pere/sami_parallel huggingface dataset:
Vahvistaa lisäksi, että alkuperäiskansat yksilöinä ja yhteisönä ovat oikeutettuja kaikkiin kansainvälisissä laeissa tunnustettujen ihmisoikeuksien täyteen ja tehokkaaseen toteuttamiseen ilman syrjintää, koskien myös alkuperäiskansojen naisia, lapsia, nuoria, vanhuksia ja vammaisia, pitäen mielessä sen, että Yhdistyneiden kansakuntien Alkuperäiskansojen oikeuksien julistuksessa tunnustetut oikeudet ja vapaudet on yhtäläisesti taattu alkuperäiskansojen mies- ja naispuolisille yksilöille;
Duođašta viidáseabbo ahte álgoálbmogiid oktagasain ja joavkkuin, maidda gullet maid nissonat, mánát, nuorat, boarrásat ja doaimmashehttejuvvon olbmot, lea vuoigatvuohta, almmá vealaheami haga, oažžut ollislaš ja beaktilis doaibmama olmmošvuoigatvuođain, dohkkehuvvon riikkaidgaskasaš rievttis, ja maiddái ahte vuoigatvuođat ja friddjavuohta, dohkkehuvvon ON julggaštusas álgoálbmogiid vuoigatvuođaid hárrái, lea dáhkiduvvon ovttadásagin sihke dievdduide ja nissoniidda;
Tunnustaa pikaisen tarpeen ryhtyä päättäväisiin ja konkreettisiin toimenpiteisiin alkuperäiskansojen oikeuksien täyden ja tehokkaan toteuttamisen varmistamiseksi, myös Yhdistyneiden kansakuntien Alkuperäiskansojen oikeuksien julistuksessa tunnustetut oikeudet, tässä erityisesti keskittyen maa- ja luonnonvaraoikeuksiin, turvata pääsy näille alueille ja näihin luonnonvaroihin sekä heidän itsemääräämisoikeutensa;
Dohkkeha dan vealtameahttun dárbbu válljet mearrideaddji ja konkrehtalaš doaimmaid, vai sihkkarastá ollislaš ja beaktilis doaibmama álgoálbmogiid vuoigatvuođain ja maiddái vuoigatvuođain, mat leat dohkkehuvvon ON julggaštusas álgoálbmogiid vuoigatvuođaid hárrái, ja dás gehččojuvvon earenoamážit vuoigatvuhtii eatnamiidda ja riggodagaide, oktan dábuhemiin dakkár eatnamiidda ja resurssaide, ja maiddái vuoigatvuohta iešmearrideapmái;
Tunnustaa lisäksi tarpeen ryhtyä tehokkaisiin toimenpiteisiin, joilla taataan alkuperäiskansojen oikeus niin yhteisönä kuin yksilöinä nauttia täysimääräisesti kaikista kansainvälisessä ihmisoikeuslaissa tunnustetuista ihmisoikeuksista ja perusvapauksista, myös heidän oikeudesta kulttuuriin, kieleen ja koulutukseen;
Dohkkeha viidáseabbo dárbbu mearridit beaktilis doaimmaid, mat dáhkidit álgoálbmogiidda vuoigatvuođa ollislaš návddašeami, searválaga dahje oktagas olmmožin, buot olmmošvuoigatvuođain ja vuođđofriddjavuođain, mat leat dohkkehuvvon gaskariikkalaš olmmošrievttalaš dásis, ja maiddái vuoigatvuođasteaset kultuvrii, gillii ja oahpahussii.
1 Vahvistaa lisäksi, että Yhdistyneiden kansakuntien Alkuperäiskansojen oikeuksien julistuksessa tunnustetut oikeudet sisältävät maailman alkuperäiskansojen säilymisen, arvokkuuden ja hyvinvoinnin vähimmäisvaatimukset;
1 Duođašta viidáseabbo ahte vuoigatvuođat, mat leat dohkkehuvvon ON julggaštusas álgoálbmogiid vuoigatvuođaid hárrái; dahket vuolimus dási máilmmi álgoálbmogiid birgejupmái, árvui ja ahtanuššamii;
Palauttaa mieliin, että Yhdistyneiden kansakuntien Alkuperäiskansojen oikeuksien julistus velvoittaa valtioita neuvottelemaan ja toimimaan yhteistyössä kyseisten alkuperäiskansojen kanssa ja ryhtyä toimenpiteisiin, myös lainsäädäntöön liittyviin, saavuttaakseen Julistuksen päämäärät;
Muittuha ahte ON julggaštus álgoálbmogiid vuoigatvuođaid hárrái, geatnegahttá stáhtaid, maŋŋel konsultašuvnnaid ja ovttasbarggu gustojeaddji álgoálbmogiiguin, bidjat johtui doaimmaid, maiddái láhkaásahusaid, vai galggašii joksat julggaštusa ulbmiliid.
Tunnustaa, että Yhdistyneiden kansakuntien Alkuperäiskansojen oikeuksien julistuksen päämäärien saavuttamiseksi on tarkoituksenmukaista perustaa vapaaehtoisuuteen perustuva kansainvälinen mekanismi, jonka tehtävänä on ottaa vastaan ja tutkia alkuperäiskansojen lähettämät viestit heidän maa-alueisiin, maihin ja luonnonvaroihin koskevien oikeuksiensa loukkaamisesta, ja / tai heidän itsemääräämisoikeuttaan on rikottu;
Dohkkeha dan ahte vai galgá joksat ulbmiliid ON julggaštus álgoálbmogiid vuoigatvuođaid hárrái, de lea vuogas ásahit eaktodáhtolaš riikkaidgaskasaš vuogádaga, mii sáhttá vuostá váldit ja árvvoštallat dieđuid álgoálbmogiin, geat čuoččuhit ahte sin vuoigatvuođat guovlluide, eatnamiidda ja riggodagaide, ja/dahje iešmearridanvuoigatvuohta, leat rihkkojuvvon;
Alkuperäiskansojen itsemääräämisoikeus
Álgoálbmogiid iešmearridanriekti
Huomioi, että Pohjoismaat tunnustivat saamelaiset kansaksi jo Lappekodisill- sopimuksessa vuonna 1751, ja että saamelaisilla on oikeus perinteisesti käyttämiinsä maa-alueisiin, myös oikeus ylittää rajoja;
Mearkkaša ahte davviriikkat juo 1751 lappekodisillain dohkkehii sámi našuvnna ja ahte sámit sáhtte oamastit daid guovlluid maid ledje geavahan árbevirolaččat, ja maiddái gáibidit rájiid rasttideaddji rivttiid;
Vahvistaa, että kaikki valtiot sitoutuvat velvoitteisiinsa edistää yleistä, kaikkien ihmisoikeuksien ja perustavaa laatua olevien vapauksien huomioimista ja kunnioittamista täysin yhtenevästi Yhdistyneiden kansakuntien perustamisasiakirjan, muiden ihmisoikeuksiin liittyvien instrumenttien ja kansainvälisen lain kanssa;
Duođašta fas ahte buot stáhtaid bargu lea ollašuhttit sin geatnegasvuođa ovddidit gaskariikkalaš doahttaleami ja maiddái doallat ja suodjalit buot olmmošvuoigatvuođaid ja buohkaid vuođđofriddjavuođa, ON-šiehtadusa ektui, eará olmmošvuoigatvuođainstrumeanttaid ja gaskariikkalaš rievtti;
Korostaa, että itsemääräämisoikeuden kunnioitus on edellytys kaikkien muiden ihmisoikeuksien ja perusvapauksien toteutumiselle;
Deattuha ahte iešmearridanrievtti doahttaleapmi lea ovdagieđagáibádus, go áigu duohtan dahkat eará olmmošvuoigatvuođaid ja vuođđofriddjavuođaid;
Suosittelee, että valtiot, täyttääkseen velvoitteensa taata alkuperäiskansojen itsemääräämisoikeuden toteutumisen, pikaisesti perustavat kansallisia, valtion ja alkuperäiskansojen edustajista koostuvia komiteoita, joiden tehtävänä on saada aikaan konkreettisia sopimuksia alkuperäiskansojen itsemääräämisoikeuden sisällöstä ja laajuudesta, kuten myös siitä, miten tämä oikeus voitaisiin tehokkaasti toteuttaa;
Ávžžuha ahte, vai stáhtat sáhttet ollašuhttit geatnegasvuođaideaset ja duohtan dahkat álgoálbmogiid iešmearridanrievtti, ásahit hoahppodoaibman našuvnnalaš lávdegottiid, main leat sihke stáhtaid ja álgoálbmogiid áirasat, maid ulbmilin lea ásahit konkrehtalaš šiehtadusaid sisdoalu ja joksanmeari hárrái álgoálbmogiid iešmearridanrievttis, ja maiddái dan hárrái mo dán rievtti beaktilit sáhttá bidjat doaibmat;
Alkuperäiskansojen oikeudet maa-alueisiin, maihin, vesistöihin ja luonnonvaroihin
Álgoálbmogiid rievttit guovlluide, eatnamiidda, čázádagaide ja riggodagaide
Tunnustaa, että alkuperäiskansojen oikeus valvoa maa-alueitaan, maitaan, vesistöjään, rannikkovesiään ja muita luonnonvarojaan koskevia kehityshankkeita antaa heille mahdollisuuden vapaasti tavoitella taloudellista, sosiaalista ja kulttuurinsa ilmaisuun liittyvää kehitystään yhtäpitävästi omien pyrkimystensä ja tarpeidensa kanssa;
Dohkkeha ahte álgoálbmogiid dárkkisteapmi ovdáneami váikkuhusas sin guovlluin, eatnamiin, čázádagain, riddoguovlluin ja eará riggodagain, dahká vejolažžan sidjiide doarridit sin ekonomalaš, sosiálalaš ja kultuvrralaš ovdáneami, iežaset dáhtu ja dárbbuid ektui;
2 Suosittelee, että valtiot täyttääkseen velvoitteensa tunnustavat ja suojelevat laeilla nämä maat, alueet, rannikkovedet ja muut luonnonvarat, mukaan luettuina geneettiset luonnonvarat, jotka ovat perinteisesti olleet alkuperäiskansojen omistuksessa, asuttamia tai muuten hallussa pitämiään tai käyttämiään. Valtiot perustavat kansallisia oikeudellisia instituutioita, joiden tehtäväksi annetaan identifioida ne maat, vesistöt, rannikkovedet ja luonnonvarat, sekä geneettiset luonnonvarat, joihin kyseisillä alkuperäiskansoilla on vakiintunut omistusoikeus ja nautintaoikeus, ja rajata sellaiset maat ja luonnonvarat;
Ávžžuha ahte, vai stáhtat sáhttet ollášuhttit sin geatnegasvuođaid ja rievttalaččat dohkkehit ja suodjalit eatnamiid, guovlluid, čázádagaid, riddoguovlluid ja eará riggodagaid, ja maiddái genehtalaš riggodagaid, maid álgoálbmogat árbevirolaččat leat oamastan, vuollástan, dahje juogaládje leat geavahan dahje oamastan, de galget ásahit našuvnnalaš rievttalaš ásahusaid, maid doaibman šattašii dovddiidahttit daid eatnamiid, guovlluid, čázádagaid, riddoguovlluid ja eará riggodagaid, ja maiddái genehtalaš riggodagaid, maidda gustojeaddji álgoálbmogat árbevirolaččat leat ásahan oamastan- ja geavahanvuoigatvuođa, ja maiddái ráddjet dakkár eatnamiid ja riggodagaid;
Suosittelee lisäksi, että valtiot yhteistyössä kyseisten alkuperäiskansojen kanssa perustavat valtion ja alkuperäiskansojen edustajista koostuvia kansallisia komiteoita tai muita mekanismeja. Näiden tehtävänä on päästä sopimuksiin näiden alkuperäiskansojen maa-alue-, maa-, vesistö- ja rannikkovesioikeuksien ja muiden luonnonvarojen, sekä geneettisten luonnonvarojen, sisällöstä ja laajuudesta niissä tapauksissa, joissa alkuperäiskansojen maanomistusoikeus ei ole täysin määritelty. Sellaisia ovat mm. hyvitysoikeuden laajuus ja alkuperäiskansojen maanomistusoikeuden ja kilpailevien, myös teollisen toiminnan välisistä suhteista;
2 Ávžžuha viidáseabbo ahte stáhtat, ovttasbargguin gustojeaddji álgoálbmogiiguin, ásahit našuvnnalaš lávdegottiid dahje eará vuogádagaid, main leat stáhtaid ja álgoálbmogiid áirasat, dainna ulbmiliin ahte buvttihit šiehtadusaid sisdoalu ja olámuttu hárrái dakkár vuoigatvuođain, mat leat álgoálbmogiin guovlluide, eatnamiidda, čázádagaide, riddoguovlluide ja eará riggodagaide, ja maiddái genehtalaš riggodagaide, mat eai leat ollásit čielggaduvvon álgoálbmogiid oamastanvuoigatvuođaid hárrái eatnamiidda, nugo omd. meari vuoigatvuođas ovdamuni dietnasa juogadeapmái ja gaskavuođa álgoálbmogiid oamastanvuoigatvuođain eatnamiidda ja gilvaleaddji doaimmaide, ja maiddái gilvaleaddji industriija doaimmaide;
Lisäpöytäkirja Yhdistyneiden kansakuntien Alkuperäiskansojen oikeuksien julistukseen
Eaktodáhtolaš beavdegirji ON álgoálbmotvuoigatvuođaid julggaštusa birra
Katsoo alkuperäiskansojen itsemääräämisoikeuden ja heidän maa-alue-, maa- ja luonnonvaraoikeuksiensa loukkaamisen olevan yhtenä kaikkein perustavinta laatua olevista tavoista loukata heidän ihmisoikeuksiaan;
Atnet álgoálbmogiid iešmearridanvuoigatvuođa hilguma ja sin vuoigatvuođa hilguma territoriaide, eatnamiidda ja resurssaide lea okta sin olmmošvuoigatvuođaid duođaleamos rihkkumiin;
Tunnustaa pikaisen tarpeen ryhtyä tehokkaisiin kansainvälisiin toimenpiteisiin, joilla monitorointiin yhdistettynä taataan alkuperäiskansojen itsemääräämisoikeus ja heidän oikeutensa maa-alueisiin, maihin ja luonnonvaroihin, rajoittamatta niitä oikeuksia, joita kansoilla on siirtomaavallan, tai jonkin toisen ulkopuolisen ylivallan, tai ulkomaisen miehityksen aikana kansainvälisten oikeuskäytäntöjen mukaisesti ollut;
Dohkkehit dan fáhkka duođalaš dárbbu ahte ásahit beaktilis riikkaidgaskasaš vugiid mat dáhkidit ja gozihit álgoálbmogiid iešmearridanvuoigatvuođa, ja sin vuoigatvuođa territoriaide, eatnamiidda ja resurssaide, implementerema, almmá vealaheami haga daid vuoigatvuođaid mat álbmogiin leat, koloniija- dahje eará vieris stivrejumis dahje vieris vuollásteamis, dálá riikkaidgaskasaš prosedyraid vuođul;
Suosittelee, että Yhdistyneiden kansakuntien Alkuperäiskansojen pysyvä foorumi esittelee 14:sta istunnossaan luonnoksen Lisäpöytäkirjaksi Yhdistyneiden kansakuntien Ihmisoikeusjulistukseen, ja siinä ehdottaa kansainvälisen mekanismin perustamisen ja sen rakenteen ja toimivallan määrittelemisen, jolle annetaan tehtäväksi valvoa niiden oikeuksien toteutumista, joita alkuperäiskansoilla on maihin, vesistöihin, rannikkovesiin ja muihin luonnonvaroihin, samalla valvoa alkuperäiskansojen itsemääräämisoikeuden toteutumista, perustaen toimintansa joko valtioiden tai alkuperäiskansojen antamille viesteille;
Dohkkehit ahte ON álgoálbmotáššiid bistevaš forum iežas 14. sešuvnnas bijai ovdan eaktodáhtolaš beavdegirjeevttohusa ON álgoálbmotvuoigatvuođaid julggaštussii, mii evttoha struktuvrra ja mandáhta dakkár riikkaidgaskasaš vuohkái, mii galgá čuovvolit álgoálbmogiid vuoigatvuođaid čađaheami eatnamiidda, čázádagaide, riddoguovlluide ja eará resurssaide, ja álgoálbmogiid iešmearridanvuoigatvuođa, daid gulahallamiid vuođul maid stáhtat dahje álgoálbmogat evttohit;
Suosittelee lisäksi, että noudattaen Yhdistyneiden kansakuntien Alkuperäiskansojen pysyvän foorumin 14:sta istunnossaan antamaa luonnosesitystä Lisäpöytäkirjaksi Yhdistyneiden kansakuntien Alkuperäiskansojen oikeuksien julistukseen, Yhdistyneiden kansakuntien Yleiskokous perustaa osallistavan menettelyn. Tämä mahdollistaa sen, että Yhdistyneiden kansakuntien Yleiskokous voi mahdollisimman pian hyväksyä päätöslauselman Lisäpöytäkirjasta Yhdistyneiden kansakuntien
Dohkkehit viidáseappot ahte ON váldočoahkkin, maŋŋágo ON álgoálbmotáššiid bistevaš forum lea evttohan eaktodáhtolaš beavdegirjji ON álgoálbmotvuoigatvuođaid julggaštussii iežas 14. sešuvnnas, ásaha searvvaheaddji proseassa mii dahká vejolažžan ahte ON váldočoahkkin nu johtilit go vejolaš dohkkeha resolušuvnna mii ásaha eaktodáhtolaš beavdegirjji ON álgoálbmotvuoigatvuođaid julggaštussii, ON álgoálbmotáššiid bistevaš foruma namuhuvvon evttohusa vuođul;
Lisää toimenpiteitä alkuperäiskansojen oikeuksien toteuttamiseksi
Eanet doaibmabijut álgoálbmotvuoigatvuođaid implementerema várás
Tunnustaa, että valtioilla on velvoite ryhtyä konkreettisiin, käytännön toimenpiteisiin tähtääviin toimiin tunnustaakseen, toteuttaakseen, konkretisoidakseen ja saattaakseen voimaan alkuperäiskansojen oikeudet;
Dohkkehit ahte stáhtat geatnegahttojuvvojit čađahit konkrehta ja doaibmadiđolaš doaibmabijuid dohkkehan, realiseren, konkretiseren ja implementeren dihtii álgoálbmotvuoigatvuođaid;
Suosittelee, että valtiot ryhtyvät tehokkaisiin toimiin taatakseen kaikkien alkuperäiskansoihin kuuluvien yksilöiden oikeuksien täyden toteutumisen, mukaan lukien erityiset toimenpiteet alkuperäisväestön vanhusten, naisten, lasten, nuorten ja vammaisten oikeuksien toteutumiseksi;
Rávvejit stáhtaid mearridit beaktilis doaibmabijuid mat dáhkidit ahte vuoigatvuođat buohkaide, geat gullet álgoálbmogiidda, čađahuvvojit dievaslaččat, maiddái dakko bokte ahte mearridit erenoamáš doaibmabijuid implementeren dihtii álgoálbmogiid boarrásiid, nissonii, mánáid ja doaibmahehttejuvvomiid vuoigatvuođat;
Tunnustaa, että väkivalta alkuperäiskansojen naisia ja tyttöjä kohtaan on monitahoinen ongelma, joka ei liity pelkästään ihmisoikeuksiin, sukupuolten väliseen rakenteelliseen epätasa-arvoon eikä syrjintään, vaan että se sisältää myös kyseisten alkuperäiskansojen kollektiivisten oikeuksien puutteellisen tunnustamisen, ja että alkuperäiskansojen taloudellinen, sosiaalinen ja poliittinen marginalisointi, köyhyys ja heihin kohdistuva syrjintä voimistavat niitä olosuhteita, jotka synnyttävät alkuperäiskansojen naisiin ja tyttöihin kohdistuvaa väkivaltaa;
Dohkkehit ahte veahkaváldi nissoniid ja nieiddaid vuostá lea máŋggabealat váttisvuohta mii ii guoskka dušše oktagas olmmošvuoigatvuođaide, struktuvrralaš sohkabealvealaheapmái dahje vealaheapmái,
Suosittelee, että valtiot antavat vuotuiset raportit siitä, mihin toimenpiteisiin ne ovat ryhtyneet toteuttaakseen tehokkaasti ne oikeudet, jotka ovat Yhdistyneiden kansakuntien Alkuperäiskansojen oikeuksien julistuksen suojeluksessa, ja esittelevät ne Yhdistyneiden kansakuntien Alkuperäiskansojen oikeuksien erityisraportoijalle ja muille asiaan kuuluville Yhdistyneiden kansakuntien instituutioille ja prosesseille;
3 muhto maiddái sisttisdoallá váilevašvuođa dohkkehit oktasaš vuoigatvuođaid mat gullet guoskevaš álgoálbmogiidda, ja ahte ekonomalaš, sosiála ja politihkalaš marginaliseren, geafivuohta ja álgoálbmogiid vealaheapmi eaneda daid eavttuid mat vuolggahit veahkaválddi álgoálbmogiid nissoniid ja nieiddaid vuostá;
Suosittelee lisäksi, että ne alkuperäiskansoja sisältävät valtiot, jotka eivät ole sitä vielä tehneet, jättävät Yhdistyneiden kansakuntien Alkuperäiskansojen oikeuksien erityisraportoijalle kutsun vierailla kyseisessä maassa itse haluamanaan ajankohtana, ja tässä yhteydessä epäpolitisoida vierailun prosessi siirtämällä fokus maaoikeuskysymyksestä sisältökysymyksiin;
Rávvejit ahte stáhtat ovddidit jahkásaš raporttaid mat čájehit guđe doaibmabijuid sii leat čađahan implementeren dihtii árjjalaččat daid eamivuođa vuoigatvuođaid ON álgoálbmotvuoigatvuođaid julggaštusas, mas dát galget ovddiduvvot ON álgoálbmotvuoigatvuođaid erenoamášdieđiheaddjái ja eará guoskevaš ON-ásahusaide ja proseassaide;
Suosittelee lisäksi, että ne valtiot, joihin Yhdistyneiden kansakuntien Alkuperäiskansojen oikeuksien erityisraportoija tekee virallisen vierailun raportoivat vuosittain, mihin toimenpiteisiin ne ovat ryhtyneet toteuttaakseen erityisraportoijan antamat suositukset;
Rávvejit viidáseappot ahte stáhtat main leat álgoálbmogat ja mat eai leat dan čađahan, galget fállat ON álgoálbmotvuoigatvuođaid erenoamášdieđiheaddjái virggálaš rabas bovdehusa galledit guoskevaš riikka goas beare, oktan dainna áigumušain ahte politiserekeahttán dahkat stáhtagalledemiid proseassa, dainna lágiin ahte sirdit fokusa gažaldagain juvssahahttivuođa birra gažaldagaide substánssa birra;
Suosittelee lisäksi, että valtiot raportoidessaan Yhdistyneiden kansakuntien Ihmisoikeusneuvoston määrä-aikaiselle arviointimekanismille kertovat, millaisiin toimenpiteisiin ne ovat ryhtyneet toteuttaakseen tehokkaasti Yhdistyneiden kansakuntien Alkuperäiskansojen oikeuksien asiantuntijamekanismin antamat asiantuntijaneuvot;
Rávvejit maiddái ahte dat stáhtat maid ON álgoálbmotvuoigatvuođaid erenoamášdieđiheaddjái lea virggálaččat galledan, raporterejit jahkásaččat guđe doaibmabijuid sii leat čađahan implementeren dihtii erenoamášdieđiheaddji rávvagiid;
Kannustaa valtioita, jotka eivät vielä ole hyväksyneet Yhdistyneiden kansakuntien Alkuperäiskansojen oikeuksien julistusta liittymään niiden valtioiden ja alkuperäiskansojen riveihin, jotka ovat sitoutuneet Julistuksen suojelemiin periaatteisiin ja oikeuksiin;
Rávvejit maiddái ahte stáhtat iežaset raporttain ON olmmošvuoigatvuođaráđi oppamáilmmálaš birrajohtolas árvvoštallamiin, raporterejit guđe doaibmabijuid sii leat čađaha implementeren dihtii árjjalaččat daid áššedovdiráđiid maid ON álgoálbmotvuoigatvuođaid áššedovdimekanisma lea addán;
Kannustaa lisäksi niitä valtioita, jotka eivät vielä ole ratifioineet tai hyväksyneet ILO- konventiota nro.
Ávžžuhit daid stáhtaid mat eai leat vel dohkkehan ON álgoálbmotvuoigatvuođaid julggaštusa, fárrudit daid stáhtaid ja álgoálbmogiid mat leat geatnegahttojuvvon daid prinsihpaid ja vuoigatvuođaid vuođul mat leat julggaštusas;
169, koskien alkuperäiskansoja ja heimokansoja itsenäisissä valtioissa (1989) tekemään niin;
Ávžžuhit viidáseappot daid stáhtaid mat eai leat vel ratifiseren ILO konvenšuvnna nr. 169, álgoálbmogiid ja čearddalaš álbmogiid hárrái iešmearrideaddji riikkain (1989) dahje mieđihan dasa, dan dahkat;
Tunnustaa, että alkuperäiskansojen oikeuksien, mukaan luettuna Yhdistyneiden kansakuntien Alkuperäiskansojen oikeuksien julistuksessa tunnustettujen oikeuksien, täysi ja tehokas toteutus joissain tapauksissa edellyttää perustuslakiuudistuksia tai lisäyksiä perustuslakiin, uutta lainsäädäntöä tai lisäyksiä voimassa oleviin lakeihin;
Dohkkehit ahte álgoálbmotvuoigatvuođaid dievaslaš ja beaktilis implementeren, oktan dainna mii lea ON álgoálbmotvuoigatvuođaid julggaštusas, muhtumassii mielddisbukte vuođđoláhkaođastusaid dahje lasiid, ođđa lágaid mearrideami dahje rievdadusaid dálá lágain;
Suosittelee, että valtiot pikaisena toimenpiteenä ja neuvotellen ja yhteistyössä alkuperäiskansojen kanssa aloittavat voimassa olevan kansallisen lainsäädännön kattavan arvioinnin, päämääränään taata, että kansallinen lainsäädäntö on täysin yhtenevä olemassa olevien, alkuperäiskansojen oikeuksia koskevien kansainvälisten standardien kanssa;
Rávvejit ahte stáhtat konsultašuvnnain ja ovttasbarggus álgoálbmogiiguin, ja hoahppoáššin, álggahit viidát guorahallat dálá nationála lágaid, oktan vuođđoláhkamearrádusaiguin, dainna áigumušain ahte sihkkarastit ahte nationála lágat dievaslaččat guorrasit dálá riikkaidgaskasaš standárddaid álgoálbmotvuoigatvuođaid hárrái;
Tunnustaa, että koulutus on yksi tavoista taata alkuperäiskansojen yksilöllinen ja kollektiivinen kehitys, ja että se lisäksi on edellytys alkuperäiskansojen mahdollisuuteen toteuttaa itsemääräämisoikeuttaan, tähän sisältyy oikeus tavoitella omaa taloudellista, sosiaalista ja kulttuurista kehitystään;
Dohkkehit ahte oahppu lea okta vugiin sihkkarastit álgoálbmogiid oktagaslaš ja oktasaš ovdáneami, ja ahte dat ovddida álgoálbmogiid návccaid duohtandahkat sin iešmearrideami, maiddái sin vuoigatvuođa beassat geahččalit ollašuhttit sin iežaset ekonomalaš, sosiála ja kultuvrralaš ovdáneami;
Suosittelee, että valtiot tarjoavat alkuperäiskansoille mahdollisuuksia kehittää alkuperäiskansoja varten korkeatasoisia ja kulttuurisesti asianmukaisia koulutusohjelmia ja palveluita, joihin sisällytetään alkuperäiskansojen erityistarpeet, historiat, identiteetit, arvot, uskot, kulttuurit, kielet ja tiedot, ja varmistaa sellaisten ohjelmien ja palveluiden riittävä rahoitus;
4 Rávvejit ahte stáhtat addet álgoálbmogiidda vejolašvuođa ovddidit dakkár oahppoprográmmaid ja bálvalusaid álgoálbmogiidda, main lea alla kvalitehta ja mat heivejit kultuvrralaččat ja vuhtiiváldet álgoálbmogiid erenoamáš dárbbuid, historjjáid, identitehtaid, árvvuid, oskkuid, kultuvrraid, gielaid ja máhtu, ja sihkkarastit doarvái ruhtadeami dakkár prográmmaide ja bálvalusaide;
Suosittelee lisäksi, että valtiot ryhtyvät tehokkaisiin toimenpiteisiin, joihin sisältyy kansallisten ja kansainvälisten yhteistyö- ja koordinointimekanismien luominen, joilla pyritään täysin ja tehokkaasti toteuttamaan alkuperäiskansojen oikeus koulutukseen, sekä heidän kielelliset oikeutensa. Valtiot ryhtyvät toimenpiteisiin, joiden tarkoitus on torjua ennakkoluuloja ja poistaa syrjintää sekä edistää suvaitsevaisuutta, yhteisymmärrystä ja hyviä suhteita alkuperäiskansojen ja kaikkien muiden yhteiskuntaryhmien välillä;
Rávvejit viidáseappot ahte stáhtat čađahit beaktilis doaibmabijuid, oktan nationála ja riikkaidgaskasaš ovttasbargovugiid ja áŋgiruššama oktiiordnema bokte dainna áigumušain ahte ollašuhttit ollislaš ja beaktilis duohtandahkamiin álgoálbmogiid vuoigatvuođa ohppui, oktan sin giellavuoigatvuođaiguin, ja dakko bokte ahte mearridit doaibmabijuid dainna áigumušain ahte eastadit gáttuid ja jávkadit vealaheami ja ovddidit gierdevašvuođa, áddejumi ja buriid gaskavuođaid álgoálbmogiid gaskkas ja buot eará servodatosiid gaskkas.
Suosittelee, että valtiot tarjoavat alkuperäiskansoille mahdollisuuden omaksua ohjelmia ja pitkän tähtäyksen strategioita ylläpitääkseen ja kehittääkseen omia akateemisia instituutioitaan ja tutkimusohjelmiaan, ja kehittää eettiset ohjeet tutkimustyölle niissä asioissa, joilla on suora vaikutus alkuperäiskansoihin;
Rávvejit ahte stáhtat addet álgoálbmogiidda vejolašvuođa mearridit prográmmaid ja guhkesáiggi strategiijaid seailluhan ja ovddidan dihtii iežaset akademalaš ásahusaid ja dutkanprográmmaid, ja ovddidan dihtii etihkalaš njuolggadusaid dutkama várás dakkár gažaldagain / áššiin / čuolbamčilgehusain mat gusket álgoálbmogiidda njuolgga;
5 muassa öljy- ja kaasu-, kaivos-, metsä- ja tuulivoimateollisuuden sekä niihin liittyvien infrastruktuurin kehityshankkeiden taholta;
Dohkkehit ahte Árktisis čađahuvvojit eanet ja eanet industriijadoaimmat, ja ahte earret eará oljo- ja gássaindustriija, minerálaroggan, vuovdedoallu ja bieggamilloindustriija, ja dasa gulli infrastruktuvraovddideapmi, bahkkejit Árktisa álgoálbmotservodagaid ja sin árbevirolaš eallinlági ala;
Korostaa, että olemassa olevat yritysten yhteiskuntavastuun järjestelmät, kuten OECD:n suuntaviivat ja Global Impact, eivät kykene takaamaan sitä, että arktisilla alueilla operoivat yksityiset toimijat käyttäytyisivät tavalla, jossa kunnioitettaisiin arktisten alueiden alkuperäiskansojen oikeuksia;
Deattuhit ahte dálá ortnegat mat geatnegahttet fitnodagaid váldit sosiála ovddasvástádusa, nu go OECD njuolggadusat; ja Global Impact, eai lihkostuva dainna sihkkarastimiin ahte fitnodagat mat doibmet Árktisis, árvvusatnet Árktisa álgoálbmogiid vuoigatvuođaid;
Suosittelee, että Arktinen neuvosto Ministerikokouksessaan vuonna 2015 omaksuu kattavan ja pitkän tähtäyksen strategian arktisten alueiden luonnonvarojen hyödyntämiseksi, ja pysäyttää nykyiset valvomattomat, hallinnoimattomat ja kestämättömät teolliset toimet;
Rávvejit ahte Árktisa ráđđi ministtarčoahkkimisttis 2015:s mearrida viiddes ja guhkesáiggi strategiija resursaávkkástallama várá árktalaš guovllus, bissehan dihtii eahpedárkkistuvvon, eahpehálddašuvvon ja eahpeguoddilis industriijageavada;
Suosittelee lisäksi, että Arktinen neuvosto Ministerikokouksessaan vuonna 2015 omaksuu eettiset käytännesäännöt, joilla arktisilla alueilla toimivat yritykset velvoitetaan olemaan ryhtymättä ympäristöä vahingoittaviin toimiin tai käytäntöihin, sekä kunnioittamaan ihmisoikeuksia, erityisesti arktisten alueiden alkuperäiskansojen ihmisoikeuksia;
Rávvejit viidáseappot ahte Árktalaš ráđđi ministtarčoahkkimisttis 2015:s mearrida etihkalaš njuolggadusaid mat geatnegahttet priváhta fitnodagaid mat doibmet árktalaš guovllus, doaibmat dakkár vuogi mielde mii ii vahágahte birrasa ja árvvusatnit olmmošvuoigatvuođaid, ja erenoamážit daid mat gusket árktalaš álgoálbmogiidda;
Tunnustaa lisäksi, että useimmat arktisen alueen alkuperäiskansayhteisöt ovat haavoittuvassa asemassa yksityisten toimijoiden suhteen, koska heiltä puuttuu voimavaroja ja kapasiteettia edustaa itseään riittävästi suhteessa teollisuuteen;
Dohkkehit viidáseappot ahte eanaš árktalaš álgoálbmotservodagat leat rašis dilis priváhta fitnodagaid ektui, go sis váilot resurssat ja návccat ovddastit iežaset doarvái bures industriija ektui;
Kehottaa valtioita takaamaan arktisten alueiden alkuperäiskansayhteisöjen riittävän edustuksen suhteessa teollisuuteen, säätämällä pakolliseksi arktisilla alueilla teolliseen toimintaan ryhtyvien yksityisten toimijoiden velvoite jakaa voitot niiden alkuperäisväestön yhteisöjen kanssa, joihin toiminta vaikuttaa, ja myös muulla tavoin edistää kapasiteetin kehittämistä;
Ávžžuhit stáhtaid sihkkarastit ahte árktalaš álgoálbmotservodagat sáhttet ovddastit iežaset doarvái bures industriija ektui, dainna lágiin ahte priváhta fitnodagat mat doibmet Árktisis, geatnegahttojuvvojit juogadit vuoittu guoskevaš álgoálbmotservodagaiguin, ja maiddái eará láhkai ovddidit gealbudeami;
Perinnetieto ja perinteiset kulttuuri-ilmaisut
Árbediehtu ja árbevirolaš kultuvrralaš ovdanbuktinvuogit
Myöntää, että tavanomaiset henkisen pääoman omistusoikeusjärjestelmät on laadittu länsimaiden kulttuurien mukaisille yksilöllisen luovuuden käsitteen mukaan, eivätkä siten kykene suojelemaan alkuperäiskansojen kollektiivista luovuutta ollen siten syrjiviä;
Duođaštit ahte dábálaš ortnegat suodjalit eahpeávnnaslaš vuoigatvuođaid leat jurddašuvvon oktagaslaš kreatiivva várás mii lea dábálaš oarjekultuvrrain, ja danne dat eai lihkostuva suodjalemiin álgoálbmogiid oktasaš kreativitehta, ja danne dat leat vealaheaddjin;
Korostaa, että nykyinen tapa tulkita syrjinnästä vapaa oikeus velvoittaa valtiot tunnustamaan, että myös kollektiivinen luovuus on niiden omaisuutta, jotka ovat tiedon ja kulttuurin ilmaisumuodot tuottaneet;
Deattuhit ahte áigeguovdilis áddejupmi dan vuoigatvuođas ahte ii galgga vealahuvvot, geatnegahttá stáhtaid dohkkehit ahte maiddái oktasaš kreativitehta gullá sidjiide geat leat ožžon ovdan máhtu ja kultuvrralaš ovdanbuktinvugiid;
Kehottaa valtioita saattamaan voimaan Nagoyan pöytäkirja, joka koskee Biologisen monimuotoisuuden yleissopimukseen pääsyä geneettisiin luonnonvaroihin sekä geenivarojen hyötyjen oikeudenmukaista ja tasapuolista jakoa siten, että alkuperäiskansojen oikeudet omaan perinnetietoonsa tunnustetaan ja toteutetaan;
Ávžžuhit stáhtaid implementeret Nagaya-beavdegirjji genaresurssaid fidnema birra, ja daid ovdduid vuoiggalaš juogadeami, mii čuožžila daiguin ávkkástallama oktavuođas, biologalaš šláddjivuođakonvenšuvnna olis, dakkár vugiin mii dohkkeha ja duohtan dahká álgoálbmogiid vuoigatvuođaid iežaset árbedihtui;
väliseen Henkisen omaisuuden, geneettisten luonnonvarojen, perinnetiedon ja kansanperinteen komitean työhön, sekä luomaan instrumentti / instrumentteja joilla tunnustetaan ja toteutetaan alkuperäiskansojen oikeudet perinnetietoonsa ja perinteisiin kulttuurinsa ilmaisumuotoihin;
Ávžžuhit viidáseappot stáhtaid searvat riikkaidgaskasaš dahkkivuoigatvuođaorganisašuvnna ráđđehuslávdegoddái dahkkivuoigatvuođa, genaresurssaid, árbedieđu ja álbmotmuittu birra, oamastan dihtii ortnegiid mat dohkkehit ja duohtandahket álgoálbmogiid vuoigatvuođaid sin árbedieđu ja árbevirolaš kultuvrralaš ovdanbuktinvugiid ektui;
Alkuperäiskansojen rajanylitysoikeudet
Álgoálbmogiid rádjerasttideaddji vuoigatvuođat
Vahvistaa, että erityisesti niillä alkuperäisväestöillä, jotka ovat joutuneet kansainvälisten rajojen jakamiksi, on oikeus ylläpitää ja kehittää yhteyksiä, suhteita ja yhteistyötä sekä omien jäsentensä että muiden ihmisten välillä yli kansainvälisten rajojen;
Duođaštit ahte erenoamážit dain álgoálbmogiin, maid riikkaidgaskasaš rájit earuhit, lea vuoigatvuohta bisuhit ja ovddidit oktavuođaid, gaskavuođaid ja ovttasbarggu iežaset lahtuiguin, ja maiddái eará álbmogiiguin nuppe bealde ráji;
Suosittelee, että valtiot neuvotellen ja yhteistyössä kyseisten alkuperäiskansojen kanssa ja pikaisena toimena ryhtyvät tehokkaisiin toimenpiteisiin taatakseen ja varmistaakseen alkuperäiskansojen valtioiden rajat ylittävien oikeuksien, myös heidän kansalaisoikeuksien ja poliittisten, taloudellisten, sosiaalisten ja kulttuuristen oikeuksien toteutumisen luomalla juridisesti sitovia valtiosopimuksia kyseessä olevien valtioiden välille, sekä luomalla juridisia mekanismeja, joiden avulla näiden valtiosopimusten kansallista toteuttamista monitoroidaan;
Rávvejit ahte stáhtat, konsultašuvnnaid ja ovttasbarggu bokte guoskevaš álgoálbmogiiguin, hoahppoáššin čađahit beaktilis doaibmabijuid dáhkidan dihtii ahte álgoálbmogiid rádjerasttideaddji vuoigatvuođat, oktan sin siviila, politihkalaš, ekonomalaš, sosiála ja kultuvrralaš vuoigatvuođaiguin, čađahuvvojit ja implementerejuvvojit rievttálaččat geatnegahtti konvenšuvnnaid bokte guoskevaš stáhtaid gaskkas, ja ásahit juridihkalaš mekanismmaid maid bokte gozihit dakkár konvenšuvnnaid implementerema;
Terveys
Dearvvašvuohta
Korostaa sitä, että alkuperäiskansoihin kuuluvilla yksilöillä on yhtäläinen oikeus korkeimpaan mahdolliseen ruumiillisen ja henkisen terveyden tasoon kuin muillakin yksilöillä;
Deattuhit ahte buot álgoálbmogiid oktagasain lea seamma vuoigatvuohta go buot eará oktagasain juksat buoremus vejolaš rumašlaš ja silolaš dearvvašvuođastandárdda;
Suosittelee, että valtiot sisällyttävät kansalliseen terveydenhoitopolitiikkaansa ja ohjelmiinsa erilliset tiedot alkuperäiskansojen terveydentilasta ja kiinnittävät siihen erityistä tarkkaavaisuutta, mukaan luettuna vastaavuussuhde alkuperäisväestön sosioekonomisen tilanteen ja ruumiillisen ja henkisen terveydentilan välillä;
Rávvejit ahte stáhtat iežaset nationála dearvvašvuođapolitihkkii ja - prográmmaide váldet mielde sierra dieđuid, ja atnet erenoamáš ávvira, álgoálbmogiid dearvvašvuođadili birra, das maiddái álgoálbmogiid sosioekonomalaš dili ja sin rumašlaš ja silolaš dearvvašvuođa gaskavuođa;
Suosittelee lisäksi, että valtiot sopeuttavat alkuperäisväestön yksilöille suunnatut terveyspalvelunsa heidän terveystilanteensa mukaisiksi, sisältäen niihin ohjelmia, joiden tarkoituksena on ennaltaehkäistä psykososiaalisia terveysongelmia, sekä kulttuurisensitiivisiä terveyskoulutusohjelmia ja ei-tarttuvien sairauksien yleisiä riskitekijöitä koskevan tietoisuuden kohottamiseen tähdättyjä ohjelmia;
Rávvejit viidáseappot ahte stáhtat heivehit dearvvašvuođabálvalusaid mat leat jurddašuvvon álgoálbmogiid oktagasaid ja sin erenoamáš dearvvašvuođadili várás, dás maiddái prográmmaid maid ulbmil lea eastadit psyko-sosiála dearvvašvuođaváttisvuođaid, ja kultuvrralaččat hearkkes
Yhdistyneiden kansakuntien järjestelmä
ON-vuogádat
Suosittelee, että Yhdistyneiden kansakuntien Yleiskokous organisoi kattavan korkean tason arviointitilaisuuden siitä edistyksestä, mikä on saavutettu Alkuperäiskansojen maailmankonferenssissa hyväksyttyjen suositusten toteutuksilla, päämääränä on edelleen vahvistaa alkuperäiskansojen oikeuksien toteutuminen. Arviointitilaisuus tulisi pitää Yleiskokouksen 74. istunnon aikana [Syyskuu 2019 – Syyskuu 2020];
Rávvejit ahte ON váldočoahkkin, dainna ulbmiliin ahte nannet álgoálbmogiid vuoigatvuođaid viidáset čađaheami, lágida viiddes guorahallama, alladásis, dain ovdánemiin maid mielddisbuktán leat daid rávvagiid implementeren, mat mearriduvvojedje álgoálbmogiid máilmmikonferánssas, mii lágiduvvo dan 74. sešuvnnas [čakčamánus 2019 – čakčamánnui 2020];
Suosittelee lisäksi, että Yhdistyneiden kansakuntien yleiskokous nimittää Alkuperäiskansojen asioiden alipääsihteerin, tarkoituksenaan vahvistaa Yhdistyneiden kansakuntien kapasiteettia ja pyrkimyksiä alkuperäiskansojen oikeuksien täydeksi toteuttamiseksi, ja varmistaakseen sen, että nämä oikeudet otetaan Yhdistyneiden kansakuntien kaikissa toimissa huomioon;
Rávvejit viidáseappot ON váldočoahkkima nammadit várre-váldočálli álgoálbmotáššiid várás, dainna ulbmiliin ahte nannet ON návccat ja áŋgiruššama sihkkarastin dihtii álgoálbmogiid vuoigatvuođaid dievaslaš čađaheami, ja sihkkarastin dihtii ahte dát vuoigatvuođat vuhtiiváldojuvvojit ON doaimmaid oktavuođas;
7 Suosittelee lisäksi, että kaikki Yhdistyneiden kansakuntien virastot ja ohjelmat, joiden toiminnoilla on vaikutusta alkuperäiskansoihin nimittävät virkailijan, tai perustavat virkailijaryhmän, jonka erityinen velvollisuus on varmistaa, että kaikki sellaiset toiminnot sopeutetaan juuri alkuperäiskansojen tilanteen mukaisiksi.
Rávvejit maiddái ahte buot ON orgánat ja prográmmat mat servet daidda doaimmaide mat váikkuhit álgoálbmogiidda, nammadit ovddavástideaddji, dahje ásahit ovddasvástideaddji joavkku, mas lea erenoamáš ovddasvástádus sihkkarastit ahte buot dakkár doaimmat heivehuvvojit álgoálbmogiid erenoamáš dillái;
SAAMELAISPARLAMENTAARIKKOJEN ENSIMMÄISEN KONFERENSSIN JULISTUS Jokkmokissa 24. helmikuuta 2005
Johkamohkki, guovvamánu 24. beaivi 2005
Tämän historiallisen Saamelaisparlamentaarikkojen ensimmäisen yhteisen konferenssin jäsenet, Suomen, Norjan ja Ruotsin saamelaiskäräjien edustajat ja Venäjän saamelaisten
Dát historjjálaš ja vuosttaš Sámeparlamentarihkkárkonferánsa, mas leat Suoma, Norgga ja Ruoŧa beale Sámedikkiid áirasat ja Ruošša sámiid ovddasteaddjit, čoahkkanan Johkamohkkái guovvamánu 24. beaivvi 2005:
Pitävät tätä kokoontumista historiallisena saamelaispoliittisen työn virstanpylväänä, ja muistutuksena siitä, että me saamelaiset olemme yksi kansa, joilla on yhteinen historia, kulttuuri, kieli ja maa-alueet, ja vahvistuksena siitä, että valtakunnanrajat eivät tule eivätkä voi rikkoa meidän välistä yhteenkuuluvuuttamme;
Atná dán čoahkkima historjjálaš muitobázzin sámepolitihkalaš barggus, ja muittuhussan dasa ahte mii sámit leat okta álbmot, oktiičadnojuvvon oktasaš historjjá, kultuvrra, giela ja eatnamiid bokte ja duođastussan dasa ahte riikkarájit eai galgga, eai ge sáhte botket min oktasašvuođa;
Toteaa, että pohjoismaiset valtiot ovat lappikodisillissa vuodelta 1751 tunnustaneet saamelaiset kansaksi, jolla on oma tulevaisuus ilman silloin vedettyjä valtiorajoja.
Aiddostahttá ahte Davviriikkat, jagi 1751 lappikodisilla bokte, leat dovddastan sámiid álbmogin mas lea vuoigatvuohta iežas boahttevuhtii almma ahte dalle bidjojuvvon riikkarájit dan hehttejit.
Tämä tapahtui varmistamalla saamelaisten maan ja vesien käyttöoikeus ja kattavat sisäiset itsemääräämisjärjestelmät.
Dat dahkkojuvvoi dainna lágiin ahte sámiide dáhkiduvvoi vuoigatvuohta geavahit eatnamiid ja čáziid ja siskkildii siskkáldas iešmearridanortnegiid.
Tämä on pitkälti nykyaikaisen kansanoikeuden mukaista.
Dát guorrasa buori muddui ođđaáigásaš álbmotriektái;
Julistavat, että me yhdessä velvoitamme itseämme hallitsemaan ja säilyttämään esi-isiemme ja – äitiemme perintöä saamelaisen yhteiskunnan parhaaksi, ja että me yhä edelleen haluamme säilyttää korvaamattomia alkuperäiskansaoikeuksiamme maahan, veteen ja luonnonresursseihin – jotka perustuvat kansamme alueiden käyttöön jo ammoisista ajoista lähtien;
Julggašta ahte mii atnit iežamet geatnegahtton ovttasráđiid hálddašit ja ovddosguvlui doalvut min máttuid oktasaš árbbi buoremus ávkin sámi servodahkii ja ahte mii ain áigut suodjalit iežamet massekeahtes álgoálbmotvuoigatvuođaid eatnamiidda, čáziide ja luondduriggodagaide – vuođđuduvvon dasa ahte min álbmot lea dáid guovlluid geavahan dondološ áiggiid rájes.
Julistavat myös, että me olemme sekä velvoitetut, oikeutetut että valmiit hallitsemaan yhteiskuntaamme ja alueidemme kehitystä kantavalla voimalla, ja odotamme, että kansallisvaltiot vaikuttavat tähän tunnustamalla, kunnioittamalla, varmistamalla ja vaikuttamalla olosuhteisiin siten, että saamenkansan itsemääräämisoikeuden toteuttaminen vastaa kansainvälisen oikeuden sääntöjä;
Julggašta maiddái ahte mii leat sihke geatnegasat, vuoigatvuođalaččat ja gárvasat hálddašit iežamet servodagaid ja guovlluid ovdáneami guoddevaš vuogi mielde ja vuordá ahte náššunalstáhtat dorjot dán, dan bokte ahte ollásit dovddastit, doahttalit, sihkkarastet ja lágidit dilálašvuođaid dasa ahte sámi álbmoga iešmearridanvuoigatvuohta čađahuvvo álbmotvuoigatvuođalaš njuolggadusaid mielde;
Tähdentävät tässä yhteydessä myös sitä, että kansallisvaltioiden on välttämätöntä, vuoden 1751 rajasopimuksen, myös lappekodisillin ja kansainvälisen oikeuden mukaan, edelleen tunnustaa ja kunnioittaa saamenkansan oikeus itse käyttää ja hallita omia luonnonrikkauksiaan ja resurssejaan saamelaisyhteiskunnan parhaaksi, ja korostavat, että saamenkansalta ei missään tapauksessa saa evätä olemassaolonsa perustaa;
Deattuha dan oktavuođas ahte lea dárbbašlaš ahte náššunalstáhtat, jagi 1751 rádjesoahpamušaid, nugo maid lappekodisilla ja álbmotrievtti mielde, maiddái ain dovddastit ja doahttalit sámi álbmoga vuoigatvuođa geavahit ja hálddašit iežas luondduriggodagaid ja resurssaid buoremussan sámi servodahkii ja deattuha ahte ii guđege dáfus lea vejolaš váldit eret sámi álbmoga birgenvejolašvuođaid;
Korostavat tarvetta edelleen varmistaa ja kehittää saamelaista kulttuuria, saamen kieltä ja koulutusta, saamelaisia perinteitä ja elinkeinoja, ja tunnustavat myös omat velvoitteemme näiden suhteen;
Deattuha dárbbašlašvuođa ain sihkkarastit ja ovdánahttit sámi kultuvrra, giela ja oahpahusa, sámi árbevieruid ja ealáhusaid ja dovddasta dan dáfus min iežamet geatnegasvuođaid; ovttasbarggus Sámedikkiiguin ja iežaset álbmotrievttálaš geatnegasvuođaid mielde;
Odottavat, että myös kansallisvaltiot täyttävät omat velvollisuutensa saamelaisten elinkeinojen, saamen kulttuurin, kielen ja koulutuksen suhteen, yhteistyössä saamelaiskäräjien kanssa ja yhteisymmärryksessä näiden kansainvälisen oikeuden velvollisuuksien kanssa;
Atná deaŧalažžan ahte sámi servodaga buot oasit servet min servodagaid hábmemii, maiddái nissonolbmot, mánát, nuorat ja boarrásat – geat buohkat iežaset erenoamáš vuogi mielde ovddastit deaŧalaš oktavuođačanastagaid min historjjá, dálá áiggi ja boahtteáiggi gaskka;
Asettavat suuria odotuksia pohjoismaisen asiantuntijaryhmän saamelaiskonventiotyöhön, ja tähdentävät kuinka tärkeää on, että myös Venäjä tulevaisuudessa otetaan mukaan tähän työhön tunnustamaan ja vahvistamaan saamelaisten perusoikeudet yli valtionrajojen;
Atná stuora vuordámušaid davviriikkalaš áššedovdijoavkku bargui davvirikkalaš sámekonvenšuvnnain ja atná deaŧalažžan ahte maiddái áiggi mielde oččodit mielde Ruošša barggus ahte dohkkehit ja sihkkarastit sámiid vuođđovuoigatvuođaid rastá riikkarájiid;
Tyytyväisenä toteavat, että Euroopan unioni on nyt tunnustanut saamelaiset Euroopan alkuperäiskansaksi ja että oikeudet saamelaiskulttuuriin, kieleen ja elinkeinoihin ovat nyt myös yhtenä osana unionin perustuslaissa;
Gávnnaha duhtavašvuođain ahte Eurohpa uniovdna dál lea dohkkehan sámiid oktan álgoálbmogin Eurohpas ja ahte vuoigatvuođat sámi kultuvrra, giela ja ealáhusaid dáfus nappo dalle leat uniovnna vuođustusa oassin;
Ilmaisevat huolensa siitä, etteivät Yhdistyneet kansakunnat ole alkuperäiskansaoikeuksia koskevan yleisen julistuksen parissa tehdyn kahdenkymmenen vuoden työn jälkeen saaneet aikaiseksi yhteistä tekstiä, joka ilmaisisi alkuperäiskansan oikeuksien ja vapauksien yhteisiä minimistandardit, samalla kun Pohjoismaiden viime vuosien aikana tekemä työpanos tässä prosessissa tunnustetaan tärkeänä apuna pyrkimyksessä saavuttaa asiassa konsensus;
Fuolastuvvá dainna go Ovttastuvvon náššuvnnat guovttilogi jagi barggus universála julggaštusain álgoálbmotvuoigatvuođaid hárrái eai vel ge leat soahpan teavstta mii dovddastivččii universála unnimusmeriid álgoálbmogiid vuoigatvuođaid ja friddjavuođaid dáfus, seammás go davviriikkalaš stáhtaid bargu dán proseassas maŋemus jagiid dovddastuvvo deaŧalažžan rahčamušas olahit konsensusa;
Antavat tunnustuksen Saamelaisneuvostolle sen aktiivisesta osallistumisesta YK:n alkuperäiskansojen oikeuksien julistusta koskeviin neuvotteluihin, erityisesti heidän kokonaistekstiluonnokselleen, johon Saamelainen parlamentaarinen neuvosto on yhtynyt;
Dovddasta duhtavašvuođa Sámeráđi aktiiva oassálastimiin ONjulggaštusa šiehtadallamiin álgoálbmotvuoigatvuođaid hárrái, erenoamážit sin oppalaš teakstaevttohusain, man Sámi Parlamentáralaš Ráđđi lea dorjon;
Julistavat yksimielisesti seuraavaa:
Julggašta čuovvovaš ovttaoaivilvuođa:
Suomi, Norja, Venäjä ja Ruotsi ovat velvoitettuja tunnustamaan ja varmistamaan saamelaisten oikeudet alkuperäiskansana, mukaanlukien historialliset oikeudet maahan, veteen ja luonnonresursseihin;
Suopma, Norga, Ruošša ja Ruoŧŧa leat geatnegasat dovddastit ja sihkkarastitsámiid álgoálbmotvuoigatvuođaid, earret eará historjjálaš vuoigatvuođaid eatnamiidda, čáziide ja luondduriggodagaide;
Saamelaiskulttuurin, erityisesti perinteisten saamelaiselinkeinojen kuten poronhoidon, metsästyksen ja kalastuksen, ja muiden luontoonperustuvien elinkeinojen säilyttäminen, vahvistaminen ja kehittäminen on riippuvainen siitä, että kansallisvaltiot tunnustavat ja tehokkaasti turvaavat saamelaisten historialliset oikeudet maahan, veteen ja luonnonresursseihin, kuten myös tehtiin jo vuonna 1751.
Seailluheapmi, suodjaleapmi ja fievrrideapmi sámí kultuvrras, earenoamážit árbevirolaš sámi ealáhusain nugo boazodoallu, bivdu ja guolásteapmi ja eará luondduvuođđuduvvon ealáhusat leat dan duohken ahte náššunalstáhtat dovddastit ja bevttolaččat sihkkarastet sámiid historjjálaš vuoigatvuođaid eatnamiidda, čáziide ja luondduriggodagaide, nugo dat dahkkui juo jagi 1751.
Tämä vastaa myös kansallisvaltioiden velvoitteita, jotka vastaavat YK:n kansalaisoikeuksia ja poliittisia oikeuksia koskevaa kansainvälistä yleissopimusta - erityisesti artikloja 1 ja 27, ja ILO:n nro 169 alkuperäis- ja heimoväestöjä koskevaa yleissopimusta.
Dát deavdá maiddái guđege náššunalstáhta geatnegasvuođaid ON konvenšuvnna olis siviila ja politihkalaš vuoigatvuođaid hárrái – erenoamážit 1. ja 27. artihkkaliid, ja ILOkonvenšuvnna nr. 169 olis álgoálbmogiid ja čearddalaš álbmogiid hárrái iešmearrideaddji stáhtain.
Korostaa, että kansallisvaltiot ovat velvoitettuja tunnustamaan kokonaan ja varmistamaan saamen kansan itsemääräämisoikeuden toteuttamisen kansainvälisten oikeusmääräysten mukaisesti, erityisesti YK:n kansalaisoikeuksia ja poliittisia oikeuksia koskevan kansainvälisen yleissopimuksen ja taloudellista, sosiaalista ja kulttuurellista oikeuksia koskevan kansainvälisen yleissopimuksen mukaisesti;
Deattuha ahte náššunalstáhtat leat geatnegahtton dievaslaččat dovddastit ja sihkkarastit sámi álbmoga iešmearridanrievtti čađaheami álbmotrievtti olis birra;
Kansainvälisen oikeuden tunnustaman itsemääräämisoikeuden perusteella on saamen kansalla oikeus itse vapaasti määrätä poliittinen asennoitumisensa ja harjoittaa oman taloudellisten, sosiaalisten ja kulttuuristen olojensa kehittämistä, ja hallita omia luonnonrikkauksiaan ja esiintymiään omiin tarkoituksiinsa.
Álbmotvuoigatvuođalaččat dohkkehuvvon rievtti olis iešmearrideami birra lea sámi álbmogis vuoigatvuohta ieš mearridit iežas politihkalaš dili ja ovddidit iežas ekonomalaš, sosiála ja kultuvrralaš ovdáneami ja iežas ulbmiliidda ráđđet iežas luondduriggodagaid ja gávdnoštumiid.
Missään tapauksessa ei saamen kansalta saa riistää sen omia elinehtoja.
Ii guđege dáfus lea vejolaš váldit eret sámi álbmoga birgenvejolašvuođaid;
olevat saamelaisia koskevat oikeusprosessit saataisiin pikaisesti päätökseen ja ratkaistaisiin siten, että ne vastaisivat saamelaisten historiallisia oikeuksia ja kansainvälistä oikeutta, ja taata, että lopullisia päätelmiä ja päätöksiä ei tehdä ennen kuin saamelaiset ovat niihin yhtyneet.
5. Náššunalstáhtat garrasit ávžžuhuvvojit sihkkarastit dan ahte áigeguovdilis sámi vuoigatvuođaproseassain farggamusat bohtet konklušuvnnat ja čovdosat mat vástidit historjjálaš sámi vuoigatvuođaide ja álbmotrievtti oainnuide ja dáhkidit ahte loahpalaš konklušuvnnat ja mearrádusat eai dahkkojuvvo ovdal go sámit leat miehtan daidda;
Saamelaisten itsemääräämisoikeus sisältää myös sen, että saamelaisilla on oikeus itse edustaa oikeuksiaan ja etujaan kansallisissa, alueellisissa ja kansainvälisissä yhteyksissä, ja odotetaan että kansallisvaltiot auttavat ja vaikuttavat siihen, että saamelaiset voivat osallistua alueellisiin ja kansanvälisiin yhteyksiin, joissa kyseinen jäsenyys on luonnollista, alueellinen ja kansainvälisten organisaatioiden jäsenyys mukaan lukien;
Sámiid iešmearridanvuoigatvuohta sisttisdoallá maiddái ahte sámi álbmogis lea vuoigatvuohta ieš ovddastit iežas vuoigatvuođaid ja beroštumiid náššuvnnalaš, guovllulaš ja riikkaidgaskasaš oktavuođain ja nappo vurdojuvvo ahte náššunalstáhtat veahkehit ja lágidit dilálašvuođaid dasa ahte sámit sáhttet searvat guovllulaš ja riikkaidgaskasaš oktavuođaide, dás maiddái beassat miellahttun guovllulaš ja riikkaidgaskasaš organisašuvnnaide maidda sámiide lea lunddolaš searvat;
Neljän maan saamelaiset ovat yksi kansa, jolla on oikeus kehittää yhteiskuntaansa, elinkeinojaan, insituutioitaan ja tulevaisuuden näkemyksiään, kieltään ja kulttuuriaan yli valtakunnanrajojen ilman että rajat sitä estävät, ja kansallisvaltioita pyydetään siten yhdistämään eri maissa asuvien saamelaisia koskevat oikeudelliset, poliittiset, hallinnolliset ja taloudelliset ehdot;
Dan njealji riikka sámit leat okta álbmot mas lea vuoigatvuohta ovdánahttit iežas servodaga, ealáhusaid, ásahusaid ja boahtteáiggevišuvnnaid, iežas giela ja iežas kultuvrra beroškeahttá ja hehttekeahttá riikkarájiin ja dan dihte bivdojuvvojit náššunalstáhtat ollásit oktiiheivehit rievttálaš, politihkalaš, hálddahuslaš ja ekonomalaš eavttuid sámiid guovdu iešguđet riikkain;
Saamelaisnaiset ovat niiden perusarvojen ja taitojen kantajia, joita tulee erityisesti painottaa.
Sámi nissonolbmot guddet vuđolaš árvvuid ja máhtuid, man galgá erenoamážit deattuhit.
Tähdennetään, että heille tulee antaa tasa-arvoinen mahdollisuus osallistua saamelaisen yhteiskuntaelämän kaikkiin osa-alueisiin.
Sis galget leat seammadássádas vejolašvuođat oassálastit buot sámi servodatsurggiin.
Erityisiin toimenpiteisiin tulee ryhtyä, jotta varmistetaan saamelaisnaisten tehokas osallistuminen yhteiskuntaelämään ja yhteiskunnan kehittämiseen.
Fertejit čađahuvvot erenoamáš doaibmabijit sihkkarastit sámi nissonolbmuid bevttolaš oassálastima buot sámi servodateallimis ja servodaga ovdánanttimis.
Saamelaislapset ja nuoret ovat tärkeä inhimillinen resurssi saamelaisyhteiskunnan kehittämisessä.
Sámi mánát ja nuorat lea deaŧalaš resursa sámi servodaga ovdáneamis.
Heille tulee varmistaa mahdollisuus saamen kielen ja kulttuurin oppimiseen, ja heille tulee antaa samanarvoiset mahdollisuudet omaan kulttuuriin perustuvaan tulevaisuuteen.
Sidjiide ferte sihkkarastit vejolašvuođa oažžut oahpahusa sámegielas ja sámegillii ja oahpahusa sámi kultuvrra birra ja sidjiide ferte addit seammá vejolašvuođaid dakkár boahtteáigái, mii lea vuođđuduvvon iežaset kultuvrras.
Norjalla, Ruotsilla, Suomella ja Venäjällä on yhdessä saamelaiskäräjien ja Saamelaisen parlamentaarisen neuvoston kanssa erityinen vastuu luoda ja koordinoida saamelaisnuorisoa varten yhtenäinen politiikka, joka koskee erityisesti opetusta ja koulutusta.
Norggas, Ruoŧas, Suomas ja Ruoššas leat ovttas Sámedikkiiguin ja Sámi Parlamentáralaš Ráđiin erenoamáš ovddasvástádus das ahte oččodit ja oktiiordnet dievaslaš politihka sámi nuoraid váste, erenoamážit oahpahusas ja oahpus.
Täytyy ryhtyä erityisiin toimenpiteisiin, jotta voidaan turvata saamelaislasten ja nuorten tehokas osallistuminen yhteiskuntaan ja päätöksentekoon.
Ferte álggahit erenoamáš doaibmabijuid sihkkarastit sámi mánáide ja nuoraide servodatoassálastima ja mieldemearrideami.
11.
Bargu davviriikkalaš sámekonvenšuvnnain lea deaŧalaš proseassa sámi vuoigatvuođaid dohkkeheami, sihkkarastima ja oktiiheaiveheami dáfus ja sámi 11.