pere/sami_parallel huggingface dataset:
Skábma-verkostoitumistapahtuma on osa Skábmagovat-elokuvafestivaaleja, jotka järjestetään Inarissa, Suomen saamelaiselokuvan keskuksessa, 29.–31.1.2010.
Skábma-fierpmáiduvvandáhpáhus lea Skábmagovat-filbmafestiválaid oassi, mat lágiduvvojit Anáris, Suoma sámefilmma guovddážis, 29.–31.1.2010.
Suurin osa kaamoksen keskelle ajoitetun festivaaliajan tapahtumista pidetään Saamelaismuseo Siidan tiloissa Inarin kirkonkylällä.
Stuorámus oassi guovdalas skábmaáigái stellejuvvon festiváladáhpáhusain dollo Sámemusea Siidda doaibmabáikkiin Anára kirkosiiddas.
Tapahtumaviikonlopun antiin kuuluu runsas alkuperäiskansaelokuvien tarjonta.
Dáhpáhusvahku-loahpa fálaldahkii gullet valjis eamiálbmogiid filmmat.
Kulttuurielämyksiä on tarjolla myös elokuvateatterin ulkopuolella, sillä festivaaliaikana näyttämönä toimii myös jäästä ja lumesta rakennettu Revontuliteatteri, jonka kylmimmät elämykset on koettu -40 celsiusasteessa.
Kulturvásáhusat leat fállun maiddái filbmateáhtera olggobealde, dasgo festiválaáigge lávdin doaibmá maiddái jieŋas ja muohttagis ráhkaduvvon Guovssahasteáhter, gos galbmaseamos vásáhusat leat ellon -40 buolašgráđas.
Skábmagovat-elokuvafestivaaleille osallistuu saamelaisten elokuvantekijöiden lisäksi paljon paikallista ja muualta tulevaa yleisöä sekä muiden alkuperäiskansojen elokuvantekijöitä.
Skábmagovat-filbmafestiválaidda oassálastet sápmelaš filbmadahkkiid lassin olu báikkálaš ja eará guovllos boahtán olbmot ja maiddái eará eamiálbmogiid filbmadahkkit.
Ilmoittautuminen Skábma-verkostoitumistapahtumaan Ville Pasolle 31.12.2009 mennessä.
Almmuheapmi Skábma-fierpmáiduvvandáhpáhussii Ville Pasoi 31.12.2009 rádjai.
Lisätietoa aiheesta:
Lassidieđut ášši birra:
Ville Paso Alkuperäiskansojen elokuvakeskus Skábman tapahtumakoordinaattori
Ville Paso Eamiálbmogiid filbmaguovddáš Skábma dáhpáhuskoordináhtor
Suvi West Alkuperäiskansojen elokuvakeskus Skábman vetäjä,
Suvi West Eamiálbmogiid filbmaguovddáš Skábma jođiheaddji,
Toiminnanohjaaja
Doiammajođiheaddji
Saamelaiskäräjien yhteydessä toimii Saamelainen lastenkulttuurikeskus, joka on osa Lapin lastenkulttuurikeskusverkostoa ja sitä kautta myös valtakunnallisen Taikalamppu – verkoston jäsen.
Sámedikki oktavuođas doaibmá Sámi mánáidkulturguovddáš, mii lea Lappi mánáidkulturfierpmádaga oassi ja dan bokte maiddái riikkaviidosaš Taikalamppu – fierpmádaga lahttu.
Toiminnanohjaajan jäädessä virkavapaalle Saamelaiskäräjät ilmoittaa haettavaksi
Doaimmajođiheaddji bázedettiin virgefriijavuhtii Sámediggi almmuha ohcanláhkai
toiminnanohjaajan sijaisuuden 20.1. – 29.11.2010 väliseksi ajaksi.
doaimmajođiheaddji sadjásašvuođa 20.1. – 29.11.2010 gaskasaš áigái.
Saamelaiskulttuurikeskuksen nimikilpailu järjestetään uudelleen
Sámi kulturguovddáža nammagilvu lágiduvvo ođđasit
Saamelaiskäräjät järjestää uuden nimikilpailun, jonka tarkoituksena on löytää Inarin kirkonkylään vuonna 2012 valmistuvalle Saamelaiskulttuurikeskukselle sen tarkoitusta ja toimintaa ilmentävä nimi.
Sámediggi ordne ođđa nammagilvvu, man dárkkuhussan lea gávdnat Sámi kulturguovddážii, mii válmmaštuvvá Anára kirkosiidii jagi 2012, dan oaivila ja doaimma govvideaddji nama.
Kilpailun ratkaisee 10-jäseninen palkintolautakunta, johon kuuluu yksi edustaja jokaisesta kulttuurikeskuksen käyttäjäorganisaatiosta (yhteensä 8 edustajaa) sekä edustajat Senaatti-kiinteistöistä ja kulttuurikeskuksen arkkitehtuurikilpailun voittaneesta suunnittelijaryhmästä.
Gilvvu čoavdá 10-lahttosaš bálkkašanlávdegoddi, masa gullá okta ovddasteaddji kulturguovddáža juohke geavaheaddjiorganisašuvnnas (oktiibuot 8 ovddasteaddji) ja maiddái ovddasteaddjit Senaatti-giddodagain ja kulturguovddáža arkiteaktagilvvu vuoitán plánejeaddjijoavkkus.
Uuden kilpailun säännöt sekä ensimmäiseen nimikilpailuun saapuneet hyväksytyt ehdotukset löytyvät Saamelaiskulttuurikeskuksen kotisivuilta www.samediggi.fi/skk 18.1.2010 alkaen.
Ođđa gilvvu njuolggadusat ja maiddái vuosttas nammagilvui boahtán dohkkehuvvon evttohusat gávdnojit Sámi kulturguovddáža ruoktosiidduin www.samediggi.fi/skk
Uuden kilpailun säännöt sekä ensimmäiseen nimikilpailuun saapuneet hyväksytyt ehdotukset löytyvät Saamelaiskulttuurikeskuksen kotisivuilta www.samediggi.fi/skk 18.1.2010.
Ođđa gilvvu njuolggadusat ja maiddái vuosttas nammagilvui boahtán dohkkehuvvon evttohusat gávdnojit Sámi kulturguovddáža ruoktosiidduin www.samediggi.fi/skk
Lisätietoja tiedotteesta antavat Saamelaiskäräjien hallintopäällikkö ja palkintolautakunnan sihteeri Juha Guttorm p. 0400–142 518, palkintolautakunnan puheenjohtaja Janne Näkkäläjärvi p. 040-7599 427 sekä palkintolautakunnan varapuheenjohtaja Eija Leivo p. 040–8304 886.
Lassidieđuid addá Sámedikki hálddahushoavda ja bálkkašanlávdegotti čálli Juha Guttorm t. 0400–142 518, bálkkašanlávdegotti ságajođiheaddji Janne Näkkäläjärvi t. 040-7599 427 ja maiddái bálkkašanlávdegotti várreságajođiheaddji Eija Leivo t. 040–8304 886
Saamelaiskulttuurikeskuksen uusi nimikilpailu
Sámi kulturguovddáža ođđa nammagilvu
Hankkeen taustaa ja kilpailun säännöt sekä nimiehdotukset.
fidnu duogáš ja gilvvu njuolggadusat
Saamelaiskulttuurikeskuksen tarkoituksena on luoda saamelaisille paremmat edellytykset omaehtoisesti ylläpitää ja kehittää kieltään, kulttuuriaan ja elinkeinotoimintaansa, hoitaa ja kehittää kulttuuri-itsehallintoaan sekä tukea saamelaisten yleisten elinolojen kehittymistä.
Sámi kulturguovddáža dárkkuhussan lea láhčit sámiide buoret dilálašvuođaid iežas eavttuiguin doalahit ja ovddidit giela, kultuvrra ja ealáhusdoaimma, dikšut ja ovddidit kulturiešráđđema ja maiddái duvdit sámiid almmolaš eallineavttuid ovdáneami..
Kilpailuaika alkaa 18.1.2010 ja päättyy 17.3.2010 klo 16.00, johon mennessä nimiehdotusten tulee olla perillä näiden sääntöjen 5. kohdassa mainitussa osoitteessa.
Gilvoáigi álgá 18.1.2010 ja nohká 17.3.2010 dmu 16, man rádjai gilvoevttohusat galget joavdat dáid njuolggadusaid 5. čuoggás namuhuvvon čujuhussii.
Kilpailuajan jälkeen saapuneita ehdotuksia ei huomioida.
Mearreáigge maŋŋá boahtán evttohusat eai váldojuvvo vuhtii.
Kilpailuun osallistutaan joko postitse lähettämällä nimiehdotus ja osallistujan yhteystiedot osoitteeseen Saamelaiskäräjät, Angelintie 696, 99870 Inari tai tuomalla nimiehdotus henkilökohtaisesti taikka asiamiehen välityksellä edellä mainittuun osoitteeseen.
Gilvui oassálasto jogo nu ahte poastta fáro sáddejuvvojit nammaevttohus ja oassálasti oktavuohtadieđut čujuhussii Saamelaiskäräjät, Angelintie 696, 99870 Inari dahje buktimiin nammaevttohusa ieš dahje aššeolbmo bokte ovdalis namahuvvon čujuhussii.
Nimiehdotuksen sisältävään suljettuun kirjekuoreen merkitään tunnus " Nimikilpailu ".
Nammaevttohusa sisttisdoalli giddejuvvon konfeluhttii merkejuvvo dovddaldat " Nammagilvu ".
Puolueettomuuden turvaamiseksi osallistujan yhteystiedot eli nimi, osoite, puhelinnumero ja sähköpostiosoite liitetään nimiehdotukseen erillisessä, suljetussa kirjekuoressa.
Bealehisvuođa sihkkarastima dihte oassálasti oktavuohtadieđut, nappo namma, čujuhus, telefonnummir ja šleađgapoastačujuhus laktojit evttohussii sierra, giddejuvvon konfeluhtas.
Nimiehdotuksen lähettäneiden kaikki henkilötiedot hävitetään kilpailun päätyttyä.
Nammaevttohusa sádden olbmuid buot persovdnadieđut duššaduvvojit gilvvu nogadettiin.
a) Nimikilpailulla haetaan saamelaiskulttuurikeskukselle lyhyttä, ytimekästä, mieleenpainuvaa ja erottuvaa saamenkielistä nimeä, joka ilmentää kulttuurikeskuksen - kulttuurista tarkoitusperää ja merkitystä, - saamelaista omaleimaisuutta, - laajaa ja monipuolista toimintaa sekä sen - arkkitehtuurista muotokieltä.
a. Nammagilvvuin ohcco Sámi kulturguovddážii oanehis, deaivilis, milliibáhcci ja čalmmus sámegielat namma, mii govvida kulturguovddáža
Nimi ei saa olla käytössä vastaavanlaisessa saamelaisessa rakennuksessa.
Namma ii oaččo leat anus juo seammasullasaš sámevisttis.
b) Ehdotuksissa on huomioitava nimen kirjoitusasu ja lausuminen.
b.. Evttohusain galgá váldit vuhtii nama čállinhámi ja dadjama.
c) Nimiehdotukset on perusteltava.
c. Nammaevttohusaid galgá vuođustallat.
Palkintolautakunta a) Kilpailun ratkaisee 10-jäseninen palkintolautakunta, johon kuuluu yksi edustaja jokaisesta kulttuurikeskuksen käyttäjäorganisaatiosta (yhteensä 8 edustajaa) sekä edustaja Senaatti-kiinteistöistä ja kulttuurikeskuksen arkkitehtuurikilpailun voittaneesta suunnittelijaryhmästä.
a) Gilvvu čoavdá 10-lahttosaš bálkkašanlávdegoddi, masa gullet okta ovddasteaddji kulturguovddáža juohke geavaheaddjiorganisašuvnnas (oktiibuot 8 ovddasteaddji) ja maiddái ovddasteaddji Senaatti-giddodagain ja kulturguovddáža arkitektuvragilvvu vuoitán plánejeaddjijoavkkus.
b) Palkintolautakunnalla on puheenjohtaja ja varapuheenjohtaja sekä sihteeri ja avustaja.
b.) Bálkkašanlávdegottis lea ságajođiheaddji ja várreságajođiheaddji ja maiddái čálli ja veahkkebargi.
c) Lautakunnan apuna toimii 4-jäseninen työvaliokunta.
c) Lávdegotti veahkkin doaibmá 4-lahttosaš bargolávdegoddi.
Lautakunta ja sen työvaliokunta voivat tarvittaessa käyttää työssään asiantuntijoita.
Lávdegoddi ja dan bargolávdegoddi sáhttet dárbbu mielde geavahit barggus áššedovdiid.
Palkinnot a) Voittajaehdotuksen tekijä palkitaan 1 000 eurolla.
a) Vuoitievttohusa bargi bálkkašuvvo 1 000 euroin.
b) Jos useampi osallistuja on ehdottanut samaa nimeä, palkinto jaetaan heidän kesken.
b) Jos máŋga oassálasti leat evttohan seamma nama, bálkkašupmi juhkko sin gaskkas.
Kilpailun järjestäjä saa kaikki oikeudet voittaneeseen ehdotukseen.
Gilvvu lágideaddji oažžu buot vuoigatvuođaid vuoitán evttohussii.
Kilpailua koskeva ilmoitus julkaistaan seuraavissa lehdissä; Ávvir, Lapin Kansa, Enontekiön Sanomat, Inarilainen ja Sompio.
Gilvvu guoski almmuhus olggosaddo čuovvovaš aviissain: Ávvir, Lapin Kansa, Enontekiön Sanomat, Inarilainen ja Sompio.
Lisäksi se on luettavissa Saamelaiskäräjien kotisivuilla www.samediggi.fi
Lassin dan sáhttá lohkat Sámedikki ruoktosiidduin http://www.samediggi.fi /.
Liitteet: Saamelaiskulttuurikeskuksen arkkitehtuurikilpailun ohjelma ja kilpailun arvostelupöytäkirja sekä viimeisimmät luonnoskuvat ja – piirustukset arkkitehtuurikilpailun voittaneesta ađa – nimisestä ehdotuksesta.
Mildosat: Sámi kulturguovddáža arkitektuvragilvvu prográmma ja gilvvu árvvoštallanbeavdegirji ja maiddái maŋimuš hámusgovat ja - tevnnegat arkitektuvragilvvu vuoitán ađa - nammasaš evttohusas.
Liitteisiin voi tutustua Saamelaiskäräjien kotisivuilla tai käräjien päätoimistossa Inarin Riutulassa, osoite Angelintie 696.
Mildosiidda sáhttá oahpásmuvvat Sámedikki ruoktosiidduin dahje Sámedikki guovddášdoaimmahagas Anára Rivdolas, čujuhus Angelintie 696.
Nimikilpailun palkintolautakunnan jäsenet ja asiantuntijat
Vuosttas nammagilvui boahtán dohkkehuvvon evttohusat
Tervetuloa Saamelaisten kansallispäivän juhlaan Inariin 6.2.2010 !
Bures boahtin Sámiid álbmotbeaidoaluide Anárii 6.2.2010 !
Saamelaiskäräjät järjestää Saamelaisten kansallispäivän juhlan Inarin Siida museossa 6.2.2010 klo 17.00-20.00.
Sámediggi ordne Sámi álbmotbeaivve ávvudoaluid Anáris Siida museas 6.2.2010 dmu 17.00-20.00.
Bovdehus Kåčč Povdim Kutsu 06.02.2010
Prográmma - Ohjelma 06.02.2010
Saamelaisnuorten taidetapahtuma Rovaniemellä 7.-8.4.2010
Sámenuoraid dáiddadáhpáhus Roavvenjárggas 7.-8.4.2010
Tapahtuman teemana on musiikki.
Dáhpáhusa temán lea musihkka.
Saamelaisnuorten taidetapahtuma - tiedote 27.1.2010
Sámenuoraid dáiddadáhpáhus - dieđáhus 27.01.2010
Saamelaiskäräjien kulttuuriavustukset 2010
Sámedikki kulturdoarjja 2010
Saamelaiskäräjien kulttuurilautakunta jakoi kokouksessaan 8.1.2010 kuluvan vuoden (2010) kulttuuriavustuksia.
Sámedikki kulturlávdegoddi jugii čoahkkimis 8.1.2010 dán jagáš (2010) kulturdoarjagiid.
Kulttuurilautakunta päätti kokouksessaan, että säästää em. määrärahasta myöhemmin jaettavaksi 74 500,00 euroa.
Kulturlávdegoddi mearridii čoahkkimis, ahte guođaha om. mearreruđas 74 500,00 euro, maid dasto maŋŋá juohká.
Tässä kokouksessa jakamatta jäivät mm. yksittäisten taiteilijoiden ja työryhmien hakemat työskentelyapurahat ja projektiavustukset sekä jotkin yhdistysten hakemat projektiavustuket.
Dán čoahkkimis juogekeahttá báhce ee. ovttaskas dáiddáriid ja bargojoavkkuid ohcan bargoveahkkeruđat ja prošeaktadoarjagat ja maiddái servviid ohcan muhtin prošeaktadoarjagat.
Jakamatta jäänet avustukset aiotaan jakaa maaliskuun aikana ja silloin tehtävistä päätöksistä tiedotetaan kokouksen jälkeen.
Juogekeahttá báhcán doarjagiid lea dárkkuhus juohkit njukčamánu áigge ja dalle bargon mearrádusain dieđihuvvo čoahkkima maŋŋá.
Varsinaisena kulttuuritukena jaettiin yhteensä 1 22 500,00 euroa, josta 31 000 kulttuuritapahtumiin ja 64 500, 00 euroa saamelaisyhdistysten toiminta-avustuksiin.
Aitosaš kulturdoarjjan juhkkui oktiibuot 122 500,00 euro, mas 31 000 kulturdáhpáhusaide ja 64 500,00 euro sámeservviid doaibmandoarjagiidda.
Saamenkielistä julkaisutoimintaa tuettiin 15 000,00 eurolla.
Sámegielat almmustahttindoaibma dorjojuvvui 15 000,00 euroin.
Saamelaiskäräjien kulttuurilautakunta vastaanotti hakemuksia 86 kpl yhteensä 701 073,00 euron edestä.
Sámedikki kulturlávdegoddi vuostáiválddii ohcamušaid 86 st oktiibuot 701 073,00 euro ovddas.
Lisätietoja saa Rauna Rahkolta
Lassedieđuid fitne Má. áššemeannudeaddji Rauna Rahkos
Ilmoittautuminen Saamelaisnuorten taidetapahtumaan on alkanut
Almmuhanáigi Sámenuoraid dáiddadáhpáhussii lea álgán
Saamelaisnuorten taidetapahtuman ilmoittautumisaika on alkanut ja kestää maaliskuun viidenteen päivään asti.
Sámenuoraid dáiddadáhpáhusa almmuhanáigi lea álgán ja bistá njukčamánu viđat beaivvi rádjái.
Taidetapahtuma järjestetään Rovaniemellä nuorisotila Mondella ja sen teemana on musiikki kaikissa lajeissaan.
Dáiddadáhpáhus ordnejuvvo Roavvenjárggas nuoraidbáiki Mondes ja temán lea musihkka dan buot surggiin.
Almmuhanskovvi ilmoittautumislomake 2010 ps
NJUOLGGADUSAT NJUOLGÂDUSAH SEÂTTM ’ ’ ŽŽ. SÄÄNNÖT 2010
Seuraa saamelaiskäräjien nettisivuja !
Čuovo sámedikki neahttasiidduid !
Saamelaisnuorten taidetapahtuma lähestyy
Sámenuoraid dáiddadáhpáhus lahkona
Saamelaisnuorten taidetapahtumaan on ilmoittautunut 24 musiikin esittäjää tai ryhmää.
Sámenuoraid dáiddadáhpáhussii leat almmuhuvvon 24 musihkkára dahje musihkkajoavkku.
Esitykset ovat rockia, laulua, joikua, rappia ja instrumentaalimusiikkia.
Prográmmat leat rock-, lávlla-, luohte-, rap- ja instrumentálamusihkka.
Ilmoittautumisia on tullut kaikista saamelaisten kotiseutualueen kunnista ja Rovaniemeltä.
Almmuheamit leat boahtán sámiid ruovttuguovllu buot gielddain ja Roavvenjárggas.
Tapahtumaan järjestetään kuljetukset kaikista kotiseutualueen kunnista.
Sámediggi ordne dáhpáhussii linjábiilasáhtuid ruovttuguovllu gielddain.
Tarkemmat tiedot kuljetuksista, majoituksesta ja ruokailuista toimitetaan kouluille.
Dárkkilut dieđut sáhtuin, ijastallamis ja borademiin doaimmahuvvojit skuvllaide.
Tiedot tulevat myös nettiin, seuraa www.samediggi.fi.
Dieđut almmuhuvvojit maid neahtas, čuovo www.samediggi.fi.
Lisätietoja tästä.
Lassedieđut dás.
Saamelaiskäräjät perustaa nuorisoneuvoston
Sámediggi vuođđuda nuoraidráđi
Saamelaisnuorten osallistumis- ja vaikutusmahdollisuudet paranevat.
Sámenuoraid oassálastin- ja vaikkuhanvejolašvuođat buorránit.
Saamelaiskäräjät perustaa yhteyteensä nuorisoneuvoston ja nuorisosihteerin viran.
Sámediggi vuođđuda iežas vuogádahkii nuoraidráđi ja nuoraidčálli virggi.
Nuorisoneuvosto asetetaan kahdeksi vuodeksi kerrallaan.
Nuoraidráđđi ásahuvvo guovtti jahkái hávil.
Neuvostoon tulee yhteensä viisi 18-25 – vuotiasta jäsentä.
Ráđđái bohtet oktiibuot vihtta 18-25 – jahkásaš lahtu.
Lisäksi nuorisoneuvostoon nimetään yhteensä viisi 15-17 – vuotiasta asiantuntijaa.
Dasa lassin nuoraidráđđái namuhuvvojit oktiibuot vihtta 15-17 – jahkásaš áššedovdi.
Nuorisoneuvosto tulee toimimaan saamelaiskäräjillä asiantuntija- ja yhteistyöelimenä ja nuorten edunvalvojana.
Nuoraidráđđi boahtá doaibmat sámedikkis áššedovde- ja ovttasbargoorgánan ja nuoraid oavdduid goziheaddjin.
Nuorisoneuvoston tulee edustaa Suomen saamelaisten alueellisia ja kielellisiä ryhmiä.
Nuoraidráđđi galgá ovddastit Suoma sámiid guovllulaš ja gielalaš joavkkuid.
Saamelaiskäräjien kokous päätti nuorisoneuvoston ja nuorisosihteerin viran perustamisesta kokouksessaan Hetassa torstaina 11.3.
Sámedikki čoahkkin mearridii nuoraidráđi ja nuoraidčálli virggi vuođđudeamis čoahkkimisttis Heahtás duorastaga 11.3.
Asiaa on valmisteltu opetusministeriön rahoittamana projektina noin vuoden ajan.
Ášši lea válmmaštallojuvvon sullii ovtta jagi prošeavttas, man oahpahusministeriija lea ruhtadan.
Hanketta valmistellutta työryhmää on johtanut saamelaiskäräjien nuorin jäsen Tuomas Aslak Juuso.
Prošeaktabargojoavkku lea jođihan sámedikki nuoramus lahttu Tuomas Aslak Juuso.
Asian valmistelijana on toiminut Anne Länsman.
Ášševalmmaštallin lea bargan Anne Länsman.
Saamelaiskäräjät odottaa nyt opetusministeriöltä lopullista päätöstä pysyvän rahoituksen saamisesta valtion talousarviosta.
Sámediggi vuordá dál oahpahusministeriijas loahpalaš mearrádusa bissovaš ruhtadeami oažžumis stáhta bušeahtas.
Pekka Aikio johtaa saamelaiskäräjien vaalilautakuntaa
Pekka Aikio jođiha sámedikki válgalávdegotti
Saamelaiskäräjien vuotsolainen jäsen Pekka Aikio valittiin seuraavien saamelaiskäräjävaalien vaalilautakunnan puheenjohtajaksi.
Sámedikki vuohččulaš lahttu Pekka Aikio válljejuvvui čuovvovaš sámediggeválggaid válgalávdegotti ságadoallin.
Muut valitut vaalilautakunnan jäsenet ovat Juha Magga Enontekiöltä (varajäsen Nils Henrik Valkeapää), Maria Sofia Aikio Utsjoelta (varajäsen Vieno Länsman), Marjaana Aikio Inarista (varajäsen Oula Valkeapää) ja Ilmari Laiti Inarista (varajäsen Marja Männistö).
Válljejuvvon válgalávdegotti eará lahtut leat Juha Magga Eanodagas (várrelahttu Nils Henrik Valkeapää), Maria Sofia Aikio Ohcejogas (várrelahttu Vieno Länsman), Marjaana Aikio Anáris (várrelahttu Oula Valkeapää) ja Ilmari Laiti Anáris (várrelahttu Marja Männistö).
Pekka Aikion varajäseneksi nimettiin Päivi Magga Vuotsosta.
Pekka Aikio várrelahttun nammaduvvui Päivi Magga Vuohčus.
Saamelaiskäräjien seuraavat vaalit toimitetaan syksyllä 2011.
Sámedikki čuovvovaš válggat doaimmahuvvojit čakčat 2011.
Näissä vaaleissa valitaan saamelaiskäräjät vaalikaudeksi 2012-2015.
Dáin válggain válljejuvvo sámediggi válgabadjái 2012-2015.
Saamelaiskäräjien koulutusraportti nro 1
Sámedikki skuvlenraporta nr 1
Saamelaisopetus kotiseutualueen ulkopuolella
Sámeoahpahus ruovttuguovllu olggobealde
selvittää saamen kielen ja saamenkielisen opetuksen toteutumista ja edellytyksiä saamelaisten kotiseutualueen ulkopuolella.
čielggada sámegiela ja sámegielat oahpahusa ollašuvvama ja eavttuid sámiid ruovttuguovllu olggobealde.
Raportti kartoittaa voimassa olevat opetusta koskevat säännökset ja viranomaismääräykset.
Raporta kárte fámus leahkki oahpahusa guoski njuolggadusaid ja mearrádusaid.
Lisäksi raportissa tehdään ehdotuksia opetustilanteen kehittämiseksi.
Dasa lassin raporttas dahkkojuvvojit evttohusat oahpahusdiliid ovddideamis.
Julkaisija: Saamelaiskäräjien koulutus- ja oppimateriaalitoimisto 2009
Bargojoavku / Työryhmä:
Musiikki kokoaa saamelaisnuoret Rovaniemelle
Musihkka čohkke sámenuoraid Roavvenjárgii
tapiola (at) samediggi. fi
www.samediggi.fi
Saamen kielilautakuntaan nimettiin uudet jäsenet
Sámi giellalávdegoddái nammaduvvojedje ođđa lahtut
Saamelaisen parlamentaarisen neuvoston kokous nimesi uudet jäsenet kolmen Pohjoismaan ja Venäjän saamelaisten yhteiseen saamen kielilautakuntaan.
Sámi parlamentáralaš ráđi čoahkkin nammadii ođđa lahtuid golmma Davviriikka ja Ruošša sámiid oktasaš sámegiela lávdegoddái.
Uusi kielilautakunta toimii vuoden 2011 loppuun saakka ja se edustaa yhteensä seitsemää saamen kieltä.
Ođđa giellalávdegoddi doaibmá jagi 2011 loahpa rádjái ja dat ovddasta oktiibuot čieža sámegiela.
Parlamentaarinen neuvosto kokoontui Rovaniemellä 14.4.
Parlamentáralaš ráđđi čoahkkanii Roavvenjárggas 14.4.
Saamen kielilautakunnan jäseniksi kaudelle 2010-2011 nimettiin seuraavat henkilöt:
Sámi giellalávdegoddái doaibmabadjái 2010-2011 nammaduvvojedje čuovvovaš lahtut:
Suomesta pohjoissaamea edustaa Vesa Guttorm (varajäsen Petra Biret Magga-Vars), inarinsaamea Petter Morottaja (Ilmari Mattus) ja koltansaamea Erkki Lumisalmi (Jouni Moshnikoff).
Suomas davvisámegiela ovddasta Vesa Guttorm (várrelahttu Petra Biret Magga-Vars), anárašgiela Petter Morottaja (Ilmar Mattus) ja nuortalašgiela Erkki Lumisalmi (Jouni Moshnikoff).
Venäjältä kildininsaamea edustaa Nina Afanasjeva (Nadesha Zolutuhina), turjansaamea Nina Mironova (A. F. Zaharov) ja koltansaamea Zoja Nosova (Irina Tychuk).
Ruoššas gielddasámegiela ovddasta Nina Afanasjeva (Nadesha Zolutuhina), darjesámegiela Nina Mironova (A. F. Zaharov) ja nuortalašgiela Zoja Nosova (Irina Tychuk).
Katso tästä.
Geahča dás.
Valtiot ja saamelaiskäräjät valmiita saamelaissopimusneuvotteluihin
Stáhtat ja sámedikkit gárvásat sámesoahpamušráđđádallamiidda
- Aika on kypsynyt pohjoismaista saamelaissopimusta koskevien neuvottelujen aloittamiselle.
- Áigi lea láddan davviriikkalaš sámesoahpamuša guoski ráđđádallamiid álggaheapmái.
Pohjoismaiden saamelaiskäräjien puheenjohtajat ja valtioiden saamelaisasioista vastaavat ministerit kokoontuvat Oslossa toukokuun 25. päivänä sopimaan neuvottelujen aikataulusta ja menettelytavoista.
Davviriikkaid sámedikkiid ságadoallit ja stáhtaid sámeáššiin vástideaddji ministtarat čoahkkanit Oslos miessemánu 25. beaivve soahpan dihtii ráđđádallamiid áigetávvalis ja meannudanvugiin.
Kuvissa Suomen saamelaiskäräjien jäsenet Tuomas Aslak Juuso ja Asko Länsman sekä varapuheenjohtaja Erkki Lumisalmi.
Govain Suoma sámedikki lahtut Tuomas Aslak Juuso ja Asko Länsman ja várreságadoalli Erkki Lumisalmi.
Kuvat: Sára Márjá Magga.
Govat: Sára Márjá Magga.
– Voimme iloita siitä, että saamelaissopimusta koskevat neuvottelut alkavat ja asia etenee, totesi Norjan saamelaiskäräjien varapresidentti Laila Susanne Vars saamelaisen parlamentaarisen neuvoston kokouksessa Rovaniemellä 14.4.
– Sáhttit illudit das, ahte sámesoahpamuša guoski ráđđádallamat álget ja ášši ovdana, gávnnahii Norgga sámedikki várrepresideanta Laila Susanne Vars sámi parlamentáralaš ráđi čoahkkimis Roavvenjárggas 14.4.
Saamelaisen parlamentaarisen neuvoston kokous hyväksyi julistuksen pohjoismaisen saamelaissopimuksen edistämisestä neuvottelujen alkaessa.
Sámi parlamentáralaš ráđi čoahkkin dohkkehii julggaštusa davviriikkalaš sámesoahpamuša ovddideamis ráđđádallamiid álggahettiin.
Ehdotus Suomen, Ruotsin ja Norjan yhteiseksi pohjoismaiseksi saamelaissopimukseksi valmistui näitä valtioita ja saamelaiskäräjiä edustaneen asiantuntijatyöryhmän työn tuloksena vuonna 2005.
Evttohus Suoma, Ruoŧa ja Norgga oktasaš davviriikkalaš sámesoahpamuššan gárvánii áššedovdebargojoavkkus jagis 2005. Bargojoavkkus ledje ovddasteaddjit sihke ráđđehusain ja sámedikkiin.
Parlamentaarinen neuvosto edellyttää nyt, että alkaville neuvotteluille tulisi asettaa pitävä ja hyväksyttävä aikataulu.
Parlamentáralaš ráđđi bivdá dál, ahte ráđđádallamiidda ásahuvvošii bistevaš ja dohkálaš áigeplána.
Parlamentaarinen neuvosto korostaa julkilausumassaan sitä, että tullessaan hyväksytyksi saamelaissopimus on kuitenkin epätäydellinen niin kauan kun Venäjän saamelaiset ovat sen ulkopuolella.
Parlamentáralaš ráđđi deattuha julggaštusasttis dan, ahte davviriikkalaš sámesoahpamuš boahtá leat eahpedievaslaš nu guhká go Ruošša sámit leat soahpamuša olggobealde.
Parlamentaarinen neuvosto tukee Venäjän saamelaisten pyrkimyksiä oman edustuksellisen elimen perustamiseksi ja kehottaa myös Suomen, Ruotsin ja Norjan hallituksia tukemaan Venäjän saamelaisten pyrkimyksiä.
Parlamentáralaš ráđđi doarju Ruošša sámiid figgamušaid iežaset álbmotválljen orgána vuođđudeamis ja ávžžuha maid Suoma, Ruoŧa ja Norgga ráđđehusaid doarjut Ruošša sámiid ulbmiliid.
Pohjoismaisen saamelaissopimuksen tarkoituksena on mm. yhtenäistää saamelaisten oikeusasemaa valtioissaan ja lujittaa saamelaisten mahdollisuuksia toimia valtioiden rajojen yli ja säilyä yhtenä kansana.
Davviriikkalaš sámesoahpamuša ulbmilin lea ee. dahkat oktilažžan sámiid riektesajádaga ruoktoriikkaineaset ja nannet sámiid vejolašvuođaid bargat riikkaid rájáid rastá ja bissut oktan álbmogin.
Saamen kielen elvytysohjelmalle suuri tarve
Sámegiela ealáskahttinprográmmii stuorra dárbu
Saamelaiskäräjät odottaa Suomen hallitukselta pikaista päätöstä kokonaisvaltaisen saamen kielen elvytysohjelman käynnistämisestä, totesi saamelaiskäräjien varapuheenjohtaja Irja Seurujärvi-Kari Rovaniemellä.
Sámediggi vuordá Suoma ráđđehusas hohpolaš mearrádusa riikaviidosaš sámegiela ealáskahttinprográmma johtui bidjamis, gávnnahii sámedikki várreságadoalli Irja Seurujärvi-Kari Roavvenjárggas.
Kuvassa Suomen saamelaiskäräjien varapuheenjohtaja Irja Seurujärvi-Kari.
Govas Suoma sámedikki várreságadoalli Irja Seurujärvi-Kari.
Saamelaisten kielelliset oikeudet eivät toteudu lainsäädännön edellyttämällä tavalla.
Sámiid gielalaš vuoigatvuođat eai ollašuva nugo fámus leahkki láhkaásaheami vuođul galggašivčče.
Saamen kielen taitoisista henkilöistä on puutetta hallinnossa, julkisissa palveluissa ja opetuksessa.
Sámegielmáhtolaš olbmot váilot hálddahusas, almmolaš bálvalusain ja oahpahusas.
Saamen kielen opetuksessa saamen virallisten hallintoalueiden ulkopuolella on hätätila Suomessa ja Ruotsissa.
Virggálaš sámi hálddašanguovlluid olggobealde lea sámegiela oahpahusas njuolga heahtedilli Suomas ja Ruoŧas.
Saamelaiskäräjät odottaa Suomen hallitukselta pikaista päätöstä kokonaisvaltaisen saamen kielen elvytysohjelman käynnistämisestä, totesi saamelaiskäräjien varapuheenjohtaja Irja Seurujärvi-Kari 15.4.
Sámediggi vuordá Suoma ráđđehusas hohpolaš mearrádusa riikaviidosaš sámegiela ealáskahttinprográmma johtui bidjamis, gávnnahii sámedikki várreságadoalli Irja Seurujärvi-Kari 15.4.
Rovaniemellä järjestetyssä kansainvälisessä konferenssissa.
Roavvenjárggas ordnejuvvon álbmogiidgaskasaš konferánssas.
Kaikki saamen kielet ovat Unescon luokittelun mukaan uhattuja.
Buot sámegielat leat Unesco árvvoštallama mielde áittatvuloš sajis.
Kaikkein uhatuimmassa asemassa ovat Suomessa puhutut inarin- ja koltansaame sekä Ruotsissa ja Norjassa puhutut luulajan- ja eteläsaame.
Buot heajumus dilis leat Suomas hubmojuvvon anáraš- ja nuortalašgiella ja Ruoŧas ja Norggas hubmojuvvon julev- ja lullisámegiella.
Seurujärvi-Kari muistutti YK:n erityisraportoija James Anayan raportointimatkaan liittyvässä konferenssissa, että esityksiä saamen kielten erityiseksi tukemiseksi ja kokonaisvaltaisen elvytysohjelman käynnistämiseksi on tehty useaan kertaan eikä aikaa ole enää tuhlattavana.
Seurujärvi-Kari muittuhii ON earenoamášraporterejeaddji James Anaya raporterenmátkki olis ordnejuvvon konferánssas, ahte leat dahkan evttohusaid sámegielaid earenoamáš doarjumis ja ollislaš ealáskahttinprográmma johtui bidjamis juo moanaid gerddiid iige dál leat šat áigi vuordit.
Saamelaisopetukseen liittyvät lainsäädännölliset ja rahoituksen puutteet ovat johtamassa saamen kieltä osaavien ihmisten määrän nopeaan vähenemiseen ja erityisesti virallisten saamelaisalueiden ulkopuolella asuvien saamelaisten kielen ja identiteetin vaihtumiseen.
Sámeoahpahusa láhkaásaheami ja ruhtadeami váilevuođat leat dagaheamen dan, ahte sámegielmáhtolaš olbmuid mearri geahppána jođanit ja, ahte sámegiella ja identiteahtta leat molsašuvvamin ja jávkamin earenoamážit virggálaš sámeguovlluid olggobealde orru sámiin.
Myös Tasavallan Presidentti ja vähemmistövaltuutettu ovat tukeneet saamen kielen elvytysohjelman käynnistämistä.
Maiddái Dásseválddi Presideanta ja veahádatáittarteaddji leat duvdán sámegiela ealáskahttinprográmma johtui bidjama.
Asia mainitaan myös Suomen hallituksen ihmisoikeusraportissa vuonna 2009.
Ášši máinnašuvvo maid Suoma ráđđehusa olmmošvuoigatvuohtapolitihkalaš raporttas 2009.
Hallitusneuvos Mirja Kurkinen Suomen oikeusministeriöstä kertoi konferenssille, että saamen kieliä koskevan elvytysohjelman käynnistämistä valmistellaan parhaillaan ministeriöissä ja asiasta pitäisi tulla päätös vielä kevään aikana.
Hálddahusráđđi Mirja Kurkinen Suoma vuoigatvuohtaministeriijas muitalii konferánsii, ahte sámegielaid guoski ealáskahttinprográmma válmmaštallojuvvo aiddo ministeriijain ja áššis lea vuordimis mearrádus vel giđa áigge.
Sivistystoimenarkastaja Kari Torikka Lapin aluehallintovirastosta, joka edusti konferenssissa Suomen opetusministeriötä, totesi, että saamen kielen opetus myös kotiseutualueeen ulkopuolella on mahdollista.
Čuvgehusdoaimmadárkkisteaddji Kari Torikka Lappi guovlohálddahusdoaimmahagas, gii ovddastii konferánssas Suoma oahpahusministeriija, gávnnahii, ahte sámegiela oahpahus lea vejolaš maiddái sámiid ruovttuguovllu olggobealde.
– Opetuksen järjestäminen edellyttää kuitenkin vanhemmilta erityistä aktiivisuutta ja jopa opetuksen järjestämiseen osallistumista.
– Oahpahusa ordnen gáibida goittotge vánhemiin earenoamáš aktiivvalašvuođa ja juoba oassálastima oahpahusa ordnemii.
Seurujärvi-Kari kuvasi saamelaisopetuksen tilannetta kriittiseksi.
Seurujärvi-Kari govvidii sámeoahpahusa diliid duođalažžan.
Saamelaisten kotiseutualueella tilanne heikkenee pienenevien ikäluokkien ja poismuuton takia.
Dilli sámiid ruovttuguovllus hedjona daningo ahkeluohkát unnot ja máŋgasat leat fárren eret.
Kotiseutualueen ulkopuolella, jossa suurin osa saamelaislapsista ja – nuorista asuu, tilanne on hälyttävä eikä kielen opetusta järjestetä juuri lainkaan.
Ruovttuguovllu olggobealde, gos stuorámus oassi sámemánáin ja – nuorain orru, dilli lea duođalaš iige oahpahus ordnejuvvo jur ollenge.
Tilanne enteilee paluuta aikaan, jolloin saamen kielellä ei ollut koulussa asemaa ja kielenvaihdos eteni voimakkaasti.
Orrut máhccamen dan áigái, go sámegielas ii lean sadji skuvllas ja giellamolsun ovdanii fárttain.
- Saamen kielen asema suomalaisessa koulussa on kaksijakoinen.
- Sámegiela sadji suopmelaš skuvllas lea juohkásan guovtti oassái.
Kotiseutualueella kieli on alueellisen vähemmistökielen asemassa ja kotiseutualueen ulkopuolella maahanmuuttajakielen asemassa.
Ruovttuguovllus giella lea guovllulaš veahádatgiela sajis ja ruovttuguovllu olggobealde seammá sajis go sisafárrejeaddjiid gielat.
Saamen kielellä ei ole koulussa sille kuuluvaa alkuperäiskansan kielen asemaa, totesi Seurujärvi-Kari.
Sámegielas ii leat skuvllas álgoálbmoga giela sajádat, gávnnahii Seurujärvi-Kari.
Alkuperäiskansan kielellisiin oikeuksiin kuuluu myös oikeus oman kielen elvyttämiseen, revitalisaatioon.
Álgoálbmoga gielalaš vuoigatvuođaide gullá maid vuoigatvuohta giela ealáskahttimii, revitalisašuvdnii.
Lue Irja Seurujärvi-Karin puhe kokonaisuudessaan tästä. Statement by Irja Seurujärvi-Kari on Saami language, Culture and Youth 15.4.2010
Loga Irja Seurujärvi-Kari olles sága dás: Statement by Irja Seurujärvi-Kari on Saami language, Culture and Youth 15.4.2010
” Raportti saamelaisten ihmisoikeuksista on ainutlaatuinen tehtävä ”
” Raporta sámiid olmmošvuoigatvuođain lea áidnalunddot ”
- Saamelaisten ihmisoikeuksia käsittelevän raportin laatiminen on ainutlaatuinen tehtävä.
- Sámiid olmmošvuoigatvuođaid gieđahalli raportta lágideapmi lea áidnalunddot bargu.
- Aiemmat alkuperäiskansojen ihmisoikeusraportit ovat olleet valtiokohtaisia, joissa monissa on useita alkuperäiskansoja.
- Ovdal ráhkaduvvon álgoálbmogiid olmmošvuoigatvuohtaraporttat leat leamaš hávil ovtta stahtas, gos dávjá orrot máŋggat álgoálbmogat.
Saamelaisten ihmisoikeuksia käsittelevä raportti on ensimmäinen, joka tulee käsittelemään yhtä kansaa neljän valtion alueella, totesi YK:n alkuperäiskansaraportoija James Anaya Rovaniemellä.
Sámiid olmmošvuoigatvuođaid gieđahalli raporta lea vuosttaš, mii boahtá gieđahallat ovtta álbmoga njealji stáhta guovllus, gávnnahii ON álgoálbmotraporterejeaddji James Anaya Roavvenjárggas.
Kuvassa YK:n alkuperäiskansojen oikeuksien erityisraportoija, professori James Anaya Rovaniemellä.
Govas ON álgoálbmotvuoigatvuođaid earenoamášraporterejeaddji, professor James Anaya Roavvenjárggas.
Kuva: Sára Márjá Magga.
Govva: Sára Márja Magga.
Erityisraportoija Anaya kertoi, että hänen pyrkimyksenään on tarkastella saamelaisten ihmisoikeuksien toteutumista alkuperäiskansan näkökulmasta.
Earenoamášraporterejeaddji Anaya muitalii, ahte su ulbmilin lea gieđahallat sámiid olmmošvuoigatvuođaid ollašuvvama álgoálbmoga perspektiivvas.
Rovaniemellä 15.-16.4. järjestetyt tilaisuudet olivat osa saamelaisten, valtioiden ja erityisraportoijan välistä vuoropuhelua, joka tulee jatkumaan tilaisuuksien jälkeen.
Roavvenjárggas 15.-16.4. ordnejuvvon dilálašvuođat ledje oassi sámiid, stáhtaid ja earenoamášraporterejeaddji gaskasaš gulahallamis, mii boahtá joatkkašuvvat dilálašvuođaid maŋŋá.
– Raportointia varten järjestettyjen tilaisuuksien jälkeen tulee yleensä lisää kysymyksiä, joihin haluamme vastauksia.
– Raporterema várás ordnejuvvon dilálašvuođaid maŋŋá šaddet dábálaččat lasi gážaldagat, maidda hálidit vástádusaid.
- Valmistettavan ihmisoikeusraportin tavoitteena on edistää alkuperäiskansan oikeuksien ja tilanteen positiivista kehittymistä.
- Raportta ulbmilin lea ovddidit álgoálbmoga vuoigatvuođaid ja diliid positiivvalaš ovdaneami.
Raportti tulee sisältämään johtopäätöksiä ja suosituksia, jotka perustuvat Pohjoismaiden omaa alkuperäiskansaansa koskeviin velvoitteisiin.
Raporta boahtá sisttisdoallat oktiigeasuid ja ávžžuhusaid, mat vuođđuduvvet daid geatnegasvuođaide, maid Davviriikkat leat addán iežaset álgoálbmoga ektui.
- Raportti tulee tiedoksi valtioiden hallituksille, saamelaisille ja julkisuuteen ja se esitellään YK:n ihmisoikeusneuvostolle.
- Raporta boahtá diehtun stáhtaid ráđđehusaide, sámiide ja almmusvuhtii ja dat ovdanbuktojuvvo ON olmmošvuoigatvuohtaráđđái.
Hallitusten ja saamelaisten edustajilla on mahdollisuus olla mukana ihmisoikeusneuvoston kokouksessa, joka on julkinen, kertoi Anaya.
Ráđđehusaid ja sámiid ovddasteaddjiin lea vejolašvuohta oassálastit olmmošvuoigatvuohtaráđi čoahkkimii, mii lea almmolaš, muitalii Anaya.
Lue erityisraportoija James Anayan puhe 15.4. pidetyn konferenssin avauksessa tästä: OPENING STATEMENT OF THE SPECIAL RAPPORTEUR JAMES ANAYA 15042010
Loga earenoamášraporterejeaddji James Anaya sága 15.4. dollojuvvon konferánssa rahpama oktavuođas dás: OPENING STATEMENT OF THE SPECIAL RAPPORTEUR JAMES ANAYA 15042010
Saamelaiskulttuurikeskus Sajos sijaitsee Saamenmaan sydämessä, Inarin kylässä.
Sámekulturguovddáš Sajos lea Sámeeatnama váimmus, gasku Anára gili.
Paikallisten ihmisten kalavarastona kutsuttu Juutuanjoki, erämainen Inarijärvi, taruhohtoinen Otsamotunturi sekä monipuolinen Inarin retkeilyalue antavat puitteet Suomen saamelaiskulttuurin keskuksena tunnetulle Inarille.
Báikkálaš olbmuid guollevuorkán gohčoduvvon Juvdujohka, meahcceguovllu Anárjávri, mystihkalaš Ohcomaš ja Anára máŋggabealat vánddardanguovlu addet fiinna rámaid Anárii, mii lea dovddus Suoma sámekultuvrra guovddážin.
Katso Sajoksen sijainti.
Geahča Sajosa sajádaga.
Tee tarjouspyyntö.
Daga fálaldatbivdaga.
Yhteistyössä:
Ovttasbargoguoibmi:
Varausehdot
Várreneavttut
Saamelaiskulttuurikeskuksen tilojen vuokraus tulee vahvistaa kirjallisesti.
Sámekulturguovddáža sajiid láigoheami galgá nannet girjjálaččat.
Tilaisuuksien ohjelma tai ohjelmaluonnos liitetään tilavaraukseen.
Dilálašvuođaid prográmma dahje prográmmaevttohus laktojuvvo sadjevárrejupmái.
Tilavarauslomake liitteineen tulee toimittaa Saamelaiskulttuurikeskukselle hyvissä ajoin, vähintään kuukautta ennen tilaisuutta.
Sadjevárrenskovvi oktan mildosiin galgá doaimmahuvvot Sámekulturguovddážii buriin áiggiin, unnimusta mánotbaji ovdal dilálašvuođa.
Varaus vahvistetaan lopullisesti maksamalla ennakkomaksu 3 kk ennen varausta, joka on 30 % varauksen kokonaisarvosta.
Várrejupmi nannejuvvo loahpalaččat ovddalgihtiimávssu máksimiin 3 mb. ovdal várrejumi, dat lea 30 % várrejumi oppalašárvvus.
Kts. maksuehdot.
Gč. máksineavttut.
Tiloista ja oheispalveluista peritään korvaukset, jotka laskutetaan tilojen vuokraajalta.
Sajiin ja mielbálvalusain berrojuvvojit buhtadusat, mat mávssahuvvojit sajiid láigoheaddjis.
Käytössä ovat puolipäivä- (1-4 h), kokopäivä- (4-8 h) ja lisätuntihinnat.
Anus leat beallebeaive- (1-4 d), ollesbeaive- (4-8) ja lassediimmut.
Kokoustilojen vuokraan sisältyvät normaali valaistus, siivous sekä perustekniikka.
Čoahkkinsajiid láigguide gullet dábálaš čuovggat, čorgen sihke vuođđoteknihka.
Ylimääräiset vahtimestari- ja muut erityispalvelut laskutetaan käytön mukaan.
Badjelmearálaš fáktameašttir- ja eará sierrabálvalusat mávssahuvvojit geavaheami mielde.
Käytettäessä Saamelaiskulttuurikeskuksen ääni- ja valotekniikkaa on myös esitystekniikan hoitaja varattava.
Geavahettiin Sámekulturguovddáža jietna- ja čuovgateknihka galgá várret maiddái sierrateknihka divššára.
Äänitarkkaamon ja studion laitteita saa käyttää vain talon henkilökunta.
Jietnastellenbáikki ja studio biergasiid oažžu dušše dálu bargoveahka geavahit.
Saamelaiskulttuurikeskuksen vahtimestarit valvovat ja opastavat talon laitteiden ja kaluston käyttöä ja siirtoja.
Sámekulturguovddáža fáktameaštárat bearráigehččet ja oahpistit dálu biergasiid ja gálvvuid geavaheami ja sirdima.
Ääni- ja valomiehen palkkio laskutetaan tilaisuuden järjestäjältä tehtyjen työtuntien mukaan.
Jietna- ja čuovgaolbmo bálká mávssahuvvo dilálašvuođa ordnejeaddjis bargojuvvon diimmuid mielde.
Vuokralainen sitoutuu noudattamaan talon henkilökunnan ohjeita talon, sen laitteiden ja kaluston käyttöä koskevissa asioissa.
Láigolaš čatnasa čuovvut dálu bargoveaga rávvagiid dállui, dan biergasiidda ja gálvvuide guoskevaš áššiin.
Kalustoon ja rakennukseen kohdistuvat tahallisesti aiheutuneet rikkoutumiset vuokraaja on velvollinen maksamaan.
Láigolaš lea geatnegahtton buhttet gálvvuide ja ráhkadussii čuohcán iešdáhtolaš vahágiid.
Vuokralainen on velvollinen omalla kustannuksellaan hankkimaan tarvittavat viranomaisten luvat tilaisuuden järjestämiseksi.
Láigolaš lea geatnegas skáhppot iežas goasttádusain dilálašvuođaid ordnemii dárbbašlaš virgeoapmaha šlobiid.
Järjestäjälle varataan ennen tilaisuuden alkua maksimissaan tunnin maksuton valmisteluaika, ellei tarkoituksenmukaisuuden vuoksi asiasta ole toisin sovittu.
Ordnejeaddjái várrejuvvo ovdal dilálašvuođa álgima eanemustá diimmu guhkkosaš nuvttá ráhkkananáigi, jus ii heivvolašvuođa dihtii leat sohppojuvvon eará láhkai.
Vuokralainen on velvollinen purkamaan järjestelynsä ja siirtämään pois laitteensa omalla kustannuksellaan välittömästi vuokra-ajan päätyttyä ellei asiasta ole toisin sovittu.
Láigolaš lea geatnegahtton burgit ordnemiiddis ja sirdit biergasiiddis iežas goasttádusain seammás láigoáiggi nohkama maŋŋá jus ii ášši leat sohppojuvvon eará láhkai.
Tilaajalla ei ole oikeutta tehdä muutoksia varaamiinsa tiloihin, pystyttää tai kiinnittää tilapäisiä rakenteita, opasteita tai muuta sopimatta tästä erikseen Sajoksen Kokous- ja tapahtumapalveluiden kanssa.
Diŋgojeaddjis ii leat vuoigatvuohta dahkat rievdadusaid láigohuvvon sajiide, cegget dahje giddet gaskaboddasaš ráhkadusaid, láidestemiid dahje eará soabakeahttá dás sierra Sajosa Čoahkkin- ja dáhpáhusbálvalusain.
Muutokset ja peruutukset tulee tehdä kirjallisesti (sähköpostilla tai kirjeellä).
Rievdadusaid ja šluhttemiid galgá dahkat girjjálaččat (šleađgapoasttain dahje reivviin).
Kts kohta peruutusehdot.
Gč. čuokkis šluhtteneavttut.
Saamelaiskulttuurikeskus Sajos voi pakottavista syistä peruttaa varauksen.
Sámekulturguovddáš Sajos sáhttá bákkuhuvvon sivaid geažil šluhttet várrejumi.
Varaus vahvistetaan maksamalla ennakkomaksu, joka on 30 % varauksen kokonaisarvosta viimeistään 3 kk ennen varauksen alkua.
Várrejupmi nannejuvvo máksimiin ovdamávssu, mii lea 30 % várrejumi oppalašárvvus maŋimustá 3 mb. ovdal várrejumi álgima.
Loppuosa vuokrasta maksetaan viimeistään 30 vrk ennen tilaisuuden alkua.
Loahppaoassi láiggus galgá máksojuvvot maŋimustá 30 beaivve ovdal dilálašvuođa álgima.
Muut kulut laskutetaan sopimuksen mukaan.
Eará golut mávssahuvvojit soahpamuša mielde.
Laskun maksuehto on 14 päivää netto, viivästyskorko lain mukaan.
Rehkega máksineaktu lea 14 beaivve netto, maŋŋonanreantu lága mielde.
Sopimusta koskevat erimielisyydet, joista ei päästä sovintoon neuvotteluteitse, ratkaistaan Lapin käräjäoikeudessa.
Soahpamuša guoskevaš sierramielalašvuođat, main ii šatta soabat, čovdojuvvojit Lappi gearretrievttis.
Auditorion, monitoimisalin ja Parlamenttisalin peruutusehdot
Váldosále, máŋggadoaimmasále ja parlameantasále
Aika peruutuspäivästä tilauspäivään:
šluhtteneavttut
Veloitusprosentti:
jagis2012:
* Vahvistuksesta - 91 päivää
91 beaivve (3 mb.)
0 % vuokrasta
0 % láiggus
* 90 - 61 päivää
90 beaivve -
30 % vuokrasta
30 % láiggus
* 60 - 31 päivää
60 beaivve -
50 % vuokrasta
50 % láiggus
* 30 päivää tai vähemmän
30 beaivve -
100 % vuokrasta
100 % láiggus
Muiden kokoustilojen peruutusehdot
Čoahkkinsaji 1 ja 2, váldofeaskára ja lämpiö
Aika peruutuspäivästä tilauspäivään
Áigi šluhttenbeaivvis
Veloitusprosentti
Bearranproseanta
35 - 15 päivää
15 beaivve (2 vahko)
14 - 7 päivää
14 beaivve -
7 päivää tai vähemmän
7 beaivve -
Kokoustila- ja henkilöstöpalveluhinnat sisältävät 24 % ja ravintolapalvelut 14 % arvonlisäveron.
Čoahkkinsadje- ja bargoveahkabálvalushattit dollet sisttistis 24 % ja restoráŋŋabálvalusat 14 % árvvulassevearu.
Laskutusperusteemme on +/- 10 % vahvistetusta henkilömäärästä.
Rehketvuođustusamet lea +/- 10 % nannejuvvon olmmošmearis.
Nämä ehdot ovat voimassa 31.12.2015 saakka.
Doalahit vuoigatvuođa hattirievdademiide.
Sajos saamelaiskulttuurikeskuksen nimeksi
Sajos sámekulturguovddáža namman
Inarinsaamelaisen Matti Morottajan tekemä nimiehdotus Sajos on valittu saamelaiskulttuurikeskuksen nimikilpailun voittajaksi.
Anáraš Matti Morottaja bargan nammaevttohus Sajos lea válljejuvvon sámekulturguovddáža nammagilvvu vuoitin.
Sajoksesta tulee samalla saamelaiskulttuurikeskuksen nimi.
Sajosis maiddái boahtá seamma háve sámekulturguovddáža namma.
Sajos on inarinsaamea ja se tarkoittaa vanhastaan tukikohtaa tai asentopaikkaa, jossa ollaan tulilla pitempikin aika.
Sajos lea anárašgiella ja dat oaivvilda juo ovddežis oaiveorohaga dahje orohaga, gos leat dollasajis guhkitge áigge.
Morottaja saa voittoehdotuksestaan 1 000 euron suuruisen palkinnon.
Morottaja oažžu vuoitoevttohusas 1 000 euro sturrosaš bálkkašumi.
Avoimella nimikilpailulla haettiin saamelaiskulttuurikeskukselle saamenkielistä, mieluummin pohjois-, inarin- tai koltansaamenkielistä nimeä, jonka tuli olla lyhyt, ytimekäs, mieleenpainuva ja erottuva ja jonka tuli ilmentää kulttuurikeskuksen
Rabas nammagilvvuin ohccui sámekulturguovddážii sámegielat, millosepmosit davvisáme-, anárašdahje nuortalašgielat namma, mii galggii lean oanehis, deaivilis, milliibáhcci ja čalmmus ja mii galggii govvidit kulturguovddáža
- kulttuurista tarkoitusperää ja merkitystä,
- kultuvrralaš dárkkuhusa ja mearkkašumi,
- saamelaista omaleimaisuutta,
- sápmelaš iešlági,
- laajaa ja monipuolista toimintaa sekä sen
- viiddes ja máŋggabealat doaimma ja maiddái dan
- arkkitehtuurista muotokieltä.
- arkitektuvralaš hápmegiela.
Nimiehdotuksissa oli huomioitava nimen kirjoitusasu ja lausuminen.
Nammaevttohusain galggii vuhtiiváldit nama čállinhámi ja dadjama.
Nimen on oltava helposti eri kielillä lausuttavissa ja luontevasti taivutettavissa.
Namma galgá leat álkit sierra gielain dadjamis ja njuovžilit sojaheamis.
Nimen toivottiin soveltuvan myös kansainväliseen ja sähköiseen käyttöön.
Sávvui, ahte namma heive maiddái riikkaidgaskasaš ja elektrihkalaš geavahussii.
Lisäksi vaatimuksena oli, että nimi ei saa olla käytössä vastaavanlaisessa saamelaisessa rakennuksessa.
Lassin gáibádussan lei, ahte namma ii oaččo leat geavahusas sullasaš sámi visttis.
Saamelaiskulttuurikeskuksen nimikilpailun 1. vaihe toteutettiin loka-marraskuussa 2009.
Sámekulturguovddáža nammagilvvu 1. muddu ollašuhttui golggot-skábmamánus 2009.
Tuolloin kilpailuun osallistuneista ehdotuksista palkintolautakunta hyväksyi arvosteltavaksi yhteensä 69 kappaletta.
Dalle gilvui oasálastán evttohusain bálkkašanlávdegoddi dohkkehii váldit árvoštallamii oktiibuot 69 evttohusa.
Arvioituaan ehdotuksia palkintolautakunta päätyi toteamaan, ettei niiden joukosta löydy yhtäkään kilpailun sääntöjen mukaiset vaatimukset täyttävää ehdotusta.
Árvvoštaladettiin evttohusaid, bálkkašanlávdegoddi gávnnahii, ahte daid siste ii gávdno oktage gilvvu njuolggadusaid gáibádusaid deavdi evttohus.
Tämän vuoksi palkintolautakunta päätti tammikuussa 2010 julistaa uuden nimikilpailun, jonka määräaika päättyi 17.3.2010.
Danin bálkkašanlávdegoddi šiehtai ođđajagemánus 2010 cealkit ođđa nammagilvvu, man áigemearri nogai 17.3.2010.
Uudessa nimikilpailussa palkintolautakunta hyväksyi arvosteltavaksi 142 nimiehdotusta (ehdotukset tiedotteen liitteenä), jotka oli laadittu ja toimitettu sille kilpailun sääntöjen mukaisesti.
Ođđa nammagilvvus bálkkašanlávdegoddi dohkkehii váldit árvvoštallamii 142 nammaevttohusa (evttohusat dieđáhusat mielddusin), mat ledje ráhkaduvvon ja doaimmahuvvon dasa gilvvu njuolggadusaid mielde.
Huolellisen ja seikkaperäisen arvioinnin tuloksena kilpailun 10-jäseninen, kulttuurikeskuksen käyttäjäorganisaatioiden, Senaatti-kiinteistöjen ja arkkitehtitoimiston edustajista koostunut palkintolautakunta päätti yksimielisesti julistaa inarinsaamenkielisen nimiehdotuksen Sajos kilpailun voittajaksi ja valita sen samalla saamelaiskulttuurikeskuksen nimeksi.
Fuolalaš ja vuđolaš árvvoštallama boađusin gilvvu 10-lahttosaš, kulturguovddáža geavaheaddjiorganisašuvnnaid, Senaatti-giddodagaid ja arkiteaktadoaimmahaga ovddasteaddjiin čohkiidan bálkkašanlávdegoddi mearridii ovttamielalalaččat cealkit anárašgielat nammaevttohusa Sajosa gilvvu vuoitin ja válljet dan seamma háve maiddái sámekulturguovddáža namman.
(palkintolautakunnan kokoonpano tiedotteen liitteenä)
(bálkkašanlávdegotti čoahkkáibidju dieđáhusa mielddusin)
Palkintolautakunnan mielestä nimiehdotuksista Sajos täyttää parhaiten kilpailun säännöissä nimelle asetetut vaatimukset.
Bálkkašanlávdegotti mielas nammaevttohusain Sajos deavdá buoremusat gilvvu njuolggadusain nammii ásahuvvon gáibádusaid.
Sajos on nimenä lyhyt, iskevä ja helposti mieleenpainuva.
Sajos lea namman oanehis, deaivil ja álkit milliibáhcci.
Nimi on myös erottuva, neutraali ja tuoreenoloinen, joka ei synnytä harhaanjohtavia assosiaatioita ja jota eivät rasita liian monet käyttöyhteydet.
Namma lea maiddái čalmmus, neutrála ja varas, mii ii dagat boastto miellagovaid ja man eai noađut menddo máŋga geavahanoktavuođa.
Nimi on helposti eri kielillä lausuttavissa ja luontevasti taivutettavissa.
Namma lea álkit sierra gielain dadjamis ja njuovžilit sojaheamis.
Lisäksi se soveltuu hyvin kansainväliseen ja sähköiseen käyttöön.
Lassin dat heive bures riikkaidgaskasaš ja elektrihkalaš geavahussii.
Palkintolautakunnassa inarinsaamen asiantuntijana toimineen Ilmari Mattuksen selvityksen mukaan sajos - nimityksen saa vain sellainen luonnonpaikka, joka täyttää pitempiaikaiselle asentopaikalle asetetut korkeat vaatimukset; sen lähellä tulee olla polttopuita ja vettä, ja paikan pitää olla muutenkin miellyttävä, sopiva ja suojainen, jonne mielellään tulee ja asettuu pitemmäksikin aikaa.
Bálkkašanlávdegottis anárašgiela áššedovdin doaibman Ilmari Mattus čilgehusa mielde sajos - nama oažžu dušše dakkár luonddubáiki, mii deavdá guhkálaš orohahkii ásahuvvon čavga gáibádusaid; dan lahka galget leat boaldenmuorat ja čáhci, ja báikki galgá leat muđuige mielamiel, vuogas ja suddjii, gosa mielas boahtá ja gos orru guhkitge áigge.
Sajos on siten hyväksi havaittu paikka tukikohdan pystyttämiselle.
Sajos lea dasto buorrin gávnnahuvvon báiki orohaga ceggemii.
Sajos on myös vanhastaan ollut saamelaisten sosiaalinen areena, jossa he ovat kohdanneet, keskustelleet ajankohtaisista ja tulevistakin asioista ja jopa sopineet niistä sekä lisäksi tehneet yhdessä arkipäiväisiä asioita.
Sajos leamašan maiddái juo ovddežis sámiid sosiálalaš areena, gos sii leat deaivvadan, ságastallán áigeguovdilis ja boahttevašge áššiin ja juoba soahpan dain ja lassin bargan ovttas beaivválaš áššiid.
Nykyaikaan sovitettuna saamelaiskulttuurikeskus ansaitsee palkintolautakunnan mielestä sajos – nimityksen korkeatasoisen arkkitehtuurinsa sekä laadukkaan ja monipuolisen toiminnan sisältönsä vuoksi.
Dán áigái heivehettiin sámekulturguovddáš ánssáša bálkkašanlávdegotti mielas sajos – nama alladássásaš arkitektuvrra ja maiddái alladássásaš ja máŋggabealat doaibmasisdoalu dihte.
Vertauskuvallisesti ilmaistuna kulttuurikeskuksen arkkitehtuuri muodostaa Sajosta ympäröivän maiseman kun taas keskuksen toimijat ja niiden tehtävät ilmentävät ihmisiä ja heidän toimintaansa, jota Sajosissa harjoitetaan.
Veardádusgovain jurddašemiin kulturguovddáža arkitektuvra ráhkada Sajosa birrasa duovdaga go fas guovddáža doaibmit ja daid barggut ovdanbuktet olbmuid ja sin doaimma, mii Sajosis bargojuvvo.
Kun saamelaiskulttuurikeskuksesta on määrä tulla kotoisa, viihtyisä, helposti lähestyttävissä oleva ja puoleensa vetävä saamelaisten ja muidenkin ryhmien kohtaamis- ja tapaamispaikka ja kun keskus rakennetaan keskelle inarinsaamelaisten perinteistä ja nykyistäkin asuinaluetta, ansaitsee saamelaiskulttuurikeskus nimekseen Sajos mitä parhaiten.
Go sámekulturguovddážis lea mearri boahtit sámiid ja earáge joavkkuid guoibmás, suohtas, liekkus ja geasuheaddji deaivvadan- ja gávnnadanbáiki ja go guovddáš huksejuvvo guovdu anáralaččaid árbevirolaš ja dáláge ássanguovllu, ánssáša sámekulturguovddáš namman Sajosa hui bures.