pere/sami_parallel huggingface dataset:
Saamelaisten edustaja loppuasiakirjaa valmistelleessa työryhmässä vaati loppuasiakirjaan valtioille velvoitteita mm. kehittää alkuperäiskansoja ja vähemmistöjä suojelevaa lainsäädäntöä, resursoimaan kielen ja kulttuurin elvytystyötä ja ratifioimaan ja toimeenpanemaan alkuperäiskansoja ja vähemmistöjä suojelevaa lainsäädäntöä.
Sápmelaččaid ovddasteaddji loahppaáššegirjji válmmáštallan bargojoavkkus gáibidii loahppaáššegirjái stáhtii geatnegasvuođaid ee. gárgehit lágaid, mat suddjejit álgoálbmogiid ja vehádagaid, bidjat návccaid giela ja kultuvrra ealáskahttinbargui ja ratifiseret ja olláhuhttit lágaid, mat suodjalit álgoálbmogiid ja vehádagaid.
Ehdotukset olivat ilmeisesti liian radikaaleja valtioille ja saamelaisten esitykset sivuutettiin.
Evttohusat ledje várra liiggás radikálat stáhtaide ja sámi álbmoga evttohusat hilgojuvvoje.
Valtioilta ei vaadita minkäänlaisia toimenpiteitä suomalais-ugrilaisten kielten ja kulttuurien turvaamiseksi.
Stáhtain eai gáibiduvvo mangelágán doaibmabijut suoma-ugralaš álbmogiid gielaid ja kultuvrraid dorvvasteami várás.
Loppuasiakirja kumisee tyhjyyttään ja jäänee nopeasti unholaan.
Loahppaáššegirji dávista guovdnjasit guorusvuođas geažil ja vajálduvvá jođánit.
Seuraavan kerran kongressi järjestetään Suomessa neljän vuoden päästä– toista kertaa maailmankongressin historiassa.
Čuovvovaš háve kongreassa lágiduvvo Suomas njealji jagi geahčen – nuppe háve máilmmikongreassa historjjás.
Minä edustan saamelaisia konsultaatiokomiteassa, joka piti ensimmäisen kokouksensa kongressin yhteydessä.
Mun ovddastan sápmelaččaid konsultašuvdnakomiteas, mii doalai vuosttaš čoakkáma kongreassa olis.
Ehdotin konsultaatiokomitean sihteeristölle, että seuraava kongressi järjestettäisiin Inarissa.
Evttohin konsultašuvdnakomitea čállingoddái, ahte čuovvovaš kongreassa dollojuvvolii Anáris.
Kongressia ei ole koskaan järjestetty saamelaisten kotiseutualueella.
Kongreassa ii leat goassige dollojuvvon Sámis.
Ensimmäinen Suomen järjestämä kongressi pidettiin Helsingissä.
Vuosttaš Suoma lágidan kongreassa dollojuvvui Helssegis.
Suomessa asuu kaksi suomalais-ugrilaista kansaa, suomalaiset ja saamelaiset, ja jo tästäkin syystä kongressi tulisi järjestää saamelaisten kotiseutualueella.
Suomas orrot guokte suoma-ugralaš álbmoga, suopmelaččat ja sápmelaččat, ja juo dán geažil kongreassa galggalii lágiduvvot Sámis.
Valitettavasti suomalais-ugrilaisessa yhteistyössä päätöksiä ei vaan tehdä muita kansoja kuullen vaan pienessä piirissä.
Dađi bahábut suoma-ugralaš álbmogiid ovttasbarggus mearrádusat eai fal dahkko nu ahte gulaskuddet eará álbmogiid muhto mearrádusat bargojuvvojit unna biirreža olis.
Konsultaatiokomitean kokouksessa ei ilmoitettu tarkemmin missä seuraava maailmankongressi pidetään ja minulle ja useimmille jäi se käsitys, että konsultaatiokomitean seuraava kokouksessa päätetään maailmankongressin pitopaikasta ja että Siófokin maailmankongressi päättää vain missä maassa maailmankongressi pidetään, entisen tavan mukaisesti kuten esimerkiksi edellisessä maailmankongressissa meneteltiin Hanti-Mansiassa.
Konsultašuvdnakomitea čoakkámis ii ilmmuhuvvon dárkileappot gos čuovvovaš máilmmikongreassa dollojuvvo ja munnje eatnasiidda čoakkánoasseváldiin bázii dat oaidnu, ahte dárkilit čoakkánbáikkis mearriduvvo čuovvovaš konsultašuvdnakomitea čoakkámis ja Siófoka máilmmikongreassa mearriduvvo dušše man riikkas máilmmikongreassa dollojuvvo, dego omd. ovdditge máilmmikongreassas Hanti-Mansias meannuduvvui.
Yön aikana oli ehtinyt tapahtua paljon - kongressin viimeisenä päivänä Suomi ilmoitti että seuraava maailmankongressi järjestetään Lahdessa – ilman, että asiaa olisi valmisteltu tai että siitä olisi keskusteltu saamelaisten tai edes Suomen valtuuskunnassa.
Ija áigge lei háhppehan dáhpáhuvvat olu – kongreassa maŋimus beaivve Suopma ilmmuhii, ahte čuovvovaš máilmmikongreassa dollojuvvo Lahtis – almmá dan haga, ahte ášši livččii válmmaštallojuvvon dehe ahte das livččii oba ságastallojuvvonge sápmelaččaid dehe oba Suoma sáttagottisge.
Suomen valtuuskunta ei edes kokoontunut kertaakaan kongressin aikana.
Suoma sáttagoddi ii oba čoahkkanan oktege kongreassa áigge.
Esitys oli ilmeisen hyvin valmisteltu mysteerisessä ns. ” Lahti-työryhmässä ”, koska Lahtea esitti eduskunnan puhemies Eero Heinäluoma ja Suomi oli tuonut Lahtea esittelevän videon mukanaan kongressiin.
Evttohus lei vissásit bures válmmaštallojuvvon mysteralaš nd. ” Lahti-bargojoavkkus ”, daningo riikkabeivviid sáhkaolmmái Eero Heinäluoma evttohii Lahti doallanbáikin ja Suopma lei buktán kongressii video, mii máinnui Lahti.
Sen jälkeen Inaria ei voinut enää edes ehdottaa maailmankongressin pitopaikaksi.
Dan maŋŋel Anár ii sáhttán oba evttohuvvotge máilmmikongreassa doallanbáikin.
Erikoista junttapolitiikkaa demokratian mallimaalta Suomelta.
Demoktariija málleriikan iežas gohčodan Suomas earenoamáš politihkalaš bággenvuohki vuodjit čađa iežas oainnu.
Suomalais-ugrilaisen yhteistyön tavoitteet ovat yleviä.
Suoma-ugralaš ovttasbarggu ulbmilat leat allagat.
Kongressin tavoitteena on mm. edistää yhteistyötä suomalais-ugrilaisten kansojen kesken sekä suomalais-ugrilaisten ja muiden kansojen välillä, vastustaa suomalais-ugrilaisten kansojen kulttuurista ja kielellistä sulautumista sekä edistää kansainvälisten normien toteutumista ihmisoikeuksien, kansojen itsemääräämisoikeuden ja alkuperäiskansojen oikeuksien alalla.
Kongreassa ulbmilin lea ee. ovddidit suoma-ugralaš álbmogiid gaskavuođa ovttasbarggu dego maid eará álbmogiiguin, vuostálastit suoma-ugralaš álbmogiid kultuvrralaš ja gielalaš assimilašuvnna sihke ovddidit riikkaidgaskasaš norpmaid olláhuvvama olmmošrivttiid, álbmogiid iešmearridanrievtti ja álgoálbmogiid rivttiid surggiin.
Demokraattinen päätöksenteko ja pienten kansojen näkemyksien huomioiminen ei tähän yhteistyöhön näytä kuuluvan korulauseista ja hienoista tavoitteista huolimatta.
Demokráhtalaš mearrádusdahkan ja unna álbmogaččaid oainnuid vuhtii váldin ii oro gullame dán ovttasbargui čikŋacealkagiin ja fiinna ulbmiliin fuolakeahttá.
Millainen on suomalais-ugrilaisten kansojen yhteistyön tulevaisuus ?
Makkár lea suoma-ugralaš álbmogiid ovttasbarggu boahtteáigi ?
Osallistuin ensimmäisen kerran maailmankongressiin vuonna 1996 ja silloin tutkijana.
Oassálasten vuosttaš háve máilmmikogresii jagi 1996 ja dalle ledjen dutki.
Silloin se oli aivan erilainen maailmansa.
Dalle dat lei aivve sierralágán máilbmi.
Kongressissa äänestettiin, keskustelu oli vilkasta ja kansojen edustajat myös väittelivät välillä kiivaastikin kokouksissa.
Kongreassas jienastuvvui, ságasallan lei ealaskas ja álbmogiid ovddasteaddjit maid digaštalle gaskkohagaid giivátge čoakkámiin.
Nyt kansat toivat vain tervehdyksensä, kiitoksensa ja esityksiä eri jaostoissa – muuten sihteeristön esitykset hyväksyttiin sellaisenaan.
Dál álbmogat bukte dušše dearvvahusaideaset, giitosiiddiset ja evttohusaideaset sierra juhkosiin – muđuid čállingotti evttohusat dohkkehuvvoje dakkáražžan.
Aionkin viedä seuraavaan saamelaisen parlamentaarisen neuvoston kokouksen käsiteltäväksi mitä saamelaiset haluavat yhteistyöltä – ja onko suomalais-ugrilaisten kansojen yhteistyö enää saamelaisia varten, koska saamelaisia ei kohdella yhteistyössä kansana eikä maailmankongressin julistuksilla ole mitään merkitystä valtioilla.
Áiggonnai doalvut čuovvovaš sámi parlamentáralaš ráđi čoakkáma gieđahallama várás maid sápmelaččat hálidit ovttasbarggus – ja leago suoma-ugralaš álbmogiid ovttasbargu šat sápmelaččaid várás, daningo ovttasbarggus sápmelaččat eai meannuduvvo álbmogin iige máilmmikongreassa julggaštusain leat mihkkege mearkkašumiid stáhtaide.
Unkarissa ollessani Norjan valtiollisessa saamelaisradiossa, NRK:ssa, uutisointiin pohjoismaisesta saamen kieliyhteistyöstä.
Go ledjen Uŋgaris, de Norgga sámi rádios, NRK:s, lei ráhkaduvvon ođas davviriikkalaš sámi giellaovttasbarggus.
Uutisessa Norjan saamelaiskäräjien puheenjohtaja Egil Olli arvosteli Suomen saamelaiskäräjiä ja sen toimintaa tässä asiassa aika merkittävästi.
Ođđasis Norgga sámedikki presideanta Egil Olli árvvoštalai Suoma sámedikki ja dan doaimma dán áššis mearkkašahtti ládje.
Olen itse yrittänyt olla solidaarinen muita saamelaiskäräjiä kohtaan ja mahdollisen kritiikin toisten saamelaiskäräjien toimintaa kohtaan olen tuonut esille saamelaisen parlamentaarisen neuvoston kokouksissa, joka on saamelaiskäräjien ja Venäjän saamelaisjärjestöjen yhteistyöelin.
Lean ieš geahččalan leat solidáralaš eará sámedikkiid ektui ja vejolaš kritihka eará sámedikkiid doaimma ektui lean buktán ovdan sámi parlamentáralaš ráđi čoakkámiin, mii lea sámedikkiid ja Ruošša sámi servviid ovttasbargoorgána.
Suomen, Ruotsin ja Norjan saamelaiskäräjät on saanut rahoitusta yhteispohjoismaisen kieliyhteistyön uudelleenorganisointia varten Euroopan unionilta ns. InterregSápmi-ohjelmasta.
Suoma, Ruoŧa ja Norgga sámedikkit leat ožžon ruhtadeami oktasaš davviriikkalaš giellaovttasbarggu ođđasitorganisma várás Eurohpá Uniovnnas nd.. InterregSápmi-prográmmas.
Ongelmana on, että rahoitusta saa vain maksettuja kuluja vastaan noin 8 kuukauden päästä kulujen syntymisestä.
Buncarin lea, ahte ruhtadeapmi ožžojuvvo dušše máksojun goluid vuostá sulaid 8 mánu geahčen goluid šaddamis.
Suomen saamelaiskäräjillä on käynnissä jo nyt muutamia muita projekteja ja mikäli kieliyhteistyö-projekti aloitettaisiin nyt, se aiheuttaisi valtavan kassavirtaongelman saamelaiskäräjille ja joutuisimme joko irtisanomaan henkilöstöä, lopettamaan muut projektit tai lopettamaan kokousten pitämisen.
Suoma sámedikkis leat johttáhuvvon juo dál muhtin prošeavttat ja jos giellaovttasbargoprošeakta álggahuvvolii dál, de dat dagahivččii stuora gássarávdnjeproblema sámediggái ja šattalemmet juogo lihccut bargiid, heaittihit eará prošeavttaid dehe heaitit doallames čoakkámiid.
Mikään näistä vaihtoehdoista ei ole mahdollinen.
Mihkkege dáin molssaeavttuin ii leat vejolaš.
Tilanne oli tiedossa jo viime keväänä, ja hankkeesta vastaavat virkamiehet ovat hakeneet rahoitusta niin opetus- ja kulttuuriministeriöltä kuin oikeusministeriöltäkin, jotta projekti voisi alkaa.
Dilli lei juo dieđus mannan giđa, ja fidnus ovddasvástideaddji virgeolbmot leat ohcan ruhtadeami oahpahus- ja kulturministeriijas go vuoigatvuohtaministeriijasge, vai prošeakta sáhtálii álgit.
Rahoitustarve olisi 140 000 euroa.
Ruhtadandárbu livččii 140 000 euro.
Norjan saamelaiskäräjät on ystävällisesti tarjonnut Suomen saamelaiskäräjille lainaa, mutta oikeusministeriön mukaan saamelaiskäräjät ei voi lainata rahaa.
Norgga sámediggi lea ustitlaččat fállan Suoma sámediggái loana, muhto vuoigatvuohtaministeriija mielde sámediggi ii sáhte lonet ruđa.
Suomen saamelaiskäräjien budjetti on pienin kolmen maan saamelaiskäräjien budjeteista.
Suoma sámedikki bušeahtta lea unnimus golmma sámedikki bušeahtain.
Suomen saamelaiskäräjät on puun ja kuoren välissä.
Suoma sámediggi lea muora ja bárkku gaskkas.
Olemme jatkuvasti selvittämässä mahdollisuuksia saada rahoitusta kieliyhteistyön uudelleen organisoinnin käynnistämiseen, mutta tilanne ei näytä hyvältä.
Mii čielggadit geažos áigge vejolašvuođaid oažžut ruhtadeami giellaovttasbarggu ođđasitorganiserema johttáheapmái, muhto dilli ii oro leame beare čuovgat.
Tilannetta on selvitetty saamelaisen parlamentaarisen neuvoston hallitukselle ja on toki ikävää, että ymmärrystä Suomen saamelaiskäräjien tilanteeseen ei löydy.
Dilli lea čilgejuvvon sámi parlamentáralaš ráđi stivrii ja lea duođaid ahkit, ahte ipmárdus Suoma sámedikki dillái ii gávdno.
Itse asiassa kerroin jo saamelaisen parlamentaarisen neuvoston konferenssissa viime vuoden marraskuussa Kirkkoniemessä, että Euroopan unionin talouskriisi voi aiheuttaa Suomen valtiolle budjettileikkauksen, jolla voi todella suuria vaikutuksia saamelaiskäräjien toimintaan ja pohjoismaiseen yhteistyöhön.
Iešalddes muitalin juo sámi parlamentáralaš ráđi konfereanssas diimma skábmamánus Girkonjárggas, ahte Eurohpá uniovnna ruhtaroassu sáhttá dagahit Suoma stáhtii bušeahta čuohppama, mii sáhttá maid váikkuhit sakkarat sámedikki bargui ja davviriikkalaš ovttasbargui.
Uusi asia tämän ei olisi siis pitänyt olla Ollille.
Ođđa ášši dat ii nappo galgan lean Ollii.
Olen muuttanut blogini kommentointikäytänteitä.
Lean rievdadan blokka kommenterengeavadiid.
Jatkossa blogiani voi kommentoida vain rekisteröityneet käyttäjät.
Boahttevuođas mu blokka sáhttet kommenteret dušše registreren geavaheaddjit.
Tein muutoksen siksi, että netti on täynnä mahdollisuuksia anonyymiin kommentointiin.
Dahken rievdadusa danin go neahtas leat dievva vejolašvuođat anonyma kommenteremii.
Haluan blogini kommentoinnin pysyvän asialinjalla ja toivon rekisteröitymisen lisäävän keskustelua myös blogissani – on mukavampi keskustella sellaisten ihmisten kanssa, joilla on nimi ja identiteetti.
Hálidan, ahte mu blokka kommenteren bissu áššelinnjás ja sávan registrerema lasihit ságastallama maid blokkastan – lea suohttasit ságastallat dakkár olbmuiguin, geain lea namma ja identiteahta.
Vuontisjärvellä 14.9.2012
Vuottesjávrres 14.9.2012
Syyssateiden keskeltä
Čakčaluvvagođii ja sevnnjodišgođii
Syksy alkaa olla jo pitkällä ja paljon on ehtinyt jo tapahtua saamelaiskäräjien toiminnassa.
Dál lea juo arvvástallan ja čakčaluvvagoahtán, ja olu lea háhppehan dáhpáhuvvat sámedikki barggu olis.
Viime viikkoni kului Helsingissä.
Mannan vahku duobbánii Helssegis.
Osallistuin vähemmistöasiain neuvottelukunnan kokoukseen, toin saamelaiskäräjien tervehdyksen saamelaiskäräjien nuorisoneuvoston ja Sámi Nuorra-järjestön järjestämään seminaariin ” saamelaisnuoret Suomessa ”.
Oassálasten vehádatáššiid ráđđádallangotti čoakkámii, bukten sámedikki dearvvahusa sámedikki nuoraidráđi ja Sámi Nuorra – organisašuvnna lágidan seminárii ” sáminuorat Suomas ”.
Puheeni löytyy kotisivuiltamme.
Mu sáhkan gávdno min ruovttusiidduin.
Minulla oli suuri ilo kuulla saamelaisnuorten terveisiä päättäjille.
Mus lei stuora illu leat gullame sámi nuoraid dearvvuođagaid mearrideddjiide.
Saamelaisnuoret ovat huolissaan samoista asioista kuin saamelaiskäräjätkin – perinteisten saamelaiselinkeinojen tulevaisuudesta, saamelaisten poismuutosta saamelaisten kotiseutualueelta ja Ilo 169-sopimuksen ratifioinnista.
Sámi nuorat leat fuolastuvvan seamma áššiin go sámedigginai – árbevirolaš sámi ealáhusaid boahtteáiggis, sápmelaččaid eret muotkumis sámiid ruovttuguovllus ja ILO 169-soahpamuša ratifiseremis.
Valitettavasti nuorten vetoomukset saivat huonosti vastakaikua valtapuolueiden edustajien keskuudessa.
Dađi bahábut nuoraid ávžžuhusat ožžo heajos vuostáiváldima váldobellodagaid ovddasteddjiid gaskavuođas.
Nuoret olivat järjestäneet paneelin, johon oli kutsuttu eduskuntapuolueiden edustajia ja allekirjoittanut.
Nuorat ledje lágidan panelá, masa ledje bovdejuvvon riikkabeaibellodagaid ovddasteaddjit ja vuolláičálli.
Vasemmistoliiton ja perussuomalaisten edustajat jättivät nuorten paneelin väliin – mikä antoi ikävän viestin saamelaisnuorille.
Gurutlihtu ja vuođđosuopmelaččaid ovddasteaddjit eaba boahtá panelii – mii attii ahkidis signála sámi nuoraide.
Suurimpien valtapuolueiden edustajista Simo Rungren (kesk.), Johanna Ojala-Niemelä (sd) ja Heikki Autto (kok) ilmoittivat vastustavansa Ilo 169-sopimuksen ratifiointia ja saamelaisen kulttuuri-itsehallinnon kehittämistä.
Stuorimus váldobellodagaid ovddasteddjin Simo Rundgren (guovddáš), Johanna Ojala-Niemelä (sd) ja Heikki Autto (olgeš) ilmmuhe iežaset vuostálastit Ilo 169-soahpamuša ratifiserema ja sámi kulturiešstivrema gárgeheami.
Astrid Thors (rkp) ja Outi Aulanko-Kahiluoto (vihr.) ilmoittivat selkäsanaisesti olevansa Kataisen hallituksen hallitusohjelman takana, tukevansa Ilo 169-sopimuksen ratifiointia ja saamelaisen kulttuuri-itsehallinnon kehittämistä siten että saamelaiskäräjille annetaan lisää päätösvaltaa.
Astrid Thors (ráb) ja Outi Aulanko-Kahiluoto (ruonát) ilmmuheigga čielgasit iežaska leat Kataisa ráđđehusa ráđđehusprográmma duohken, guottihit ILO 169-soahpamuša ratifiserema ja sámi kulturiešstivrema gárgeheami nu ahte sámediggái addojuvvo lasi mearridanváldi.
Minulle jäi se kuva, että hallituspuolueiden kansanedustajille Autto ja Ojala-Niemelä hallitusohjelman tavoitteet ovat yhdentekeviä – mikä on ikävää niin parlamentarismin kuin hallituksen toiminnan kannaltakin.
Munnje bázii dat govva, ahte ráđđehusbellodagaid riikkabeaiovddasteaddjit Autto ja Ojala-Niemelä eaba váldde duođas ráđđehusprográmma ulbmiliid, orui čielgasit vuhttome sudno ságaid ahte daidda gal ovtta dahká – mii lea ahkit parlamentarismma go ráđđehusa bargguge dáfus.
Kontrasti oli seminaaripäivän aikana melkoinen.
Kontrásta lei seminárabeaivve gal oba mihá stuoris.
Kuulin saamelaisnuorten innostavia puheenvuoroja ja sen jälkeen nämä puheenvuorot saivat kylmää kyytiä kyseisiltä valtapuolueiden edustajilta.
Gullen sámi nuorain movttiidahtti sáhkavuoruid ja dan máŋŋel dát sáhkavuorut ožžo jiekŋagalbma doaladuvvama namuhuvvon váldobellodagaid ovddasteddjiin.
Seminaarin jälkeen tapasimme kulttuurilautakunnan puheenjohtaja Tauno Haltan ja kolttien luottamusmies Veikko Feodoroffin kanssa liikenneministeri Merja Kyllösen Nellimin tien perusparantamisesta.
Seminára maŋŋel deaivvadin ovttas kulturlávdegotti ságadoalli Tauno Halttain ja nuortalaččaid luohttámušolmmái Veikko Feodoroffiin johtalusministtar Merja Kyllösä Njellima luotta vuođđodivvumis.
Tapaamisessa todettiin, että tien peruskorjaus olisi mahdollista kahden hallituskauden aikana.
Deaivvadeamis gávnnahuvvui, ahte luotta vuođđodivvun livččii vejolaš guovtti ráđđehusáigodaga áigge.
Mutta asian lopullinen ratkeaminen edellyttää lisäneuvotteluja niin ministeriön, liikenneviraston kuin eduskunnan eri valiokuntienkin kanssa.
Muhto ášši loahpalaš čoavdášeapmi gáibida lassiráđđádallamiid ministeriijain, johtalusvirgelágádusain ja riikkabeivviid sierra válljagottiiguin.
Joka tapauksessa vastaanotto oli lämmin ja saimme enemmän lupauksia Nellimin tien perusparantamiseksi kuin koskaan aiemmin.
Juohke dáhpáhusas vuostáiváldin lei liekkus ja oaččuimet eanet lohpádusaid Njellima luotta vuođđodivvuma várás go goassige ovdal.
Ehkäpä tien peruskorjaus onnistuu vihdoin !
Luotta vuođđodivvun dat gal soaitá viimmat lihkostuvvatge.
Keskustelimme tien perusparannuksesta myös eduskunnan liikenne- ja viestintävaliokunnan puheenjohtajan Arto Satosen kanssa.
Ságastalaimet luotta vuođđodivvumis maiddái rikkabeivviid johtalus- ja kommunikašuvdnaválljagotti ságadoalli Arto Satosiin.
Seuraavana päivänä tapasin Tauno Haltan ja Veikko Feodoroffin kanssa kulttuuri- ja urheiluministeri Paavo Arhinmäen.
Čuovvovaš beaivve deaivvadin Tauno Halttain ja Veikko Feodoroffiin kultur- ja faláštallanministtar Paavo Arhinmäki.
Toimme esille mm. kolttakulttuurikeskuksen rahoitustarpeen, saamelaiskäräjien kulttuurimäärärahan nostotarpeen sekä toimme esille myös huolemme kunnallishallinnon rakenneuudistuksen etenemisestä.
Buvttiimet ovdan ee. nuortalaškulturguovddáža ruhtadandárbbu, sámedikki kulturmearreruđaid bajidandárbbu ja buvttiimet maid ovdan fuollamet suohkanráhkadusa ráhkadusođastusa ovdáneamis.
Muistio tapaamisesta löytyy saamelaiskäräjien kotisivuilta.
Muittuhančálus deaivvadeamis gávdno sámedikki ruovttusiidduin.
Syyskuun viimeisellä viikolla pidettiin saamelaiskäräjien hallituksen kokous.
Čakčamánu maŋimus vahku dollojuvvui sámedikki stivrra čoakkán.
Kokouksen asialista oli laaja – kuten aina.
Čoakkáma áššelistu lei viiddis – dego álohii.
Hallitus hyväksyi esitettäväksi saamelaiskäräjien kokoukselle lausunnon luonnoksesta saamen kielten elvyttämisohjelmaksi.
Stivra dohkkehii evttohuvvot sámedikki čoakkámii cealkámuša sámegielaid ealáskahttinprográmma hápmosis.
Saamelaiskäräjien lautakuntien ja hallituksen valmisteleva lausunto oli laaja.
Sámedikki lávdegottiid, ráđiid ja stivrra válmmaštallan cealkámuš lei viiddis.
Lausuntoesityksessä paneudutaan erityisesti saamen kielten elvyttämisohjelman toteuttamiseen, resursointiin ja pysyvän mallin luomiseen saamen kielten elvyttämiseksi.
Cealkámuševttohusas vuojulduvvo earenoamážit sámegielaid ealáskahttinprográmma olláhuhttimii, resursseremii ja bissovaš málle duddjomii sámegielaid ealáskahttinprográmman.
Saamelaiskäräjien varsinainen kokous pidetään 21.11.
Sámedikki dievasčoakkán dollojuvvon 21.11.
Hallituksen kokouksessa käsiteltiin myös Interreg Sápmi- projektia saamen kieliyhteistyön uudelleenorganisoimiseksi, joka on viivästynyt Suomen saamelaiskäräjien rahoitustilanteesta johtuen.
Stivrra čoakkámis gieđahallojuvvui maiddái Interreg Sápmi – fidnu sámi giellaovttasbarggu ođđasitorganiserema várás, mii lea maŋŋonan Suoma sámedikki ruhtadili geažil.
Hallitus sai selvityksen hallintopäälliköltä saamelaiskäräjien taloudellisesta tilanteesta ja päätti, että projekti voi vihdoinkin alkaa vuoden 2013 alusta, koska siihen mennessä saamme tuloutuksia eri projekteista ja likviditeettimme paranee.
Stivra oaččui čilgehusa hálddahushoavddas sámedikki ekonomalaš dilis ja mearridii, ahte fidnu sáhttá viimmat álgit jagi 2013 álggu rájes, daningo dan rádjái oažžut sierra fidnuid mávssuid máksojuvvot boahtun sámediggái ja likviditeahtta buorrána.
Hallituksessa keskusteltiin myös alustavasti miten Sajoksen hallinnointi ja kehittäminen jatkossa hoidetaan.
Stivrras ságastallojuvvui maid álgomuttolaččat mot Sadjosa hálddašeapmi ja gárgeheapmi boahtteáigge dikšojuvvo.
Saamelaiskäräjillä on käynnissä Sajoksen markkinointi- ja kehityshanke, joka päättyy ensi vuoden alkupuolella.
Sámedikkis lea johttáhuvvon Sadjosa márkanastin- ja gárgehanfidnu, mii nohká boahtte jagi álgobealde.
Saamelaiskäräjät toimii talossa päävuokralaisena vastaten mm. tapahtuma- ja kokousmyynnistä.
Sámediggi doaibmá dálus váldoláigolažžan ja dan ovddasvástádussan lea dáhpáhus- ja čoakkánvuovdin.
Kysymysmerkki onkin, miten, kuka taho nämä palvelut järjestetään ensi vuoden alkupuolella – ja millä rahalla.
Jearaldahkan lea čuožžilan mot ja mii oassebeliid dáid bálvalusaid ordne, ja mii lea ruhtadanvuođuid.
Tapahtuma- ja kokoussalivuokrilla ei pystytä rahoittamaan kaikkia tukipalveluita ja Sajoksen markkinointia – eli jonkun tulee venyttää rahakukkaron nyörejä mikäli kokouspalveluja aiotaan jatkossakin tarjota.
Dáhpáhus- ja čoakkánlatnjaláigguiguin ii bastte ruhtadit doarjjabálvalusaid ja Sadjosa márkanastima. Lea čielggas ahte muhtin oassebealli šaddá goaivut ruhtaburssas ruđaid jos čoakkánbálvalusat galget boahtteáigge fállojuvvot.
Tilanne on ongelmallinen – kokouspalvelujen tarjoaminen ei kuulu saamelaiskäräjien lakisääteisiin tehtäviin.
Dilli lea čuolbmái – čoakkánbálvalusaid fállan ii gula sámedikki lágas mearriduvvon bargguide.
Vielä ongelmallisemmaksi tilanteen tekee sen, että edellinen saamelaiskäräjien hallitus oli edellyttänyt että Sajoksen markkinoinnille ja kaupalliselle toiminnalle laaditaan nk. eettiset toimintaperiaatteet – onhan kyseessä saamelaisten parlamenttitalo, jonne ei mikä tahansa tapahtuma sovellu.
Vel čuolbmábun dili dahká go ovddit sámedikki stivra lei gáibidan, ahte Sadjosa márkanastimii ja gávppálaš doibmii ráhkaduvvojit nd. etihkalaš doaibmaprinsihpat – leahan gažaldagas parlameantadállu, masa mii beare dáhpáhusaid ii heive.
Eettisten toimintaperiatteiden tuli valmistua viime keväänä.
Etihkalaš doaibmaprinsihpat galge gárvánit manna giđa.
Päätöstä ei ole kuitenkaan vielä toimeenpantu ja epäselvä tilanne jatkuu.
Mearrádus ii leat goit velge olláhuhttojuvvon ja dan dáfus eahpečielga dilli joatkahuvvá.
Emme voi nykyisessä taloustilanteessa rahoittaa merkittävästi matkailupalveluja ja tinkiä lakisääteisten tehtäviemme hoitamisesta.
Eat sáhte dálá ruhtadilis ruhtadit mearkkašahtti ládje mátkedoaibmabálvalusaid ja digget lágas mearriduvvon bargguid dikšumis.
Saamelaiskäräjien tulee ajatella samanaikaisesti koko saamelaisten kotiseutualueen etua – emme voi näivettää muita saamelaisten kotiseutualueen toimipaikkoja ja meidän tulee resursoida myös muihin kuntiin ja saamelaisten kotiseutualueen ulkopuolista aluetta tukeaksemme alueen saamelaiskulttuuria ja saamelaisyhteisöjä.
Sámediggi galgá ovttaáigásaččat jurddahit oba sámiid ruovttuguovllu beroštumiid – eat sáhte sotnadit eará sámiid ruovttuguovllu doaibmabáikkiid ja mii šaddat resursseret maid eará suohkaniidda ja sámiid ruovttuguovllu olggobeal guvlui vai sáhttit doarjut sierra guovlluid sámi kultuvrra ja sámi servošiid.
Joka tapauksessa asia on ratkaistava jollakin tavoin ensi vuoden alkupuoleen mennessä ja se vaatii niin juridisia selvityksiä kuin neuvotteluja talon omistajan eli Senaatti-kiinteistön kanssa.
Juohke dáhpáhusas ášši ferte čovdojuvvot muhtin ládje boahtte jagi álggu rádjái ja dat gáibida sihke juridihkalaš čilgehusaid ja ráđđádallamiid dálu eaiggádiin dehege Senáhta-giddodagain.
Tällä viikolla osallistun saamelaisen parlamentaarisen neuvoston, SPN:n, hallituksen kokoukseen.
Dán vahku oassálasttán sámi parlamentáralaš ráđi, SPR:a, stivrra čoakkámii.
Ensi viikolla lähden taas Helsinkiä kohti saamelaiskäräjälain uudistamista valmistelevan työryhmän toiseen kokoukseen.
Boahtte vahku vuolggán fas Helssegii sámediggelága ođasnuhttima válmmaštalli bargojoavkku nuppi čoakkámii.
Vuontisjärvellä 14.10.2012
Vuottesjávrres 14.10.2012
Saamelaiskäräjien vaalikausi ja kulttuurikeskus Sajos avattu Saamelaiskäräjien vaalikauden ja kulttuurikeskus Sajoksen avajaiset sekä saamelaiskäräjien vaalikauden toinen kokous on saatu pidettyä.
Sámedikki válgabadji ja kulturguovddáš Sajos rahppojuvvon Sámedikki válgabaji ja kulturguovddáš Sadjosa rahpandoalut sihke sámedikki válgabaji nubbi čoakkán leat dollojuvvon.
Avajaisissa pidetyt puheet löytyvät saamelaiskäräjien kotisivuilta suomeksi sekä Suomessa puhuttavilla saamen kielillä.
Rahpandoaluin dollojuvvon ságat gávdnojit sámedikki ruovttusiidduin suomagillii ja Suomas hubmojuvvon sámegielaid mielde.
Saamelaiskäräjät antoi yksimielisen kielteisen lausunnon kunnallishallinnon rakenneuudistusta valmistelleen työryhmän ehdotuksesta.
Sámediggi attii ovttamielalaš biehtadahkes cealkámuša suohkanhálddahusa ráhkadusođastusa válmmaštallan bargojoavkku evttohusas.
Yleiskokous esitti, että saamelaisten kotiseutualueen kuntarakenne pysyisi entisellään.
Dievasčoakkán evttohii, ahte sámiid ruovttuguovllu suohkanráhkadus bisolii ovddešlágánin.
Saamelaiskäräjät totesi myös, että kunnallishallinnon rakennetyöryhmässä ei ole huomioitu saamelaisten perusoikeuksia eikä arvioitu työryhmän esityksen vaikutuksia saamelaisten kielellisiin ja kulttuurisiin oikeuksiin.
Sámediggi celkkii maid, ahte suohkanráhkadusa ráhkadusbargojoavku ii leat váldán vuhtii sápmelaččaid vuođđorivttiid iige leat árvvoštallan bargojoavkku evttohusa váikkuhusaid sápmelaččaid gielalaš ja kultuvrralaš rivttiide.
Saamenkielisten palvelujen saamisen näkökulmasta suunnitellussa uudistuksessa Enontekiön ja Utsjoen kunnan saamelaisten kielelliset oikeudet heikkenisivät.
Sámegiel bálvalusaid oažžuma geahččanguovllus plánejuvvon ođastusas Eanodaga ja Ohcejoga suohkaniid sápmelaččaid gielalaš vuoigatvuođat hedjonivčče.
Esitetyllä kunnallishallinnon rakenneuudistuksella ei kyetä luomaan nykyistä oleellisesti paremmin palveluja turvaavia kuntia.
Evttohuvvon suohkanráhkadusa rahkadusođastusain ii leat vejolaš náitit oktii suohkaniid, mat dáláža sakka buorebut dorvvastivčče bálvalusaid.
Valtion tulee jatkossakin tukea taloudellisesti saamelaisten kotiseutualueen kuntia.
Stáhta galgá boahttevuođasnai doarjut ruđalaččat sámiid ruovttuguovllu suohkaniid.
Saamelaiskäräjät myös vaati, että sen aidot ja tehokkaat vaikutusmahdollisuudet tulee turvata asian jatkovalmistelussa.
Sámediggi maid gáibidii, ahte dan eakti ja ábas váikkuhanvejolašvuođat galget dáhkiduvvot ášši joatkkaválmmaštallamis.
Viime viikolla osallistuin Utsjoen kunnan edustajien kanssa kuntaministeri Henna Virkkusen tapaamiseen.
Mannan vahku oassálasten Ohcejoga gieldda ovttasteddjiiguin suohkanministtar Henna Virkkusa deaivvadeapmái.
Toin tapaamisessa esille saamelaiskäräjien lausunnon keskeisen sisällön.
Bukten dáhpáhusa olis ovdan sámedikki cealkámuša guovddášsisdoalu.
Saamelaiskäräjät hyväksyi alijäämäisen budjetin kuluvalle vuodelle.
Sámediggi dohkkehii nohkavaš jagi bušeahta, mas lea vuolláibáza.
Yleiskokous painotti budjetin hyväksymisen yhteydessä, että poliittiseen toimintaan ja edunvalvontaan tulee olla riittäviä resursseja.
Dievasčoakkán deattuhii bušeahta dohkkeheami olis, ahte politihkalaš bargui ja beroštumiid goziheapmái galget leat dárbbašlaš resurssat.
Tosiasia on, että määräaikaisia työntekijöitä voidaan palkata kuluvana vuonna entistä vähemmän ja on todennäköistä, että saamelaiskäräjien antamien lausuntojen vastausaika pitenee ja toimintaa joudutaan priorisoimaan.
Duohtaáššihan lea, ahte mearreáigásaš bargit sáhttet bálkáhuvvot nohkavaš jagi ovddeža unnit ja lea jáhkehahtti, ahte sámedikki addin cealkámušaid vástidanáigi guhkku ja bargu šaddá vuoruhuvvot.
Yleiskokous hyväksyi myös lausunnon ILO 169-sopimuksen ratifiointiedellytyksistä.
Sámedikki čoakkán dohkkehii maid cealkámuša ILO 169-soahpamuša ratifisereneavttuin.
Yleiskokous linjasi, että Suomella on erinomaiset mahdollisuudet ratifioida Ilo-sopimus.
Dievasčoakkán linnjii, ahte Suomas leat earenoamáš buorit vejolašvuođat ratifiseret Ilo-soahpamuša.
Lausunnot tulevat saamelaiskäräjien kotisivuille lähiaikoina.
Cealkámušat bohtet sámedikki ruovttusiidduide lagaš boahtteáigge.
Valitettavasti yleiskokous ei ollut sopimuksen ratifioinnissa yksimielinen, 14 jäsenen enemmistön hyväksyessä lausunnon kun taas viiden saamelaiskäräjäjäsenen äänestäessä, että Suomen ei tulisi olla valmis ratifioimaan Ilo-sopimusta.
Dađi bahábut dievasčoakkán ii lean soahpamuša ratifiseremis ovttamielalaš, 14 lahtu eanetlogu jienaste cealkámuša dohkkeheami beales go fas vihtta sámediggelahtu jienaste, ahte Suopma ii galggale leat gárvvis ratifiseret Ilo-soahpamuša.
Tämä vähemmistön kanta oli erikoinen ja ristiriitainen, koska samassa kokouksessa saamelaiskäräjät oli hyväksynyt lausunnon kunnallishallinnon rakenneuudistuksesta yksimielisesti.
Dát unnitlogu oaidnu lei earenoamáš ja ruossalaš, daningo seamma čoakkámis sámediggi lei dohkkehan cealkámuša suohkanhálddahusa ráhkadusođastusas ovttamielalaččat.
Lausunnossa saamelaiskäräjät edellytti, että kunnallishallinnon rakenneuudistuksessa tulee luoda osaltaan edellytykset Ilo-sopimuksen ratifioinnille.
Cealkámušas sámediggi gáibidii, ahte suohkanhálddahusa ráhkadusođastusas galget ráhkaduvvot oasisteaset eavttut Ilo-soahpamuša ratifiseremii.
Osa Ilo-sopimuksen ratifiointia vastustavista saamelaiskäräjäjäsentä oli uusia.
Oassi Ilo-soahpamuša ratifiserema vuostálastán sámedikki lahtuin ledje ođđa lahtut.
Täytyy kuitenkin ihmetellä saamelaiskäräjäjäsen Anu Avaskarin muuttuneita mielipiteitä.
Šaddá goitge imaštallat sámediggelahttu Anu Avaskari iežáhuvvan oaiviliid.
Viime vaalikaudella Avaskari oli saamelaiskäräjien hallituksessa ja yleiskokouksessa hyväksymässä useita lausuntoja ja kannanottoja, joissa saamelaiskäräjät vaati Ilo-sopimuksen pikaista ratifiointia ja hyväksyi jopa reunaehdot Ilo-sopimuksen ratifioinnillekin viime kaudella.
Mannan válgabajis Avaskari lei sámedikki stivrras ja dievasčoakkámis dohkkeheame máŋggaid cealkámušaid ja oaiviliid, main sámediggi gáibidii Ilo-soahpamuša hohpolaš ratifiserema ja dohkkehiibe juobe ravdaeavttuid Ilo-soahpamuša ratifiseremiii mannan bajis.
Näin politiikassa voi mieli muuttua vaalien jälkeen mitä ihmeellisemmällä tavalla.
Ná politihkas sáhttá oaidnu iežáhuvvat válggaid maŋŋel mađi imašlaččat vuogi mielde.
Kommentoin laajemmin Ilo-asiaa myöhemmissä blogeissani.
Kommenteren viidáseappot Ilo-ášši maŋit bloggainan.
Enontekiön kunta on aloittanut Kilpisjärven yleiskaavan laatimisen Kilpisjärven kehittämissuunnitelman ehdotusten pohjalta.
Eanodaga suohkan lea álggahan Gilbbesjávrre oppalašláva ráhkadeami Gilbbesjávrre gárgehanplána evttohusaid vuođul.
Toissa viikolla pidettiin ensimmäinen viranomaisneuvottelu kaavoituksen lähtökohdista.
Ovddetvahku dollojuvvui vuosttaš eiseváldiráđđádallan lávvarahkadami vuolggasajiin.
Yleiskaava-alue on laaja, ulottuen Kilpisjärven kylältä aina Jehkakselle ja Peeralle.
Oppalašlávaviidodat lea viiddis, ja ollá Gilbbesjávrre gili rájes gitta Jeahkkáža ja Bearajávrre rádjái.
Kaavoitettava alue on yli 120 km2 !
Lávvenvuloš viidodat lea badjel 120 km2 !
Kunta suunnittelee että yleiskaavaehdotus olisi kunnanvaltuuston hyväksyttävissä jo ensi vuonna.
Suohkan pláne, ahte oppalašlávvaevttohus dolvojuvvolii suohkana alimus stivrra dohkkeheapmái juo boahtte jagi.
Aikataulu on todella kiireinen.
Áigedávval lea duođaid hohpolaš.
Osallistuin saamelaiskäräjien puolesta viranomaisneuvotteluun.
Oassálasten sámedikki beales eiseváldiráđđádallamiidda.
Toin esille saamelaiskäräjien edustajan Kilpisjärven kehittämissuunnitelman ohjausryhmässä, Per-Antti Labban neljän eriävän mielipiteen keskeisen sisällön ja esitin niiden huomioimista yleiskaavoituksessa.
Bukten ovdan Gilbbesjávrre gárgehanplána stivrenjoavkku sámedikki ovddasteaddji Biehtára Joavnna Bier Ándde, Per Antti Labba, njeallje sierraoaivila guovddášsisdoalu ja evttohin daid vuhtiiváldima oppalašlávvemis.
Kehittämissuunnitelman esitykset eivät ole sellaisenaan hyödynnettävissä yleiskaavoituksessa, koska kehittämissuunnitelman valmistelussa ei selvitetty riittävästi hankkeen vaikutuksia saamelaiskulttuurille ja poronhoidolle.
Gárgehanplána evttohusat eai sáhte adnojuvvot dakkáražžan ávkin oppalašlávvaráhkadeamis, daningo gárgehanplána válmmaštallamis eai leat dárbahassii čielggaduvvon fidnu váikkuhusat sámi kultuvrii ja boazodollui.
Viranomaisneuvottelun pöytäkirjan liitteeksi sovittiin otettavaksi saamelaiskäräjien muistio.
Eiseváldiráđđádallama beavdegirjji čuovusin šihttojuvvui váldojuvvot sámedikki muittuhančálus.
Muistio löytyy saamelaiskäräjien kotisivuilta osiosta kirjeet ja muistiot.
Muittuhančálus gávdno sámedikki ruovttusiidduin reivvet ja muittuhančállosat gaskabláđi olis.
Kilpisjärven yleiskaavassa osallisina ovat viranomaisten lisäksi mm. luonnonsuojelujärjestöt, saamelaisyhdistykset ja Käsivarren paliskunta.
Gilbbesjávrre oppalašlávas oasálažžan leat eiseválddiid lassin ee. birasgáhttenorganisašuvnnat, sámi searvvit ja Giehtaruohttasa bálges.
Erillistä ohjausryhmää kaavoitukselle ei kunta aio perustaa, vaikka esitinkin ohjausryhmän perustamista.
Suohkan ii áiggo cegget sierra stivrenjoavku lávvaráhkadeami várás, vaikko evttohin stivrenjoavkku vuođđudeami.
Yleiskaavan kiireellinen aikataulu on ongelmallinen Kilpisjärven asukkaiden osallisuuden turvaamiseksi.
Oppalašláva hohpolaš áigedávval lea buncaris ášši Gilbbesjávrre olbmuid oassálastima sihkkarastima dáfus.
Toivonkin, että alueen asukkaat olisivat aktiivisesti ottamassa kantaa kaavoitukseen.
Sávannai, ahte guovllu olbmot livčče aktiivvalaččat váldime beali lávvaráhkadeapmái.
Ennen kaikkea toivon, että alueen saamelaiset olisivat yhteydessä myös saamelaiskäräjiin kaavoituksesta, jotta voimme huomioida mahdollisimman hyvin saamelaisten tarpeet kaavoitusprosessissa.
Earenoamážit sávan, ahte guovllu sápmelaččat livčče oktavuođas maid sámediggái lávvaráhkadeamis, vai sáhttit váldit vuhtii nu bures go vejolaš sápmelaččaid dárbbuid lávvenproseassas.
Marianpäivänä saamelaiskäräjillä oli kunnia saada Monacon ruhtinas Albert II ja ruhtinatar Charlene vieraaksi.
Márjjábeaivve sámedikkis lei gudni oažžut guossin Monaco furstta Albert II ja su eamida prinseassa Charlene.
Vierailusta löytyy tiedote ja valokuvia saamelaiskäräjien kotisivuilta osoitteesta (www.samediggi.fi).
Guossástallamis gávdnojit dieđáhus ja govat sámedikki ruovttusiidduin čujuhusas (www.samediggi.fi).
Ohessa on kuva vierailusta.
Dán blogga olis lea govva guossástallamis.
Kuvassa ovat allekirjoittanut, ruhtinas Albert II, ruhtinatar Charlene ja Juha Magga.
Govas leat mun, fursta Albert II, prinseassa Charlene ja Heaikka Josába Juhá.
Kuvan on ottanut Aslak Paltto.
Gova lea váldán Hánno Heaikka Ásllat.
Toissa viikolla saamelaiskäräjät neuvotteli tuulivoimarakentamisen ohjeistuksesta ympäristöministeriön kanssa.
Ovddetvahku sámediggi ráđđádalai bieggafápmohuksema rávvagiin birasministeriijain.
Tuulivoimarakentaminen todennäköisesti lisääntyy Suomessa hyvinkin merkittävästi lähitulevaisuudessa ilmastonmuutoksesta johtuen ja kansainvälisistä velvoitteista lisätä uusiutuvien energiamuotojen käyttöä.
Bieggafápmohuksen jáhku mielde lassána Suomas hui olu lagaš boahtteáigge dálkkádatrievdama geažil ja riikkaidgaskasaš geatnegasvuođaid dihte lasihuvvo ođasnuvvi energiijahámiid atnu.
Ympäristöministeriö viimeistelee parhaillaan kaavoittajille tuulivoimarakentamisen ohjeistusta.
Birasministeriija gárve bárrásiin lávvejeddjiide loahpalaš hápmái rávvagiid bieggafápmohuksemis.
Saamelaiskäräjät on antanut luonnoksesta keväällä lausunnon, ja se löytyy myös kotisivuiltamme.
Sámediggi lea addán hápmosis giđđat cealkámuša, ja dat gávdno maid sámedikki ruovttusiidduin.
Neuvotteluissa kävi ilmi, että huomattava osa saamelaiskäräjien esityksistä oli otettu tuulivoimarakentamisen ohjeistukseen mukaan.
Ráđđádallamiin bođii ovdan, ahte mearkkašahtti oassi sámedikki evttohusain lei váldojuvvon mielde bieggafápmohuksema rávvagiidda.
Ohjeistus valmistunee nyt kevään aikana.
Rávvagat gárvánit farggabáliid dán giđa mielde.
Toissa viikolla osallistuin biodiversiteettityöryhmän kokoukseen ja tällä viikolla osallistuin bd-työryhmän pienryhmäkokoukseen.
Ovddetvahku oassálasten biodiversiteahttabargojoavkku čoakkámii ja dán vahku oassálasten bd-bargojoavkku unnajoavkkoščoakkámii.
Kokouksen asialistalla oli biodiversiteettitoimintaohjelman luonnos ja pienryhmäkokouksessa erityisesti toimintaohjelman poronhoitoa ja saamelaisia koskevat asiat.
Čoakkáma áššelisttu nalde lei biodiversiteahttadoaibmaprográmma hámus ja unnajoavkkoščoakkámis earenoamážit doaibmaprográmma áššit, mat guske earenoamážit boazodoalu ja sápmelaččaid.
Täytyy sanoa että viimeisen vuoden aikana kansallisen biodiversiteettistrategian ja toimintaohjelman valmistelu on ollut todella työllistävää, mutta samalla antoisaa ja saamelaisten kannalta nämä dokumentit ovat mitä tärkeimpiä.
Ferte gal dadjat, ahte maŋimus jagi áigge našuvnnalaš biodiversiteahttastrategiija ja doaibmaprográmma válmmaštallan leaba barggahan hui olu mu, muhto seammas dat lea addán hui olu ja sápmelaččaid dáfus dát dokumeanttat leat hui dehálaččat.
Kaikki biodiversiteettistrategian ja – toimintaohjelman materiaalit, työryhmän pöytäkirjat ja luonnokset löytyvät asiasta kiinnostuneille netistä suluissa olevasta osoitteesta: (http://www.ymparisto.fi/default.asp?node=7349&lan=fi).
Buot biodiversiteahttastrategiija ja – doaibmaprográmma materiálat, bargojoavkku beavdegirjjit ja hápmosat gávdnojit áššis beroštuvvan olbmuide interneahtas čujuhusas, mii lea ruođuid siste: (http://www.ymparisto.fi/default.asp?node=7349&lan=fi).
Sekä strategia että toimintaohjelma on tarkoitus saada valmiiksi tämän kevään aikana.
Sihke strategiija ja doaibmaprográmma gárváneaba dán giđa áigge.
Heti pääsiäisen jälkeen keskiviikkona tällä viikolla toin saamelaiskäräjien tervehdyksen Tarinoita pohjoisesta-seminaariin Inariin sekä torstaina kielellisiä oikeuksia käsittelevään seminaariin Helsinkiin.
Dakka beassážiid maŋŋel dán vahku gaskavahkko dolvon sámedikki dearvvahusa ” Muitalusat davviguovlluin ” - seminárii Anáris ja duorastaga Helssegis seminárii, mii gieđahalai gielalaš vuoigatvuođaid.
Puheet löytyvät saamelaiskäräjien kotisivuilta suluissa olevasta linkistä (www.samediggi.fi/puheet).
Mu doallan ságat gávdnojit sámedikki ruovttusiidduin liŋkkas, mii lea ruođuid siste (www.samediggi.fi/puheet).
Toivottavasti blogini lukijoilla oli rentouttava pääsiäinen.
Doaivvu mielde mu blogga lohkkit muossáne beassážiid áigge.
Minulla oli tarkoitus pitää pidempi pääsiäisloma, mutta valitettavasti se kutistui pyhien lisäksi yhteen arkipäivään, koska työtilanne ei antanut pitempään lomaan mahdollisuutta.
Mun áigon doallat guhkit beassášluomu, muhto dađi bahábut dat oanui ovtta árgabeaivái basiid lassin, daningo bargodilli ii addán vejolašvuođa guhkit lupmui.
Vuontisjärvellä 15.4.2012
Vuottesjávrres 15.4.2012
Kolonialismin haamuja 8j-kokouksessa
Kolonialismma gopmiid suoivanat 8j-čoakkámis
Montrealin kansainvälinen 8j-kokous oli hyvin erikoinen ja ristiriitainen.
Montreala riikkaidgaskasaš 8j-čoakkán lei hui earenoamáš ja maiddái paradoksála.
Kokouksissa tehtiin hyviä päätöksiä, mutta joidenkin valtioiden toiminta jätti ikävän kolonialistisen varjon kokouksen ylle.
Čoakkámiin dahkkoje buorit mearrtádusat, muhto muhtin stáhtaid meannudeapmi guđii ahkidis kolonialisttalaš suoivana čoakkáma nala.
Kokouksen yksi tärkeimpiä asioita, joka alkuperäiskansojen näkökulmasta oli mitä helpoin ja yksiselitteisin asia, osoittautui yhdeksi vaikeimmista.
Čoakkáma okta deháleamos áššiin, mii álgoálbmogiid oaidninčiegas lei hui ovttačilggolaš ja álki, leige oktage čoakkáma váddásepmosiin.
Alkuperäiskansat ovat pitkään esittäneet, että biodiversiteettisopimuksen kontekstissa siirryttäisiin käyttämään terminologia, joka vastaa YK:n alkuperäiskansajulistusta ja Rio +20 – julistusta.
Álgoálbmogat leat guhká ovddidan, ahte biodiversiteahttasoahpamuša kontevsttas galggalii atnigoahtit termiinologiija, mii dávista ON:a álgoálbmojulggaštussii ja Rio +20 – julggaštussii.
Esityksen mukaan terminologia alkuperäiskansat ja paikallisyhteistö (indigenous people and local comminities) korvaisi nykyisen muotoilun alkuperäis- ja paikallisyhteisöt sijaista (indigenous and local communities).
Evttohusa mielde terminologiija álgoálbmogat ja báikkálašservošat (indigenous people and local comminities) buhttelii dáláš hábmema álgoálbmot- ja báikkálašservošat (indigenous and local communities).
Alkuperäiskansat eivät ole vaatineet sopimuksen muuttamista, vain terminologian muuttamista kaikissa tulevissa päätöksissä.
Álgoálbmogat eai leat gáibidan soahpamuša earáhuhttima, muhto terminologiija earáhuhttima buot boahtteáigge mearrádusain.
COP 11 eli biodiversiteettisopimuksen allekirjoittajamaiden osapuolikokous oli edellyttänyt, että kansainvälinen artikla 8j-työryhmäkokous Montrealissa valmistelisi esityksen uudistetaanko terminologiaa vai ei.
COP 11 dehege biodiversiteahttasoahpamuša vuolláičálliriikkaid oassebeallečoakkán lei gáibidan, ahte riikkaidgaskasaš artihkal 8j-bargojoavkočoakkán Montrealis válmmaštalalii evttohusa ođasnuhttojuvvojo terminologiija vai ii.
8j-kokous ei tähän kuitenkaan pystynyt.
8j-čoakkán ii bastán dán bargat.
Suurimmat syylliset tähän olivat Kanada, Ranska ja Englanti.
Stuorimus sivalaččat dása ledje Kanada, Ránská ja Stuora-Británnia.
Pohjoismaista Suomi, Norja, Tanska ja Ruotsi tukivat vahvasti terminologian muuttamista alkuperäiskansoiksi ja paikallisyhteisöiksi mainittujen alkuperäiskansojen julistuksen ja Rio +20 julistuksen mukaisesti.
Davviriikkain Suopma, Norga, Danmárku ja Ruoŧŧa dorjo hui garrasit terminologiija rievdadeami álgáálbmogin ja báikkálašsearvvušin álgoálbmotjulggaštusa ja Rio +20 – julggaštusa mielde.
EU:n sisällä asiasta ei ollut yksimielisyyttä.
EU:a siste áššis ii lean ovttamielalašvuohta.
EU:n käytännön mukaisesti kansainvälisissä 8j-työryhmän kokouksissa EU-puheenjohtajamaa käyttää EU-maiden puolesta yhteiset puheenvuorot.
Riikkaidgaskasaš 8j-bargojoavkku čoakkámiin EU:a geavada mielde EU-ságadoalliriika geavaha EU-riikkaid oktsaš sáhkavuoruid.
Tässä tapauksessa Liettua, käytti EU-maiden puolesta puheenvuorot.
Dán dáhpáhusas Lietuva geavahii EU-riikkaid beales oktasaš sáhkavuoruid.
Koska EU-maat eivät poikkeuksellisesti löytäneet yksimielisyyttä terminologia-asiassa, niin jokainen EU-jäsenvaltio sai käyttää asiassa oman puheenvuoronsa.
Daningo EU-riikkat eai dán vuoru gávdnan ovttamielalašvuođa terminologiija-áššis, nu juohke EU-lahttostáhta oaččui geavahit áššis iežas sáhkavuoru.
Iso-Britannia ja Kanada vetosivat omissa puheenvuoroissaan mm. siihen, että laillisia vaikutuksia terminologian muuttamiselle ei ole selvitetty.
Stuora-Británnia ja Kanada doarjale iežaska sáhkavuoruin ee. dasa, ahte lágalaš váikkuhusast terminologiija rievdadeapmái eai leat čilgejuvvon.
Yksikään valtio ei myöskään halua avata biodiversiteettisopimusta terminologian muuttamiseksi.
Oktage stáhta ii maid hálit rahpat biodiversiteahttasoahpamuša terminologiija earáhuhttima várás.
En minäkään kannata biodiversiteettisopimuksen muuttamista, koska vaarana on, että se avaisi mahdollisuuden heikentää biodiversiteettisopimuksen velvoitteita nykyisessä taloudellisessa ja poliittisessa tilanteessa.
In dat gal munge dan hálit biodiversiteahttasoahpamuša earáhuhttima, daningo várran lea, ahte dat rabalii vejolašvuođa geahnohuhttit biodiversiteahttasoahpamuša geatnegasvuođaid dálás ekonomalaš ja olitihkalaš dilis.
Saamelaiskäräjien II varapuheenjohtaja Heikki Paltto ja allekirjoittanut 8(j)-kokouksessa.
Sámedikki II várreságadoalli Hánno heaika ja mun 8(j)-čoakkámis.
Kuva: Inga-Briitta Magga
Govva: Inga-Briitta Magga
Asiakokonaisuus oli esillä jo kaksi vuotta sitten edellisessä kansainvälisessä 8j-työrymän kokouksessa.
Áššeollisvuohta lei ovdan juo guokte jagi dás ovdal ovddit riikkaidgaskasaš 8j-bargojoavkku čoakkámis.
Jo silloin nostettiin esille tarve tehdä laillinen analyysi terminologian muuttamisen vaikutuksesta.
Juo dalle loktejuvvui ovdan dárbu dahkat lágalaš analysa terminologiija rievdadeami váikkuhusain.
Olen pettynyt, kun sitä ei oltu tehty ja jotkut valtiot voivat viivyttää ja viivyttää päätöksentekoa asiassa.
Dan dáfus lean behtton, go dat ii lean bargon ja muhtin stáhtat sáhttet maŋidit ja maŋidit mearrádusdahkama áššis.
Seuraava COP on ensi syksynä Etelä-Koreassa.
Čuovvovaš COP lea boahtte čavčča Lulli-Koreas.
Ranska vastusti terminologian muuttamista vedoten mm. siihen, että Ranskan perustuslaki tunnustaa vain ranskalaiset. Ranskassa on vain ranskalaisia, ei muita kansoja.
Ránská vuostálasttii rievdadeami doarjalettiin ee. dasa, ahte Ránskká vuođđoláhka dovda dušše ránskkálaččaid, Ránskkás leat duššebeare ránskkálaččat, eai eará álbmogat.
Myöskään Kanada lainsäädäntöön vedoten ei halunnut muuttaa terminologiaa.
Maiddái Kanada doarjalii iežas lágaide, maid dihte ii mahkaš sáhtále rievdadit terminologiija.
Tämä oli hyvin ristiriitaista sen vuoksi, että Kanadan perustuslain mukaan Kanadassa on alkuperäiskansoja eikä alkuperäiskansayhteisöjä.
Dat fas ii leat harmoniijas Kanada lágaiguin, daningo Kanada vuođđolága mielde doppe leat álgoálbmogat eaige álgoálbmotservošat.
Kanadan kantaa kritisoivatkin vahvasti Cree-intiaanien neuvosto ja muut alkuperäiskansajärjestöt Kanadassa.
Kanada oidnui bukte garra moaitámušaid Cree-indiánaid ráđđi ja Kanada eará álgoálbmotorganisašuvnnat.
Kanada, Ranska ja Iso-Britannia pyrkivätkin hyvin aktiivisesti lieventämään kokouksen päätöksiä.
Kanada, Ránská ja Stuora-Británnia viggenai aktiivvalaččat láivudit čoakkáma mearrádusaid.
Ranska ja Iso-Britannia pelkäävät päätöksien vaikutuksia alusmaihinsa.
Ránská ja Stuora-Británnia ballaba mearrádusaid váikkuhusaid iežaska hálddašan koloniijaide.
Kolonialismilla on pitkät jäljet.
Kolonialismmas leat guhkes gieđat.
Vaikka kansainvälinen lainsäädäntö ja ihmisoikeudet ovat kehittyneet, kolonialismin varjo edistyksen pimentäjä ja kolonialistinen politiikka on vieläkin voimissaan.
Vaikko riikkaidgaskasaš lágat ja olmmošrievttit leat gárganan, de kolonialismma suoivvan lea ovdáneami sevnnjodahtti ja kononialisttalaš politihkka lea velnai vuoimmálaš.
Montrealissa oli edustajia kaikilta saamelaiskäräjiltä.
Montrealis ledje ovddasteaddjit buot sámedikkiin.
Pidimmekin yhteiskokouksen, jossa käsittelimme saamelaiskäräjien tekemää työtä artikla 8(j):n toimeenpanemiseksi ja missä asioissa tulisi tehdä yhteistyötä.
Doalaimetnai oktasaščoakkáma, mas gieđahalaimet sámedikki bargan barggu 8(j):a olláhuhttima várás ja makkár áššin galggalii bargat ovttasráđiid.
Kussakin saamelaiskäräjillä työskentelee 8(j)-asioista vastaava virkamies, joten lähtökohdat ovat hyvät.
Guđenai sámedikkis bargá virgeolmmoš, man ovddasvástádussan leat maid 8(j)-áššit ja danin vuolggasadji lea buorre.
Kuten oheistapahtumassa pitämässä puheessani totesin, artikla 8(j):tä on toimeenpantu eri tavoin Suomessa, Ruotsissa ja Norjassa.
Dego oalgedáhpáhusas doallan ságastan gávnnahin, artihkal 8(j) lea olláhuhtton sierra vuogi mielde Suomas, Ruoŧas ja Norggas.
Sovimmekin, että laadimme yhteisesityksen saamelaiselle parlamentaariselle neuvostolle sekä kunkin maan 8(j)-asioista vastaavalle ministeriölle miten artikla 8(j):n velvoitteita tulisi toimeenpanna.
Soabaimetnai, ahte ráhkadit oktasaševttohusa sámi parlamentáralaš ráđđái sihke guđe riikka 8(j)-áššiid ovddasvástideaddji ministeriijai das, mot artihkal 8(j):a geatnegasvuođat galggale olláhuhttot.
Saamelaiskäräjien kotisivuilta löytyvät tiedotteet kansainvälisen 8(j)-kokouksen päätöksistä Montrealissa ja siellä Suomen saamelaiskäräjien pitämästä oheistapahtumasta.
Sámedikki ruovttusiidduin gávdnojit dieđáhusat riikkaidgaskasaš 8(j)-čoakkáma mearrádusain Montrealis ja doppe Suoma sámedikki doallan oalgedáhpáhusas.
Seuraavassa blogissani kerron saamelaiskäräjien valtuuskunnan vierailusta keha ' ka-kansan luona.
Čuovvovaš bloggas muitalan sámedikkiid sáttagotti guossástallamis keha ' ka-álbmoga luhtte.
Valtakulttuurien antama nimitys kansalle on mohawk.
Váldokultuvrra navdin namma álbmogii lea Mohawk.
Tällä viikolla osallistun Norjan saamelaiskäräjien avajaisiin Kaarasjoella.
Dán vahku oassálasttán Norgga sámedikki rahpandoaluide Kárášjogas.
Vuontisjärvellä 14.10.2013
Vuottesjávrres 14.10.2013