pere/sami_parallel huggingface dataset:
Työpajatyöskentelypäivien aikana tuotetaan kirjallista materiaalia, jonka pohjalta julkaistaan hankkeen lopputuotoksena saamelaisopetuksen idea- ja opaskirja.
Bargobádjebeivviid áigge buvttaduvvo girjjálaš materiála, man vuođul almmuhuvvo prošeavtta loahp-pabuvttan sámeoahpahusa idea- ja bagadallangirji.
Saamen kielikylpyä opetuksessa käsittelevä koulutus tukee sekä äidinkielisten että muille kuin äidinkielisille annettavaa saamenkielistä opetusta.
Skuvlejupmi mii gieđahallá sámi giellalávguma oahpahusas, doarju sihke eatnigiel ja eará oahppiidge go eatnigielagiidda addojuvvon sámegielat oahpahusa.
Kielikylpyopetuksen tavoitteena on vahvistaa kielellisesti eri lähtökohdista tulevien lasten saamen kieltä ja tuottaa aktiivista ja toiminnallista kaksikielisyyttä.
Giellalávgunoahpahusa figgamuššan lea nannet gielalaččat iešguđet dási oahppiid sámegiela ja nannet aktiivvalaš ja birgehalli guovttegielalašvuođa.
Saamelaisopetuksen pedagoginen kehittäminen tarkoittaa mm. opettajien ammattitaidon kehittämistä siten, että he saavat entistä paremmat valmiudet ottaa opetuksessa huomioon kielellisesti ja kulttuurisesti heterogeenisen oppilasryhmän.
Sámeoahpahus pedagogalaš gárggiidahttin mearkkaša ee. oahpaheaddjiid fidnodáidduid buorideami nu ahte sii máhttet buorebut go ovdal váldit oahpahusas vuhtii gielalaččat ja kultuvrralaččat heterogenalaš oahppiid joavkku.
Jokaisen oppilaan tulisi saada koulussa hyvät mahdollisuudet saamen kielen taitojensa kehittämiseen ja omaan kulttuuriinsa kasvamiseen.
Juohke oahppi galggašii oažžut skuvllas buriid vejolašvuođaid buoridit iežaset sámegiela máhtu ja bajásšaddat iežaset kultuvrii.
Koulutuksen tavoitteena on antaa opettajille mahdollisuus saamen kielen elvyttämiseen koulutyössä, tarjota heille työskentelyareena ja välineitä kielikylpyopetuksen kehittämiseen käytännön koulutyössä.
Skuvlejumi figgamuššan lea addit oahpaheaddjiide vejolašvuođa sámegiela ealáskahttimii skuvlenbarggus, fállat sidjiide barggildanarena ja gaskaomiid ovddidit giellalávgunoahpahusa geavatlaš skuvlabarggus.
Koulutusten tavoitteena on luoda tiiviimmät tiedonvaihdon käytännöt ja lisätä opetushenkilöstön tietoa lainsäädännön suomista saamelaisopetuksen mahdollisuuksista käytännössä.
Skuvlejumi ulbmilin lea oččodit čavgadabbo dieđuidlonohallangeavadiid ja lasihit oahpahusbargiid dieđu daid sámeoahpahusa vejolašvuođaid geavadis maid láhka addá.
Opintojaksot ja niiden sisällöt ovat saatavissa saamelaiskäräjien ja Giellagas-instituutin nettisivuilta: www.samediggi.fi ja www.oulu.fi/giellagasinstituutti /
Oahppogurssat, daid sisdoalut ja vuosttas deaivvadeami prográmma lea oaidnimis Sámedikki ja Giellagas-instituhta neahttasiidduin: Skuvlenplána 2015 ja www.oulu.fi/giellagasinstituutti /.
olthuis (at) oulu.
Lassidieđut:
Tämä sähköpostiosoite on suojattu roskapostia vastaan, aseta javascripttuki päälle nähdäksesi osoitteen.
SÁMEDIGGI
Greenland Eyes - elokuvafestivaali Sajoksessa 20.-24.11.2014
Greenland Eyes - filbmafestivála Sajosis 20.-24.11.2014
Kansainvälinen elokuvafestivaali Greenland Eyes saapuu Suomeen Pohjoismaiden kiertueellaan marraskuussa.
Riikkaidgaskasaš filbmafestivála Greenland Eyes boahtá Supmii Davviriikkaid turnees skábmamánus.
Greenland Eyes - elokuvafestivaali tuo Grönlannin värit, äänet ja tunnelman Inarin Sajokseen 20.–24. marraskuuta 2014.
Greenland Eyes - filbmafestivála buktá Ruonáeatnama ivnniid, jienaid ja dovdamušaid Anára Sajosii skábmamánu 20.–24. beivviid 2014.
Nähtävillä on lyhytelokuvia, animaatioita, dokumentteja, musiikkivideoita, historiallisia muotokuvia ja uniikkeja kokopitkiä elokuvia sekä grönlantilaisilta että ulkomaalaisilta ohjaajilta.
Oaidninláhkai leat oanehisfilmmat, animašuvnnat, dokumeanttat, musihkkavideot, historjjálaš potreahtat ja unihka guhkes filmmat nu ruonáeatnanlaš go olgoriikkalaš bagadalliin.
Greenland Eyes on maailman suurin Grönlantiin keskittyvä festivaali.
Greenland Eyes lea máilmmi stuorámus Ruonáeatnamii gulavaš festivála.
Se tuo esille elokuvia, jotka edustavat eri genrejä ja eri aikakausia.
Dat buktá ovdan filmmaid, mat ovddastit sierra genreid ja sierra áigodagaid.
Yhteistä elokuville on se, että ne kertovat meille jotain nykypäivän Grönlannista.
Oktasaš filmmaide lea dat, ahte dat muitalit midjiide juoiddá dálá Ruonáeatnamis.
Festivaali järjestetään nyt toista kertaa.
Festivála lágiduvvo dál nuppe geardde.
Festivaalin ensimmäisenä vuonna 2012 elokuvista nautittiin Berliinissä.
Festivála vuosttas jagi 2012 filmmain návddašuvvui Berliinis.
Tänä vuonna esitettävien elokuvien määrä on kasvanut niin paljon ja kiinnostus ollut niin laajaa, että yhden kaupungin sijaan festivaali kiertää nyt kaikki Pohjoismaat.
Dán jage filmmaid mearri lea lassánan nu olu ja beroštupmi leamašan nu viiddis, ahte ovtta gávpoga sajis festivála johtá dál buot Davviriikkaid.
Elokuussa Grönlannista alkanut festivaalikiertue on ennen Suomea ehtinyt jo Tanskaan, Färsaarille, Islantiin ja Ruotsiin.
Borgemánus Ruonáeatnamis álgán festiválaturnee lea ovdal Suoma geargan juo Dánmárkui, Fearasulluide, Islándai ja Ruŧŧii.
Suomen jälkeen viimeiset esitykset pidetään Norjassa joulukuun 18. päivä.
Suoma maŋŋá maŋimuš čájeheamit dollojit Norggas juovlamánu 18. beaivve.
Elokuvat esitetään Saamelaiskulttuurikeskus Sajoksen auditoriossa.
Filmmat čájehuvvojit Sámekulturguovddáš Sajosa auditorios.
Elokuviin on englanninkielinen tekstitys.
Filmmaide lea eaŋgalsgielat teaksta.
Festivaalin avaussanat: festivaalin johtaja Ivalo Frank ja tuottaja Nicholas Alan.
Duorastat 20.11.2014 dmu 18.00 Festivála rahpansánit: festivála hoavda Ivalo Frank ja buvttadeaddji Nicholas Alan.
klo 20.00 Elokuvat Anigaaq (ohj.
Filbma Nuummioq (Someone from Nuuk bag.
Jonas Cuaron) ja
Otto Rosing ja Torben Beck)
klo 11.00 Elokuvat The girl and the dogs (ohj.
Lávvardat 22.11.2014 dmu 11.00 Filmmat The girl and the dogs (bag.
Guillaume Mainguet ja Selma Vihunen) ja Souls in a room (The making of an album) ohj.
Guillaume Mainguet ja Selma Vihunen) ja Souls in a room (The making of an album) bag.
Mikisoq H. Lynge) sekä Echoes (ohj.
Mikisoq H. Lynge) sihke Echoes (bag.
Ivalo Frank).
Ivalo Frank).
Viimeisen elokuvan lopussa on myös kysymys &vastaus – sessio ohjaajan kanssa.
Maŋimuš filmma loahpas lea maiddái gažaldat - vástádus – sessio bagadalliin.
klo 17.30 Kaamosjazz & Camera Borealis - kuvakonsertti Kaukana Pohjoisessa – Matka luontoon kuvin ja Sävelin.
dmu 17.30 Camera Borealis & Kaamosjazz konsearta Guhkkin Davvin – Mátki lundui govaiguin ja šuoŋaiguin.
Mukana esiintymässä grönlantilainen supertähti Simon Lynge.
Loaiddasteamen fárus Ruonáeatnama supernásti Simon Lynge.
klo 21.00 Camera Borealis & Greenland Eyes Jam Session Hotelli Kultahovissa.
dmu 21.00 Camera Borealis & Greenland Eyes Jam Sessio Simon Lynge melodiija musihka mielde.
Esiintymässä mukana Simon Lynge.
Hotelli Kultahovi.
klo 18.00 Elokuva Sullorsuaq (The tunnel ohj.
Sotnabeaivi 23.11.2014 dmu 18.00 Filbma Sullorsuaq (The tunnel bag.
Marc Fussing Rosbach) ja Hinnarik Sinnattunilu (Hinnariks ’ s dreams ohj.
Marc Fussing Rosbach) ja Hinnarik Sinnattunilu (Hinnariks ’ s dreams bag.
Angajo Lennert Sandgreen)
Angajo Lennert Sandgreen) dmu 20.00 Filbma Tupilaq (bag.
Jakob Mage) ja Aftermat (Number six ohj.
Jakob Mage) ja Aftermat (Number six bag.
Martin Skinkløv ja Rune Bundgaard)
Martin Skinkløv ja Rune Bundgaard)
klo 18.00 Elokuva Aulahuliat (Moving Images by Uusaqqak Qujaukitsag) ja Block P (by Peter Jensen ja Rikke Diemer)
Vuossárga 24.11.2014 dmu 18.00 Filbma Aulahuliat (Moving Images by Uusaqqak Qujaukitsag) ja Block P (by Peter Jensen ja Rikke Diemer) dmu 20.00 Sooqakersuuttugut (Why we fight bag.
Festivaalin kotisivut.
Inuk Silis Hoegh) Before tomorrow (bag.
Lippuja elokuviin pystyy ostamaan Sajoksen infosta Sajoksen aukioloaikoina sekä verkkokaupasta www.lipputoimisto.fi.
Marie Hélène Cousineau ja Madeline Ivalu) Bileahtaid filmmaide sáhttá oastit Sajosa infos Sajosa rabasáigge ja maiddái neahttagávppis www.lipputoimisto.fi.
Lisäksi niitä myydään tunti ennen jokaisen elokuvan alkua ovelta.
Dan lassin dat vuvdojit diimmu ovdal juohke filmma álgima uvssa luhtte.
Liput 6 euroa, nuoriso (alle 17 vuotta) ja opiskelijat 3 euroa ja lapset (alle 12 vuotta) veloituksetta.
Bileahtat 6 euro, nuorat (vuollái 17 jagi) ja studeanttat 3 euro ja mánát (vuollái 12 jagi) nuvttá.
Kaamosjazz-konsertin lippuja voi ostaa lipputoimistosta www.lipputoimisto.fi tai Sajoksen infosta aukioloaikana.
Kaamosjazz-konseartta bileahtaid sáhttá oastit bileahttadoaimmahagas www.lipputoimisto.fi dahje Sajosa infos rabasáigge.
Lisäksi niitä myydään tunti ennen tapahtuman alkua ovelta.
Dan lassin dat vuvdojit diimmu ovdal dáhpáhusa álgima uvssa luhtte.
Ennakkolippu 25 e / ovelta 30 euroa.
Ovdabileahtta 25 e / uvssas 30 euro.
Festivaalien aikana Sajoksen aulassa on nähtävissä valokuvanäyttely ISI.
Festivála áigge Sajosa váldofeaskáris lea oaidninláhkai čuovgagovvačájáhus ISI.
/ EYE.
/ EYE.
/ ØJE, johon Pipaluk Lykke Løstrup on koonnut amatöörikuvaajien digikuvia kaikkialta maailmasta.
/ ØJE, gosa Pipaluk Lykke Løstrup lea čohkken amatevragovvideaddjiid digigovaid miehtá máilmmi.
Tämä sähköpostiosoite on suojattu roskapostia vastaan, aseta javascripttuki päälle nähdäksesi osoitteen.
Lassidieđut: www.greenlandeyes.com www.sajos.fi Mediajearahallamat: Festivála jođiheaddji Ivalo Frank Tämä sähköpostiosoite on suojattu roskapostia vastaan, aseta javascripttuki päälle nähdäksesi osoitteen.
tai puhelimitse 0045 36 96 56 62
dahje telefovnnain 0045 36 96 56 62 Lassidieđut bileahtain: Tämä sähköpostiosoite on suojattu roskapostia vastaan, aseta javascripttuki päälle nähdäksesi osoitteen.
tai puhelimitse 050 565 1346
dahje telefovnnain 050 565 1346
Saamelaiskäräjät tukee Ilo 169-sopimuksen ratifiointia
Sámediggi doarju Ilo 169-soahpamuša ratifiserema
Saamelaiskäräjien kokous päätti 30.10.2014 kannattaa Ilo 169-sopimuksen ratifiointia äänin 14-4.
Sámedikki čoahkkin mearridii 30.10.2014 guottihit Ilo 169-soahpamuša ratifiserema jienain 14-4.
Kokouksesta oli poissa kolme edustajaa.
Čoahkkimis ledje eret golbma ovddasteaddji.
Anu Avaskari ja Pentti Valle jättivät päätökseen eriävän mielipiteen.
Anu Avaskari ja Pentti Valle guđiiga mearrádussii sierra oaivila.
Saamelaiskäräjät on neuvotellut syyskuun lopusta lähtien hallituksen esitysluonnoksesta alkuperäis- ja heimokansoja koskevan Ilo 169-sopimuksen ratifioimisesta oikeus- ja maa- ja metsätalousministeriöiden kanssa.
Sámediggi lea ráđđádallan čakčamánu loahpa rájes ráđđehusa evttohushápmosis eamiálbmot- ja čeardaálbmogiid guoski Ilo 169-soahpamuša ratifiseremis vuoigatvuohta- ja eana- ja meahccedoalloministeriijaiguin.
Neuvottelut jatkuivat 28.10.2014 asti.
Ráđđádallamat joatkašuvve 28.10.2014 rádjai.
Saamelaiskäräjien neuvottelijoina olivat saamelaiskäräjien puheenjohtaja Klemetti Näkkäläjärvi, I varapuheenjohtaja Tiina Sanila-Aikio ja II varapuheenjohtaja Heikki Paltto.
Sámedikki ráđđádallin ledje sámedikki ságajođiheaddji Klemetti Näkkäläjärvi, I várreságajođiheaddji Tiina Sanila-Aikio ja II várreságajođiheaddji Heikki Paltto.
Yleiskokous hyväksyi sopimuksen ratifiointiasiakirjoihin liitettävän selityksen, joka koskee erityisesti yleissopimuksen artiklaa 14.
Dievasčoahkkin dohkkehii soahpamuša ratifiserenáššebáhpáriidda lakton čilgehusa, mii guoská erenomážit soahpamuša artikla 14.
Artikla 14 käsittelee maahan ja veteen liittyviä oikeuksia.
Artikla 14 gieđahallá eatnamiidda ja čáziide gulavaš vuoigatvuođaid.
Hallituspuolueet ovat hyväksyneet selityksen ja hallituksen esityksen perustelut.
Ráđđehusbellodagat leat dohkkehan čilgehusa ja ráđđehusa evttohusa vuođustusaid.
Hallituksen esitys Ilo 169-sopimuksen ratifioimisesta annettaneen eduskunnalle marraskuun alussa.
Ráđđehusa evttohus Ilo 169-soahpamuša ratifiseremis addo riikkabeivviide vejolaččat skábmamánu álggus.
” Syksy on ollut hyvin tiukka ja neuvottelut ovat olleet haasteelliset ja neuvotteluja on käyty saamelaiskäräjien ja valtion välillä kuin valtioneuvoston sisälläkin.
” Čakča leamašan hui hohpolaš ja ráđđádallamat leat gáibidan olu ja ráđđádallamat leamašan nu sámedikki ja stáhta gaskkas go maiddái stáhtaráđi sistege.
Puheenjohtajisto neuvotteli viimeiseen asti saadakseen saamelaisille mahdollisimman hyvän neuvottelutuloksen.
Ságajođiheaddjit ráđđádalle gitta loahpa rádjai oažžun dihte sámiide nu buori ráđđádallanbohtosa go vejolaš.
Sopimuksen ratifioimisessa oli kyse arvoista, saamelaisten historiasta, saamelaiskulttuurin perinteistä ja ennen kaikkea saamelaiskulttuurin tulevaisuudesta.
Soahpamuša ratifiseremis lei gažaldat árvvuin, sámiid historjjás, sámekultuvrra árbevieruin ja eandalitge sámekultuvrra boahttevuođas.
Päätös on ollut varmasti monelle saamelaiskäräjäjäsenelle vaikea ja myös minullekin.
Mearrádus leamašan sihkkarit máŋgga sámediggelahttui váttis, nu maiddái munnjege.
Oman kantani sille, että päätin varovaisesti suositella yleiskokoukselle sopimuksen ratifiointia perustui viimeisessä vaiheessa saatuihin lisäyksiin selitykseen ja hallituksen esityksen perusteluihin, jotka antavat hyvän pohjan sopimuksen toimeenpanolle.
Iežan oaidnu dasa, ahte mearridin várrugasat ávžžuhit dievasčoahkkimii soahpamuša ratifiserema vuođđuduvai maŋimuš muttus ožžojuvvon lasáhusaide čilgehussii ja ráđđehusa evttohusa vuođustusaide, mat addet buori vuođu soahpamuša ollašuhttimii.
Uskon, että ILO-sopimuksen ratifiointi luo edellytykset sille, että saamelaislapset ja nuoret saavat kasvaa rauhassa ilman vihapuhetta ja syrjintää, puhua saamen kieltä ja harjoittaa saamelaiselinkeinoja nykyistä paremmassa maailmassa ” puheenjohtaja Näkkäläjärvi taustoittaa.
Jáhkán, ahte Ilo-soahpamuša ratifiseren fállá vejolašvuođaid dasa, ahte sámemánát ja nuorat besset šaddat ráfis almmá vaššiságaid ja vealaheami haga, hállat sámegiela ja bargat sámeealáhusaiguin dálá buoret máilmmis ” ságajođiheaddji Näkkäläjärvi vuođustallá.
Neuvottelujen viimeisessä vaiheessa selitykseen johdanto-osaan lisättiin teksti, jossa Suomen valtio tunnustaa, että saamelaisilla on omia kulttuurisia, oikeudellisia ja historiallisia käsityksiä saamelaisten kotiseutualueen muotoutumisesta, nautinnasta, alueen omistuksesta ja hallinnasta.
Ráđđádallamiid maŋimuš muttus čilgehussii láidehusoassái lasihuvvui teaksta, mas Suoma stáhta dovddasta, ahte sámiin leat iežaset kultuvrra, vuoigatvuođaid ja historjjá guoski áddejumit sámiid ruovttuguovllu hápmašuvvamis, návddašeamis, guovllu oamasteamis ja hálddašeamis.
Lisäksi artikla 14 perusteluin otettiin saamelaisille hyvin tärkeä maininta saamelaisesta siitajärjestelmästä saamelaisten perinteisenä kulttuurisena ja elinkeinollisena instituutiona.
Lassin artikla 14 vuođustusaide váldui sámiide hui dehalaš máinnašupmi sámiid siidavuogádagas sámiid árbevirolaš kultuvrra ja ealáhusaid institušuvdnan.
” Olen iloinen, että yleiskokous tuki Ilo 169-sopimuksen ratifiointia.
” Lean ilus, ahte dievasčoahkkin doarjjui Ilo 169-soahpamuša ratifiserema.
Sopimuksen ratifioinnin ehdot eivät olleet saamelaisten kannalta toivotunlaiset, mutta tämä on ainutlaatuinen mahdollisuus.
Soahpamuša ratifiserema eavttut eai lean sámiid dáfus vuordámušaid miel, muhto dát lea áidnalunddot vejolašvuohta.
En usko, että olisimme voineet päästä parempaan neuvottelutulokseen.
In jáhke, ahte livččiimet sáhttán beassat buoret ráđđádallanbohtosii.
Jos saamelaiskäräjät olisi ratifioinnin hylännyt, mahdollisuus olisi voitu menettää sukupolviksi.
Jos sámediggi livčče ratifiserema hilgon, vejolašvuohta livčče vejolaččat manahuvvon sohkabuolvvaid áigái.
On hyvin tärkeää, että selityksessä Suomen valtio sitoutuu toimeenpanemaan Ilo 169-sopimuksen velvoitteet täysmääräisesti ” II varapuheenjohtaja Heikki Paltto kertoi.
Lea hui dehalaš, ahte čilgehusas Suoma stáhta čatnasa ollašuhttit Ilo 169-soahpamuša geatnegasvuođaid dievasmearálaččat ” II várreságajođiheaddji Heikki Paltto muitala.
” Minulle oli tärkeintä, että saamelaiskäräjät teki ratkaisunsa suurella äänten enemmistöllä ja saamelaiskäräjät näytti voimansa ja halunsa edistää saamelaisten oikeuksia.
” Munnje lei dehaleamos, ahte sámediggi mearridii stuorra jienaid eanetloguin ja sámediggi čájehii fámu ja dáhtu ovddidit sámiid vuoigatvuođaid.
ILO 169-sopimus on hyvin tärkeä myös kolttasaamelaisille ja kolttien kyläkokous on ollut mukana sopimuksen ratifiointiprosessissa ja kolttasaamelaisten oikeudet on tunnustettu selityksessä.
Ilo 169-soahpamuš lea hui dehalaš maiddái nuortalaččaide ja nuortalaččaid giličoahkkin leamašan fárus soahpamuša ratifiserenproseassas ja nuortalaččaid vuoigatvuođat leat dovddastuvvon čilgehusas.
Uskon, että sopimuksen ratifiointi vahvistaa kolttien kyläkokouksen asemaa. ”
Jáhkán, ahte soahpamuša ratifiseren nanne nuortalaččaid giličoahkkima sajádaga. ”
I varapuheenjohtaja Tiina Sanila-Aikio toteaa.
I várreságajođiheaddji Tiina Sanila-Aikio gávnnaha.
” Saamelaisille on hyvin tärkeä, että selityksessä sitoudutaan kehittämään alkuperäiskansaoikeuksia.
” Sámiide lea hui dehalaš, ahte čilgehusas čatnasuvvo dasa, ahte ovddiduvvojit eamiálbmotvuoigatvuođat.
Eli Ilo 169-sopimuksen ratifiointi ei tarkoita sitä, että saamelaisten oikeusaseman kehittyminen pysähtyisi tai että kaikki oikeudet olisivat nyt ratkaistu.
Nuppiid sániiguin Ilo 169-soahpamuša ratifiseren ii dárkkut dan, ahte sámiid vuoigatvuohtasajádaga ovdáneapmi bisánivčče dahje ahte buot vuoigatvuođat livčče dál čovdojuvvon.
Suomi sitoutuu myös arvioimaan yhdessä yhteisymmärryksessä saamelaiskäräjien kanssa sopimuksen toimeenpanoa.
Suopma čatnasa maiddái árvvoštallat soahpamuša ollašuhttima ovttasráđiid sámedikkiin.
On ehdottoman tärkeää, että selityksessä Suomen valtio tunnustaa, että Suomi jatkaa työtä saamelaisten alkuperäiskansaoikeuksien toteuttamiseksi sekä yleissopimuksen määräysten ja velvoitteiden täysimääräiseksi täytäntöön panemiseksi kehittämällä lainsäädäntöä ja hallintoa yhteisymmärryksessä saamelaiskäräjien kanssa. ”
Lea hui dehalaš, ahte čilgehusas Suoma stáhta dovddasta, ahte Suopma joatká barggu sámiid eamiálbmotvuoigatvuođaid ollašuhttima dihte sihke soahpamuša mearrádusaid ja geatnegasvuođaid dievasmearálaš ollašuhttima várás ovddidemiin láhkaásaheami ja hálddahusa ovttasráđiid sámedikkiin. ”
puheenjohtaja Näkkäläjärvi kertoo tyytyväisenä.
ságajođiheaddji Näkkäläjärvi muitala duhtavažžan.
” Tämä on uusi alku Suomen valtion ja saamelaiskäräjien välisissä suhteissa ja myös uusi alku saamelaiskäräjille.
” Dát lea ođđa álgu Suoma stáhta ja sámedikki gaskavuođain ja maiddái ođđa álgu sámediggái.
Päätöksen myötä siirrämme katseemme menneisyydestä tulevaisuuteen ja annamme tuleville saamelaissukupolville ja saamelaiskäräjille nykyistä paremmat mahdollisuudet toimia ja ylläpitää omaa kulttuuriaan.
Mearrádusa mielde geahččagoahtit vássán áiggis boahttevuhtii ja fállat boahttevaš sámebuolvvaide ja sámediggái dálá buoret vejolašvuođaid doaibmat ja bajásdoallat iežamet kultuvrra.
Yhdessä saamelaiskäräjälain uudistuksen kanssa tämä saamelaiskäräjät ja valtioneuvosto antavat hyvän perinnön tuleville sukupolville ” puheenjohtajisto panee merkille tyytyväisenä.
Ovttas sámediggelága ođastusain dát sámediggi ja stáhtaráđđi addet buori árbbi boahttevaš buolvvaide ” ságajođiheaddjit namuhit duhtavažžan.
” Vaikka hallituspuolueet ovat sopimuksen ratifioinnista yksimielisiä, saamelaiskäräjien työ sopimuksen ratifioimiseksi ei pääty tähän.
” Vaikke ráđđehusbellodagat leat soahpamuša ratifiseremis ovttamielalaččat, sámedikki bargu soahpamuša ratifiserema beales ii noga dása.
Saamelaiskäräjien tulee valmistautua useisiin valiokuntakuulemisiin ja tehdä tehokasta edunvalvontaa, jotta sopimuksen ratifioimiselle olisi eduskunnan laaja tuki ” varapuheenjohtajat Sanila-Aikio ja Paltto pohtivat jo tulevia haasteita.
Sámediggi galgá ráhkkanit máŋggaid váljagoddegullamiidda ja gohcit beaktilit ovdduidis, vuoi soahpamuša ratifiseremii livčče riikkabeivviid viiddis doarjja ” várreságajođiheaddjit Sanila-Aikio ja Paltto guorahallaba jo boahttevaš hástalusaid.
Saamelaiskäräjien kokouksen päätöksiä
Sámedikki čoahkkima mearrádusat
Saamelaiskäräjät päätti, että jatkossa saamelaiskäräjien kokouksen streamataan internetissä.
Sámediggi mearridii, ahte boahttevuođas sámedikki čoahkkimat striimejuvvojit interneahtas.
Lähetykset julkisista saamelaiskäräjien kokouksista ovat seurattavissa internetistä suorana.
Vuolggahusat sámedikki almmolaš čoahkkimiin leat čuovvumis interneahtas njuolggosáddagin.
Esityksen saamelaiskäräjien kokousten streamauksesta on tehnyt saamelaiskäräjien nuorisoneuvosto. ”
Evttohusa sámedikki čoahkkimiid striimemis lea bargan sámedikki nuoraidráđđi. ”
Olen iloinen, että saamelaisnuoret ovat olleet aktiivisia.
Lean ilus, ahte sámenuorat leamašan aktiivvalaččat.
Nyt saamme streamauksella tavoitettua myös Inarin ulkopuolella ja saamelaisten kotiseutualueen ulkopuolella asuvia saamelaisia ja kokousten seuraaminen helpottuu.
Dál juksat striimema bokte maiddái Anára olggobealde ja sámiid ruovttuguovllu olggobealde ássi sámiid ja čoahkkimiid čuovvun álkidahtto.
Streamaus lisää toivottavasti tietoa saamelaiskäräjien toiminnasta laajemminkin ” puheenjohtaja Klemetti Näkkäläjärvi kommentoi päätöstä.
Striimen lasiha sávvamis dieđu sámedikki doaimmas viidásabbotge ” ságajođiheaddji Klemetti Näkkäläjärvi kommentere mearrádusa.
Saamelaiskäräjien I varapuheenjohtaja Tiina Sanila-Aikio esitteli kokoukselle YK:n alkuperäiskansojen maailmankonferenssin loppuasiakirjan.
Sámedikki I várreságajođiheaddji Tiina Sanila-Aikio ovdanbuvttii čoahkkimii ON:id eamiálbmogiid máilmmikonfereanssa loahppaáššebáhpára.
Loppuasiakirja merkittiin kokouksessa tiedoksi. ”
Loahppaáššebábir merkejuvvui čoahkkimis diehtun. ”
Loppuasiakirjassa valtiot vahvistavat sitoutuneisuutensa YK:n alkuperäiskansajulistuksen toimeenpanoon.
Loahppaáššebáhpáris stáhtat nannejit čatnasumi ON:id eamiálbmotjulggaštusa ollašuhttimii.
Tämä tarkoittaa sitä, että YK:n alkuperäiskansajulistuksesta on muodostumassa yhä velvoittavampi asiakirja kansainvälispoliittisesti ja myös juridisestikin ” Tiina Sanila-Aikio taustoittaa.
Dát dárkkuha dan, ahte ON:id eamiálbmotjulggaštusas lea šaddamin ain eanet čadni áššebábir riikkaidgaskasašpolitihkalaččat ja maiddái juridihkalaččat ” Tiina Sanila-Aikio čilge.
Saamelaiskäräjien kokous valmistautui saamelaiskäräjälain voimaantuloon.
Sámedikki čoahkkin ráhkkanii sámediggelága fápmuiboahtimii.
Saamelaiskäräjälain uudistus astunee voimaan vuoden 2014 lopussa tai 2015 alussa.
Sámediggelága ođastus vejolaččat boahtá fápmui jagi 2014 loahpas dahje 2015 álggus.
Lain siirtymä-ajat voivat johtaa siihen, että vaaliluettelon täydentämisen oikaisuvaatimuskäsittely tapahtuu hyvin nopealla aikataululla.
Lága sirdásanáiggit sáhttet doalvut dasa, ahte válgalogahallama dievasmahttima vuigengáibádusgieđahallan dáhpáhuvvá hui johtilis áigetávvaliin.
Uuden lain mukaan oikaisuvaatimukset vaaliluettelon täydentämisestä tehtäisiin saamelaiskäräjien kokoukselle (26 §).
Ođđa lága mielde vuigengáibádusat válgalogahallama dievasmahttimis dahkkošedje sámedikki čoahkkimii (26 §).
Vaaliluettelon ja oikaisuvaatimusmenettely voivat edellyttää hallitukselta ja yleiskokoukselta ylimääräisiä kokouksia ja kokousten nopeaa koolle kutsumista.
Válgalogahallama ja vuigengáibádusmeannudeapmi sáhttet eaktudit stivrras ja dievasčoahkkimis badjelmearálaš čoahkkimiid ja čoahkkimiid johtilis čoahkkái bovdema.
Oikaisuvaatimukset on käsiteltävä niiden luonteesta johtuen hyvin nopeasti, jottei hakijoiden oikeusturva vaarannu.
Vuigengáibádusaid galgá gieđahallat daid luonddu dihte hui johtilit, ammes ohcciid vuoigatvuohtadorvu gártta vára vuollái.
Tämän johdosta kokous päätti muuttaa saamelaiskäräjien työjärjestyksen 56 § siten, että nykyisen 10 päivän sijasta kokouksen esityslista tulisi lähettää käräjäjäsenille viimeistään 7 päivää ennen kokousta.
Dan dihte čoahkkin mearridii rievdadit sámedikki bargoortnega 56 § nu, ahte dálá 10 beaivve sajis čoahkkima áššelisttu galggašii sáddet sámediggelahtuide maŋimustá 7 beaivve ovdal čoahkkima.
Muutos ei poista sitä mahdollisuutta, että kokouskutsuja ja esityslistoja ei voisi lähettää tätä aikaisemmin.
Nuppástus ii eretváldde dan vejolašvuođa, ahte čoahkkinbovdehusaid ja áššelisttuid ii sáhtášii sáddet dán árat.
Vuoden viimeinen saamelaiskäräjien kokous pidettäneen joulukuussa.
Jagi maŋimuš sámedikki čoahkkin dollo juovlamánus.
Tällöin asialistalla on mm. saamelaiskäräjien talousarvio-toimintasuunnitelman hyväksyminen vuodelle 2015.
Dalle áššelisttus lea ee. sámedikki bušeahtta-doaibmaplána dohkkeheapmi jahkái 2015.
Sajoksen klubi-ilta jälleen joulukuussa
Sajosa klubieahket fas juovlamánus
Sajoksen klubi-iltaa vietetään jälleen hyvän musiikin ja rennon tunnelman merkeissä perjantaina 12.12.2014 kello: 20.00 alkaen.
Sajosa klubieahkeda plánemat leat fas jođus ja njeallját klubieahkeda ávvudat bearjadaga 12.12.2014 diibmu 20.00 rájes.
Klubi-illan aikana kuullaan niin saamelaismusiikkia kuin menevää populaarimusiikkiakin.
Klubieahkeda áigge oažžut návddašit nu buori sámemusihkas go lotkes populáramusihkage.
Lauteille ovat lupautuneet mm.. Out of the Woods, Aila-duo, Ravggon, Tiina Aikio ja Tony Brandtberg, Janne Lappalainen ja Katri Kittilä, Ánnámáret Ensemble sekä Groovenator.
Lávddi ala leat lohpidan ee. Out of the Woods, Aila-duo, Ravggon, Tiina Aikio ja Tony Brandtberg, Janne Lappalainen ja Katri Kittilä sihke Ánnámáret Ensemble. Go oaidná earáid lávddi alde, de sáhttá alddisge buollát mokta loaiddastit.
Lisäksi kuka tahansa, joka tuntee paloa, saa kavuta illan aikana lavalle ja hurmata yleisön.
Dalle oažžu gii beare gorgŋet lávddi ala ja geahččalit geasuhit guldaleaddjiid beallásis.
Kun hiuko yllättää, ravintola Lyemessä voi haukata pikkupurtavaa ja nauttia virvokkeita.
Dárbbu mielde oažžu restoráŋŋa Lyemes juoidá njálmmeguvlui.
Klubi-iltaa juontaa Sohkaršohkasta tuttu juontajapari, Aslak Paltto ja Heli Huovinen.
Klubieahkeda jođiheaddjin lea Sohkaršohkas dovddus jođihanbárra Heli Huovinen ja Aslak Paltto.
Lipunmyynti Sajoksessa alkaa kello: 20.00 ja liput klubi-iltaan maksaa 10 e.
Bileahttavuovdin Sajosis álgá diibmu 20.00 ja bileahtta klubieahkedii máksá 10 e.
Lippuja ostettavissa myös ennakkoon Sajoksen infosta.
Bileahttaid sáhttá oastit maid ovddalgihtii Sajosa infos.
Klubi-illan järjestää: Sajos, Saamelaismusiikkikeskus, Saamelaisalueen koulutuskeskus sekä Ravintola Lyeme.
Klubieahkeda lágidit: Sajos, Sámemusihkkaguovddáš, Sámi oahpahusguovddáš ja Restoráŋŋa Lyeme.
Lisätietoja:
Lassedieđuid:
Saamelaiskäräjien nuorisoneuvosto jatkaa kahden määräaikaisen ofelaksen hakuaikaa
Sámedikki nuoraidráđđi joatká guovtte mearreáigásaš ofelačča ohcanáiggi
Saamelaiskäräjien nuorisoneuvosto jatkaa kahden määräaikaisen ofelaksen hakuaikaa 14.11.2014 saakka.
Sámedikki nuoraidráđđi joatká guovtte mearreáigásaš ofelačča ohcanáigge 14.11.2014 rádjai.
Työ alkaa 1.12.2014 ja kestää 28.2.2015 saakka.
Bargu álgá 1.12.2014 ja bistá 28.2.2015 rádjai.
Ofelaksien tehtävänä on suunnitella ja valmistaa saamelaisista kertovat Ofelaš-materiaalit koulukäyntejä varten sekä vierailla Lapin alueen kouluilla kertomassa saamelaisista valmistuneiden materiaalien mukaisesti.
Ofelaččaid bargun lea plánet ja válmmaštallat sámiid birra Ofelaš-materiálaid skuvlagalledemiid várás ja maiddái galledit Lappi skuvllain muitaleamen sámiin gárvánan materiálaid mielde.
Tehtävän menestyksellistä hoitamista edesauttavat saamen kielen taito, saamelaiskulttuurin tuntemus ja - koulutus, hyvät vuorovaikutus- ja esiintymistaidot, hyvät atk-taidot sekä kyky työskennellä oma-aloitteisesti ja yhdessä toisen ofelaksen kanssa.
Barggu ceavzilis dikšuma veahkehit sámegiela dáidu, sámekultuvrra dovdan ja - skuvlejupmi, buorit gulahallan- ja ovdanbuktindáiddut, buorit ADG-dáiddut sihke nákca bargat iešráđálaččat ja ovttas nuppiin ofelaččain.
Peruspalkan lisäksi maksetaan 24 %:n saamelaisalueen lisä ja työkokemuksen mukaan määräytyvät kokemuslisät.
Vuođđobálkká lassin máksojuvvo 24 %:a sámeguovllu lassi ja bargovásáhusa mielde mearrašuvvet ahkelasit.
Lisätietoja työstä antaa nuorisosihteeri Kaisa Tapiola-Länsman, puh.
Doaibmabáiki lea sámekulturguovddáš Sajosis, Anáris.
010 839 3134.
Ohcamušaid oahppo- ja bargoduođaštusaiguin galgá doaimmahit sámedikki čállingoddái 14.11.2014 dmu 16.00 rádjai čujuhussii Sajos, 99870 Anár. Lassidieđuid barggus addá nuoraidčálli Kaisa Tapiola-Länsman, tel. 010 839 3134.
Duodjikirpputori ja duodjimarkkinat Sajoksessa 12.–13. joulukuuta 2014
Geavahuvvon dujiid vuovdin ja duodjemárkanat Sajosis juovlamánu 12.–13. beaivve 2014
Sámi Duodji ry järjestää yhteistyössä saamelaiskäräjien nuorisoneuvoston ja Saamelaiskulttuurikeskus Sajoksen kanssa duodji- eli saamenkäsitöiden kirpputorin ja markkinat Inarissa Sajoksessa 12.12–13.12.2014.
Sámi Duodji ry lágida ovttasbarggus sámedikki nuoraidráđiin ja Sámekulturguovddáš Sajosiin duodji- dahjege sámedujiid kirppisa ja márkaniid Anáris Sajosis 12.12–13.12.2014.
Tule kirpputorille tekemään löytöjä !
Boađe geahčadit erenomáš gávdnosiid !
Toiselle tarpeettomaksi käynyt gákti, eli saamenpuku, joutilas risku, korvakorut tai mikä tahansa muu käsityö voi olla aarre sinulle.
Nubbái dárbbašmeahttun gákti, joavdelas solju, beallječiŋat dahje mii beare eará duodji sáhttá leat dehálaš dutnje.
Lisäksi kirpputorilta voit löytää duodjimateriaaleja, esimerkiksi kankaita, lankoja, silkkipohjia, nahkoja yms.
Lassin sáhtát gávdnat duodjemateriálaid, ovdamearkan liinniid / gággásiid, láiggiid, silkkiid, náhkiid ded..
Kirpputorilla myös kimppapöytä, johon voi tuoda myyntiin yksittäisiä tavaroita, jos omaan pöytään ei löydy tarpeeksi myytävää.
B áikki alde lea maiddái oktasašbeavdi, gosa sáhttá buktit vuovdimassii ovttaskas dávviriid, juos iežas beavdái eai gávdno doarvái gálvvut vuovdinláhkai.
Duodjikirpputorin aikana Sajoksessa esiintyy vuotsolainen Tiina Aikio säestäjänsä Tony Brandtbergin kanssa klo 14.00.
Vuovdimiid oktavuođas Sajosis loaiddasta vuohčulaš Tiina Aikio čuojaheaddjiinis Tony Brandtbergiin dmu 14.00.
Muista, toisen turhake on toisen aarre ja retro on nyt muotia !
Muitte, nuppi dušši dávvir lea nubbái erenomáš ja retro lea dál otná málle !
Psst, Sajoksen neljäs Klubi-ilta alkaa klo 20.00.
Psst, Sajosa njealját Klubi-eahket álgá dmu 20.00.
Lauantaina on vuorossa markkinapäivä ja myyjiä kokoontuu Sajoksen aulaan ympäri saamenmaata.
Lávvardaga lea vuorus márkanbeaivi ja vuovdit čoahkkanit Sajosa váldofeaskárii miehtá sámeeatnama.
Markkinat on hyvä paikka tutustua saamenkäsitöiden viimeisimpiin uusiin tuuliin ja tehdä joululahjaostoksia.
Márkanat leat buorre báiki oahpásmit sámeduoji maŋimuš ođđa ideaidda ja oastit juovlaskeaŋkkaid.
Markkinoiden aikana klo 13.00 esiintyy folk-rockia pohjoissaameksi laulava Ravggon.
Márkaniid áigge dmu 13.00 loaiddasta folk-rock davvisámegillii lávlu Ravggon.
Myös lapset ovat tervetulleita markkinoille !
Maiddái mánát leat buresboahtin márkaniidda !
Pajassa valmistetaan perinteisistä materiaaleista heijastin.
Bájis duddjojuvvo árbevirolaš materiálain šelggon.
Markkinoiden aikana Ravintola Lyemessä on tarjolla markkinaruokailu pienempään ja isompaan nälkään.
Márkaniid áigge Restauráŋŋa Lyemes lea fállun márkanbiebmu uhcit ja garrasut nealgái.
Vielä ehtii ilmoittautua myyjäksi kirpputorille tai markkinoille !
Vel geargá almmuhit vuovdin kirppisii dahje márkaniidda !
Lisätietoa ja ilmoittautumiset:
Lassidieđut ja almmuheamit:
Duodjikirpputori järjestetään perjantaina 12.12. klo 12–17 Tule kirpputorille tekemään löytöjä !
Geavahuvvon dujiid vuovdin lágiduvvo bearjadaga 12.12. dmu 12–17 Boađe geahčadit erenomáš gávdnosiid !
Kirpputorilla myös kimppapöytä, johon voi tuoda myyntiin yksittäisiä tavaroita, jos omaan pöytään ei löydy tarpeeksi myytävää.
Báikki alde lea maiddái oktasašbeavdi, gosa sáhttá buktit vuovdimassii ovttaskas dávviriid, juos iežas beavdái eai gávdno doarvái gálvvut vuovdinláhkai.
Duodjimarkkinat lauantaina 13.12. klo 10–17 Lauantaina on vuorossa markkinapäivä ja myyjiä kokoontuu Sajoksen aulaan ympäri saamenmaata.
Duodjemárkanat lávvardaga 13.12. dmu 10–17 Lávvardaga lea vuorus márkanbeaivi ja vuovdit čoahkkanit Sajosa váldofeaskárii miehtá sámeeatnama.
Kansainvälinen saamelaisseminaari seurattavissa Internetissä
Riikkaidgaskasaš sápmelašseminára sáhttá čuovvut Interneahtas
Euroopan Neuvosto, saamelaiskäräjät ja ulkoasianministeriö järjestävät seminaarin ” Saamelaiset – kansa, kulttuuri ja kielet ja Euroopan Neuvosto ” saamelaiskulttuurikeskus Sajoksessa 28.11.2014.
Eurohpa Ráđđi, sámedikkit ja olgoriikkaministeriija lágidit seminára ” Sápmelaččat – álbmot, kultuvra ja gielat ja Eurohpa Ráđđi ” sámekulturguovddáš Sajosis 28.11.2014.
Seminaari streamataan englanniksi osoitteessa
Seminára striimejuvvo eaŋgalsgillii čujuhusas
Seminaaria voi myöhemmin seurata myös pohjoissaamenkielisenä ja suomenkielisenä tallenteena.
Seminára sáhttá maŋŋá čuovvut maiddái davvisámegielat ja suomagielat vurkkohussan.
Seminaari alkaa 28.11.2014 kello 9.00 ja päättyy kello 18.45.
Seminára álgá 28.11.2014 dmu 9.00 ja nohká dmu 18.45.
Seminaariin osallistuu noin 90 vierasta Euroopan neuvoston eri elimistä, viranomaisia Suomesta, Ruotsista ja Norjasta, saamelaispolitiikkoja Suomesta, Norjasta, Ruotsista ja Venäjältä sekä saamelaisjärjestöjen edustajia ja tutkijoita.
Seminárai oassálastet sullii 90 guossi Eurohpa Ráđi sierra orgánain, virgeoapmahaččat Suomas, Ruoŧas ja Norggas, sámepolitihkkarat Suomas, Norggas, Ruoŧas ja Ruoššas ja maiddái sámeorganisašuvnnaid ovddasteaddjit ja dutkit.
Seminaarin tarkoituksena on lisätä tietoisuutta saamelaisista, edistää suvaitsevaisuutta ja monimuotoisuutta sekä lisätä tietoisuutta Euroopan neuvostosta ja sen elimistä.
Seminára dárkkuhussan lea lasihit diđolašvuođa sápmelaččain, ovddidit utnolašvuođa ja máŋggahápmásašvuođa sihke lasihit diđolašvuođa Eurohpa ráđis ja dan orgánain.
Seminaari on Euroopan Neuvosto pilottihanke, jossa lisätään Euroopan neuvoston eri valvontaelinten yhteistyötä yhden teeman, tässä tapauksessa saamelaisia koskevien asioiden käsittelyssä.
Seminára lea Eurohpa Ráđi pilohttafidnu, mas lasihuvvo Eurohpa Ráđi sierra gohcinorgánaid ovttasbargu ovtta temá, dán dáhpáhusas sápmelaččaid guoskevaš áššiid gieđahallamis.
Seminaari on ainutlaatuinen ja antaa viranomaisille, valvontaelimille ja saamelaistoimijoille mahdollisuuksia vuorovaikutukseen ja jakaa hyviä kokemuksia ja käytänteitä ihmisoikeuksien toteuttamiseksi.
Seminára lea áidnalunddot ja addá virgeoapmahaččaide, gohcinorgánaidda ja sámedoaibmiide vejolašvuođa gulahallamii ja juogadit buriid vásáhusaid ja geavadiid olmmošvuoigatvuođaid ollašuhttima várás.
Seminaarin aamupäivän ohjelmassa teemoina ovat Euroopan Neuvoston sopimukset ja sopimusten täytäntöönpanon valvonta.
Seminára iđitbeaivve prográmmas temán leat Eurohpa Ráđi soahpamušat ja soahpamušaid ollašuhttima gohcin.
Osiossa käsitellään mm. kansallisten vähemmistöjen suojelua koskevan puiteyleissopimuksen ja alueellisia tai vähemmistökieliä koskevan Eurooppalaisen peruskirjan toimeenpanoa sekä Euroopan rasismin ja suvaitsemattomuuden vastaisen komitean (ECRI) työtä.
Prográmmaosiin gieđahallojit ee. álbmotlaš vehádagaid suodjaleami guoski rápmaoktasašsoahpamuša ja guovlluid dahje vehádatgielaid guoski Eurohpalaš vuođđogirjji ollašuhttin sihke Eurohpa rasismma ja utnohisvuođa vuostásaš komitea (ECRI) bargu.
Aamupäivä jatkuu katsauksella saamelaisten kielellisiin oikeuksiin ja saamen kielen virtuaali- ja etäopetukseen.
Iđitbeaivi joatkašuvvá geahčalmasain sápmelaččaid gielalaš vuoigatvuođaide ja sámegiela virtuála- ja gáiddusoahpahussii.
Seminaarin iltapäiväohjelma alkaa kello 14.15 pyöreän pöydän keskustelulla saamelaisnaisten roolista muuttuvassa yhteiskunnassa.
Seminára eahketbeaiprográmma álgá dmu 14.15 jorba beavddi ságastallamiin sámenissoniid rollas muhttašuvvi servodagas.
Iltapäivä jatkuu saamelaisnuorten oikeuksia käsittelevällä osiolla.
Eahketbeaivi joatkašuvvá sámenuoraid vuoigatvuođaid gieđahalli osiin.
Saamelaisnuoret Ruotsista, Norjasta ja Suomesta keskustelevat saamelaisnuorten mahdollisuuksista harjoittaa perinteistä elämäntapaa, pienempien saamen kieli- ja kulttuuriryhmien tilannetta ja saamelaiskulttuurin ylläpitämistä kaupungeissa sekä saamelaisten seksuaalivähemmistöjen oikeuksia.
Sámenuorat Ruoŧas, Norggas ja Suomas ságastallet sámenuoraid vejolašvuođain čuovvut árbevirolaš eallinvuogi, smávit sámegielaid ja kulturjoavkkuid dilis ja sámekultuvrra doalaheamis gávpogiin sihke sápmelaš seksuálavehádagaid vuoigatvuođain.
Seminaari päättyy pyöreän pöydän keskusteluun saamelaisista mediassa.
Seminára nohká jorba beavddi ságastallamii sápmelaččain medias.
Seminaarin aikana kuullaan perinteistä ja modernia saamelaismusiikkia ja seminaariyleisöllä on mahdollisuus tutustua perinteiseen saamen käsityöhön.
Seminára áigge gullat árbevirolaš ja modearna sámemusihka ja semináraoassálastiin lea vejolašvuohta oahpásmuvvat árbevirolaš sámeduodjái.
Seminaarin ohjelma.
Liŋka seminára prográmmai
Euroopan neuvostosta
Lassidieđut Eurohpa Ráđis
Vähemmistöpuitesopimuksen temaattiset kommentaarit
Vehádatrápmasoahpamuša temáhtalaš kommentárat
Alueellisia ja vähemmistökieliä koskeva sopimus
Guovlluid ja vehádatgielaid guoski soahpamuš
Alueellisia ja vähemmistökieliä koskeva Eurooppalainen peruskirja
Guovlluid ja vehádatgielaid guoski Eurohpalaš vuođđogirji
Kansainvälisten ihmisoikeuselinten suositukset Suomelle
Riikkaidgaskasaš olmmošvuoigatvuohtaorgánaid ávžžuhusat Supmii
(Saamelaiskäräjät)
(Sámediggi)
Seminaari streamataan englanniksi osoitteessa sogku.
Seminára striimejuvvo eaŋgalsgillii čujuhusas sogku.
Lisätietoa Euroopan neuvostosta
Lassidieđut Eurohpa Ráđis
Alueellisia ja vähemmistökieliä koskeva Eurooppalainen peruskirja (Finlex)
Guovlluid ja vehádatgielaid guoski Eurohpalaš vuođđogirji (Finlex)
Kansainvälisten ihmisoikeuselinten suositukset Suomelle (Saamelaiskäräjät)
Riikkaidgaskasaš olmmošvuoigatvuohtaorgánaid ávžžuhusat Supmii (Sámediggi)
Saamelaiskäräjien hallituksen kokouksen päätöksiä
Sámedikki stivrra čoahkkima mearrádusat
Hallitus kokoontui 26.11.2014 Inarissa.
Stivra čoahkkanii 26.11.2014 Anáris.
Kokouksen asialistalla oli nimeämisiä ja erityisesti saamelaisten kielellisiin oikeuksiin liittyviä asioita.
Čoahkkima áššelisttás ledje nammadeamit ja erenomážit sámiid gielalaš vuoigatvuođaide gulavaš áššit.
Hallitus päätti, että saamelaiskäräjät hakee rahoitusta oikeusministeriöltä, opetus- ja kulttuuriministeriöltä sekä Euroopan sosiaalirahastosta (ESR) saamen kielilain toteutumista koskevaa selvitystyötä varten.
Stivra mearridii, ahte sámediggi ohcá ruhtadeami vuoigatvuohtaministeriijas, oahpahus- ja kulturministeriijas sihke Eurohpa sosiálafoanddas (ESR) sámi giellalága ollašuvvama guoskevaš čielggadanbarggu várás.
Saamen kielilain mukaan saamelaiskäräjien on annettava vaalikausittain kertomus saamen kielilain toimeenpanosta sekä saamelaisten kielellisten oikeuksien toteutumisesta ja kehityksestä.
Sámi giellalága mielde sámediggi galgá addit válgabajiid mielde čilgehusa sámi giellalága ollašuhttimis sihke sámiid gielalaš vuoigatvuođaid ollašuvvamis ja ovdáneamis.
Kertomus tulee antaa viimeistään vuoden 2016 alussa.
Čilgehusa galgá addit maŋimustá jagi 2016 álggus.
Saamelainen parlamentaarinen neuvosto (SPN) toteutti Sámi Giellagáldu – hankkeen, joka päättyi 30.6.2014.
Sámi parlamentáralaš ráđđi (SPR) ollašuhtii Sámi Giellagáldu – prošeavtta, mii nogai 30.6.2014.
Saamelaiskäräjät hallinnoi hanketta.
Sámediggi jođihii prošeavtta.
Hankkeessa kehitettiin saamen kieliyhteistyötä, kielenhuoltoa ja terminologiatyötä.
Prošeavttas ovddiduvvojedje sámi giellaovttasbargu, giellagáhtten ja terminologiijabargu.
Hankkeen aikana Giellagáldu todettiin hyvin tarpeelliseksi ja tehokkaaksi, josta tulisi luoda pysyvä elin.
Prošeavtta áigge Giellagáldu gávnnahuvvui hui dárbbašlažžan ja beaktilin, mas galggašii ráhkadit bissovaš orgána.
Pysyvää rahoitusta saamen kieliyhteistyön kehittämiseksi ei kuitenkaan löytynyt hankkeen aikana.
Fásta ruhtadeapmi sámi giellaovttasbarggu ovddideapmin ii goittotge gávdnon prošeavtta áigge.
SPN on päättänyt, että Giellagáldulle haetaan jatkorahoitusta Interreg-varoista ja tämän hankkeen aikana luodaan pysyvä malli ja rahoitus saamen kieliyhteistyölle.
SPR lea mearridan, ahte Giellagáldui ohccojuvvo joatkkaruhtadeapmi Interreg-ruđain ja dán prošeavtta olis ráhkaduvvo bissovaš málle ja ruhtadeapmi sámi giellaovttasbargui.
Saamelaiskäräjien hallitus teki periaatepäätöksen osallistumisesta uuden hankerahoituksen hakemiseen Sámi Giellagáldulle Interreg Pohjoinen 2014–2020 ohjelmasta ja päätti toimia hankerahoituksen hakijana.
Sámedikki stivra barggai prinsihppamearrádusa oassálastimis ođđa prošeaktaruhtadeami ohcamii Sámi Giellagáldui Interreg Davvi 2014–2020 prográmmas ja mearridii doaibmat prošeaktaruhtadeami ohccin.
Saamelaiskäräjät käsitteli saamen kielilain toimeenpanoa rekrytoinneissa ja kielitaidon selvittämistä rekrytointitilanteissa kun palkataan työntekijöitä, joiden tehtävänä on toimia saamenkielisissä asiakaspalvelu-, hoito- tai opetustehtävissä.
Sámediggi gieđahalai sámi giellalága ollašuhttima rekryteremis ja giellamáhtu čielggadeami rekryterendiliin go bálkáhuvvojit bargit, geaid bargun lea doaibmat sámegielat áššehasbálvalus-, dikšun- dahje oahpahusbargguin.
Saamelaiskäräjät on saanut yhteydenottoja saamelaisilta että viranhakijoiden kielitaitoa ei välttämättä tarkisteta eivätkä kaikki saamenkielisiin tehtäviin valitut henkilöt osaa riittävästi saamea, jotta voisivat palvella saameksi.
Sámediggi lea ožžon oktavuođaváldimiid sápmelaččain ahte virgehálddašeaddjiid giellamáhttu ii vealttakeahttá dárkkistuvvo eaige buot sámegielat bargguide válljejuvvon olbmot máhte doarvái sámegiela, vuoi sáhtášedje bálvalit sámegillii.
Joissakin viranomaisissa hakijan oma ilmoitus saamen kielen taidosta on ollut riittävä.
Muhtin virgeoapmahaččain ohcci iežas almmuhus sámegiela máhtus leamašan doarvái.
Saamelaiskäräjien tehtävänä on seurata saamen kielilain mukaan saamen kielilain toimeenpanoa ja tehdä esityksiä epäkohtien korjaamiseksi.
Sámedikki bargun lea čuovvut sámi giellalága mielde sámi giellalága ollašuhttima ja bargat evttohusaid váilevuođaid divvuma várás.
Haasteena on, että kaikissa saamen kielissä ei ole mahdollisuutta kielitutkintoihin.
Hástalussan lea, ahte buot sámegielain ii leat vejolašvuohta gielladutkosiidda.
Saamelaiskäräjät päätti esittää saamelaisten kotiseutualueen kunnille ja viranomaisille että ne selvittäisivät haastattelutilanteessa hakijan suullisen saamen kielen taidon saamenkielisiin tehtäviin hakeutuvien hakijoiden osalta.
Sámediggi mearridii evttohit sámiid ruovttuguovllu gielddaide ja virgeoapmahaččaide ahte dat čielggadivčče jearahallama oktavuođas ohcci njálmmálaš sámegiela máhtu sámegielat bargguide ohcaleaddji ohcciid oasil.
Haastattelutilanteessa tulisi käyttää tarvittaessa apuna saamen kielen ammattilaisia.
Jearahallamis galggašii geavahit dárbbu mielde veahkkin sámegiela ámmátolbmuid.
Saamelaiskäräjät päätti antaa kannanoton eduskunnan apulaisoikeusesimiehelle sekä päivähoidon järjestäjille äidinkieleltään saamenkielisten saamelaislasten kielellisistä oikeuksista päivähoidossa.
Sámediggi mearridii addit bealiváldima riikkabeivviid veahkkevuoigatvuohtaalbmái sihke beaivedivššu lágideaddjiide eatnigiela dáfus sámegielat sámemánáid gielalaš vuoigatvuođain beaivedivššus.
Saamelaiskäräjät esitti kannanotossaan ratkaisumalleja, miten kielelliset oikeudet voidaan turvata.
Sámediggi ovdanbuvttii bealiváldimis čoavddusmálliid, mo gielalaš vuoigatvuođaid sáhttá sihkkarastit.
Saamelaiskäräjät nimesi edustajaksi paliskuntain yhdistyksen hallitukseen kaudelle 1.1.2015-31.12.2017 Asko Länsmanin Utsjoelta.
Sámediggi nammadii ovddasteaddjin bálgosiid ovttastusa stivrii badjái 1.1.2015-31.12.2017 Asko Länsman Ohcejogas.
Länsman on edustanut saamelaiskäräjiä yhdistyksen hallituksessa myös kuluvalla kaudella.
Länsman lea ovddastan sámedikki ovttastusa stivrras maiddái dán bajis.
Hallitus päätti esittää työ- ja elinkeinoministeriölle että Interreg Pohjoinen 2014-2020-ohjelman Sápmin hallintokomiteaan varsinaisiksi jäseniksi Heikki Palttoa, Nilla Tapiolaa ja Anna Morottajaa sekä varajäseniksi Anna Näkkäläjärvi-Länsmania, Ulla Maggaa, Veikko Feodoroffia.
Stivra mearridii evttohit bargo- ja ealáhusministeriijai ahte Interreg Davvi 2014-2020-prográmma Sápmi hálddahuskomiteai boađášedje fásta lahttun Heikki Paltto, Nilla Tapiola ja Anna Morottaja sihke várrelahttun Anna Näkkäläjärvi-Länsman, Ulla Magga, Veikko Feodoroff.
Interreg Sápmi-ohjemalla rahoitetaan saamelaisten rajat ylittävää yhteistyötä ja saamelaiskulttuuria tukevia hankkeita.
Interreg Sápmi-prográmmas ruhtaduvvojit sámiid rájáid rasttildeaddji ovttasbargu ja sámekultuvrra doarju prošeavttat.
Saamelaiskäräjien hallitus esittää yleiskokoukselle, että se merkitsee tiedoksi sovintosopimuksen Juha Guttormin kanssa.
Sámedikki stivra evttoha dievasčoahkkimii, ahte dat merke diehtun soabadansoahpamuša Juha Guttormiin.
Sovintosopimuksen ehtojen mukaan osapuolet vastaavat itse omista oikeudenkäyntikuluistaan ja Juha Guttorm peruuttaa tekemänsä valituksen Pohjois-Suomen hallinto-oikeudelle irtisanomisestaan.
Soabadansoahpamuša eavttuid mielde oassebealit vástidit ieža iežaset riektegeavvangoluin ja Juha Guttorm geassá eret iežas váidalusa Davvi-Suoma hálddahusriektái eretcealkimis.
Saamelaiskäräjät päätti järjestää 6.2.2015 saamelaisten kansallispäivänjuhlan.
Sámediggi mearridii ordnet 6.2.2015 sámi álbmotbeaivve ávvudeami.
Saamelaiskäräjät on järjestänyt viimeksi vuonna 2010 kansallispäiväjuhlan.
Sámediggi lea lágidan maŋimuš jagi 2010 álbmotbeaivve ávvudeami.
Hallitus nimesi työryhmän valmistelemaan kansallispäivän juhlaa.
Stivra nammadii bargojoavkku válmmaštallat álbmotbeaivve ávvudeami.
Saamelaiskäräjät aloittaa valmistautumisensa eduskuntavaaleihin ja tuleviin hallitusohjelmaneuvotteluihin valmistelemalla kannanottoja ja taustamuistioita puolueiden ja hallitusneuvottelijoiden käyttöön.
Sámediggi álggahii ráhkkaneami riikkabeaiválggaide ja boahttevaš ráđđehusprográmmaráđđádallamiidda válmmaštallamiin bealiváldimiid ja duogášmuittuhančállagiid bellodagaid ja ráđđehusráđđádalliid atnui.
Saamelaiskäräjien hallitus kokoontuu seuraavan kerran joulukuussa.
Sámedikki stivra čoahkkana čuovvovaš háve juovlamánus.
Vuoden viimeinen saamelaiskäräjien varsinainen kokous järjestetään joulukuun loppupuolella.
Jagi maŋimuš sámedikki dievasčoahkkin lágiduvvo juovlamánu loahpabealde.
Saamelaiskäräjät ilmoittaa haettavaksi saamelaismusiikkikeskuksen määräaikaisen suunnittelijan sijaisuuden
Sámediggi almmuha ohcanláhkai sámemusihkkaguovddáža mearreáigásaš plánejeaddji sadjásašvuođa
Saamelaiskäräjien kokous seurattavissa internetissä
Sámedikki čoahkkin čuovvunláhkai interneahtas
Saamelaiskäräjien vuoden viimeinen kokous pidetään 22.12.2014 Inarissa, Sajoksessa kello 9.00.
Sámedikki jagi maŋimuš čoahkkin dollojuvvo 22.12.2014 Anáris, Sajosis diibmu 9.00.
Suoraa internetlähetystä kokouksesta voi seurata osoitteesta
Njuolggo interneahttasáddaga čoahkkimis sáhttá čuovvut čujuhusas
Lähetyksessä kuullaan kokoussalissa puhuttua kieltä.
Sáddagis gullat čoahkkinsáles hállojuvvon giela.
Saamelaiskäräjien kokouksessa voi käyttää inarin-, koltan- ja pohjoissaamea sekä suomea.
Sámedikki čoahkkimis sáhttá geavahit anáraš-, nuortalaš- ja davvisámegiela sihke suomagiela.
Internetlähetykseen ei tässä vaiheessa saada tulkkausta ei kielten välillä.
Interneahttasáddagii ii dán muttus ožžojuvvo dulkon sierra gielaid gaskkas.
Kokouksen alussa saamelaiskäräjien puheenjohtajisto tekee katsauksen omaan ja hallituksen toimintaan edellisen yleiskokouksen jälkeisistä tapahtumista.
Čoahkkima álggus sámedikki ságadoallit buktet ovdan geahčastaga iežaset ja stivrra doibmii dáhpáhusain, mat leamašan ovddit dievasčoahkkima maŋŋá.
Kokouksen asialistalla on saamelaiskäräjien toiminta-talousarvion hyväksyminen vuodelle 2015.
Čoahkkima áššelisttus lea sámedikki doaibmaplána-bušeahta dohkkeheapmi jahkái 2015.
Saamelaiskäräjien hallitus on hyväksynyt toiminta-talousarvion esitettäväksi yleiskokoukselle kokouksessaan 12.12.2014.
Sámedikki stivra lea čoahkkimisttis 12.12.2014 dohkkehan doaibmaplána-bušeahta ovdanbuktima várás dievasčoahkkimii.
Asialistalla on myös tiedotusasioita sekä varajäsenen nimeäminen saamelaiskäräjien nuorisoneuvostoon.
Áššelisttus leat maid dieđihanáššit sihke várrelahtu nammadeapmi sámedikki nuoraidráđđái.
Kokousta voi myös seurata kokoussalissa.
Čoahkkima sáhttá čuovvut maid čoahkkinsáles.
Kokouskutsu
Čoahkkinbovdehus
Suoraa internetlähetystä kokouksesta voi seurata osoitteesta http://sogku.fi/live.
Njuolggo interneahttasáddaga čoahkkimis sáhttá čuovvut čujuhusas http://sogku.fi/live.
Saamelaiskäräjien kokous hyväksyi talousarvion vuodelle 2015
Sámedikki čoahkkin dohkkehii bušeahta jahkái 2015
Saamelaiskäräjien kokous kokoontui vuoden viimeiseen kokoukseen 22.12.2014.
Sámedikki čoahkkin čoahkkanii jagi maŋimuš čoahkkimii 22.12.2014.
Saamelaiskäräjien kokous hyväksyi vuoden 2015 talousarvion.
Sámedikki čoahkkin dohkkehii jagi 2015 bušeahta.
Varsinaisen toiminnan tuloja on 2,738 miljoonaa euroa.
Aitosaš doaimma boađut leat 2,738 miljovnna euro.
Budjetti on nollabudjetti eli menoja on yhtä paljon kuin tuloja.
Bušeahtta lea nollabušeahtta, nuppiid sániiguin golut leat seammá olu go boađut.
Saamelaiskäräjien vaalien budjetti on 250 000 euroa.
Sámedikki válggaid bušeahtta lea 250 000 euro.