pere/sami_parallel huggingface dataset:
2. painos Saamelaiskäräjät 2008
Sámediggi 2008
(opettajan materiaali)
Oahpaheaddji materiála
sivuja: 230 + formatiiviset kokeet
siiddut: 230 + formatiivvalaš iskosat
ISBN-13: 978-952-441-138-7 Saamelaiskäräjät 2007
ISBN-13: 978-952-441-138-7 Sámediggi 2007
(työkirja)
Luonddugirji 2
sivuja 238 + formatiiviset kokeet
siiddut 238 + formatiivvalaš iskosat
Materiaalissa jaksojen tavoitteet ja sisällöt miellekarttoina.
Materiálas leat oahppobottuid ulbmilat ja sisdoalut miellagovvakártan.
Monipuolisia työskentelyvihjeitä, tehtävien vastaukset sekä lisätehtäviä.
Sierralágan jurdagat oahppobottu čađaheamis, bargobihtáid čovdosat sihke čiekŋudahtti lassebarggut.
(työkirja)
Bargogihpa
kuvat: eri lähteistä
Britt Sara Allas-Labba, govat sierra gálduin
sivuja: 38
siiddut: 38
taso: 3 lk -
dássi: 3 lk -
sivuja: 20
siiddut: 20
hinta 1,00 €
haddi 1,00 €
saamennos: Jovnna-Ánde, Vest Sulo Aikio
Sámás: Jovnna-Ánde, Vest Sulo Aikio
Alkuperäisteos: Luonnontutkija, Sanoma Pro oy.
Preanttus nohkan !
Saamelaiskäräjät 2001
Sámediggi 2001
Loppuunmyyty !
haddi: 9,00 €
Saamelaiskäräjät 2003
Sámediggi 2003
Saamelaiskäräjät 2003
Sámediggi
Loppuunmyyty !
Preanttus nohkan !
sivuja: 100
haddi: 9,00 €
Pohjoissaame, historia ja yhteiskunta
Historjá ja servodatdiehtu
©Niilo Vuomajoki (Saamelainen palvelukeskus) ja Niilo Aikio (toim.)
©Niilo Vuomajoki (Sápmelaš bálvalanguovddáš) ja Niilo Aikio (doaimm..)
, Utsjoki 1994.
, Ohcejohka 1994.
Jakelu: Julkaisu ei ole myytävänä.
Juohkin: Ii leat vuovdimassii.
Julkaisua jaetaan maksutta mm. kouluille ja kirjastoihin.
Sámediggi juohká nuvttá ee. skuvllaide ja girjerádjosiidda.
6 CD-äänitettä, kesto yht. 6 tuntia
6 CD-skearru, oktiibuot 6 diimmu
" Evakkoajan muisteluksia ” - sisältää 22 henkilön kertomuksia evakkomatkan kokemuksista.
“ Eváhkkoáiggi muitalusat ” - guđa CD-skearrus 22 olbmo, eanáš ohcejohkalaččat, muittašit eváhkkomátkki vásáhusaid.
Utsjoen Saamelainen palvelukeskuksen kustantaman projektin tarkoituksena oli tuottaa virikemateriaalia palvelukeskuksen vanhuksille.
“ Eváhkkoáiggi muitalusat ” prošeavtta ulbmilin lei buvttadit movttáskahttinmateriála Ohcejoga bálvalanguovddáža boarrásiidda.
Evakkomatkan kertomukset julkaistiin Utsjoella 7.1.1994, jolloin evakosta oli kulunut 50 vuotta.
Almmuhandilálašvuohta lei Sápmelaš bálvalanguovzzážis 7.1.1994, goas eváhkkomátkkiin ledje vássán 50 jagi.
70 vuotta evakon jälkeen, vuonna 2015, saamelaiskäräjät julkaisi äänitteet cd-levyinä oppimateriaaliksi nuorille.
70 evahkkoáiggiid maŋŋá, jagis 2015, Sámediggi almmustahttá jietnabáddemiid cd-skearrun oahppamateriálan nuoraide.
Tämä oppimateriaali on käännetty suomenkielisestä kirjasta Yhteiskunta NYT 9, Wsoy.
Servodat DÁL 9
Saamenkieliseen kirjaan on lisätty uusi kappale Sámit – njealji riikka álbmot, jossa käsitellään saamelaisen yhteiskunnan nykytilaa.
Dát oahppamateriála lea jorgaluvvon suomagielat girjjis Yhteiskunta NYT 9, Sámegielat girjái lea lasihuvvon sierra bihtá Sámit – njealji riikka álbmot, mas muitaluvvo sámi servodaga otná diliid birra.
Toimiminen nykyajan yhteiskunnassa vaatii monenlaisia tietoja ja taitoja.
Otná servodagas ceavzán gáibida máŋggalágan dieđuid ja dáidduid.
Myös EU ja kansainvälistyminen vaikuttavat arkeemme monin tavoin.
Maiddái EU ja globaliserejupmi váikkuhit beaivválaš eallimii máŋgga láhkái.
Servodat DÁL 9 auttaa ymmärtämään suomalaisen yhteiskunnan rakenteita ja toimintoja sekä antaa välineitä vaikuttaa talouteen ja yhteisiin päätöksiin.
Servodat DÁL 9
saamenkielisen laitoksen toimitus: Hannu Kangasniemi
sámegielat girjji doaimmahan: Hannu Kangasniemi
sivuja: 279
siiddut: 279
saameksi Jovnna-Ánde Vest
sámás Jovnna-Ánde Vest
taso: 5-6 lk
dássi: 5-6 lk
sivuja: 243
siiddut: 243
Saamelaiskäräjät 2002
Sámediggi 2002
Alkuperäinen teos:
Álgogirji:
Aikamatka maailman historiaan,
Áigemátkki
Sanoma Pro Oy
máilmmi historjái
sivuja: 128
siiddut: 128
Harjoituskirjan mallivastaukset
Áigemátkki hárjehallangirji máilmmi historjái
Helena Edgren, Torsten Edgren, Tuulikki Hanste, Martti Hellström, Ulla Maija Jutila, Tuula Plathan, Ilpo Probst ja Pekka Rokka, saameksi Jovnna-Ánde Vest
Áigemátkki Suoma historjái
Aikamatka Suomen historiaan, Sanoma Pro Oy
Áigemátkki Suoma historjái, hárjehallangirji
Saamelaiskäräjät 2004
Sámediggi 2004
saameksi: Jovnna-Ánde Vest, piirrokset: Jorma Nousiainen
sámás: Jovnna-Ánde Vest, sárgosat: Jorma Nousiainen
taso: 7-8 lk
dássi: 7-8 lk
sivuja: 419
siiddut: 419
Saamelaiskäräjät 2005
Sámediggi 2005
Työkirja 7
Bargogirji 7
Työkirja 8
B argogirji 8
Äänikirja
Máiza-Bier Ánde
Tuomas Magga lukee otteita
Ii leat vuovdimassii.
Tuottaja: Yle Sámi Radio
Buvttadan: Yle Sámi Radio
Julkaisija: Saamelaiskäräjät 2008
Olggosaddi: Sámediggi 2008
Pohjoissaame, alakoulun matematiikka
Lohkoleaika
- oppimateriaali on käännetty saamenkielelle WSOY:n sarjasta Matikka.
- oahppamateriála lea jorgaluvvon WSOY girjeráiddus Matikka.
Lohkoleaika 3-6 koepaketteja sekä oppikirjan tehtävien ratkaisut
Lohkoleaika 3-6 iskuspáhkaid ja oahppogirjji bargobihtáid čovdosiid
Lohkoleaika 1 taso: 1 lk
Lohkoleaika 1
Päivi Okkonen-Sotka, Ann-Mari Sintonen ja Tuula Uus-Leponiemi, saameksi Merja Nillukka
čakčaoassi
sivuja: 180
siiddut: 180
sivuja: 192
siiddut: 192
taso: 2 lk
Lohkoleaika 2
sivuja: 194
siiddut: 194
sivuja: 191
siiddut: 191
taso: 3 lk
Lohkoleaika 3
Sari Rinne, Ann-Mari Sintonen ja Tuula Uus-Leponiemi,
dássi: 3 lk
saameksi Jovnna-Ánde Vest
Jovnna-Ánde Vest
sivuja: 204
siiddut: 204
sivuja: 210
siiddut: 210
taso: 4 lk
Lohkoleaika 4
Sari Rinne, Ann-Mari Sintonen ja Tuula Uus-Leponiemi, saameksi
Jovnna-Ánde Vest
saameksi
čakčaoassi
sivuja: 200
siiddut: 200
taso: 5 lk
Lohkoleaika 5
sivuja: 203
siiddut: 203
sivuja: 211
siiddut: 211
taso: 6 lk
Lohkoleaika 6
ppimateriaali käännetty saamenkielelle WSOY:n sarjasta
Oahpa rehkenastit
Sarjan on kääntänyt saameksi Jovnna-Ánde Vest.
Oahpa rehkenastiti - ráiddu lea jorgalan sámás Jovnna-Ánde Vest WSOY álgogielat girjeráiddus Laskutaito.
Seppo Rikala, Helena Sieppi, Tuula Strang, Risto Ilmavirta,
Oahpa rehkenastit 1 dássi: 1 lk
kuvat Olli Luotonen, Pekka Könönen ja Merja-Aletta Ranttila; Esa ja Timo Kontoniemi
čakčaoassi
hinta: 7,50 €
haddi: 7,50 €
Lapin lääninhallitus 1994
Lappi leanaráđđehus 1994
hinta: 10,00 €
haddi: 10,00 €
hinta: 4,00 €
haddi: 4,00 €
Seppo Rikala, Helena Sieppi, Tuula Strang, Risto Ilmavirta,
Oahpa rehkenastit 2 dássi: 2 lk
kuvat Olli Luotonen, Esa Kontoniemi, Merja-Aletta Ranttila ja Virpi Jefremoff; Tuovi Laine
čakčaoassi
hinta: 5,00 €
haddi: 5,00 €
Lapin lääninhallitus 1995
Lappi leanaráđđehus 1995
(Työkirjan ratkaisut, syksy ja kevät)
Čakča- ja giđđaoassi
hinta: 3,00 €
haddi: 3,00 €
Seppo Rikala, Tuula Strang, Risto Ilmavirta
Oahpa rehkenastit 3 dássi: 3 lk
kuvat Olli Luotonen, Esa Kontoniemi, Merja-Aletta Ranttila; Tuovi Laine ja Anne Piisilä
čakčaoassi
hinta: 15,00 €
haddi: 15,00 €
(Tuloskirja, syys- ja kevätkirja)
Čakča ja giđđa
Seppo Rikala, Tuula Strang, Risto Ilmavirta
Oahpa rehkenastit 4 dássi: 4 lk
kuvat Olli Luotonen, Esa Kontoniemi, Tuovi Laine, Sirpa Seppänen, Timo Kontoniemi, Tuula Niemitukia-Sole ja Merja-Aletta Ranttila
čakčaoassi
hinta: haddi: 5,00 €
haddi: 5,00 €
hinta: haddi: 4,00 €
haddi: haddi: 4,00 €
Marjatta Koivisto, Merja Salonen, Tuula Uus-Leponiemi, Risto Ilmavirta
Oahpa rehkenastit 5 dássi: 5 lk
kuvat Marjaana Aikio (kansi), Susan Reed, Taina Niemitukia-Sole, Tuovi Laine, Merja-Aletta Ranttila; Esa Kontoniemi
čakča- ja giđđagirji
hinta: 25,00 €
haddi: 25,00 €
Saamelaiskäräjät 1996
Sámediggi 1996
(Työkirjan ratkaisut syksy ja kevät)
Čakča- ja giđđaoassi
Marjatta Koivisto, Merja Salonen, Tuula Uus-Leponiemi, Risto Ilmavirta
Oahpa rehkenastit 6 dássi: 6 lk
kuvat Johanna Seurujärvi (kansi), Susan Reed, Taina Niemitukia-Sole, Tuovi Laine, Merja-Aletta Ranttila; Esa Kontoniemi
čakča- ja giđđaoassi
Pohjoissaame, fysiikka ja kemia
Skuvlla fysihkka ja kemiija 5
on jaettu neljään aihealueeseen: vesi, ilma, avaruus ja voima.
lea juhkkojuvvon njeallje oassái: čáhci, áibmu, gomuvuohta ja fápmu.
on jaettu neljään aihealueeseen: maaperän aineet, elinympäristö, sähkö ja energia.
Skuvlla fysihkka ja kemiija 6
Fysiikassa ja kemiassa monet asiat saadaan selville kokeiden avulla.
lea juhkkojuvvon njeallje sierra fáddái: eanavuođu ávdnasat, eallinbiras, šleađga ja energiija.
Sen vuoksi myös tämä kirja sisältää kokeita.
Girjjiin leat iskkadallamat.
Tutkimusten tai kokeiden raportointi vihkoon on myös osa kokeellista työskentelyä.
Dehálaš oassin dutkamuša dahje iskkadallama dahkamis lea merket bohtosiid iežas gihppagii.
HEUREKA - otsikon alla on tiivistelmä luvun tärkeimmistä asioista.
HEUREKA - bajilčállaga vuolde lea oktiigeassu dehálamos áššiin.
Luvun lopussa on myös tehtäviä.
Bihtá loahpas leat maiddái bargobihtát.
Tekemällä oppikirjan ja työkirjan tehtävät opit kertaamaan ja käyttämään tietojasi monin tavoin.
Oahppagirjji ja bargogirjji bargobihtáid barggadettiin oahpat geardduhit áššiid ja ávkkástallat dieđuiguin máŋgga láhkai.
tekijät: Satu Arjanne, Martti Heinonen ja Matti Palosaari
sámás: Sámmol Lukkari,
piirrokset: Radoslaw Karkulowski
sárgosat: Radoslaw Karkulowski
taso: 5. luokka
dássi: 5. luohkká
sivuja: 104
siiddut: 104
taso: 6. luokka
dássi: 6. luohkká
Pohjoissaame, yläkoulun matematiikka
Gerddon,
- yläasteen matematiikan oppimateriaalin on kääntänyt saameksi Jovnna-Ánde Vest.
oahppamateriálaráiddu lea jorgalan suomagielas Jovnna-Ánde Vest.
Alkukielisen oppimateriaalin Kerroin on tuottanut Otava.
Álgogielat materiálaráiddu Kerroin lea buvttadan Otava.
Kuvittaja: Ulrika Järvinen.
Govaid sárgon: Ulrika Järvinen.
Opettajan materiaali (Oahpaheaddjigirji) sisältää vastaukset kirjan tehtäviin,
Oahpaheaddjigirjji
kalvo- ja monistepohjia, formatiivisia testejä ja summatiivisia kokeita.
materiálas leat čovdosat girjji bargobihtáide, cuozza- ja máŋggosvuođut, formatiiva teasttat ja summatiivvalaš iskosat.
Oppilaan kirjan sanastossa myös suomen- ja norjankieliset termit.
Oahppi girjji sátnelisttus leat maid suoma- ja dárogielat tearpmat.
sivuja: 295
siiddut 295
Kirja koostuu kolmesta kurssista: Lukualueet ja laskutoimitukset, Matemaattisia malleja sekä Tasogeometria.
Dán girjji gurssat leat: Lohkogiettit ja rehketdoaimmahusa t, Matematihkalaš mállet ja Duolbadasgeometria.
Saamelaiskäräjät 2002
Oahpaheaddjigirji 1-3
sivuja: 288
siiddut 288
sivuja: 264
siiddut 264
Kirjan kurssit ovat: Prosentit ja tilastot, Lasketaan kirjaimilla sekä Tasosta avaruuteen.
Dán girjji gurssat leat Proseanttat ja statistihkat, Rehkenastit bustávaiguin ja Duolbadasas ávvosii.
Saamelaiskäräjät 2002
Gerddon gursa 5,Oahpaheaddjigirji
Saamelaiskäräjät 2006
Gerddon gursa 6, Oahpaheaddjigirji
sivuja: 248
siiddut 248
Kurssit Geometrian sovelluksia, Lisää kirjainlaskentaa sekä Soveltaen.
Geometria heivehusat, Lasi bustatrehkegat ja Heivehusat
Saamelaiskäräjät 2004
Gerddon gursa 8, Oahpaheaddjigirji
Saamelaiskäräjät 2006
Gerddon gursa 9, Oahpaheaddjigirji
Aimo Guttorm valittiin lakimiessihteerin virkaan
Aimo Guttorm válljejuvvui Sámedikki láhkačálli virgái
Utsjokelainen oikeustieteen kandidaatti / varatuomari Aimo Guttorm valittiin Saamelaiskäräjien avoinna olleeseen lakimiessihteerin vakituiseen virkaan.
Ohcejohkalaš vuoigatvuohtadiehtaga kandidáhtta / várreduopmár Aimo Guttorm válljejuvvui Sámedikki láhkačálli fásta virgái.
Guttorm on hoitanut avoinna ollutta virkaa Heikki J. Hyvärisen eläkkeelle siirtymisen jälkeen viime syksystä lähtien.
Guttorm lea dikšon virggi dan maŋŋá go ovddeš láhkačálli Heikki J. Hyvärinen sirdášii ealáhahkii mannan čavčča.
Guttorm voitti äänestyksessä oikeustieteen kandidaatti Siiri Jomppasen äänin 11-9.
Guttorm vuittii jienasteamis vuoigatvuohtadiehtaga kandidáhtta Siiri Jomppanen jienaiguin 11-9.
Virkaa haki yhteensä neljä henkilöä, joista yksi vetäytyi kilvasta ennen valintaa.
Virggi ohce oktiibuot njealjis, geain okta geassádii ovdal válljema.
Saamelaiskäräjien lakimiessihteeri on juridis-hallinnollinen virkamies, jonka tehtäviin kuuluu mm. valmistella saamelaisten oikeusasemaa koskevia asioita kuten lausuntoja, esityksiä, kannanottoja, muistioita ja joskus jopa säädösehdotuksia.
Sámedikki láhkačálli lea juridihkálaš-hálddahuslaš virgeolmmoš, gean bargui gullá ee. válmmaštallat sámiid vuoigatvuohtadiliide guoski áššiid nugo cealkámušaid, evttohusaid, beali váldimiid, muittuhančállagiid ja muhtumin juoba láhkaevttohusaid.
Lisäksi lakimiessihteeri toimii Saamelaiskäräjien elinkeino- ja oikeuslautakunnan esittelijänä ja sihteerinä.
Dasa lassin láhkačálli bargá Sámedikki ealáhus- ja vuoigatvuohtalávdegotti áššemeannudeaddjin ja čállin.
Saamelaiskäräjien kokous kesti maanantaina keskiyöhön saakka.
Sámedikki čoahkkin bisttii vuossárgga gitta gaskaija rádjái.
Lakimiessihteerin valinnan lisäksi kokous päätti kuluvan vaalikauden toimintaohjelmasta, taloussuunnitelmista ja hyväksyi viime vuoden tilinpäätöksen.
Láhkačálli válgga lassin čoahkkin mearridii dán válgabaji doaibmanprográmmas, ekonomiijaplánain ja dohkkehii diimmá rehketdoalu.
Muut asiat siirrettiin tuleviin kokouksiin.
Eará áššit sirdojuvvojedje boahttevaš čoahkkimiidda.
Maanomistusoikeuksia koskevia selvityksiä
Eananoamastusrivttiid guoski
voi tilata Saamelaiskäräjien Inarin toimipisteestä.
čilgehusaid sáhttá diŋgot Sámedikki Anára doaibmabáikkis.
Saamelaisvaltuuskunnan julkaisuja N:o 1
Sámi Parlameantta olggosaddimat N:o 1
Heikki J. Hyvärinen
(Sámiid giddodatopmodat vuoigatvuođavuogádagas)
Saamelaisvaltuuskunnan oikeusjaostolle 1978
Sámi Parlameantta vuoigatvuođajuhkosii 1978
maksuton
nuvttá
Maanomistustyöryhmän selvitys Saamelaiskäräjille saamelaisten kotiseutualueiden maakysymyksessä
Eananoamastusbargojoavku čielggadeapmi sámiid ruovttuguovlluid eanagažaldagas
Valtion metsämaa
Stáhta vuovddit
Suojelualueet ja yleiset vesialueet
Suodjalanguovllut ja almmolaš čázadagat
Saamelaiskäräjät 2002 ______________________________________
Sámediggi 2002 ______________________________________
Maanomistustyöryhmän selvitys Saamelaiskäräjille
Eananoamastusbargojoavku čielggadeapmi Sámediggái
Oikeusministeriön maaoikeustutkimus – projektin tuottamien selvitysten oikeudellista arviointia
Vuoigatvuođaministeriija eananvuoigatvuođadutkamuša árvvostallan Lágidan: OTT Kaisa Korpijaakko-Labba
kieli: suomi
oktiigeasu jorgalus: Sulo Aikio
hinta: 20,00 €
haddi: 20,00 €
Saamelaiskäräjät 2008 ______________________________________
Sámediggi 2008 ______________________________________
Pohjoissaamenkieliset oppimateriaalit
Davvisámegielat oahppamateriálat
Pohjoissaame, äidinkieli
Eatnigiella Girjjálašvuohta Davvisámegiella vieris giellan Badjeskuvlla matematihkka Vuolleskuvlla matematihkka Fysihkka ja kemiija Deavvašvuođadiehtu Biologiija Biras- ja luonddudiehtu Eatnandiehtu Oskkoldat ja eallinoaidnu Historjá ja servodatdiehtu Duodji Eará materiálat Ruovttudoallu
Pohjoissaame, kirjallisuus
Girjjálašvuohta
Pohjoissaame, terveystieto
Deavvašvuođadiehtu
Pohjoissaame, biologia
Biologiija
Pohjoissaame, uskonto ja elämänkatsomus
Oskkoldat ja eallinoaidnu
Pohjoissaame, käsityö
Duodji
Pohjoissaame, muut materiaalit
Eará materiálat
Pohjoissaame, kotitalous
Ruovttudoallu
Inarinsaame, uskonto
Anárašgiella, oskkoldat
Jaetaan kouluihin ja kirjastoihin.
Juhkkojuvvo skuvllaide ja girjerádjosiidda.
Ei myyntiin !
Ii leat vuovdimassii !
Ilmari Mattus, johtaja
Ilmari Mattus, jođiheaddji
Säestys: Matti Kurkela, urut
Musihkka: Matti Kurkela, orgel
Äänitys: Yle Sámi Radio 2.4.2002
Bádden: Yle Sámi Radio 2.4.2002
Tuotanto: YLE Sámi Radio & Saamelaiskäräjät 2008
Buvttadan: YLE Sámi Radio & Sámediggi 2008
Tuottaja: Yle Sámi Radio & Saamelaiskäräjaät 2008
Bádden: Yle Sámi Radio 3.9.2003 Buvttadan: Yle Sámi Radio & Sámediggi 2008
kuvat: Jukka Lemmetty
govat: Jukka Lemmetty
käännös: Ilmari Mattus
jorgalan: Ilmari Mattus
taso: 2. lk
dássi: 2. lk
(Oppilaan uusi testamentti)
(Oahppi ođđa testamentá)
käännös: Matti Morottaja
jorgalan: Matti Morottaja
taso: 3. lk
dássi: 3. lk
hinta: 12,00 €
haddi: 12,00 €
kuvat: Timo Lagerkrans
govat: Timo Lagerkrans
hinta: 6,00 €
haddi: 6,00 €
Saamelaiskäräjien esitteitä
Sámedikki dieđihančállosat
Saamelaiskäräjien tuottamaa esitemateriaalia.
Sámedikki buvttadan dieđihanmáteriala.
Esitteitä voi tilata Saamelaiskäräjien Inarin toimipisteestä.
Dieđihančállosiid sáhttá diŋgot Sámedikki Anára doaibmabáikkis.
Saamelaiset Suomessa
Sámekulturguovddáš
Los Sámis en Finlandia
Sámit Suomas
Saamelaiskäräjät 2015
Sʹamediggi 2015
“ Esikoululaisen puuhakirja ” ilmestyi samaan aikaan kaikilla kolmella Suomessa puhutulla saamenkielellä.
Toʹben tääiʹben - Ouddškooul tuõjjstõõllâmǩeʹrjj lea oaivvilduvvon sámegielat ovdaskuvlii.
kuvasanakirja
Haddi: 15,00 €
Vuõssmõs dohat sääʹnned – kirja on käännetty englanninkielisestä kirjasta The First Thousand Words in English.
Vuõssmõs dohat sääʹnned – girji lea jorgaluvvon eaŋgalsgielat girjjis
Koltansaamenkielisen kirjan käännöksen ovat tehneet Saamelaisalueen koulutuskeskuksen koltansaamenkielen ja – kulttuurin opiskelijat oppilastyönä (2013-2014) opettajansa Tiina Sanila-Aikion johdolla.
Nuortalašgielat jorgalusa leat dahkan Sámeguovllu oahpahusguovddáža nuortalašgiela ja – kultuvrra oahppit (2013-2014) oahpaheaddjis Tiina Sanila-Aikio bagadusas.
Kieliasun on tarkistanut Merja Fofonoff.
Giela lea dárkkistan Merja Fofonoff.
Kirjaa voidaan käyttää niin äidinkielisten lasten opetuksessa kuin koltansaamea vieraana kielenä opiskelevien opetuksessakin.
Girjji sáhttá geavahit sihke eatnigielat mánáid ja nuortalašgiela vieris giela lohkiid oahpahusas.
Stephen Cartwright Šn kuvien avulla lapsille voi opettaa uusia sanoja.
Stephen Cartwright govaid vehkiin sáhttá oahpahit ođđa sániid.
Opettaja voi keskustella oppilaiden kanssa kirjan hauskojen kuvien pohjalta tai lapset voivat itse kirjoittaa tarinan aukeamakuvasta.
Oahpaheaddji sáhttá ságastallat ohppiiguin hearvás govaid vuođul dahje mánát sáhttet ieža čállit máidnasa leahkastaga govas.
Kuvitus: Sirpa Mänty
Govat: Sirpa Mänty
Taso: Peruskoulun äidinkielen opetus
Haddi: 15,00 €
Kuvasanakirja on laadittu Matti Morottajan kokoaman inarinsaamenkielisen Oopâ saanijd - kirjan pohjalta.
Govvasátnegirji lea ráhkaduvvon Matti Morottaja anarašgielat Oopâ saanijd - girjji vuođul.
Kirjaan on koottu noin 1600 koltansaamenkielen keskeistä sanaa, joista noin 500 on kuvitettu.
Girjjis leat sullii 1600 guovddášsáni, main sullii 500 leat maiddái sárgojuvvon.
Koltansaamenkielen oppikirja
(Nuortalašgiela oahppogirji)
Kuvitus: Virpi Jefremoff
Govat: Virpi Jefremoff
2. painos
Haddi: 17,00 €
Sivuja: 404
Siiddut: 404
Koulukieliopin tarkoituksena on toimia apuna kirjoitetun koltansaamenkielen vakiinnuttamisessa ja antaa koulujen käyttöön väline, jonka avulla koltansaamen kirjakielen lainalaisuudet ja säännöt esitellään lyhyesti.
Girji addá skuvllaide gaskaoami, mainna čálalaš nuortalašgiela njuolggadusat ovdanbuktojuvvojit oanehaččat, ja oahpahuvvojit eanáš ovdamearkkaid bokte.
Kirja on tarkoitettu peruskoulusta lähtien kaikille, myös aikuisopiskelijoille.
Ulbmilin leat maiddái oahpásmahttit eatnigiela čállojuvvon hámis nuortalašgielat rávesolbmuide, sihke veahkehit sin, geat leat vajálduhttán eatni gielaset muhto háliidit dál lohkagoahtit dan.
Tavoitteena on myös tutustuttaa koltansaamenkielinen aikuisväestö heidän äidinkielensä kirjoitettuun muotoon sekä antaa apuväline heille, jotka ovat unohtaneet äidinkielensä ja haluavat alkaa opiskella sitä. Niinpä kieliopin käyttö kieleksi on valittu suomi.
Oahpahusgiellan lea su omagiella, muhto heivvolaš sajiin bálddas lea geavahuvvon nuortalašgiella, vai giellaoahpa doahpagat šattaše oahpisin maiddái nuortalašgillii.
Sopivissa kohdin sen rinnalla on koltansaamenkieli, jotta kieliopin termit tulisivat tutuiksi.
_____________________________________________________________________
Sivuja: 178
Siiddut: 178
Sivuja: 127
Siiddut: 127
Kuvitus: Nea Lintula
Govat: Nea Lintula
Taso: 2. lk
Dássi: 2. klass
2. uudistettu painos
Haddi: 8,00 €
Saamelaiskäräjät 2002
Sámediggi 2002 ____________________________
Kuvitus: Sonja Sanila ja Minna Moshnikoff
Govat: Sonja Sanila ja Minna Moshnikoff
Sivuja: 31
Siiddut: 31
2. uudistettu painos
Haddi: 7,50 €
Sivuja: 33
Siiddut: 33
Saamelaiskäräjät 2000
Sámediggi 2000 ____________________________
Satu ja Minna Mohsnikoff
Dássi: 5. ja 6. kl..
Taso: 5.-6. lk
Haddi: 8,00 €
Saamelaiskäräjät 2004
Sámediggi 2004 ____________________________
Satu ja Jouni Moshnikoff, kuvitus Minna Moshnikoff
Govat: Virpi Jefremoff
Taso: 5.-6. lk..
Dássi: 5. ja 6. kl..
2. uudistettu painos
Haddi: 9,00 €
Kuvitus: Tarja Sanila
Govat: Tarja Sanila
Taso: 1. lk. -
Dássi: 1. lk. -
Kouluhallitus 1989
Skuvlaráđđehus 1989
Saamen kielilain toteutuminen vuosina 2004 - 2006
Sámi giellalága ollašuvvan jagiiin 2004-2006
Saamen kielilain toteutuminen
Oktiigeassu davvisámegillii:
vuosina 2004-2006
Sámi giellalága ollašuvvan jagiin 2004-2006
Saamen kielineuvoston kertomus
Sámi giellaráđi muitalus Sámediggái
Saamelaiskäräjille saamen kielilain
sámi giellalága ollašuvvamis
sivuja: 383
siiddut: 383
Raporttia voi tilata Saamelaiskäräjien
Raportta sáhttá diŋgot nuvttá
Saamen kielen toimistosta maksutta.
Sámedikki Sámegiela doaimmahagas.
Saamelaiset kirkkopäivät Inarissa vuonna 2009
Sámi girkobeaivvit Anáris jagis 2009
Saamelaiset ekumeeniset kirkkopäivät järjestetään Inarissa 12.-14. kesäkuuta 2009.
Sámi ekumenalaš girkobeaivvit ordnejuvvojit Anáris geassemánu 12.-14. beivviid 2009.
Kirkkopäiville odotetaan noin 1500 kävijää Suomen, Ruotsin, Norjan ja Venäjän saamelaisista.
Girkobeivviide leat vuordimis sullii 1500 sápmelačča Suomas, Ruoŧas, Norggas ja Ruoššas.
Päivien teema on Saamelaiset kirkkopäivät - yhteys Jumalaan ja toisiimme.
Beivviid temán lea Sámi girkobeaivvit – oktavuohta Ipmilii ja guđet guimmiidasamet.
Kirkkopäivistä toivotaan muodostuvan saamelaisten ekumeeninen ja kansainvälinen kirkollinen juhla ja kohtauspaikka.
Lea sávahahtti ahte girkobeivviin šaddá sámiid ekumenalaš ja riikkaidgaskasaš girkolaš ávvudeapmi ja gávnnadanbáiki.
Kirkkopäivien ohjelma sisältää jumalanpalveluksia, seminaareja, konsertteja, elokuvia sekä muun muassa omaa toimintaa nuorille.
Girkobeivviid prográmma sisttisdoallá ipmilbálvalusaid, semináraid, konsearttaid, filmmaid sihke earet eará iežas doaimma nuoraide.
Kirkkopäivien päätoimikunta kokoontui 6.-7. elokuuta Inarissa.
Girkobeivviid váldodoaibmagoddi čoahkkanii borgemánu 6.-7. beivviid Anáris.
Toimikunta hahmotteli päivien seminaarien aiheiksi muun muassa saamelaisten kirkollisen elämän pohtimisen nyt ja tulevaisuudessa, saamelaisen kontekstuaalisen teologian sekä Venäjän saamelaisten historiaan ja tilanteeseen tutustumisen.
Doaibmagoddi árvalii beivviid semináraid fáddán earet eará sámiid girkolaš eallima guorahallama dál ja boahttevuođas, sámi kontekstuálalaš teologiija sihke Ruošša sámiid historjái ja dillái oahpásmuvvama.
Kirkkopäivien valmisteluun liittyen periaatetoimikunta sai valmiiksi ” Inarin sopimukseksi ” nimetyn asiakirjan, jossa määritellään kirkkopäivien järjestelyn periaatteet.
Prinsihpadoaibmagoddi oaččui gárvvisin ” Anára soahpamuššan ” namahuvvon áššegirjji, mas meroštallojit girkobeivviid organiserema prinsihpat.
Asiakirjan mukaan kirkkopäivät järjestetään vahvassa yhteistyössä Suomen, Ruotsin ja Norjan saamelaisten kesken.
Áššegirjji mielde girkobeivviid ordnejit Suoma, Ruoŧa ja Norgga sámit ovttasráđiid.
Saamelaiset kirkkopäivät järjestää Oulun hiippakunta yhdessä Suomen saamelaiskäräjien sekä Ruotsin ja Norjan saamelaisten kirkkoneuvostojen kanssa.
Sámi girkobeivviid ordne Oulu bismagoddi ovttas Suoma sámedikkiin sihke Ruoŧa ja Norgga sámi girkoráđiiguin.
Järjestelyissä on mukana myös Barentsin kirkkojen neuvosto sekä Oulun ortodoksinen hiippakunta.
Organiseremis leat mielde maiddái Barentsa girkuid ráđđi sihke Oulu ortodoksalaš bismagoddi.
Ensimmäiset Saamelaiset kirkkopäivät pidettiin Jokkmokissa Ruotsissa vuonna 2004.
Vuosttas Sámi girkobeaivvit dollojuvvojedje Johkamohkis Ruoŧas jagis 2004.
(11.8.2008 / NP)
(11.8.2008 / NP)
Uusia oppimateriaaleja koulun alkuun
Ođđa oahppamateriálat skuvlajagi álgui
Saamelaiskäräjät julkaisi koulujen alkaessa 16 saamenkielistä oheismateriaalia (yhteensä 23 CD-ja DVD-levyä) ja yhden uuden oppikirjan.
Sámediggi almmuhii skuvlajagi álgui 16 sámegielat siidomateriála (oktiibuot 23 CD-ja DVD-skearru) ja ovtta ođđa oahppogirjji.
Oheismateriaalit ovat inarinsaamenkielisiä lasten filmejä ja uskonnollisia lauluja, koltansaamenkielisiä kirkkolauluja ja evankeliumitekstejä sekä pohjoissaamenkielisiä tarinoita, äänikirja ja virsiä.
Siidomateriálat leat anárašgielat mánáid filmmat ja vuoiŋŋalaš lávlagat, nuortalašgielat girkolávlagat ja evaŋgeliumteavsttat ja davvisámegielat máidnasat, jietnagirji ja sálmmat.
CD:t ja DVD:t on äänitetty YLE Sámi radion studiossa Inarissa.
CD:at ja DVD:at leat báddejuvvon YLE Sámi radio studios Anáris.
Peukaloisen retket – animaatiosarjasta julkaistiin yhteensä 22 inarinsaamen kielelle käännettyä osaa (Pelgi Nijlâs määđhih 31-52).
Bealgi Niillasa mátkkit- animašuvdnaráiddus almmuhuvvojedje oktiibuot 22 anárašgillii jorgaluvvon oasi (Pelgi Nijlâs määđhih 31-52).
Animaatiofilmit ovat olleet koulujen käytössä jo aiemmin kokeilupainoksina.
Animašuvdnafilmmat leat leamaš skuvllaid anus jo ovdal geahččaladdanpreanttusin.
Inarinsaamenkielisiä virsiä ja hengellisiä lauluja (Anarâšlavluuh) julkaistiin tupla-CD:n verran.
Anárašgielat sálmmat ja vuoiŋŋalaš lávlagat (Anarâšlavluuh) almmuhuvvojedje duppal CD:an.
Virret esittää inarinsaamen virsilauluryhmä (Ilmari Mattus, Heli Aikio, Ilmari Aikio, Onni Aikio, Unto Aikio, Rauni Mannermaa ja Lyyli Vehmasaho) ja muut hengelliset laulut Rauni Mannermaa.
Sálmmaid lávlu anárašgielat sálbmajoavku (Ilmari Mattus, Heli Aikio, Ilmari Aikio, Onni Aikio, Unto Aikio, Rauni Mannermaa ja Lyyli Vehmasaho) ja eará vuoiŋŋalaš lávlagiid Rauni Mannermaa.
Koltansaamen kielellä julkaistiin yhteensä 20 kirkkolaulua sisältävä CD-levy.
Nuortalašgillii almmuhuvvui CD-skearru, mas leat oktiibuot 20 girkolaš lávlaga.
Laulut esittää koltansaamenkielinen kirkkolauluryhmä (Erkki Lumisalmi, Aulikki Lumisalmi, Anna Lumisalmi, Katri Jefremoff, Seija Sivertsen ja Kirsti Näveri-Bogdanoff).
Daid lávlu nuortalašgielat girkolávlunjoavku (Erkki Lumisalmi, Aulikki Lumisalmi, Anna Lumisalmi, Katri Jefremoff, Seija Sivertsen ja Kirsti Näveri-Bogdanoff).
Johanneksen evankeliumi (Evvan Evaŋğélium) Erkki Lumisalmen lukemana julkaistiin kolmena CD-levynä.
Johannes evaŋgelium (Evvan Evaŋğélium), man lohká Erkki Lumisalmi, almmuhuvvui golmma CD-skearrus.
Pohjoissaamenkielisiä virsiä julkaistiin Hetan virsilauluryhmän (Helena Valkeapää, Anni-Marja Valkeapää, Ilmari Laiti, Wimme Saari, Marie Kvärnmo-Valkeapää ja Niko Valkeapää) esittäminä viisi CD-levyllistä, Utsjoen virsilauluryhmän (Janne Aikio, Maria Aikio, Annukka Hirvasvuopio-Laiti, Jenna Rasmus ja Niilo Rasmus) esittämänä yksi CD ja Annukka Hirvasvuopio-Laitin ja Janne Aikion esittämänä yksi CD.
Davvisámegielat sálmmat, maid lávlu Heahtá sálbmajoavku (Helena Valkeapää, Anni-Marja Valkeapää, Ilmari Laiti, Wimme Saari, Marie Kvärnmo-Valkeapää ja Niko Valkeapää), almmuhuvvojedje vihtta CD-skearru. Dasa lassin almmuhuvvui okta CD-skearru, mas lávlu Ohcejoga sálbmajoavku (Janne Aikio, Annukka Hirvasvuopio-Laiti, Jenna Rasmus ja Niilo Rasmus) ja okta CD, mas lávluba Annukka Hirvasvuopio-Laiti ja Janne Aikio.
Virret ovat olleet koulujen käytössä aiemmin kokeiluversioina.
Sálmmat leamaš skuvllaid anus juo ovdal geahččaladdanveršuvdnan.
Siiri Miettusen ja Ritva Torikan kouluradiolle vuonna 1989 valmistama pohjoissaamenkielinen tarinasarja Lodderáidalas julkaistiin kahtena CD-levynä.
Davvisámegielat máinnasráidu Lodderáidalas, man Siiri Miettunen ja Ritva Torikka leaba ráhkadan skuvlaradioi jagi 1989, almmuhuvvui guovtti CD-skearrus.
Sarjaan on saatavissa myös tehtäväkirjanen.
Ráidui lea fidnemis maiddái bargogirji.
Tuomas Maggan (Guhtur-Niillas Tuomis) pohjoissaameksi CD:lle lukemat osat koutokeinolaisen Anders Pedersen Bärin (Máiza-Bier Ánde) kirjasta sopivat sekä äidinkielen, historian että uskonnon opetuksen oheismateriaaliksi.
Guovdageaidnolaš Anders Pedersen Bär (Máiza-Bier Ánde) muitalusat almmuhuvvojedje CD-skearrus, masa daid lea davvisámegillii lohkan Tuomas Magga (Guhtur-Niillas Tuomis). Dát materiála heive siidomateriálan sihke eatnigiela, historjjá ja oskkoldaga oahpahussii.
Pedersen Bär kirjoitti kertomuksia omasta elämästään 1800-luvun lopulla ollessaan vankilassa tuomittuna n. k. Koutokeinon kapinan jälkeen.
Máiza-Bier Ánde čálii iežas eallima muitalusaid 1800-logu gaskamuttu maŋŋá Åkershus giddagasas, gosa lei dubmehallan n. g. Guovdageainnu stuimmiid geažil.
Koulun ympäristötieto 3-oppikirja julkaistiin pohjoissaamenkielisenä käännöksenä (Birasdiehtu 3), jonka on tehnyt Jouni Antti Vest (Jovnna-Ánde Vest).
Skuvlla birasdiehtu 3-oahppogirji almmuhuvvui davvisámegielat jorgalussan, man lea sámegillii jorgalan Jovnna-Ánde Vest.
Uusia ja aiemmin julkaistuja oppimateriaaleja voi tilata saamelaiskäräjien koulutus- ja oppimateriaalitoimistosta.
Ođđa ja ovdal almmuhuvvon oahppamateriálaid sáhttá diŋgot sámedikki skuvlen- ja oahppamateriáladoaimmahagas.
Materiaalit ovat maksuttomia kouluille.
Materiálat addojuvvojit skuvllaide nuvttá
Saamelaisten koulutusasiain yhteistyöelin asetettu
Sámi skuvlenáššiid oktasašbargoorgána ásahuvvon
Saamelaiskäräjät on asettanut vaalikaudekseen 2008-2011 yhteistyöelimen kehittämään saamelaisopetusta ja edistämään tiedonkulkua saamelaiskäräjien ja opetusviranomaisten kesken.
Sámediggi lea ásahan válgabadjásis 2008-2011 sámi skuvlenáššiid oktasašbargoorgána, man bargun lea ovddidit sámeoahpahusa ja diehtojohtima sámedikki ja oahpahuseisseváldiid gaskkas.
Yhteistyöelimessä on saamelaiskäräjien lisäksi edustus opetusministeriöstä, opetushallituksesta, Lapin lääninhallituksesta ja saamelaisalueen kunnista.
Ovttasbargoorgánas leat sámedikki ovddasteaddjiid lassin oahpahusministeriija, oahpahusráđđehusa, Lappi leanaráđđehusa ja sámeguovllu gielddaid ovddasteaddjit.
Opetusministeriö on nimennyt edustajakseen ylitarkastaja Anna Mikanderin (varaedustajana ylitarkastaja Seija Rasku).
Oahpahusministeriija lea nammadan iežas ovddasteaddjin alladárkkisteaddji Anna Mikander (várreovddasteaddjin alladárkkisteaddji Seija Rasku).
Opetustahallitusta edustaa kehitysjohtaja Jorma Kauppinen (varaedustajana opetusneuvos Leena Nissilä) ja Lapin lääninhallitusta sivistystystoimentarkastaja Elisa Suutala (varalla sivistystystoimentarkastaja Kari Torikka).
Oahpahusráđđehusa ovddasta ovddidanhoavda Jorma Kauppinen (várreovddasteaddjin oahpahusráđđi Leena Nissilä) ja Lappi leanaráđđehusa čuvgehusdoaimmadárkkisteaddji Elisa Suutala (várreovddasteaddjin čuvgehusdoaimmadárkkisteaddji Kari Torikka).
Inarin kunnan edustajana on sivistysjohtaja Katriina Morottaja (varalla Laila Aikio), Enontekiön kunnan edustajana opettaja Berit-Ellen Juuso (varalla Oula-Matti Palojärvi), Utsjoen kunnan edustajana kunnanhallituksen puheenjohtaja Antti Katekeetta (varalla Arja Alaraudanjoki) ja Sodankylän kunnan edustajana sivistystoimenjohtaja Hilkka Orava (varalla Risto Varis).
Anára gieldda ovddasteaddjin lea čuvgehushoavda Katriina Morottaja (várreovddasteaddjin Laila Aikio), Eanodaga gieldda ovddasteaddjin oahpaheaddji Berit-Ellen Juuso (várreovddasteaddjin Oula-Matti Palojärvi), Ohcejoga gieldda ovddasteaddjin gielddaráđđehusa ságadoalli Antti Katekeetta (várreovddasteaddjin Arja Alaraudanjoki) ja Soađegili gieldda ovddasteaddjin čuvgehusdoaimmahoavda Hilkka Orava (várreovddasteaddjin Risto Varis).
Saamelaiskäräjien edustajat yhteistyöelimessä ovat opettaja Rauni Äärelä (varalla Liisa Holmberg) ja erityisopettaja Nea Porsanger-Rintala (varalla Merja Nillukka).
Sámedikki ovddasteaddjin oktasašbargoorgánas leaba oahpaheaddji Rauni Äärelä (várreovddasteaddjin Liisa Holmberg) ja earenoamáš oahpaheaddji Nea Porsanger-Rintala (várreovddasteaddjin Merja Nillukka).
Yhteistyöelimen on määrä kokoontua syyslukukauden aikana.
Ovttasbargoorgána lea áigumuš bovdet čoahkkái čakčalohkanbaji áigge.
Saamelaiskäräjille varoja lisäbudjetista
Sámediggái ruhta lassebušeahtas
Saamelaiskäräjät saa valtioneuvoston 21.10. sopimasta kolmannesta lisäbudjetista 50.000 euron lisärahoituksen toimintaansa.
Sámediggi oažžu stáhtaráđi 21.10. soahpan goalmmát lassebušeahtas 50.000 euro lasseruhtadeami doaibmasis.
Saamelaiskäräjien talous on ollut kireällä jo useamman kuukauden ajan ja menot on jouduttu pienentämään minimiin.
Sámedikki ruhtadilli lea leamaš čavga juo máŋga mánotbaji ja goluid lea ferten geahpedit minimii.
Saamelaiskäräjien puheenjohtaja Klemetti Näkkäläjärvi (Juvvá Lemet) pitää lisärahoitusta erinomaisena asiana.
Sámedikki ságajođiheaddji Klemetti Näkkäläjärvi (Juvvá Lemet) atná lasseruhtadeami erenomáš buorre áššin.
Lisärahoitus mahdollistaa toiminnan jatkumisen normaaliin tapaan loppuvuoden ajan.
Lasseruhtadeapmi dahká vejolažžan joatkit loahppajagi doaimma normála vugiin.
- Pidän lisärahoitusta ennen kaikkea tunnustuksena saamelaiskäräjille hyvin tehdystä työstä.
– Mu mielas lasseruhtadeapmi lea namalassii giittus sámediggái bures dahkkojuvvon barggus.
Tämä antaa hyvät valmiudet kehittää toimintaa ja jatkaa tuloksellista edunvalvontaa.
Dát addá buriid vejolašvuođaid ovddidit doaimma ja joatkit produktiiva ovdduidgohcima.
Näkkäläjärvi on erityisen tyytyväinen siihen, että saamelaiskäräjien tekemä lisärahoitushakemus sai tukea yli puoluerajojen.
Näkkäläjärvi lea erenomáš duđavaš dasa, ahte sámedikki dahkan lasseruhtadanohcamuš oaččui doarjaga badjel bellodatrájáid.
- Erityisesti on kiitettävä oikeusministeriötä ja Lapin kansanedustajia.
– Erenomážit galgá giitit vuoigatvuođaministeriija ja Lappi riikkabeai ’ olbmuid.
Saamelaiskäräjien valtionavustus sisältyy valtion talousarviossa oikeusministeriön pääluokkaan.
Sámedikki stáhtadoarjja gullá stáhta bušeahtas vuoigatvuođaministeriija váldoluohkkái.
YK:n erityisraportoija S. James Anaya: Saamelaiset malliesimerkki maailman alkuperäiskansoille
ON:a sierraraporterejeaddji S. James Anaya: Sámit ovdamearka
- Pohjoismaiden saamelaiset ovat esimerkki maailman muille alkuperäiskansoille kehittäessään uusia malleja alkuperäiskansojen oikeuksien turvaamiseksi.
- Davviriikkaid sápmelaččat leat ovdamearkan máilmmi eará álgoálbmogiidda das go ovddidit ođđa málliid eamiálbmogiid vuoigatvuođaid dorvvasteamis.
Hyvä esimerkki uusista malleista on maiden hallitusten ja kolmen valtion saamelaiskäräjien yhteistyönä valmistelema ehdotus pohjoismaiseksi saamelaissopimukseksi.
Buorre ovdamearka ođđa málliin lea riikkaid ráđđehusaid ja golmma riikka sámedikkiid ovttasbargun valmmaštallojuvvon evttohus davviriikkalaš sámekonvenšuvdnan.
YK:ssa alkuperäiskansojen ihmisoikeuksien ja perusoikeuksien erityisraportoijana toimiva professori S. James Anaya toi tervehdyksensä saamelaisten parlamentaarikkojen konferenssiin Rovaniemellä tiistaina 28.10.
Professor S. James Anaya, gii bargá Ovttastuvvon Nášuvnnaid álgoálbmogiid ja vuođđovuoigatvuođaid sierraraporterejeaddjin, buvttii iežas dearvvahusa sámi parlamentarihkariid konferánsii Roavvenjárggas maŋŋebárgga 28.10.
Erityisraportoija Anaya totesi, että on hyvin tavallista, että alkuperäiskansa on jakaantunut useamman valtion alueelle.
Sierraraporterejeaddji Anaya gávnnahii, ahte lea oalle dábálaš, ahte álgoálbmot lea juohkásan eallit máŋgga riikkas.
Sen takia saamelaisten kehittämä malli alueellisesta alkuperäiskansasopimuksesta voi toimia hyvänä esimerkkinä muille samanlaisessa tilanteessa eläville alkuperäiskansoille.
Dan dihtii málle guovllulaš álgoálbmotsoahpamušas, man sápmelaččat leat ovddidan, sáhttá leahkit buorre ovdamearkan eará eamiálbmogiidda, mat ellet seammálágán diliin.
Hän suositteli saamelaisille parlamentaarikoille tiivistä yhteistyötä pohjoismaisen saamelaissopimuksen voimaan saattamiseksi.
Son ávžžuhii sámi parlamentarihkkariidda nana ovttasbarggu, vai sámekonvenšuvdna dohkkehuvvošii riikkain ja de boađášii fápmui.
Saamelaisten parlamentaarikkojen konferenssi koostui Suomen, Norjan ja Ruotsin saamelaiskäräjien jäsenistä, Venäjän saamelaisjärjestöjen edustajista, tarkkailijoista ja saamelaisasioita käsittelevistä viranomaisista ja poliitikoista.
Sámi parlamentarihkariid konferánsii oassálaste Suoma, Norgga ja Ruoŧa sámedikkiid lahtut, Ruošša sámeorganisašuvnnaid ovddasteaddjit, dárkkuheaddjit ja sámeáššiid gieđahalli virgeeisseváldit ja politihkarat.
Konferenssin järjestäjänä toimi 2000-luvun alussa perustettu saamelainen parlamentaarinen neuvosto, joka on Pohjoismaiden saamelaiskäräjien yhteistyöelin.
Konferánssa ordnejeaddjin lei 2000-logu álggus vuođđuduvvon Sámi parlamentáralaš ráđđi, mii lea Davviriikkaid sámedikkiid ovttasbargoorgána.
Konferenssin ohjelma koostui pohjoismaiseen yhteistyöhön liittyvistä asiakokonaisuuksista kuten saamen kieliyhteistyöstä, saamelaisnuorten pohjoismaisesta yhteistyöstä sekä Suomen, Ruotsin ja Norjan lapsiasiavaltuutettujen yhteistyöprojektin tuloksista.
Konferánssa prográmma fáttát laktásedje davviriikkalaš gažaldagaide nugo sámi giellaovttasbargui, sámenuoraid davviriikkalaš ovttasbargui ja Suoma, Ruoŧa ja Norgga mánáidáittarteaddjiid ovttasbargoprošeavtta bohtosiidda.
Saamelaisen kulttuuriviikon yhteinen teema, alkuperäiskansojen perinnetieto, oli myös konferenssin teemana.
Sámi kulturvahku oktasaš temá, álgoálbmogiid árbediehtu, maiddái lei konferánssa fáddán.
Parlamentaarikkojen konferenssi kiirehtii pohjoismaista saamelaissopimusta ja ILO-sopimusta
Parlamentarihkáriid konferánsa almmuhii loahppaáššegirjji
Suomen, Ruotsin ja Norjan Saamelaiskäräjät kannustavat valtioita yhteistyössä saamelaiskäräjien kanssa edistämään pohjoismaisen saamelaissopimuksen voimaansaattamista.
Suoma, Ruoŧa ja Norgga Sámedikkit ávžžuhit stáhtaid ovttasráđiid sámedikkiiguin ovddidit davviriikkalaš sámekonvenšuvnna fápmui boahtima.
Saamelaiskäräjät kannustavat valtioita kansallisiin ratkaisuihin ILO 169 sopimuksen hengessä ja kehottavat Suomea ja Ruotsia ratifioimaan sopimuksen.
Sámedikkit ávžžuhit stáhtaid maiddái nášuvnnalaš mearrádusaide ILO 169 soahpámuša vuoiŋŋas ja ávžžuhit Suoma ja Ruoŧa ratifieret soahpámuša.
Rovaniemellä tiistaina 28.10 pidetty saamelaisten parlamentaarikkojen konferenssi hyväksyi päätösasiakirjan, jossa se mm. korostaa valtioiden vastuuta alkuperäiskansaansa koskevien kansainvälisoikeudellisten velvoitteiden toteuttamisessa.
Roavvenjárggas maŋŋebárgga 28.10 dollojuvvon sámi parlamentárihkariid konferánsa dohkkehii loahppaáššegirjji, mas dat ee. deattuha stáhtaid ovddasvástádusa ollašuhttit iežaset álgoálbmogii guoski álbmogiidgaskasaš geatnegasvuođaid.
Konferenssin päätösasiakirja kokonaisuudessaan seuraavassa:
Konferánssa loahppaáššegirji ollásit čuovvovaččas:
Päätösasiakirja
Loahppadokumeanta
Saamelaisparlamentaarikkojen toinen konferenssi Rovaniemellä lokakuun 28. päivänä 2008
Nubbi sámeparlamentarihkarkonferánsa Roavvenjárggas golggotmánu 28. b. 2008
Yhtyy täysin saamelaisparlamentaarikkojen ensimmäisen konferenssin julkilausumaan, Jokkmokkin julistukseen, ja korostaa tuon julistuksen perustan tärkeyttä,
Guorrasit ollislaččat dan vuosttaš sámeparlamentarihkarkonferánssa julggaštussii, Johkamohki-julggaštussii, ja deattuhit man deaŧalaš lea dat mii biddjojuvvui vuođđun dan julggaštusas,
Korostaa, että me saamelaiset olemme yksi kansa, koska meillä on yhteinen historia, kulttuuri, kieli ja maa-alueet, ja että valtakunnanrajat eivät saa rikkoa yhtenäisyyttämme;
Deattuhit ahte mii sámit leat okta álbmot, danne go mis lea oktasaš historjá, kultuvra, giella ja eatnamat, ja ahte riikarájit eai galgga rihkkut min oktavuođa;
Saamelaisilla kansana on YK:n vuoden 1966 itsemääräämisoikeutta koskevan sopimuksen ensimmäisen artiklan mukaan oikeus päättää poliittisista oloistaan, edistää taloudellista, sosiaalista ja kulttuurista kehitystään sekä hallita omia luonnonvarojaan ja - esiintymiään, eikä heiltä missään oloissa saa ottaa pois heidän toimeentulolleen tärkeitä resursseja.
Sámiin álbmogin lea ON 1966 konvenšuvnna vuosttaš artihkkala mielde mii guoská iešmearridanvuoigatvuhtii riekti mearridit sin politihkalaš dili, ovdánahttit sin ekonomalaš, sosiála ja kultuvrralaš ovdáneami ja ráđđet sin iežaset luondduriggodagaid ja gávdnosiid, ja eai man ge dihte galgga vuoigatvuođat resurssaide mat leat dárbbašlaččat sin birgenláhkái váldot sis eret.
Perintötieto on tärkeä osa saamelaiskulttuuria ja - identiteettiä.
Árbediehtu lea dehálaš oassi sámi kultuvrras ja identitehtas.
Saamelaisilla on oikeus säilyttää, suojella ja kehittää omaa kulttuuriperintöään, perintötietojaan ja kulttuuri-ilmaisumuotoja niihin kuuluvinen tekijänoikeuksineen.
Sámiin lea riekti bisuhit, suddjet ja ovdánahttit iežaset kulturárbbi, árbedieđuid ja kultuvrralaš ovdanbuktimiid gullevaš duogášvuoigatvuođaiguin.
Saamelaislapsilla- ja nuorilla on oikeus puhua ja oppia omaa kieltään, harjoittaa omaa kulttuuriaan ja kehittää omaa identiteettiään.
Sámi mánáin ja nuorain lea riekti hupmat ja oahppat iežaset giela, doaimmahit iežaset kultuvrra ja ovddidit iežaset identitehta.
Valtioiden ja saamelaiskäräjien tulee yhdessä perustaa lapsille ja nuorille kokoontumispaikkoja kuten järjestö- ja nettikokoontumispaikkoja myös ylitse valtakunnanrajojen.
Stáhtat ja sámedikkit fertejit ovttasráđiid ásahit čoahkkananbáikkiid mánáide ja nuoraide, nugo organisašuvnnaid ja neahttačoahkkananbáikkiid, maiddái rastá riikarájiid.
Saamelaislapsilla ja - nuorilla on oikeus saada täysimääräistä terveys- ja sosiaalipalvelua, joka pohjautuu heidän omaan kieleensä ja kulttuuriinsa, ja tuki- ja avustustoimia kehitettäessä tulee ottaa huomioon heidän etninen, kulttuurinen, kielellinen ja uskonnollinen taustansa.
Sámi mánáin ja nuorain lea riekti oažžut dievaslaš dearvvašvuođa- ja sosiálafálaldaga mas lea vuođđun sin iežaset giella ja kultuvra, ja mii vuhtiiváldá sin čearddalaš, kultuvrralaš, gielalaš ja osku duogáža doarjun- ja veahkkedoaibmabijuid bokte.
Saamelaisnaisilla ja - miehillä tulee olla samanlaiset mahdollisuudet, oikeudet ja velvollisuudet kaikilla yhteiskunta-aloilla.
Sámi nissoniin ja dievdduin galget leat seammalágan vejolašvuođat, vuoigatvuođat ja geatnegasvuođat buot servodatsurggiin.
Valtioiden tulee tunnistaa ja hyväksyä saamelaisten omistus- ja käyttöoikeudet omiin maihinsa.
Stáhtat fertejit identifiseret ja dohkkehit sámiid eaiggáduššan ja- geavahanvuoigatvuođaid iežaset eatnamiidda.
Kolmen maan saamelaiskäräjät toteavat, ettei yhdessäkään saamelaisten asumassa maassa ole järjestelmiä, jotka ottaisivat saamelaiskäräjät mukaan budjetointi- tai rahoitustyöhön saamelaistarpeita varten tai toteuttamaan saamelaiskäräjien omaa asioiden tärkeysjärjestystä.
Sámedikkit konstaterejit ahte eai ovttage stáhtas gos sámit ásset leat ortnegat mat siskkildivčče sámedikkiid bargui bušeahttarámmaiguin ja ruhtademiiguin sámi ulbmiliid várás ja sámedikkiid iežaset vuoruhemiid duohtandahkama várás.
Saamelaiskäräjät toteavat, että itsemäärämisoikeus, oikeus asettaa asioita omaan tärkeysjärjestykseen ja neuvotteluoikeus asioissa, joilla on suora merkitys saamelaisille alkuperäiskansana, ovat keskeisiä kansainvälisiä oikeuksia.
Sámedikkit čujuhit ahte iešmearridanvuoigatvuohta, iešvuoruhanvuoigatvuohta ja konsulterenvuoigatvuohta doaibmabijuid hárrái main sáhttá leat njuolga mearkkašupmi sámiide eamiálbmogin, leat guovddáš álbmotriekteprinsihpat.
Saamelaiskäräjät kehottavat kyseisiä valtioita luomaan saamelaisalueelle korkea-asteen koulutusta tarjoava ympäristö, jotta saamelaisnuorilla on mahdollisuus tulla saamen kielen asiantuntijoiksi.
Sámedikkit ávžžuhit guoskevaš stáhtaid, ahte sámi guvlui šaddá allaoahppanbiras vai sámi nuorain lea vejolašvuohta šaddat sámegiela áššedovdin.
Kulttuuriavustusten hakeminen 2009
Kulturdoarjagiid ohcan 2009
Valtion vuoden 2009 talousarvioesityksessä on esitetty 205 000 euroa saamenkielisen kulttuurin edistämiseen ja saamelaisjärjestöjen toimintaan.
Jagi 2009 stáhta bušeahttaárvalusas lea evttohuvvon 205 000 euro sámegielat kultuvrra ovddideapmái ja sámeservviid doaibmamii.
Saamelaiskäräjät julistaa tästä määrärahasta myönnettävät avustukset haettaviksi.
Sámediggi almmuha ohcanláhkai doarjagiid, mat mieđihuvvojit dán mearreruđas.
Avustushakemukset on toimitettava kulttuurilautakunnalle viimeistään 30. marraskuuta 2008 mennessä osoitteella; Saamelaiskäräjät, Kulttuurilautakunta, PL 41, 99981 UTSJOKI.
Doarjjaohcamušaid galgá doaimmahit kulturlávdegoddái maŋimustá 30. skábmamánu 2008 rádjai čujuhusain: Sámediggi, Kulturlávdegoddi, PL 41, 99981 OHCEJOHKA.
Hakulomakkeita ja lisätietoja saa kulttuurisihteeriltä puh. 010 839 3103 ja fax 010 839 3131 sekä sähköpostitse Tämä sähköpostiosoite on suojattu roskapostia vastaan, aseta javascripttuki päälle nähdäksesi osoitteen.
Ohcanskoviid ja lassedieđuid fidne kulturčállis tel. 010 839 3103 ja fáksa 010 839 3131 sihke šleađgapoastta bokte Tämä sähköpostiosoite on suojattu roskapostia vastaan, aseta javascripttuki päälle nähdäksesi osoitteen.
Lomakkeet ovat myös tulostettavissa Saamelaiskäräjien verkkosivuilta osoitteessa www.samediggi.fi
Skoviid sáhttá maiddái čálihit Sámedikki internetsiidduin čujuhusas www.samediggi.fi
Pohjoismainen saamelaissopimus esillä ministerikokouksessa Helsingissä
Davviriikkalaš sámesoahpamuš ministtarčoahkkimis Helssegis
Saamelaisasioista vastaavien Suomen, Norjan ja Ruotsin ministerien ja saamelaiskäräjien puheenjohtajien vuosittainen kokous pidettiin Helsingissä 12. marraskuuta oikeusministeri Tuija Braxin johdolla.
Suoma, Norgga ja Ruoŧa sámeáššiin vástideaddji ministaraid ja sámedikki ságajođiheaddjiid jahkásaš čoahkkin dollui Helssegis skábmamánu 12. beaivve vuoigatvuohtaministtar Tuija Brax jođihemiin.
Kokouksessa käsiteltiin muun ohella pohjoismaisen saamelaissopimuksen jatkovalmistelua.
Čoahkkimis gieđahallui eará lassin davviriikkalaš sámesoahpamuš joatkkaválmmaštallan.
Sopimuksen jatkovalmisteluun tähtäävä työ on pitkittynyt, koska Suomi on joutunut panemaan etusijalle saamelaisten kotiseutualueen valtionmaiden käyttöön liittyvän kansallisen hankkeen valmistelun.
Soahpamuša joatkkaválmmaštallamii gullevaš bargu lea ádjánán, go Suopma lea gártan bidjat ovdasadjái sámiid ruovttuguovllu stáhtaeatnamiid geavaheapmái laktáseaddji álbmotlaš fidnu válmmaštallama.
Pohjoismaista saamelaissopimusta koskevaa prosessia päätettiin kuitenkin jatkaa Norjan puheenjohtajuuskaudella 2009 selvittämällä, millä tavoin mahdolliset sopimusneuvottelut tulisi käytännössä toteuttaa.
Mearriduvvui goittotge, ahte Davviriikkalaš sámesoahpamuša guoskevaš proseassa jotkojuvvo Norgga ságajođiheaddjiáigodagas 2009 dan láhkai, ahte čielggaduvvo mo vejolaš soahpamušráđđádallamiid galggašii geavatlaččat ollašuhttit.
Norjan, Ruotsin ja Suomen välisen sopimuksen tavoitteena on luoda saamelaisten oikeusasemaa koskeva yhdenmukainen pohjoismainen sääntely.
Norgga, Ruoŧa ja Suoma gaskasaš soahpamuša ulbmilin lea ráhkadit sámiid rivttiid guoskevaš ovttalágan davviriikkalaš muddema.
Sopimuksessa olisi määräyksiä muun muassa saamelaisten itsemääräämisoikeudesta, yhteistyöstä saamelaiskäräjien ja valtioiden välillä, saamelaisten kielellisistä ja kulttuurisista oikeuksista sekä elinkeinojen harjoittamisesta.
Soahpamušas livčče mearrádusat earret eará sámiid iešmearridanvuoigatvuođas, ovttasbarggus sámedikkiid ja stáhtaid gaskkas, sámiid gielalaš ja kultuvrralaš vuoigatvuođain ja maiddái ealáhusain.
Ruotsia kokouksessa edusti maatalousministeri Eskil Erlandsson.
Ruoŧa ovddasteaddjin čoahkkimis lei eanadoalloministtar Eskil Erlandsson.
Saamelaiskäräjiä edustivat puheenjohtajat Egil Olli Norjasta, Lars-Anders Baer Ruotsista ja Klemetti Näkkäläjärvi ja Irja Seurujärvi-Kari Suomesta.
Sámedikki ovddastedje ságajođiheaddjit Egil Olli Norggas, Lars-Anders Baer Ruoŧas ja Klemetti Näkkäläjärvi ja Irja Seurujärvi-Kari Suomas.
Norjan työ- ja integraatioministeri Dag Terje Andersen ei yllättäen voinut osallistua kokoukseen lentomatkaan liittyneiden ongelmien takia.
Norgga bargo- ja integrášuvdnaministtar Dag Terje Andersen ii sáhttánge oassálastit čoahkkimii girdinoktavuođaid váttisvuođaid dihtii.
Saamelaiskäräjien yleinen toimisto on muuttanut
Sámedikki almmolaš doaimmahat lea fárren
Saamelaiskäräjien yleinen toimisto on muuttanut toisiin tiloihin Inarin Riutulaan (Vasatokan kiinteistö).
Sámedikki almmolaš doaimmahat lea fárren ođđa báikái Anára Rivdolai (Vasatokka dállu).
Uusi osoite on Angelintie 696, 99870 Inari. Kieli- ja koulutus- ja oppimateriaalitoimistot sijaitsevat Inarin kirkonkylän keskustassa, osoitteessa Lehtolantie 1.
Ođđa adreassa lea Angelintie 696, 99870 Anár. Gielladoaimmahat sihke skuvlen- ja oahppamateriáladoaimmahat leat Anára kirkosiidda guovddážis, adreassas Lehtolantie 1.
Saamen opetus kotiseutualueen ulkopuolella
Sámeoahpahus ruovttuguovllu olggobealde
Saamen opetuksessa ollaan palaamassa kansakoulun ajan tilanteeseen.
Sámi oahpahus lea máhccamin álbmotskuvlla áigge dillái.
Saamelaiskäräjien ensimmäinen koulutusraportti julkistettiin Helsingissä 13.11. saamelaiskäräjien, vähemmistövaltuutetun ja lapsiasiavaltuutetun yhdessä järjestämässä seminaarissa.
Ruovttuguovllu olggobealde ássi mánát ja nuorat báhcet lohkan- ja čállindáidduheapmen iežaset gielas, jos giella ii oahpahuvvo skuvllas. Sámedikki vuosttaš skuvlenraporta almmuhuvvui Helssegis 13.11. sámedikki, veahádatsáttaolbmo ja mánáidáittarteaddji ovttas ordnen semináras.