meroštallat sápmelašvuođa.
Suomeen tämä Norjan esiin tuoma malli ei sovellu.
Supmii dát Norgga ovdanbuktin málle ii heive.
Asia on Norjan saamelaiskäräjien sisäinen asia, samoin kuin Suomen saamelaismääritelmäkin on Suomen saamelaiskäräjien sisäinen asia.
Ášši lea Norgga sámedikki siskkáldas ášši, seamma ládje go Suoma sápmelašmeroštallan lea Suoma sámedikki siskkáldas ášši.
On harmillista, että Keskitalo ei tätä ymmärrä.
Lea unohas, ahte Keskitalo ii dán ipmir.
Puheenvuoro on kuitenkin huolestuttava siksi, että parhaillaan neuvotellaan pohjoismaisesta saamelaissopimuksesta.
Sáhkavuorru lea goitge fuolastuhtti danin, ahte bárisin ráđđádallojuvvo davviriikkalaš sámi soahpamušas.
Sopimuksen yksi artikla koskee saamelaisen määritelmää.
Soahpamuša okta artikla guoská sápmelačča meroštallama.
Näyttääkin, että ajaudumme yhä kauemmaksi siitä mahdollisuudesta, että voisimme määrittää pohjoismaisessa saamelaissopimuksessa yhteispohjoismaisen saamelaisen määritelmän.
Orru leame nu, ahte gáidat ain guhkkelii dan vejolašvuođas, ahte sáhtáleimmet mearridit davviriikkalaš sámi soahpamušas oktasaš davviriikkalaš sápmelačča meroštallama.
Yhteispohjoismaista yhteistyötä saamelaisasioissa ei myöskään helpota Norjan saamelaiskäräjäedustajien puuttuminen Suomen saamelaiskäräjien sisäisiin asioihin - Suomen saamelaiskäräjätkään ei puutu Norjan saamelaiskäräjien sisäisiin asioihin.
Oktasaš davviriikkalaš ovttabarggu sámi áššiin ii maid álkidahte Norgga sámedikki ovddasteddjiid seahkáneapmi Suoma sámedikki siskkáldas áššiide – Suoma sámediggige ii seahkán Norgga sámedikki siskkáldas áššiide.
Suomen saamelaiskäräjien näkökulmasta saamelaisen määritelmä kansallisessa lainsäädännössä näyttää paremmalta vaihtoehdolta.
Suoma sámedikki geahččanguovllus sápmelačča meroštallan álbmotlaš lágain orru buoret molssaeaktu.
Saamelaiskäräjävaaliehdokas Laila Susanne Vars puolestaan otti kantaa ILO 169-sopimuksen ratifioinnin puolesta.
Sámediggeválgaevttohas Laila Susanne Vars fas válddii beali ILO 169-soahpamuša ratifiserema bealis.
Hänen mukaansa Suomi voisi ratifioida sopimuksen vaikka heti ja perustana ratifioinnille voisi olla Finnmarken-laki.
Su mielde Suopma sáhtálii ratifiseret soahpamuša vaikko dakkaviđe ja ratifiserema vuođđun sáhtálii leat Finnmárkoláhka.
Tuntuu hieman siltä, että Suomea ja Suomen saamelaiskäräjiä pidetään ikään kuin Norjan ” pikkusiskona tai - veljenä ”, jonka pitäisi ottaa mallia Norjasta - hyvässä tai pahassa.
Orru leame nu, ahte Suopma ja Suoma sámediggi adnojuvvo dego Norgga “ unnaoappážin dehe – vieljažin ”, gii galggalii váldit oahpa Norggas – buoris dehe bahás.
Norjan lainsäädäntö, aluehallinto, poliittinen tilanne ja yhteiskunnan historia ovat hyvin erilaisia kuin Suomen.
Norgga lágat, guovlohálddahus, politihkalaš dilli ja servodaga historjá leat hui sierralágánat go Suomas.
Ei Suomi eikä Suomen saamelaiskäräjät voi lähteä sellaiseen malliin, että Ilo-sopimus asettaisi eri saamelaisten kotiseutualueen kunnissa asuvat saamelaiset eriarvoiseen asemaan.
Suopma, dego maid Suoma sámediggige, ii sáhte vuolgit guorrasit dakkár mállii, ahte Ilo-soahpamuš bijalii sámiid ruovttuguovllu suohkaniid sápmelaččaid sierraárvosaš sajádahkii.
Norjassa Ilo-sopimus ratifioitiin ensin, jonka jälkeen lähdettiin pohtimaan mitä ratifiointi Norjassa oikein tarkoittaisi ja vietiin muutokset lainsäädäntöön jälkikäteen.
Norggas Ilo-soahpamuš ratifiserejuvvui álggos, man maŋŋel suokkardallegohte maid ratifiseren Norggas rievtti mielde máksá ja nuppástusat dolvojuvvoje lágaide maŋálgihtii.
Finnmarken-lain lisäksi sopimus ratifioitiin rahalla lisäämällä Norjan saamelaiskäräjien rahoitusta.
Finnmárkolága lassin soahpamuš ratifiserejuvvui ruđain nu ahte Norgga sámedikki ruhtadeapmi lasihuvvui.
Vaikka mielelläni ottaisin Suomen saamelaiskäräjille yhtä suuren budjetin kuin mikä Norjan saamelaiskäräjillä on (vajaa 52 miljoonaa euroa), se ei ole realistista Suomen taloudellisessa tilanteessa.
Vaikko mielalis válddálin Suoma sámediggái liikká stuora bušeahta go mii Norgga sámedikkis lea (váile 52 miljovnna euro), de dat ii livčče realisttalaš Suoma ekonomalaš dilis.
Sopimuksen ratifiointi ei ole Norjassa ratkaissut maahan ja veteen liittyviä oikeuksia saamelaisten asuma-alueella ja Norjan saamelaiskäräjien mukaan Norjan valtion kanssa on ristiriitoja erityisesti nk.
Soahpamuša ratifiseren ii leat čoavdán Norggas eanan- ja čáhcevuoigatvuođaid sámiid orrunguovllus ja Norgga sámedikki mielde ruossalasvuođat leat earenoamážit ng. minerálalágas (ruvkelágas).
mineraalilaissa (kaivoslaissa). Mielestäni Suomen lähtökohta, jossa ratifioinnin vaikutukset lainsäädäntöön selvitetään ennen sopimuksen ratifiointia on toimiva menettelytapa ja menettelyllä voidaan kehittää lainsäädäntöä sellaiseksi, että sopimuksen toimeenpanoa ei tarvitse pohtia seuraavia vuosikymmeniä, vaan ratkaisut tehdään samalla kertaa.
Mu mielas Suoma vuolggasadji, mas ratifiserema váikkuhusat lágaide čilgejuvvojit ovdal soahpamuša ratifiserema, lea doaibmi meannudanvuohki ja meannudemiin sáhttá gárgehit lágaid dakkárin, ahte soahpamuša olláhuhttima ii dárbbat suokkardit čuovvovaš logijagiid, muhto čoavddusmearrádusat dahkkojit oktanaga ratifisremiin.
Valitettavasti asia ei ole kuitenkaan edennyt Suomen valtionhallinnossa.
Dađi bahábut ášši ii leat goitge ovdánan Suoma stáhtahálddahusas.
Saamelaiskäräjien puheenjohtajisto piti puhelinkokouksen viime viikolla ja hyväksyimme lausunnot yhdenvertaisuuslainsäädännön uudistamisesta ja vastaukset rotusyrjintäkomitean suosituksiin.
Sámedikki ságadoallit dolle telefončoakkáma mannan vahku ja dohkkeheimmet cealkámušaid ovttaveardásašvuohtalága ođasnuhttimis ja vástádusaid nállevealahankomitea ávžžuhusaide.
Valitettavasti lausuntoesitykset eivät valmistuneet riittävän ajoissa, jotta ne olisi voitu käsitellä saamelaiskäräjien hallituksen kokouksessa.
Dađi bahábut cealkámuševttohusat eai gárvánan dárbahassii árrat, vai dat livčče sáhttán gieđahallojuvvot sámedikki stivrra čoakkámis.
Hallinto laittanee lausunnot pikaisesti kotisivuillemme.
Hálddahus bijaš cealkámušaid fargga ruovttusiidduidasamet.
Hallinnossamme on resurssipula ja olen itse yrittänyt parantaa tilannetta osallistumalla myös lausuntojen kirjoittamiseen, vaikka se ei tehtäviini kuulukaan.
Min hálddahusas lea resursaváili ja lean maid ieš geahččalan veahkehit dili nu, ahte lean oassálastán maid cealkámušaid čállimii, vaikko dat ii gulage mu bargguide.
Saamelaiskäräjien hallitus teki viime syksynä päätöksen parantaa saamelaiskäräjien tiedotustoimintaa ja laati ohjeistuksen tiedotustoiminnan parantamiseksi ja mm. edellytti, että kaikki julkiset lausunnot laitetaan kotisivuillemme.
Sámedikki stivra dagai mannan čavčča mearrádusa buoridit sámedikki dieđihandoaimma ja ráhkadii njuolggadusaid dieđihandoaimma buorideami várás ja ee. gáibidii, ahte buot almmolaš cealkámušat biddjojuvvojit min ruovttusiidduide.
Valitettavasti tiedotustoimintamme ei ole päätöksestä huolimatta vielä parantunut ja olen havainnut, että esimerkiksi kaikkia antamiamme julkisia lausuntoja ei löydy kotisivuiltamme.
Dađi bahábut dieđihandoaibmamet ii leat mearrádusas fuolakeahttá vel buorránan ja lean fuobmán, ahte omd. buot min addin almmolaš cealkámušat eai gávdno ruovttusiidduineamet.
Ei-julkisia lausuntoja ovat vain esimerkiksi EU-rahoitushakemuksiin liittyvät lausunnot.
Ii-almmolaš cealkámušat leat dušše omd. cealkámušat, mat laktásit EU-ruhtadanohcamušaide.
Tilanne on ikävä, koska pääasiallinen toimintamuotomme on juuri lausuntojen antaminen.
Dilli lea morašlaš, daningo váldodoaibmavuohkámet leat jur cealkámušaid addin.
Rotusyrjintäkomitea on pyytänyt Suomelta vastausta elokuun loppuun mennessä mihin toimenpiteisiin se on ryhtynyt eräiden, myös saamelaisia koskettavien suositusten osalta.
Nállevealahankomitea lea bivdán Suomas vástádusa borgemánu loahpa rádjái makkár doaibmabijuide dat leat riepman muhtin ávžžuhusaid olis, mat gusket maid sápmelaččaid.
Koska saamelaiskäräjälain uudistamista valmisteleva työryhmä ei ole saanut työtään vielä päätökseen eikä ILO 169-sopimuksen ratifiointi ei ole edennyt, suosituksien toimeenpano ei ole juurikaan edennyt.
Go sámediggelága ođasnuhttinbargojoavku ii leat ožžon barggus vel gárvvisin iige ILO 169-soahpamuša ratifiseren leat ovdánan, de ávžžuhusaid olláhuhttin ii jur leat ovdánan.
Yhdenvertaisuuslaki uudistuu merkittävällä tavalla.
Ovttaveardásašvuohtaláhka ođasnuvvá mearkkašahtti ládje.
Vähemmistövaltuutetun tehtävänkuva muuttuu esityksen mukaan yhdenvertaisuusvaltuutetuksi, lain soveltamisala ulotetaan myös koulutukseen ja yhdenvertaisuussuunnittelun toimialaa laajennetaan.
Vehádatáittardeaddji bargogovva rievdá evttohusa mielde ovttaveardásašvuohtaláhkan, lága guoskadansuorgi ollá maid skuvlejupmái ja ovttaveardásašvuohtaplánema doaibmasuorgi viiddiduvvo.
Saamelaiskäräjät kannatti uudistuksia, mutta esitti myös useita tarkennusehdotuksia lakiin.
Sámediggi guottihii ođastusaid, muhto ovdanbuvttii maid máŋggaid dárkkistanevttohusaid láhkii.
Ensi viikko kuluu tien päällä.
Boahtte vahkku gollá luotta nalde.
Maanantaina osallistun skypen kautta saamelaiskäräjien hallituksen kokoukseen, jonka jälkeen ajan Kilpisjärvelle tapaamaan ympäristöministeri Ville Niinistöä.
Mánnodaga oassálasttán skype bakte sámedikki stivrra čoakkámii, man maŋŋel vuoddján Gilbbesjávrái deaivat birasministtar Ville Niinistö.
Kilpisjärveltä jatkan kohti Helsinkiä neuvottelemaan aluekehityksestä.
Gilbbesjávrres joatkkán Helssega guvlui ráđđádallat guovlluid gárgeheamis.
Lopuksi haluan onnitella kaikkia koulunsa juuri päättäneitä nuoria ja uusia ylioppilaita.
Loahpas hálidan sávvat lihku buot skuvllas loahpahan nuoraide ja ođđa studeanttaide.
Toivon heille menestystä elämässään.
Sávan sidjiide menestumi eallimisttiset.
Kaivoslain toimeenpanosta
Ruvkelága olláhuhttimis
Edellinen blogi ei jäänytkään viimeiseksi ennen kesälomaa.
Ovddit blogga ii báhcánge maŋimussan ovdal geasseluomu.
Saamelaiskäräjille ovat tulleet ensimmäiset päätökset, neljä kappaletta, Rovaniemen hallinto-oikeudesta kaivoslain nojalla tekemistämme valituksista turvallisuus- ja kemikaliviraston (Tukes) myöntämistä uusista koneellisen kullankaivun huuhdontaluvista.
Sámediggi lea ožžon diehtun Roavenjárgga hálddahusrievtti njeallje vuosttaš mearrádusa ruvkelága vuođul min dahkan váidalusain dorvo- ja kemikálavirgelágádusa (suomagillii dovdojuvvo oanádusain Tukes) mieđihan ođđa mášengollaroggama doidinlobiin.
Hallinto-oikeus hylkäsi Tukesin myöntämät luvat saamelaiskäräjien tekemien valitusten vaatimusten mukaisesti ja palautti asiat Tukesille uudelleen valmisteltavaksi.
Hálddahusriekti hilggui Tukesa mieđihan lobiid sámedikki dahkan váidalusaid gáibádusaid mielde ja máhcahii áššiid Tukseii ođđasit válmmaštallama várás.
Saamelaiskäräjät on saanut paljon kritiikkiä mediassa, kullankaivajilta ja myös edunvalvontajärjestöiltä, kun se on valittanut Tukesin myöntämistä koneellisen kullankaivuun tarkoitetuista luvista.
Sámediggi lea ožžon olu kritihka medias, golleroggiin ja maid beroštumiidgozideami organisašuvnnain, go dat lea váidán Tukesa mieđihan mášengolleroggamii dárkkuhuvvon lobiin.
Saamelaiskäräjiä on syytetty milloin yksittäisten ihmisten ja elinkeinomuodon kiusaamisesta, milloin pikkuasioihin puuttumiseen – mitä nyt yksi koneellisesti myllerretty joenuoma on esimerkiksi Talvivaaraan verrattuna.
Sámediggi lea sivahuvvon goas ovttaskas olbmuid ja ealáhushámi givssideamis, goas fas unnaáššážiidda seahkáneamis – maid dal okta mášiinnain boltojuvvon johkaráigi lea omd. Talvivaarai veardidettiin.
Saamelaiskäräjillä ei ole myös katsottu olleen valitusoikeutta asiassa.
Lea maid boahtán máŋgga oktavuođas ovdan, ahte sámedikkis ii livčče mahkaš váidinlohpi áššis.
Saamelaiskäräjät on linjannut, että se ei vastusta nk. vanhojen lapiokaivulupien jatkamista, mikäli toiminta ei muutu merkittävästi nykyisestä.
Sámediggi lea linnjen, ahte dat ii vuostálastte ng. boares goaivorogganlobiid joatkima, jos doaibma ii mearkkašahtti ládje earáhuva dálážis.
Rovaniemen hallinto-oikeuden ratkaisut osoittivat, että valituksemme olivat välttämättömiä ja hyvin perusteltuja.
Roavenjárgga hálddahusrievtti mearrádusat čájehit, ahte váidalusamet ledje vealtameahttumat ja bures ákkastallojuvvon.
Julkisessa keskustelussa on monesti unohtunut, että eduskunta on säätänyt saamelaiskäräjien tehtäväksi vain ja ainoastaan saamelaiskulttuurin, saamelaisten oikeuksien ja kulttuuriin kuuluvien perinteisten elinkeinojen suojelun ja edistämisen.
Almmolaš ságastallamis lea máŋgii vajálduvvan, ahte riikkabeaivvit lea mearridan sámedikki bargun duššebeare sámi kultuvrra, sámiid rivttiid ja kultuvrii gullevaš árbevirolaš ealáhusaid suodjaleami ja ovddideami.
Perinteisiin elinkeinoihin ei kuulu kullankaivu.
Árbevirolaš ealáhusaide ii gula golleroggan.
Saamelaiskäräjien tehtävänä ei ole myöskään muu suomalainen elinkeinopoliittinen edistäminen – vain perinteisiin saamelaiselinkeinoihin liittyvä edistämistyö.
Sámedikki bargun ii leat maid eará suopmelaš ealáhuspolitihka ovddideapmi – muhto árbevirolaš sámi ealáhusaid ovddidanbargu.
Suomi on oikeusvaltio, ja lait on säädetty noudatettavaksi.
Suopma lea riektestáhta, ja lágat lea ásahuvvon doahttaleami várás.
Perusoikeudet eivät perustuslain § 22 mukaisesti eikä kaivoslain § 38 ja § 50 mukaan voi jäädä taloudellisten intressien jalkoihin.
Vuođđorievttit eai vuođđolága § 22 mielde eaige ruvkelága § 38 ja § 50 mielde sáhte govssahallat ekonomalaš beroštumiid ovddideami dihte.
Rovaniemen hallinto-oikeuden päätös on merkittävä, koska se ohjaa kaivoslain soveltamista viranomaispäätöksenteossa.
Roavenjárgga hálddahusrievtti mearrádus lea mearkkašahtti, daningo dat stivre ruvkelága guoskadeami eiseválddiid mearrádusdahkamis.
On toki mahdollista, että hallinto-oikeuden päätöksestä valitetaan edelleen korkeimpaan hallinto-oikeuteen.
Lea dieđusge vejolaš, ahte hálddahusrievtti mearrádusas váidojuvvo viidáseappot alimus hálddahusriektái.
Rovaniemen hallinto-oikeus on todennut yksiselitteisesti, että saamelaiskäräjillä on valitusoikeus kaivoslain mukaisten lupien myöntämispäätöksistä saamelaisten kotiseutualueella.
Roavenjárgga hálddahusriekti lea mearridan ovttačilggolaččat, ahte sámedikkis lea váidinlohpi ruvkelága mielde lobiid mieđihanmearrádusain sámiid ruovttuguovllus.
Kaivoslain § 38 mukaan Tukesin tulee saamelaisten kotiseutualueella selvittää yhteistyössä saamelaiskäräjien, alueen paliskuntien, alueen hallinnasta vastaavan viranomaisen tai laitoksen ja hakijan kanssa luvan mukaisesta toiminnasta aiheutuvat vaikutukset saamelaisten oikeudelle alkuperäiskansana ylläpitää ja kehittää omaa kieltään ja kulttuuriaan sekä harkita haittojen vähentämiseksi ja estämiseksi tarvittavat toimenpiteet.
Ruvkelága § 38 mielde Tukes galgá sámiid ruovttuguovllus čilget ovttasráđiid sámedikkiin, guovllu bálgesiiguin, guovllu hálddašeamis ovddasvástideaddji eiseválddiin dehe instituhtain ja ohcciin lobi miel doaimma dagahan váikkuhusaid sámiid vuoigatvuhtii álgoálbmogin bajásdoallat ja gárgehit iežas giela ja kultuvrra sihke árvvoštallat áruid unnideami ja caggama várás dárbbatlaš doaibmabijuid.
Pykälä ei ole toteutunut Tukesin toiminnassa kertaakaan.
Paragráfa ii leat olláhuvvan Tukesa doaimmas oktege.
Tukes on myös tehnyt lupapäätöksiä kuulematta saamelaiskäräjiä kaivoslain edellyttämällä tavalla.
Tukes lea maid dahkan lohpemearrádusaid gulakeahttá sámedikki ruvkelága gáibidan vuogi mielde.
Saamelaiskäräjät on esittänyt, että Tukes, saamelaiskäräjät ja kolttien kyläkokous pitäisivät yhteisen kokouksen menettelytavoista, yhteistyöstä ja vaikutusten arviointien tekemisestä saamelaisten kotiseutualueelle kohdistuvien hakemuksien käsittelyn yhteydessä.
Sámediggi lea evttohan, ahte Tukes, sámediggi ja nuortalaččaid siidačoakkán doalale oktasaš čoakkáma meannudanvugiin, ovttasbarggus ja váikkuhusaid árvvoštallamiid dahkamis sámiid ruovttuguovllu viidodaga ohcamiid gieđahallama olis.
Kaivoslain § 50 mukaan lupaa ei tule myöntää yksin tai yhdessä muiden vastaavien lupien tai alueiden muiden käyttömuotojen kanssa, mikäli se olennaisesti heikentäisi saamelaisten kotiseutualueella edellytyksiä harjoittaa perinteisiä saamelaiselinkeinoja taikka muutoin ylläpitää ja kehittää saamelaiskulttuuria.
Ruvkelága § 50 mielde lohpi ii galgga mieđihuvvot akto dehe ovttas eará vástideaddji lobiiguin dehe guovllu eará geavahanvugiiguin, jos dat mávssolaš oasi mielde heajudivččii sámiid ruovttuguovllus eavttuid bargat árbevirolaš sámi ealáhusaiguin dehe muđuid bajásdoallat ja ovddidit sámi kultuvrra.
Kaikissa neljässä päätöksessään hallinto-oikeus on kumonnut Tukesin päätöksen ja palauttanut asian uudelleen käsiteltäväksi.
Buot njealji mearrádusastis hálddahusriekti lea gomihan Tukesa mearrádusa ja máhcahan ášši dn ođđasit gieđahallamii.
Hallinto-oikeuden ratkaisujen mukaan kaivoslain § 38 ja § 50 täydentävät saamelaiskäräjälain § 9 mukaista neuvotteluvelvoitetta.
Hálddahusrievtti mearrádusaid mielde ruvkelága § 38 ja § 50 dievasmahttiba sámediggelága § 9 ráđđádallangeatnegasvuođa.
Hallinto-oikeuden päätös tarkoittaa sitä, että Tukesin nykyinen tulkintakäytäntö, jonka mukaan saamelaiskäräjälain § 9 mukaisen neuvottelutilaisuuden varaaminen olisi riittävää kaivoslain § 38 toteuttamiseksi, on virheellinen.
Hálddahusrievtti mearrádus dárkkuha dan, ahte Tukesa dáláš dulkongeavat, man mielde sámediggelága § 9 miel ráđđádallandilálašvuođa várren livččii dárbahassii ruvkelága § 38 olláhuhttima várás, lea feaillalaš.
Hallinto-oikeuden mukaan kaivoslain § 38 edellyttää laajempaa yhteistyötä kuin saamelaiskäräjälain § 9 mukainen neuvotteluvelvoite.
Hálddahusrievtti mielde ruvkelága § 38 gáibida viiddit ovttasbarggu go sámediggelága § 9:s geatnegahtton ráđđádallan.
Hallinto-oikeuden ratkaisun mukaan Tukesin olisi tullut järjestää saamelaiskäräjien pyytämä kaivoslain § 38 mukainen neuvottelu eikä Tukes olisi saanut myöntää lupia ilman, että kaivoslain § 38 mukainen menettely olisi tehty.
Hálddahusrievtti mearrádusa mielde Tukes livččii galgan ordnet sámedikki bivdin ruvkelága § 38 miel ráđđádallama iige Tukes livčče ožžon mieđihit lobiid almmá dan haga, ahte ruvkelága § 38 miel ráđđádallan livččii dahkkon.
Hallinto-oikeuden mukaan lupapäätöksissä Tukes oli jättänyt noudattamatta kaivoslain §:ää 38 eikä Tukes ole täten voinut arvioida täyttyvätkö luvan myöntämisen edellytykset kaivoslain § 50 mukaisesti.
Hálddahusrievtti mielde lohpemearrádusain Tukes lei guođđán doahttalkeahttá ruvkálága §:a 38 iige Tukes leat dákko bakte sáhttán árvvoštallat olláhuvvetgo lobi mieđiheami eavttut ruvkelága § 50 mielde.
Ratkaisujen mukaan Tukes ei ole lupamääräyksissään arvioinut luvan myöntämisen vaikutuksia riittävästi saamelaiskulttuurille eivätkä lupaehdot ole olleet riittävän tarkkoja saamelaiskulttuurin suojan osalta.
Mearrádusaid mielde Tukes ii leat lohpemearrádusainis árvvoštallan lobi mieđiheami váikkuhusaid dárbahassii vuđolaččat sámi kultuvrra dáfus eaige lohpeeavttut leat dárbahassii dárkkit sámi kultuvrra suoji dáfus.
Tukesin päätökset olivat hallinto-oikeuden mukaan lainvastaisia, koska lain § 38 ja § 50 eivät toteutuneet lupapäätöksissä.
Tukesa mearrádusat ledje háldahusrievtti mielde lága vuostá, daningo lága § 38 ja § 50 eaba olláhuvvan lohpemearrádusain.
Hallinto-oikeus hyväksyi saamelaiskäräjien valitukset ja hallinto-oikeus perusteli päätöksiään samoilla perusteilla, joihin saamelaiskäräjät perusti valituksensa.
Hálddahusriekti dohkkehii sámedikki váidagiid ja hálddahusriekti ákkastalai mearrádusaidisguin seamma ákkaiguin, maiddá sámedikki vuođđudii váidagiiddis.
Saamelaiskäräjien kannalta hallinto-oikeuden linjaus oli tärkeä.
Sámedikki dáfus hálddahusrievtti linnjen lei dehálaš.
Tukes on tähän mennessä myöntänyt kaikki haetut luvat saamelaisten kotiseutualueelle ilman että lain § 38 olisi toteutunut.
Tukes lea dán rádjái mieđihan buot ohccojun lobiid sámiid ruovttuguovllus almmá dan haga ahte lága § 38 livččii olláhuvvan.
Saamelaiskäräjät on kiinnittänyt asiaan huomiota jokaisessa lausunnossaan ja vaatinut § 38 mukaisia yhteisneuvotteluja.
Sámediggi lea gidden áššái fuomášumi juohke cealkámušastis ja lea gáibidan § 38 miel oktasašráđđádallamiid.
Tukes ei ole siihen suostunut.
Tukes ii leat dasa miehtan.
Saamelaiskäräjät on myös vaatinut, että Tukesin olisi palkattava saamelaisten kotiseutualueeseen ja kansainväliseen ihmisoikeuslainsäädäntöön perehtyneitä henkilöitä Tukesiin käsittelemään saamelaisten kotiseutualueelle kohdistuvia hakemuksia.
Sámediggi lea maid gáibidan, ahte Tukes galggalii bálkáhit sámiid ruovttuguovllu diliide ja riikkaidgaskasaš olmmošriektelágaide vuojulduvvan olbmuid Tukesii gieđahallat ohcamušaid, mat čuhcet sámiid ruovttuguvlui.
Saamelaiskäräjien esitystä ei ole huomioitu.
Sámedikki evttohus ii leat vuhtii váldojuvvon.
Saamelaiskäräjät on esittänyt asianomaisille ministereille, kansanedustajille ja viranomaisille huolenaiheen siitä, että Tukesin toiminta on vastoin kaivoslain tavoitteita ja ylikuormittaa oikeusjärjestelmäämme, muita viranomaisia ja saamelaiskäräjiä.
Sámediggi lea ovdnbuktán ministtariidda, riikkabeaiveáirasiidda ja eiseválddiide fuola das, ahte Tukesa doaibma manná ruvkelága ulbmiliid vuostá ja dat noađuha liiggás olu min riektevuogádagamet, eará eiseválddiid ja sámedikki.
Hallinto-oikeuden ratkaisu osoittaa, että saamelaiskäräjien esittämät huolenaiheet ovat olleet aiheellisia.
Hálddahusrievtti mearrádus čujuha, ahte sámedikki ovdanbuktin fuolat leat leamaš áššáigullevaččat.
Toivonkin, että nyt kesän aikana Tukes tutustuu hallinto-oikeuden ratkaisuihin, kehittäisi omaa toimintaansa ja lupapolitiikkaansa hallinto-oikeuden ratkaisujen perusteella ja alkaisi toteuttaa sille laissa säädettyjä velvoitteita myös kaivoslain § 38 ja § 50 osalta hyvässä yhteistyössä saamelaiskäräjien, viranomaisten, kolttien kyläkokouksen ja ao. paliskuntien kanssa.
Sávannai, ahte dál geasi áigge Tukes oahpásnuvvá hálddahusrievtti mearrádusaide, gárgehivččii iežas doaimma ja lohpepolitihka hálddahusrievtti mearrádusaid vuođul ja olláhuhttegoađálii dasa lágas mearriduvvon geatnegasvuođaid maid ruvkelága § 38 ja § 50 buohta buori ovttasbarggu mielde sámedikkiin, eiseválddiiguin, nuortalaččaid siidačoakkámiin ja aššáigullevaš bálgesiiguin.
Kullankaivulupien hakijoiden kannalta päätösten viivästyminen on luonnollisesti ikävää.
Gollerogganlobiid ohcciid dáfus mearrádusaid ádjáneapmi lea diehttelas morašlaš.
Mikäli Tukes olisi hoitanut viranomaisvelvoitteensa kaivoslain edellyttämällä tavalla, niin lupien hakijoiden odotusaika ei olisi muodostunut kohtuuttoman pitkäksi.
Jos Tukes livččii dikšon eiseváldegeatnegasvuođaidis ruvkelága gáibidan vuogi mielde, nu lohpeohcciid vuordináigi ii livčče šaddan govttohis guhkkin.
Olin itse kuten koko saamelaiskäräjätkin huolissaan Tukesin lupapolitiikasta ja asiaan kiinnitti huomiota yleiskokous saamelaiskäräjien kertomuksessa eduskunnalle vuodelta 2012.
Ledjen ieš dego maid sámedigginai hui fuolastuvvan Tukesa lohpepolitihkas ja áššái giddii fuomášumi maid sámedikki čoakkán sámedikki muitalusas riikkabeivviide jagi 2012.
Huolenaiheemme oli aiheellinen, kuten hallinto-oikeuden ratkaisuista on luetettavissa.
Min fuolla lei áššáigullevaš, dego hálddahusrievtti mearrádusain sáhttá lohkatge.
Toivottavasti lain toimeenpano paranee hallinto-oikeuden ratkaisukäytännön myötä ja oikeusjärjestelmämme ylikuormittaminen loppuu.
Doaivvu mielde lága olláhuhttin buorrána hálddahusrievtti mearrádusgeavada mielde ja min riektevuogádagamet badjelmeare noađuheapmi nohká.
Viime vaalikaudella saamelaiskäräjät teki kovasti ja pitkäjänteisesti työtä kaivoslain § 38 ja § 50 saamiseksi kaivoslakiin.
Mannan válgabaji áigge sámediggi áŋgiruššai guhká, sitkadit ja gierdavaččat ruvkelága paragráfaid 38 ja 50 oažžuma ruvkeláhkii.
Kävimme asiasta useita neuvotteluja eri ministeriöiden kanssa ja annoimme asiassa laajoja lausuntoja.
Ráđđádalaimet áššis olu gerddiid sierra ministeriijaiguin ja attiimet áššis viiddes cealkámušaid.
Valmistelimme kaivoslakia oikeastaan koko viime vaalikauden ja se tuotti saamelaisten kannalta hyvän tuloksen.
Válmmaštalaimet ruvkelága rievtti mielde oba mannan válgabaji ja dat buvttii sápmelaččaid dáfus buori bohtosa.
Rovaniemen hallinto-oikeuden ratkaisu osoittaa, että kaivoslailla on todellista merkitystä saamelaisten oikeuksien kannalta ja lupaviranomaisen on aidosti selvitettävä vaikutukset saamelaiskulttuuriin ja ehkäistävä niiden haittoja - ylimalkaiset lupaehdot sekä saamelaiskäräjien esitysten ja näkemysten sivuuttamisen on loputtava.
Roavenjárgga hálddahusrievtti mearrádus čájeha, ahte ruvkelágas lea duođalaš mearkkašupmi sámiid vuoigatvuođaid dáfus ja lohpeeiseváldi ferte eavtti vuogi mielde čilget váikkuhusaid sámi kultuvrii ja dat galgá caggat daid áruid – sulalaš lohpeeavttut sihke sámedikki evttohusaid ja oainnuid meaddelmannan fertejit nohkat.
Kaivosviranomainen ei voi piiloutua muun lainsäädännön taakse vaan noudatettava kaivoslakia, sen tulkintaa ohjaavaa hallitusten esitystä ja oikeuskäytäntöä kirjaimellisesti.
Ruvkeeiseváldi ii sáhte čiehkadit eará lágaid duohkái, muhto dat galgá doahttalit ruvkelága, dan dulkoma stivrejeaddji ráđđehusa evttohusa ja riektegeavada bustáva mielde.
Lakia ei voi toimeenpanna soveltuvin osin.
Lága ii sáhte olláhuhttit dušše heivvolaš osiid mielde.
Rovaniemen hallinto-oikeus viittasi ratkaisussaan myös saamelaiskäräjien esille nostamaan resurssipulaan.
Roavenjárgga hálddahusriekti čujuhii mearrádusastis maid sámedikki ovdan buktin resursavátnái.
Koska hallinto-oikeus nosti asian esille ratkaisussaan, se osoittaa myös sen, että saamelaiskäräjien asema, resursointi ja asiantuntemus oat tärkeitä myös oikeudellisesta kannalta.
Daningo hálddahusriekti válddi ášši ovdan mearrádusastis, de dat čujuha maid dasa, ahte sámedikki sajádat, resurseren ja áššedovdamuš leat dehálaččat maid vuoigatvuođalaš ášši bealis.
Kaivoslaki on tuonut saamelaiskäräjille viranomaistehtäviin verrattavia velvollisuuksia.
Ruvkeláhka lea buktán sámediggái eiseváldebargguide veardásaš geatnegasvuođaid.
Saamelaiskäräjien edunvalvonta tuotti tulosta ja saimme eduskunnalta lisäresursseja mm. kaivoslain toimeenpanoon kuluvasta vuodesta lähtien.
Sámedikki beroštumiid goziheapmi buvttii bohtosa ja oaččuimet riikkabeivviin lassiresurssaid ee. ruvkelága olláhuhttimii nohkavaš jagi rájes.
http://web.archive.org/web/20141013062229/http://klemetti.blogspot.fi/2010_10_03_archive.html Lutu-toimintasuunnitelmasta Viime viikko kului Inarin suunnalla.
Lutu-doaibmaplánas Mannan vahkku golihii Anár guovllos.
Tiistaina saamelaiskäräjien ja Metsähallituksen yhteistyöelin, Metsähallituslain § 4 soveltamista valmisteleva työryhmä kokoontui syksyn ensimmäiseen kokoukseen.
Disdaga sámedikki ja Meahcceráđđehusa ovttasbargoorgána, Meahcceráđđehuslága 4 §:a guoskadeami válmmaštalli bargojoavku, čoahkkanii čavčča vuosttaš čoakkámii.
Kokouksessa käsiteltiin erityisesti biodiversiteettisopimuksen toimeenpanoon liittyviä asioita Metsähallituksen kannalta, Metsähallituksen tulosohjauksen piiriin kuuluvia asioita ja luonnonvarasuunnitelmien ja hoito- ja käyttösuunnitelmien valmistelua saamelaisten kotiseutualueella.
Čoakkámis gieđahallojuvvoje earenoamážit áššit, mat laktáse biodiversiteahttasoahpamuša olláhuhttimii Meahcceráđđehusa dáfus, Meahcceráđđehuslága boađusstivrema vuollásaš áššit ja luondduriggodatplánaid ja dikšun- ja geavahanplánaid válmmaštallamat sámiid ruovttuguovllus.
Saamelaiskäräjät esitti, että myös Metsähallituksen yhdenvertaisuussuunnitelman päivitys aloitettaisiin ensi vuonna yhdenvertaisuuslain uudistuksen myötä.
Sámediggi evttohii, ahte maiddái Meahcceráđđehusa ovttaveardásašvuohtaplána áiggedássái rievdadeapmi galggalii álggahuvvot boahtte jagi ovttaveardásšvuohtalága ođastusa mielde.
Kokous eteni hyvässä hengessä.
Čoakkámis lei hui buorre vuoigŋa.
Tiistaina saamelaiskäräjien hallitus kokoontui vielä puhelinkokoukseen käsittelemään edellisestä kokouksesta käsittelemättä jääneitä asioita saamelaiskäräjien yleiskokousta varten.
Disdaga sámedikki ráđđehus čoahkkanii vel telefunčoakkámii gieđahallat ovddit čoakkámis gieđahalakeahttá báhcán áššiid sámedikki dievasčoakkáma várás.
Seuraava saamelaiskäräjien kokous on 7 saamelaiskäräjäjäsenen vaatimus pitää kokous ja vaatimuksen mukaisesti kyseisen kokouksen tulee arvioida saamelaiskäräjien hallituksen ja puheenjohtajan erottamista ja hallituksen toimintaa.
Čuovvovaš sámedikki čoakkán lea 7 sámediggelahtu gáibádus doallat čoakkáma ja gáibádusa mielde jearaldatvuloš čoakkán galgá árvvoštallat sámedikki stivrra ja ságadoalli earuheami ja stivrra doaimma.
Saamelaiskäräjälain mukaan 7 saamelaiskäräjäjäsentä voivat vaatia saamelaiskäräjien kokouksen koolle kutsumista.
Sámediggelága mielde 7 sámediggelahtu sáhttet gáibidit sámedikki čoakkáma čoahkkái bovdema.
7 saamelaiskäräjäjäsenen vaatimus esitettiin jo keväällä, mutta vaatimuksen ylimalkainen sisältö aiheutti päänvaivaa ylityöllistetylle saamelaiskäräjien hallinnolle ja hallitukselle, koska vaatimuksessa ei esitetty mitään perusteita miksi hallitus ja puheenjohtaja tulisi erottaa ja miten hallituksen toimintaa tulisi arvioida.
7 sámediggelahtu gáibádus ovddiduvvui juo giđđat, muhto gáibádusa sulalaš ja gehppes sisdoallu dagahii vuđolaš smiehtadeami muđuidge badjelmeare barggahuvvon sámedikki hálddahussii ja stivrii, daningo gáibádusas ii ovdanbuktojuvvon mihkkege ákkaid manin stivra ja ságadoalli galggale earuhuvvot ja mot stivrra doaibma galggalii árvvoštallojuvvot.
Suomi on kuitenkin oikeusvaltio, eikä virallisia elimiä voi erottaa ilman lakiin perustuvaa syytä.
Suopma lea liikká riektestáhta, eaige virggálaš orgánat sáhte earuhuvvot almmá ákka haga, mii vuođđuduvvá láhkii.
Yleiskokous, jossa asia on esillä, pidetään joka tapauksessa 11 lokakuuta ja tarvittaessa kokousta jatketaan seuraavana päivänä.
Dievasčoakkán, gos ášši lea ovdan, dollojuvvo juohke dáhpáhusas golggotmánu 11. beaivve ja dárbbu mielde čoakkán jotkojuvvo maŋit beaivve.
Kokoukselle tuli kaiken varalta varata toinenkin päivä reserviin, jotta ehdimme käsitellä kaikki asiat.
Čoakkámii fertii várret várás nubbi beavvinai reservii, vai geargat gieđahallat buot áššiid.
Saamelaiskäräjien yleiskokouksella on esityslistalla useasta aiemmasta kokouksesta siirrettyjä asioita, joita se ei jostakin syystä ole ehtinyt aiemmissa kokouksissaan käsitellä ja asioita ei voi loputtomasti siirtää.
Sámedikki dievasčoakkámis leat áššelisttus máŋgga ovddit dievasčoakkámis sirdojuvvon áššit, mat eai juogaman sivas leat ovdal háhppehuvvon gieđahallojuvvot ja áššit eai goit sáhte meariheamit sirdojuvvot.
Saamelaiskäräjien yleiskokous kokoontunee vielä kerran tämän kokouksen jälkeen ennen joulua, ja silloin toivottavasti voimme pitää historiallisen kokouksen ja valita ensi kertaa edustajat saamelaiskäräjien nuorisoneuvostoon.
Sámedikki dievasčoakkán čoahkkana várra vel okte dán čoakkáma maŋŋel ovdal juovllaid ja dalle doaivvu mielde sáhttit doallat historjjálaš čoakkáma ja válljet vuosttaš geardde ovddasteddjiid sámedikki nuoraidráđđái.
Torstaina oli saamelaiskäräjien ja saamelaisten kotiseutualueen paliskuntien poroisäntien tämän syksyn ensimmäinen yhteistyökokous.
Duorastaga lei sámedikki ja sámi ruovttuguovllu bálgesiid boazoisiđiid dán čavčča vuosttaš ovttasbargočoakkán.
Kokoukseen oli kutsuttu Lutu-toimintasuunnitelmaa laativan työryhmän puheenjohtaja Pekka Salminen ja Yrjö Norokorpi, joka toimii tunturit-alatyöryhmän puheenjohtajana.
Čoakkámii lei bovdejuvvon Lutu-doaibmaplána áššedovdibargojoavkku ságadoalli Pekka Salminen ja dan duoddarat-vuollebargojoavkku ságadoalli Yrjö Norokorpi.
Toimintasuunnitelman tarkoitus on sitouttaa eri toimijoita parantamaan uhanalaisten luontotyyppien tilaa ja vastuuttaa eri ministeriöitä uhanalaisten luontotyyppien tilan parantamiseksi.
Doaibmaplána ulbmil lea čatnat sierra doaibmiid buoridit uhkivuloš luonddutiippaid dili ja bidjat ministeriijaide ovddasvástádusa uhkivuloš luonddutiippaid dili buorideami várás.
Toimintasuunnitelma valmistuu loppusyksystä, ja se viedään biodiversiteettityöryhmän hyväksyttäväksi.
Doaibmaplána gárvána loahppačavčča ja dat dolvojuvvo biodiversiteahttabargojoavkku dohkkeheami várás.
Viime kädessä kokonaisvastuu suunnitelman eteenpäin viemisestä on ympäristöministeriöllä.
Loahpa loahpas oppalaš ovddasvástádus plána ovddos doalvumis lea birasministeriijas.
Saamelaiskäräjät on osallistunut toimintasuunnitelman valmisteluun lausuntojen ja artikla 8(j)-työryhmän työn kautta ja saamelaiskäräjien esitykset on huomioitu todella hyvin toimintasuunnitelmassa.
Sámediggi lea oassálastán doaibmaplána válmmaštallamii nu ahte lea addán cealkámušaid ja nuppe dáfus 8(j)-bargojoavkku barggu bakte ja sámedikki evttohusat leat váldojuvvon vuhtii duođaid bures doaibmaplánas.
Suunnitelmassa käsitellään saamelaisporonhoitoa kattavasti, ja tämä on herättänyt vastustusta.
Plánas gieđahallojuvvo gokčevaččat sámi boazodoallu ja dát lea maid bohciidahttán vuostálastima.
Maa- ja metsätalousministeriö on esittänyt poistettavaksi esitykset saamelaisporonhoidon tukijärjestelmän kehittämiseksi ja poronhoitolain uudistamiseksi.
Eanan- ja meahccedoalloministeriija lea evttohan sihkkojuvvot eret evttohusaid sámi boazodoalu doarjjavuogádaga ovddideami várás ja boazodoallolága rievdadeamis.
Metsähallituksen metsätalous-yksikkö on todennut lausunnossaan että eloporomäärää tulee pienentää ja poronhoidon toimintaedellytyksiä ei saa käsitellä Lutu-toimintasuunnitelmassa.
Meahcceráđđáhusa vuovdedoalloovttadat lea gávnnahan cealkámušastis, ahte eallit báhcán bohccuid meari galgá geahpidit ja boazodoalu doaibmaneavttuid ii oaččo gieđahallat Lutu-doaibmaplánas.
Saamelaisten kotiseutualueen paliskuntien poroisännät keskustelivat vilkkaasti toimintasuunnitelmasta ja evästivät toimintasuunnitelman valmistelua.
Sámi ruovttuguovllu balgesiid boazoisiđat ságastalle eallasit doaibmaplánas ja adde nisttiid doaibmaplána válmmaštallama várás.
Kokous antoi yksimielisen ja vahvan tuen toimintasuunnitelman hyväksymiselle ja toivomuksen, että MMM:n ja Metsähallituksen metsätalous-yksikön esityksiä ei huomioida Lutu-toimintasuunnitelmassa.
Čoakkán attii ovttamielalaš ja nanu doarjaga doaibmaplána dohkkeheapmái ja sávaldaga, ahte eanan- ja meahccedoalloministeriija ja Meahcceráđđehusa vuovdedoalloovttadaga evttohusat eai váldojuvvo vuhtii Lutu-doaibmaplánas.
Kokouksessa keskusteltiin tietenkin myös suurimpia sallittuja eloporomääriä selvittävän työryhmän työstä, vaikka työryhmää ei ole vieläkään nimetty.
Čoakkámis ságastallojuvvui dieđusge maiddái boargojoavkku barggus, mii čielggada stuorimus lobálaš boazomeriid, vaikko dal bargojoavku ii leat velge nammaduvvon.
Sovimme, että saamelaiskäräjät ja saamelaisten kotiseutualueen paliskunnat tekevät yhteistyötä asiassa tiivisti ja vaihdamme tietoja asiassa.
Soabaimet, ahte sámediggi ja sámiid ruovttuguovllu bálgesat barget hui lávga ovttasbarggu áššis ja lonohallat dieđuid áššis.
Kokous totesi, että saamelaiskäräjien ja poroisäntien välinen yhteistyö on hyvin tärkeä yhteistyömuoto ja yhteistyötä kehitetään edelleen tiedonvaihdossa.
Čoakkán gávnnahii, ahte sámedikki ja boazoisiđiid ovttasbargu lea hui dehálaš ovttasbargovuohki ja ahte ovttasbargu buoriduvvo dálážis earenoamážit dieđuid lonohallamis.
Keskustelimme myös muista ajankohtaisista poronhoitoasioista eri paliskunnissa.
Ságastalaimet maid eará áigeguovdilis boazodoalloáššiin, mat lea manname sierra bálgesiin.
Seuraava yhteistyökokous pidetään vielä tämän vuoden puolella, riippuen suurimpia sallittuja poromääriä selvittävän työryhmän työn etenemisestä.
Čuovvovaš ovttasbargočoakkán dollojuvvo vel dán jagi bealde ja dan áigi heivehuvvo dasa mot stuorimus lobálaš boazomeriid čielggadeaddji bargu ovdána.
Ilmasto.
Ilmasto.
org-sivustolta löytyy muuten minun kirjoitukseni koskien ilmastonmuutoksen vaikutuksia saamelaiskulttuuriin.
org-siidduin (sámás: dálkkádat. org) gávdno muđuid mu čálus dálkkádatrievdamiid váikkuhusain sámi kultuvrii.
Ohessa asiasta kiinnostuneille linkki puheenvuoroon: http://www.ilmasto.org/puheenvuorot/vuoden_2010_puheenvuorot/heinakuu_2010.htm
Dá olis áššis beroštuvvan olbmuide liŋka mu sáhkavurrui: http://www.ilmasto.org/puheenvuorot/vuoden_2010_puheenvuorot/heinakuu_2010.htm
Kulunut viikko on kulunut saamelaiskäräjien lausuntojen hyväksymisessä ja perjantaina oli bd-työryhmän alatyöryhmä artikla 8(j)-työryhmän kokous Ivalossa.
Vássán vahku lea mannan sámedikki cealkámušaid dohkkeheamis ja bearjadaga lei bd-vuollebargojoavkku artihkal 8(j)-bargojoavkku čoakkán Avvilis.
Asialistalla oli mm.. Lutu-toimintasunnitelma, Akwé:Kon ohjeet ja työryhmän loppuraportin kirjoittamisen vastuutahoista sopiminen.
Áššelisttus lei ee. Lutu-doaibmaplána, Akwé-Ko rávvagat ja soahpan das, mii oassebeliid čállá mange oasi bargojoavkku loahpparaporttas.
Saamelaiskäräjät on tehnyt tällä viikolla ympäristöministeriön pyynnöstä esityksen saamelaisten kestävän kehityksen ohjelman uudistamiseksi.
Sámediggi lea bargan dán vahku mielde birasministeriija dáhtu mielde evttohusa sámiid suvdilis gárganeami prográmma ođasteami várás.
Ympäristöministeriön tavoitteena on aloittaa ensi vuonna myös kansallisen kestävän kehityksen strategian uudistaminen.
Birasministeriija ulbmilin lea álggahit boahtte jagi maiddái álbmotlaš suvdilis gárganeami strategiija ođasteami.
Esitys löytyy aloitteet-osiosta.
Evttohus gávdno álgagat-siidduin.
Saamelaiskäräjät antoi myös lausunnot maaseutupoliittisesta periaatepäätöksestä, Itä-Lapin luonnonvarasuunnitelman päivityksestä ja Utsjoen kunnan panoraamareitistä.
Sámediggi attii maid cealkámušaid dálonguovlopolitihkalaš prinsihppamearrádusas, Nuorta-Sámi luondduriggodatplána beivemis ja Ohcejoga gieldda Panoraama-vázzinbálgás.
Ensi viikolla, harvinaista kyllä, ei ole työmatkoja tiedossa ja pääsen keskittymään tulevien kokouksien valmisteluun, saamelaisen parlamentaarisen neuvoston hallituksen kokouspäätösten toimeenpanoon ja muihin rutiinitöihin.
Boahtte vahku eai leat bargomátkkit, mii iešalddes lea oalle hárvenaš ášši. Beasannai vuojulduvvat boahtte čoakkámiid válmmaštallamii, sámi parlamentáralaš ráđi stivrra čoakkánmearrádusaid olláhuhttimii ja eará rutiinabargguide.
Vuontisjärvellä 3.10.2010
Vuottesjávrres 3.10.2010
Iloa ja pohjoismaista saamelaissopimusta
Ilo ja davviriikkalaš sámisoahpamuš
Viime viikon loppu kului Helsingissä.
Mannan vahku loahppa manai Helssegis.
Osallistuin pohjoismaisen saamelaissopimuksen Suomen valtuuskunnan kokoukseen torstaina.
Oassálasten davviriikkalaš sámisoahpamuša Suoma sáttagotti čoakkámii duorastaga.
Kokous valmisteli seuraavaa varsinaista neuvottelukunnan kokousta, joka pidetään joulukuun toisella viikolla Helsingissä.
Čoakkán válmmaštalai čuovvovaš aitosaš ráđđádallangotti čoakkáma, mii dollojuvvo juovlamánu nuppi vahku Helssegis.
Sitä ennen on myös saamelaisen parlamentaarisen neuvoston hallituksen (SPN:n) kokous.
Dan ovdal lea maid sámi parlamentáralaš ráđi (SPR:a) stivrra čoakkán.
SPN on sopinut, että saamelaiset sopivat yhteisen kantansa SPN:ssä.
SPR lea šiehttan, ahte sápmelaččat šihttet oktasaš oainnu SPR:s.
Jatkoneuvottelut käydään nyt luvusta kolme, joka käsittelee saamelaisten kielellisiä ja kulttuurisia oikeuksia.
Joatkkaráđđádallamat leat dál goalmmat logus, mii gieđahallá sápmelaččaid gielalaš ja kultuvrralaš vuoigatvuođaid.
Luku on arvioitu saamelaissopimuksen helpoimmaksi.
Lohku lea árvvoštallojuvvon sámisoahpamuša álkimussan.
Torstain kokouksessa käsiteltiin valtioiden tekemiä muutostekstejä sopimusluonnokseen ja luonnollisesti myös saamelaiskäräjillä oli pieniä muutosehdotuksia sopimustekstiin, mutta lähinnä kommentoimme valtioiden esityksiä.
Duorastaga čoakkámis gieđahallojuvvoje stáhtaid bargan nuppástusevttohusat soahpamušhápmosii ja luonddolaččat maid sámedikkis ledje smávva rievdadusevttohusat soahpamušdekstii, muhto eanasin kommenteriimet stáhtaid evttohusaid.
Saamelaiskäräjät ja SPN ovat linjanneet, että pohjoismaisen saamelaissopimuksen tulee noudattaa mahdollisimman pitkälle asiantuntijatyöryhmä esittämää luonnosta saamelaissopimukseksi.
Suoma sámediggi ja SPR leaba cealkán, ahte davviriikkalaš sámisoahpamuš galgá čuovvut nu guhkás go vejolaš áššedovdibargojoavkku hápmosa sámisoahpamuššan.
Vaikka luku on arvioitu helpoimmaksi, valtioilta on kuitenkin tullut teknisluotoisten korjausehdotusten lisäksi sellaisia muutosehdotuksia sopimustekstiin, joihin Suomen saamelaiskäräjät ei voi sitoutua.
Vaikko lohku lea árvvoštallojuvvon álkimussan, de stáhtain ledje goitge teknihkalašlundosaš divvunevttohusaid lassin dakkár nuppástusevttohusat soahpamušdekstii, masa Suoma sámediggi ii sáhttán čatnasit.
Mutta, olen kuitenkin toiveikas, että pääsemme asiassa kompromissiin neuvottelujen kuluessa.
Muhto, jáhkán liikká, ahte beassat áššis kompromissii ráđđádallamiid mielde.
Perjantaina pidin puheen ihmisoikeusvaltuuskunnan ja kansainvälisen ihmisoikeusasian neuvottelukunnan (IONK) järjestämässä seminaarissa.
Bearjadaga dollen sága olmmošriektesáttagotti ja davviriikkalaš olmmošriekteáššiid ráđđádallangotti (IONK) lágidan semináras.
Seminaarin aiheena oli Euroopan Neuvoston ihmisoikeusvaltuutetun Suomelle antamat suositukset ja niiden toimeenpano.
Seminára fáddán lei Eurohpá Ráđi olmmošriekteáittardeaddji Supmii addin ávžžuhusat ja daid olláhuhttin.
Valtuutettu on mm. kehottanut Suomea ratifioimaan Ilo 169-sopimuksen, harkitsemaan saamelaiskäräjien esitystä perustaa parlamentaarinen saamelaiskäräjien ja hallituspuolueiden tasa-arvoinen työryhmä valmistelemaan sopimuksen ratifiointia sekä turvaamaan saamelaisen poronhoidon harjoittamisedellytykset.
Áittardeaddji lea ee. ávžžuhan Suoma ratifiseret Ilo 169-soahpamuša, suokkardallat sámedikki evttohusa vuođđudit parlamentáralaš sámedikki ja ráđđehusbellodagaid dásseárvosaš bargojoavku válmmaštallat soahpamuša ratifiserema sihke dorvvastit sámi boazodoaluin bargama vejolašvuođaid.
Saamelaisia koskevia suosituksia kommentoivat oikeusministeriön sekä maa- ja metsätalousministeriön edustajat.
Ávžžuhusaid, mat guske sápmelaččaid, kommentereje vuoigatvuohtaministeriija sihke eanan- ja meahccedoalloministeriija ovddasteaddjit.
Valitettavasti ministeriön edustajilta ei löytynyt esityksiä suosituksien toimeenpanosta vaan ministeriöt kävivät läpi vain voimassa olevaa lainsäädäntöä, hallitusohjelman linjauksia ja keväällä käytyä lausuntokierrosta Ilo 169-sopimuksen ratifioinnista.
Dađi bahábut ministeriija ovddasteddjiin eai lean evttohusat ávžžuhusaid olláhuhttimis, muhto ministeriijaid ovddasteaddjit manne dušše čađa gustojeaddji lágaid, ráđđehusprográmma linnjemiid ja giđđat celkojuvvon cealkámušaid Ilo 169-soahpamuša ratifiseremis.
Tilaisuuden korkea-arvoisin puhuja, ulkoministeri Erkki Tuomioja piti erinomaisen puheen seminaarissa.
Dilálašvuođa allaárvoseamos ságastalli, olgoáššiidministtar Erkki Tuomioja doalai earenoamáš buori sága semináras.
Tuomioja tunnusti avoimesti, tutkija kun on, että Suomi on ollut kritiikin kohteena saamelaisten asemasta kansainvälisellä areenalla.
Tuomioja dovddastii rahpasit, go lea maid dutki, ahte Suopma lea kritihka čuozáhahkan sápmelaččaid sajádagas riikkaidgaskasaš arenain.