pere/sami_parallel huggingface dataset:
Myös kirjailija, taiteilija ja poronhoitaja, Ruotsin Jällivaarasta kotoisin oleva Nils Nilsson Skum kuvasi saamelaista luonnonympäristöä ja poronhoitoa.
Maiddái girječálli, dáiddár ja badjealmmái, Ruoŧa Jelleváris eret Nils Nilsson Skum govvidii sámiid luonddubirrasa ja baozodoalu.
Hänen kerrottiin hinnoitelleen teoksensakin niissä kuvatun poroluvun perusteella.
Muitaluvvui, ahte son árvvoštalai iežas girjji hátti das govviduvvon boazologu vuođul.
Läpimurtonsa Skum, ennen kaikkea teoksellaan Same sita - samebyn (1938).
Beakkánin Skum šattai, eandalii girjjiinnis Same sita - samebyn (1938).
Suomen saamelaisalueella ensimmäinen merkittävä saamenkielinen kaunokirjallinen teos oli outakoskelaisen opettajan Hans-Aslak Guttormin kokoelmateos Koccam spalli (Herännyt tuulispää 1941).
Suoma sámeguovllus vuosttas mearkkašahtti sámegielat čáppagirjjálašvuođa girji lei vuovdaguoikkalaš oahpaheaddji Hans-Aslak Guttorma čoakkáldatgirji Koccam spalli (Herännyt tuulispää 1941).
Kokoelmassaan Guttorm kehitti myös pohjoissaamen kirjallista kieltä.
Čoakkáldagastis Guttorm ovddidii maiddái davvisámegiela čálalaš giela.
Saamen kielen kirjakielen kehittyessä ja saamelaisyhteisön kulttuurisen heräämisen myötä saamelaiskirjallisuus alkoi kehittyä 1970-luvun alusta lähtien.
Sámegiela girjegiela ovdánettiin ja sámeservoša kultuvrralaš moriheami mielde sámegirjjálašvuohta álggii ovdánit 1970-logu álggu rájes.
Kirjallisuudesta tuli keino kuvat yhteiskunnan epäkohtia ja suomalaistamisprosessin vaikutuksia saamelaisiin.
Girjjálašvuođas bođii vuohki govvidit servodaga dohkketmeahttun diliid ja láttiiduhttinproseassa váikkuhusaid sámiide.
Kirsti Palton esikoisromaani Voijaa minun poroni (Guhtoset dearvan min bohccot) oli Finlandia-ehdokkaana vuonna 1986.
Kirsti Paltto vuosttasromána Guhtoset dearvan min bohccot (Voijaa minun poroni) lei Finlandia-evttohassan jagi 1986.
Nils-Aslak Valkeapään runoeepos Aurinko, isäni (Beaivi, áhčážan, 1988) voitti Pohjoismaiden neuvoston kirjallisuuspalkinnon vuonna 1991.
Nils-Aslak Valkeapää diktaepos Beaivi, áhčážan, 1988 (Aurinko, isäni) vuittii Davvirikkaid ráđi girjjálašvuođabálkkášumi jagi 1991.
Suomessa ei toimi saamenkielistä kirjallisuutta kustantavaa kustantamoa.
Suomas ii doaimma sámegielat girjjálašvuođa goasttideaddji goasttádus.
Norjassa toimi Davvi Girji kustantaa myös Suomen saamelaisten tekemiä teoksia.
Norggas doaibmi Davvi Girji goasttida maiddái Suoma sámiid dahkan girjjiid.
Kirjallisuuden kehittymistä vaikeuttavat pienet markkinat erityisesti inarin- ja koltansaamenkielisessä kaunokirjallisuudessa.
Girjjálašvuođa ovdáneami váttásmahttet sm á vva márkanat erenoamžit anáraš- ja nuortalašgielat čáppagirjjálašvuođas.
Nykyisin kaunokirjallisuutta käännetään valtakielten ja saamen kielten välillä.
Dán áigge čáppagirjjálašvuohta jorgaluvvo váldogiela ja sámegiela gaskkas.
Kuvataide
Govvadáidda
Ensimmäisiä saamelaisia kuvataitelijoita olivat kirjailija Juhan Turi sekä norjansaamelainen John Savio.
Vuosttas sápmelaš govvadáiddárat ledje girječálli Juhan Turi sihke norggasápmelaš John Savio.
1900-luvun alussa elänyt Savio tuli tunnetuksi puupiirroksistaan, jotka esittävät perinteisiä saamelaisia aiheita.
1900-logu álggus eallán Savio bođii dovddusin muorrasárgosiiguin, mat ovdanbuktet árbevirolaš sápmelaš fáttaid.
Saamelaisen kuvataiteen kultakauden aloitti Nils Aslak Valkeapää saamen kansan mytologioista ja luontosuhteesta kertovilla tauluillaan.
Sápmelaš govvadáidaga golleáigodaga álggahii Nils Aslak Valkeapää sáme álbmoga mytologiijain ja luondogaskavuođas muitaleaddji dávvaliin.
Kuvataide ammentaa inspiraationsa nykyisinkin niin kalliopiirroksista, shamanismista, luonnosta kuin käsityöperinteestäkin.
Govvadáidda váldá inspirašuvnnaidis dán áiggege nu báktetevnnegiin, shamanismmas, luonddus go duodjeárbbisge.
Nykyisin kuvataiteella kuvataan yhä enemmän määrin saamelaisten kokemia yhteiskunnallisia epäkohtia ja suomalaistamispolitiikan vaikutuksia saamelaisyhteisöön.
Dán áigge govvadáidagis govvidit ain eanet sámiid vásihan servodatlaš dohkketmeahttun diliid ja láttiiduhttinpolitihka váikkuhusaid sámeservošii.
Erityisesti Inarissa asuva Merja Aletta Ranttila on tunnettu shamanismia ja mytologiaa käsittelevistä maalauksistaan.
Erenoamážit Anáris ássi Merja Aletta Ranttila lea beakkán shamanismma ja mytologiija málagovain gieđahalli.
Perinteisesti taidetta on piirretty poronnahkoihin, nykyisin taidetta tehdään hyvin monille ja monella eri materiaalilla.
Árbevirolaččat dáidda lea sárgojuvvon bohcconáhkiide, dán áigge dáidaga dahket hui máŋggaide materiálaide ja máŋggain eará materiálain.
Saamelaisesta tanssiperinteestä on säilynyt vain kolttasaamelaisten katrilli, joka on saanut vaikutteita venäläisestä tanssiperinteestä.
Sáme dánsaárbbis lea seilon dušše nuortalaččaid katrilla, mii lea ožžon váikkuhusaid ruošša dánsaárbbis.
Katrillia opetetaan Inarin kouluissa ja Sevettijärvellä ja Nellimissä on omat katrilliryhmänsä.
Katrilli oahpahit Anára skuvllain ja Čeavetjávrris ja Njellimis leat iežas katrillajoavkkut.
On oletettavissa että saamelaisilla on ollut shamanistiseen muinaisuskoon ja pyyntiin liittyvä tanssiperinne, mutta siitä ei ole jäänyt jäljelle tietoja saamelaisen kansanperinteeseen eikä kirjallisuuteen.
Lea navdimis ahte sámiin leamašan shamanistalaš dološoskui ja bivdui gulavaš dánsaárbi, muhto das eai leat báhcán válddekeahttá dieđut sápmelaš álbmotárbái ii ge girjjálašvuhtii.
Elokuva ja dokumentti
Filbma ja dokumeanta
Elokuvataiteesta ja dokumenteista on tullut keino kertoa saamelaiskulttuurista ja sen perinteistä sekä kuvat valtakulttuurien toimien vaikutuksista saamelaiskulttuuriin ja yksittäisiin saamelaissukuihin.
Filbmadáidagis ja dokumeanttain lea boahtán vuohki muitalit sámekultuvrras ja dan árbbis sihke govat váldekulruvraid doaimmaid váikkuhusain sámekultuvrii ja oktonas sámesogaide.
Yhteiskunnallinen ilmaisu on vahva osa saamelaista elokuva- ja dokumenttitaidetta.
Servodatlaš ovdanbuktin lea nana oassi sámi filbma - ja dokumeantadáidaga.
Saamelaisen elokuvan aika alkoi vuonna 1987, jolloin Nils Gaup ohjasi elokuvan Tiennäyttäjä (Ofelaš).
Sápmelaš filmma áigi álggii jagi 1987, go Nils Gaup bagadalai filmma Ofelaš (Tiennäyttäjä).
Elokuva oli Oscar-ehdokkaana.
Filbma lei Oscar-evttohassan.
Saamelaiselokuvan ” uusi aalto ” 2000-luvun alussa on nostanut esiin uuden ohjaajapolven.
Sámefilmma ” ođđa bárru ” 2000-logu álggus lea buktán oidnosii ođđa bagadallibuolvva.
Nousua on vauhdittanut elokuva-alan lisääntynyt koulutus pohjoisessa.
Čalmmustahttima lea jođálmahttán filbmasuorggi lassánan oahpahus davvin.
Vuosittain tammikuussa Inarissa järjestettävä alkuperäiskansojen elokuvafestivaali Skábmagovat (” Kaamoksen kuvia ”) on saamelaiselokuvan keskeinen foorumi.
Jahkásaččat ođđajagemánus Anáris lágiduvvo eamiálbmogiid filbmafestivála Skábmagovat (” Kaamoksen kuvia ”) lea sámefilmma guovddáš forum.
Yleisradio aloitti säännölliset saamenkieliset radiolähetykset Suomessa vuoden 1947 lokakuussa.
Oktasašrádio álggahii jeavddalaš sámegielat rádiosáddagiid Suomas jagi 1947 golggotmánus.
Ohjelmassa oli aluksi hengellistä ohjelmaa sekä ajankohtaisia uutisia.
Prográmmas lei álggos vuoiŋŋalaš prográmma sihke áigeguovdilis ođđasat.
Nykyisin saamen radio, Yle Sápmi, on edelleen tärkein saamenkielinen tiedotusväline Suomen saamelaisille.
Dán áigge sámerádio, Yle Sápmi, lea ain dehalamos sámegielat diehtojuohkingaskaoapmi Suoma sámiide.
Yle Sápmi lähettää ohjelmaa pohjois-, inarin- ja koltansaameksi.
Yle Sápmi sádde prográmma davvisámegillii, anáraš- ja nuortalašgillii.
Yle Sápmi on myös tärkeä kirjallinen media, koska tärkeimmät uutiset on kirjoitettuina Yle Sápmin kotisivuille.
Yle Sápmi lea maid dehalaš čálalaš media, daningo dehalamos ođđasat leat čállon Yle Sápmi ruoktosiidduide.
Yle Sápmi on melkein ainoa media, jossa saa kuulla saamelaista joikuperinnettä ja uuta saamelaista musiikkia.
Yle Sápmi lea measta áidna media, gos sáhttá gullat sámiid juoiganárbbi ja ođđa sámemusihka.
Yle Sápmi sai saamelaiskäräjien saamen kielineuvoston myöntämän saamen kieliteko - palkinnon vuonna 2013.
Yle Sápmi oažžui sámedikki sámi giellaráđi mieđihan gielladahku – bálkkášumi jagi 2013.
Yleisradion on lain mukaan osana yhteiskunnallista palvelutoimintaa tuotettava palveluita saamen kielillä.
Oktasašrádio galgá buvttadit lága mielde oassin servodaga bálvalandoaimma bálvalusaid sámegillii.
Yhteispohjoismaiset saamenkieliset tv-uutiset, Ođđasat, alkoivat vuoden 2002 alussa.
davviriikkaid oktasaš sámegielat tv-ođđasat, Ođđasat, álge jagi 2002 álggus.
Ne tuotetaan yhteistyönä Suomen Yle Sámi Radion, Norjan NRK Sámi Radion ja Ruotsin SVT Sápmin kanssa.
Dat buvttaduvvojit ovttasbarggus Suoma Yle Sámi Rádioin, Norgga NRK Sámi Radioin ja Ruoŧa SVT Sápmiin.
Syksyllä 2013 Yleisradio aloitti omien saamenkielisten tv-uutisten lähettämisen valtakunnan verkossa.
Čakčat 2013 Oktasašrádio álggahii iežas sámegielat tv-ođđasiid sáddema váldegotti fierpmis.
Yle Sápmi tuottaa Suomen ainoaa saamenkielistä lastenohjelmaa, Unna Junnáa.
Yle Sápmi buvttada Suoma áidna sámegielat mánáidprográmma, Unna Junná.
Sápmelaš oli Suomen ensimmäinen saamenkielinen aikakausilehti.
Sápmelaš lei Suoma vuosttas sámegielat áigečála.
Se ilmestyi pohjoissaameksi vuosina 1935–2002.
Dat almmustuvai davvisámegillii jagiid 1935–2002.
Nykyisin ainoa saamen kielinen sanomalehti on Norjassa ilmestyvä Avvir, joka ilmestyy kaksi kertaa viikossa.
Dán áigge áidna sámegielat aviisa lea Norggas almmustuvvi Avvir, mii almmustuvvá guovtti geardde vahkus.
Inarinsaamenkielen yhdistys (Anarâškielâ Servi) on julkaissut Anarâš-lehteä vuodesta 1987.
Ánárašgielat searvi (Anarâškielâ Servi) lea almmustahttán Anarâš-lastta jagis 1987.
Vuonna 2011 annettu asetus sanomalehdistön tuesta mahdollisti ensimmäisen kerran yhteiskunnallisen tuen myöntämiselle saamenkielisen sanomalehtiaineiston tuottamiselle.
Jagi 2011 addojuvvon ásahus aviissaid doarjagis dagai vejolažžan vuosttas geardde servodaga doarjaga mieđiheapmai sámegielat aviisamateriála buvttadeami várás.
Tukea on myönnetty asetuksen voimaan tulon jälkeen Lapin Kansalle, joka tuottaa saamenkielisiä uutisia sekä painettuun lehteen että verkkoon.
Doarjja lea mieđihuvvon ásahusa fápmui boahtima maŋŋá Lapin Kansai, mii buvttada sámegielat ođđasiid sihke deaddiluvvon aviisii ja fierbmái.
Kansalliset symbolit
Álbmotlaš symbolat
Saamen suvun laulu (Sámi soga lávlla) on saamelaisten virallinen kansallislaulu.
Sámi soga lávll a lea sámiid virggálaš álbmotlávlla.
Saamen suvun laulun on sanoittanut ensimmäinen saamelainen valtiopäivämies Isak Saba ja säveltänyt norjalainen säveltäjä Arne Sørlie.
Sámi soga lávlaga sániid lea čállán vuosttas sápmelaš riikkabeaialmmái (stuorradikki áirras) Isak Saba ja nuohta bidjan komponista Arne Sørlie.
Saamen lippu (Sámi leavga) on saamelaisen taiteilija Astrid Båhlin suunnittelema.
Sámi leavgga lea plánen sápmelaš dáiddár Astrid Båhl.
Lippu ja saamen suvun laulu hyväksyttiin Saamelaisten 13. konferenssissa Åressa 1986.
Leavga ja Sámi soga lávlla dohkkehuvvojedje Sámiid 13. konferánssas Åres jagi 1986.
Kansallislaulun melodia hyväksyttiin saamelaisten 14. konferenssissa Helsingissä 1992.
Álbmotlávlaga melodiija dohkkehuvvui Sámiid 15. konferánssas Helssegis 1992.
Uusi nuorisoneuvosto on asetettu Uumajassa
Ođđa nuoraidráđđi lea ásahuvvon Upmis
Saamelaiskäräjien kokous asetti nuorisoneuvoston toimikaudeksi 2014-2015 kokouksessaan Uumajassa 19.2.2014.
Sámedikki čoahkkin ásahii nuoraidráđi doaibmaáigodahkii 2014-2015 čoahkkimisttis Upmis 19.2.2014.
Nuorisoneuvostoa edusti kokouksessa Niila Rahko.
Nuoraidráđi lei ovttasteamen čoahkkimis Niila Rahko.
Jäsenet:
Lahttut:
Niila Rahko, puheenjohtaja - varajäsen Mikkel Näkkäläjärvi
Niila Rahko, ságadoalli - várrelahtu Mikkel Näkkäläjärvi
SaKaste- hankkeen tuotokset nyt käytettävissä
SaKaste-fidnu bohtosat dál geavaheamis
Vuonna 2013 päättyneen SaKaste- hankkeen tuotokset ovat nyt kaikkien käytettävissä netissä.
Jagis 2013 nohkan SaKaste- fidnu bohtosat leat dál neahtas buohkaid geavaheamis.
Hankkeen kehittämistyön tuotoksena tehtiin oppaat saamelaiseen vanhus- ja varhaiskasvatustyöhön.
Fidnu ovddidanbarggu boađusin dahkkojuvvojedje rávagirjjážat sámi boarrásiid- ja árrabajásgeassinbargui.
SaKaste- Saamelaisten sosiaali- ja terveyspalveluiden kehittämisrakenne-hanke toteutettiin vuosina 2011 -2013.
SaKaste- Sámi sosiála- ja dearvvasvuođabálvalusaid ovddidanráhkadus-fidnu čađahuvvui jagiin 2011 -2013.
Hanke oli PaKaste 2 - Pohjoisen alueen Kaste- osahanketta.
Fidnu lei oassi PaKaste 2 – Davvi guovllu Kaste-fidnus.
SaKaste- hankkeen aikana parannettiin saamenkielisten ja kulttuuriin pohjautuvien palveluiden laatua, vaikuttavuutta ja saatavuutta.
SaKaste- fidnu áigge buoriduvvui sámegielat ja kultuvrii vuođđuduvvi bálvalusaid kvalitehta, váikkuheaddjivuohta ja oažžun.
Kehittämistyöprosessin aikana saamelaisten työntekijöiden oma ammatti-identiteetti vahvistui ja keskinäinen asiantuntijaverkosto laajeni ja tiivistyi.
Figgamuššan lei maid geahpedit guovlluguovdasaš earuid láhčimiin sámegielat ja sámekultuvrii vuođđuduvvi buriid bargometodaid ja doaibmamálliid.
Kehittämistyötä tehtiin prosessiluontoisesti ja saamelaiskulttuurin lähtökohdista.
Ovddidanbargu dahkkojuvvui proseassalundosaččat ja dan vuođđun lei sámekultuvra.
Saamelaisen varhaiskasvatuksen ja vanhustyön parissa työskentelevä saamenkielinen henkilöstö toimi tiimityöskentelyn aikana kehittäjäasiantuntijoina.
Sámi árrabajásgeassima ja boarrásiidbarggu sámegielat bargoveahka doaimmai bargojoavkobargama áigge ovddidanáššedovdin.
Saamelaiskäräjien hallituksen kokouksen päätöksiä
Sámedikki stivrra _oahkkima mearrádusat
Saamelaiskäräjien hallitus kokoontui 5.3.2014 Inarissa.
Sámedikki stivra čoahkkanii 5.3.2014 Anáris.
Kokouksen asialistalla oli virkavalintoja sekä lausuntoja.
Čoahkkima áššelisttás ledje virgeválljemat sihke cealkámušat.
Saamelaiskäräjien hallitus päätti valita vakituiseen toimistosihteerin virkaan Laila Aikion Inarista.
Sámedikki stivra mearridii válljet fásta doaimmahatčálli virgái Laila Aikio Anáris.
Virkaa haki seitsemän henkilöä.
Virggi ohce čieža olbmo.
Toimistosihteerin tehtävinä on mm. asiakirja- ja taloushallintoon liittyvät tehtävät.
Doaimmahatčálli bargun leat ee. áššegirje- ja ekonomiahálddahussii guoski barggut.
Saamelaiskäräjien hallitus päätti valita vakituiseen ympäristösihteerin virkaan Anni-Helena Ruotsalan Helsingistä äänin 4-1.
Sámedikki stivra mearridii válljet fásta birasčálli virgái Anni-Helena Ruotsala Helssegis jienaiguin 4-1.
Virkaa haki yhdeksän henkilöä.
Virggi ohce ovcci olbmo.
Ympäristösihteerin tehtävänä on mm. kaivoslain toimeenpanoon ja biodiversiteettisopimuksen toimeenpanoon liittyvät tehtävät.
Birasčálli bargun leat ee. ruvkelága ollašuhttimii ja biodiversitehtasoahpamuša ollašuhttimii guoski barggut.
Ympäristösihteeri toimii esittelijänä elinkeino- ja oikeuslautakunnassa.
Birasčálli doaibmá áššemeannudeaddjin ealáhus- ja vuoigatvuođalávdegottis.
Aluekehitystä ohjaavan lain mukaan saamelaiskäräjät laatii Lapin maakuntaohjelman saamelaiskulttuuriosion.
Guovloovdáneami stivrejeaddji lága mielde sámediggi gárvvista Lappi eanagoddeprográmma sámekulturoasi.
Maakuntaohjelma ohjaa maakunnan aluekehitystä ja asettaa tavoitetilan maakunnan kehitykselle.
Eanagoddeprográmma stivre eanagotti guovloovdáneami ja ásaha ulbmiliid eanagotti ovdáneapmái.
Lapin maakuntaohjelma on uudistettu Lapin liitossa Lappi-sopimuksessa.
Lappi eanagoddeprográmma lea ođasmahtton Lappi lihtus Lappi-soahpamušas.
Saamelaiskäräjien hallitus hyväksyi kokouksessaan saamelaiskulttuuriosion.
Sámedikki stivra dohkkehii čoahkkimisttis sámekulturoasi.
Osiossa on visio vuoteen 2040 sekä saamelaiskulttuurisopimus.
Oasis lea višuvdna jahkái 2040 sihke sámekultursoahpamuš.
Saamelaiskäräjät on asettanut kuusi strategista valintaa saamelaiskulttuurin kehittämiseksi maakuntaohjelman toimikautena 2014-2017.
Sámediggi lea ásahan guhtta strategalaš válljema sámekultuvrra ovddideami várás eanagoddeprográmma doaibmabajis 2014-2017.
Valinnat ovat: elinvoimaiset perinteiset elinkeinot ja perinteinen tieto, TäŠlvvsijdd – elävän kolttasaamelaisen kulttuurin keskus, palvelurakenne toimivaksi, saamelaiskulttuurin mukainen koulutuspolku, kieli ja kulttuurinen rikkaus sekä lasten ja nuorten Sápmi.
Válljemat leat: ealaskas árbevirolaš ealáhusat ja árbevirolaš diehtu, TäŠlvvsijdd – ealli nuortalaš kultuvrra guovddáš, bálvalusráhkadus doaibmi ráhkadussan, sámekultuvrra meroštallan skuvlenbálggis, giella ja kultuvrralaš riggodat sihke mánáid ja nuoraid Sápmi.
Hallitus hyväksyi lausunnon sosiaali- ja terveyshuollon järjestämislaiksi.
Stivra dohkkehii cealkámuša sosiála- ja dearvvasvuođafuolahusa ordnenláhkan.
Esityksen mukaan Sosiaali- ja terveysalueet muodostuvat maakuntien keskuskaupunkien sekä erikseen määriteltävien yli 50 000 asukkaan kuntien pohjalle.
Evttohusa mielde Sosiála- ja dearvvasvuođaguovllut lágiduvvojit vuođu ala, masa gullet eanagottiid guovddášgávpogat sihke sierra meroštallama vuloš gielddat, main leat badjel 50 000 ássi.
Käytännössä saamelaisten kotiseutualue kuuluisi tässä mallissa Rovaniemeltä johdettuun sosiaali- ja terveysalueeseen.
Geavatlaččat sámiid ruovttuguovlu gulašii dán málles Roavvenjárggas stivrejuvvon sosiála- ja dearvvasvuođaguvlui.
Sosiaali- ja terveysalueiden sisällä voi olla myös perustason alueita, joilla on järjestämisvastuu osasta sosiaalihuoltoa sekä perusterveydenhuollosta ja eräissä tapauksissa myös joistakin erikoissairaanhoidon palveluista.
Sosiála- ja dearvvasvuođaguovlluid siste sáhttet leat maid vuođđodási guovllut, main lea ordnenovddasvástádus oasis sosiálafuolahusa sihke vuođđodearvvasvuođafuolahusas ja muhtun dáhpáhusain maid muhtun spesiálbuohccedivššu bálvalusain.
Perustason alue voidaan muodostaa vähintään noin 20 000 asukkaan kunnan pohjalle.
Vuođđodási guovllu sáhttá vuođđudit uhcimuštá sullii 20 000 ássi gieldda vuođu ala.
Saamelaisten kotiseutualueen väestö ei riitä muodostamaan perustason aluetta.
Sámiid ruovttuguovllu veahkadat ii leat doarvái, ahte sáhttá lágidit vuođđodási guovllu.
Sosiaali- ja terveydenhuollon laajempien alueellisten ja kansallisten tehtävien koordinoimiseksi ja hoitamiseksi on lisäksi viisi erityisvastuualuetta., joiden tehtävänä on ohjata ja sovittaa yhteen sosiaali- ja terveysalueiden ja perustason alueiden toimintaa ja niiden järjestämiä palveluja.
Sosiála- ja dearvvasvuođafuolahusa viidásut guovlluguovdasaš ja álbmotlaš bargguid koordinerema ja dikšuma várás leat lassin vihtta sierravástuguovllu, maid bargun lea jođihit ja heivehit oktii sosiála- ja dearvvasvuođaguovlluid ja vuođđodási guovlluid doaimma ja daid ordnen bálvalusaid.
Käytännössä esitys tarkoittaisi sitä, että koko Pohjois-Suomi kuuluisi Oulusta johdettuun erityisvastuualueeseen.
Geavatlaččat evttohus oaivvildivččii dan, ahte oppa Davvi-Suopma gulašii sierravástuguvlui, mii stivrejuvvo Oulus.
Saamelaiskäräjät on huolissaan siitä, että esityksen vaikutuksia ja eri vaihtoehtojen vaikutuksia ei ole riittävästi tutkittu eikä selvitetty.
Sámediggi lea fuolas das, ahte evttohusa váikkuhusat ja sierra molssaeavttuid váikkuhusat eai leat doarvái dutkojuvvon eaige čielggaduvvon.
Eri vaihtoehtojen kustannukset ja taloudelliset vaikutukset tulisi laskea ja laskentaperusteet tulisi olla julkisesti arvioitavissa, jotta eri järjestämisvaihtoehtoja voi todellisuudessa arvioida.
Sierra molssaeavttuid goluid ja ekonomalaš váikkuhusaid galggašii rehkenastit ja rehkenastinvuođustusat galggašedje leat almmolaččat árvvoštallamis, vai sierra ordnenmolssaeavttuid sáhttá duođalaččat árvvoštallat.
Saamelaiskäräjät pitää hyvin suurena puutteena sitä, että lain yhteydessä ei ole pohdittu sosiaali- ja terveyspalvelujen rahoituksen kehittämistä.
Sámediggi atná hui stuorra váilevuohtan dan, ahte lága oktavuođas ii leat guorahallon sosiála- ja dearvvasvuođabálvalusaid ruhtadeami ovddideapmi.
Saamelaiskäräjät pitää esitystä ongelmallisena saamelaisten kielellisten ja kulttuuristen perusoikeuksien sekä kunnallisen itsehallinnon näkökulmasta.
Sámediggi atná evttohusa problemáhtalažžan sámiid gielalaš ja kultuvrralaš vuođđovuoigatvuođaid sihke gieldda iešstivrejumi perspektiivvas geahčadettiin.
Hallituksen esitysluonnos ei myöskään huomioi lainkaan mahdollisuuksia järjestää palveluita rajat ylittävänä yhteistyönä.
Ráđđehusa evttohushámus ii maiddái váldde vuhtii ollege vejolašvuođaid lágidit bálvalusaid rájáid rasttildeaddji oktasašbargun.
Esitys johtaisi saamelaisten kotiseutualueen osalta palvelujen keskittymiseen, etäisyyksien kasvamiseen ja mahdollisesti myös saamen kielisten palvelujen heikkenemiseen.
Evttohus doalvvošii sámiid ruovttuguovllu oasil bálvalusaid čohkiideapmái, gaskkaid guhkkumii ja vejolaččat maid sámegielat bálvalusaid fuotnáneapmái.
Saamelaiskäräjät ei hyväksy sosiaali- ja terveysministeriön esitystä ja edellyttää, että esitys valmistellaan uudelleen siten, että esityksen vaikutukset, rahoitus, harva asutus ja saamelaisten kielelliset oikeudet tulevat huomioon otetuksi palvelurakenteen kehittämisessä.
Sámediggi ii dohkket sosiála- ja dearvvasvuođaministeria evttohusa ja gáibida, ahte evttohus válmmaštallo ođđasit nu, ahte evttohusa váikkuhusat, ruhtadeapmi, hárvves ássan ja sámiid gielalaš vuoigatvuođat bohtet váldojuvvot vuhtii bálvalusráhkadusa ovddideamis.
Hallitus antoi lausunnon maa- ja metsätalousministeriössä valmistellusta ahmakantojen hoitosuunnitelmasta.
Stivra attii cealkámuša eana- ja meahccedoalloministerias válmmaštallon geatkenáliid dikšunplána birra.
Lausunnossa on huomioitu saamelaisten kotiseutualueen paliskuntien yhteinen lausunto ahmakantojen hoitosuunnitelmasta.
Cealkámušas lea váldon vuhtii sámiid ruovttuguovllu bálgosiid oktasaš cealkámuš geatkenáliid dikšunplána birra.
Saamelaiskäräjät esittää useita tarkennuksia hoitosuunnitelmaan.
Sámediggi evttoha máŋga dárkkálmahttima dikšunplánii.
Saamelaiskäräjät esittää että kantojen säätelyssä ja hoidossa tehdään yhteistyötä Norjan, Ruotsin ja Venäjän valtioiden sekä saamelaiskäräjien kanssa.
Sámediggi evttoha ahte náliid muddemis ja dikšumis dahkkojuvvo oktasašbargu Norgga, Ruoŧa ja Ruošša stáhtaiguin sihke sámedikkiiguin.
Saamelaiskäräjät ei kannata esitystä reviiripohjaiseksi ahmavahinkojen korvauskäytännöksi.
Sámediggi ii guottit evttohusa reviiravuđđosaš geatkevahágiid buhtadusvuohkin.
Saamelaiskäräjät esittää lisäksi, että ahmakantaa ei kasvateta ja haittaeläinten poiston tulisi tapahtua viranomaisten toimesta.
Sámediggi evttoha vel, ahte geatkenálli ii stuoriduvvo ja vahátealliid elimineremis galggašedje eiseválddit fuolahit.
Hallitus hyväksyi lausunnon Yleisradion kertomuksesta vuodelta 2013.
Stivra dohkkehii cealkámuša Yleisradio jagi 2013 čilgehusa birra.
Lausunnossa saamelaiskäräjät pani merkille myönteisen kehityksen Yle Sápmin toiminnassa.
Cealkámušas sámediggi bijai merkii positiivvalaš ovdáneami Yle Sámi doaimmas.
Yle Sápmi on lisännyt koltan- ja inarinsaamen kielistä uutistuotantoa, kehittänyt vuorovaikutteisuutta ja kotisivuja, aloittanut saamenkielisen nuortenohjelman sekä oman valtakunnallisen Tv-uutislähetyksen.
Yle Sápmi lea lasihan nuortalaš- ja anárašgielat ođasbuvttadeami, ovddidan vuorrováikkuhusa ja ruoktosiidduid, álggahan sámegielat nuoraidprográmma sihke iežas riikkaviidosaš Tv-ođassáddaga.
saamelaiskäräjät esittää, että Yle Sápmin itsenäisyyttä lisättäisiin ja sille annettaisiin Svenska Yleen verrattava asema ja toiminnalle annetaan riittävät resurssit.
Sámediggi evttoha, ahte Yle Sámi iehčanasvuohta lasihuvvošii ja dasa addojuvvošii Svenska Yle vear
Yle Sápmin ohjelma-aikaa tulisi myös lisätä sekä erityisesti kehittää uusia internet-pohjaisia palveluita erityisesti lapsille ja nuorille ja panostaa koltan- ja inarinsaamenkieliseen ohjelmatuotantoon.
Yle Sámi prográmmaáiggi galggašii maid lasihit sihke erenomážit ovddidit ođđa interneahttavuđđosaš bálvalusaid erenomážit mánáide ja nuoraide ja bidjat resurssaid nuortalaš- ja anárašgielat prográmmabuvttadeapmái.
Saamelaiskäräjät nosti esille myös tarpeen digitoida Yle Sápmin arkisto ja saattaa se saamelaisyhteisön käyttöön elävän arkiston ja virtuaalisten oppimisympäristöjen avulla.
Sámediggi buvttii ovdan maid dárbbu digiteret Yle Sámi arkiivva ja oažžut dan sámeservodaga atnui ealli arkiivva ja virtuála oahppanbirrasiid bokte.
Hallitus hyväksyi kaksi lausuntoa Enontekiön kunnalle.
Stivra dohkkehii guokte cealkámuša Eanodaga gildii.
Kunta oli pyytänyt saamelaiskäräjiltä lausuntoa kahdesta projektisuunnitelmasta: saamelaisvaikutusten arviointi kunnallisessa päätöksentekoprosessissa ja saamen kielen ja kulttuurin elvytysprojektista.
Gielda lei bivdán sámedikkis cealkámuša guovtte prošeaktaplána birra: sámeváikkuhusaid árvvoštallan gieldda mearrádusadahkanproseassas ja sámegiela ja – kultuvrra ealáskahttinprošeavttas.
Saamelaiskäräjät arvioi suunnitelmien suhdetta kansalliseen lainsäädäntöön, kansainvälisiin velvoitteisiin sekä valtionhallinnossa valmisteltaviin uudistuksiin perusteellisesti.
Sámediggi árvvoštalai vuđolaččat plánaid gaskavuođa álbmotlaš láhkaásaheapmái, riikkaidgaskasaš geatnegasvuođaide sihke ođastusaide, mat leat barggu vuolde stáhtahálddahusas.
Arvion mukaan suunnitelmissa on mukana sellaisia esityksiä, jotka eivät kuulu kunnalliseen itsehallintoon ja loukkaavat saamelaista kulttuuri-itsehallintoa.
Árvvoštallama mielde plánain leat fárus dakkár evttohusat, mat eai gula gieldda iešstivrejupmái ja loavkidit sámi kulturiešstivrejumi.
Saamelaiskäräjät piti suunnitelmia hyvin puutteellisina ja lainsäädännön vastaisina.
Sámediggi anii plánaid hui váilevažžan ja láhkaásaheami vuostásažžan.
Saamelaiskäräjät ilmoitti että vastusta kumpaakin hanketta.
Sámediggi almmuhii ahte vuosttilda guktuid fidnuid.
Saamelaiskäräjät kiinnitti huomiota myös siihen, että Enontekiön kunta ei ole täyttänyt lakisääteistä velvollisuuttaan laatia yhdenvertaisuussuunnitelma ja esittää kunnan tehostavan saamen kielilain toimeenpanoa.
Sámediggi giddii fuopmášumi maid dasa, ahte Eanodaga gielda ii leat deavdán lágas mearriduvvon geatnegasvuođas gárvvistit ovttaveardásašvuođaplána ja evttoha ahte gielda beavttálmahttá sámi giellalága ollašuhttima.
Saamelaiskäräjät ilmoitti olevansa valmis yhteistyöhön kunnan kanssa yhdenvertaisuussuunnitelman laatimisessa ja saamelaisten kielellisten ja kulttuuristen oikeuksien turvaamiseksi Enontekiön kunnassa.
Sámediggi almmuhii leat gárvvis oktasašbargui gielddain ovttaveardásašvuođaplána gárvvisteames ja sámiid gielalaš ja kultuvrralaš vuoigatvuođaid dorvvasteami várás Eanodaga gielddas.
Hallitus nimesi saamelaiskäräjien henkilöstöpoliittisten asiakirjojen seurantaryhmään hallituksen edustajaksi Heikki Palton.
Stivra nammadii sámedikki bargiidpolitihkalaš áššegirjiid čuovvunjovkui stivrra ovddasteaddjin Heikki Paltto.
Saamelaiskäräjät siirsi kolttakulttuurikeskusta koskevan asian käsittelyn seuraavaan kokoukseen, koska vuokran neliöhinta ei ollut kokouksen käytettävissä.
Sámediggi sirddii nuortalaškulturguovddáža guoski ášši gieđahallama maŋit čoahkkimii, dasgo láiggu njealjehashaddi ii lean geavaheamis čoahkkimis.
Saamelaiskäräjien hallitus päätti lisäksi myöntää palkatonta virkavapautta saamelaiskäräjien puheenjohtaja Klemetti Näkkäläjärvelle 25.4.2014 - 26.5.2014.
Sámedikki stivra mearridii lassin mieđihit bálkkáhis virgelobi sámedikki ságadoalli Klemetti Näkkäläjärvii 25.4.2014 - 26.5.2014.
Saamelaiskäräjät tiedottaa myöhemmin miten päätoimisen puheenjohtajan tehtävät hoidetaan hänen virkavapautensa aikana.
Sámediggi dieđiha maŋŋelebbos mo ollesáigásaš ságadoalli barggut dikšojuvvojit su virgelobi áigge.
Saamelaiskäräjien hallitus nimesi Saamelaiskäräjien edustajaksi Utsjoen kunnan saamelaismusiikin aikuiskoulutuksen kehittämisen esiselvityshankkeen ohjausryhmään Anu Maggan.
Sámedikki stivra nammadii Sámedikki ovddasteaddjin Ohcejoga gieldda sámemusihka rávesolbmuidskuvlema ovddideami ovdačielggadanfidnu stivrenjovkui Anu Magga.
Saamelaisnuorten taidetapahtuma Sodankylässä lähestyy
Sámenuoraid dáiddadáhpáhus lahkona
Tapahtuma järjestetään nyt ensimmäistä kertaa Sodankylän kirkonkylässä kunnan uudessa liikuntahallissa.
Sámenuoraid dáiddadáhpáhus ordnejuvvo dál vuosttas geardde Soađegili girkosiiddas gieldda ođđa lihkadanhállas.
Ilmoittautuneita on noin 300 viidestätoista saamelaisalueen koulusta ja pääkaupunkiseudulta.
Almmuheamit leat boahtán sullii 300 oahppis viđanuppelohkái sámeguovllu skuvllas ja maiddái oaivegávpotguovllus.
Sodankylän tapahtumaan odotetaan edellisvuosien tapaan yhteensä 400 henkeä.
Soađegili dáhpáhussii vurdojuvvojit ovddit jagiid ládje oktiibuot 400 olbmo.
Saamelaisnuorten taidetapahtumia on järjestetty 1970-luvun alkuvuosista lähtien ja monet tämän päivän saamelaistaiteilijoista ovat saaneet ensimmäiset esiintymiskokemuksensa taidetapahtumassa.
Sámenuoraid dáiddadáhpáhusat leat ordnejuvvon 1970-logu álgogeaži rájes ja máŋggat otnáš sámedáiddáriin leat loaiddastan vuosttas geardde dáiddadáhpáhusas.
Saamelaisnuorten taidetapahtuma on ainoa vuosittain järjestettävä saamenkielinen nuorisotapahtuma
Sámenuoraid dáiddadáhpáhus lea áidna jahkásaččat ordnejuvvon sámegielat nuoraid dáhpáhus
– musiikkifestivaaliin liittyvän lasten- ja nuortenpäivän lisäksi.
a – musihkkafestivála mánáid- ja nuoraidbeaivvi lassin.
Myös tänä vuonna teemoja on kaksi: tanssi ja eläinkuva.
Maiddái dán jagi leat guokte temá: dánsun ja govva.
Tanssiteema on valtakunnallinen ja Sodankylässä valitaan saamelaisnuorten edustajat Nuori Kulttuuri – säätiön järjestämään SOTTIISIMOVES – tapahtumaan Tampereelle.
Dánsuntemá lea riikkaviidosaš ja Soađegilis válljejuvvot sámenuoraid ovddasteaddjit Nuorra Kultuvra – vuođđudusa ordnen SOTTIISIMOVES – dáhpáhussii Tamperes.
Saamelaisena teemana on eläinkuva.
Sápmelaš temán lea govva eallis.
Kuvakilpailussa on kaksi ikäsarjaa: nuorimmat piirtävät tai maalaavat, vanhemman ikäsarjan nuoret osallistuvat valokuvauskilpailuun.
Govvagilvvus leat guokte ahkeluohká: nuoramusat sárgot ja málejit, boarráset ahkeluohká nuorat oassálastet čuovgagovvagilvui.
Kilpailuun osallistuvat kuvat ovat nähtävissä Sodankylän taidetapahtumassa.
Gilvvohallamii oastalasti govat leat oidnosis Soađegili dáiddadáhpáhusas.
Tanssikatselmukseen on ilmoittautunut 8 ryhmää, ja kuvia on tullut noin 100.
Dánsungilvui leat boahtán 8 almmuheami, ja govat leat boahtán sullii 100.
Tänä vuonna taidetapahtumaan tulee lapsia ja nuoria myös pääkaupunkiseudulta, josta City-sámit - seuran jäsenet ovat ilmoittautuneet mukaan.
Dán jagáš dáhpáhussii oassálastet maid mánát ja nuorat oaivegávpotguovllu City-sámit - searvvis.
Saamelaisnuorten taidetapahtuman pääjärjestäjä on Saamelaiskäräjät.
Sámenuoraid dáiddadáhpáhusa váldoordnejeaddji lea Sámediggi.
Muina järjestäjinä ovat Sodankylän kunta ja Vuohču Sámiid Searvi (Vuotson saamelaisyhdistys).
Eará ordnejeaddjit leat Soađegili gielda ja Vuohču Sámiid Searvi.
Tapahtuma pidetään vuorovuosin saamelaisten kotiseutualueen kunnissa. Tapahtuma on järjestetty kerran kotiseutualueen ulkopuolella Rovaniemellä vuonna 2010.
Dáhpáhus dollojuvvo vuoruid mielde sámeguovllu gielddain, ja oktii leat dáhpáhusa ordnen maiddái sámeguovllu olggobealde 2010:s Roavvenjárggas.
Vuonna 2015 vuorossa on Utsjoki ja valtakunnallisena teemana musiikki.
Jagi 2015 ordnenvuorru lea Ohcejogas, gos riikkaviidosaš temán lea musihkka.
Tanssikilpailun lisäksi Sodankylässä on luvassa myös tanssi-, musiikki- ja elokuvaesityksiä.
Dánsungilvvu lassin Soađegilis leat maiddái dánsa-, musihkka- ja ealligovvačájáhusat.
Saamelaisnuorten oma radioshow
Sámenuoraid iežaset radiošovva Sohkaršohkka lea báiki nalde !
Tapahtuman tekniikasta vastaa saamelaista musiikkia tuottava Tuupa Records.
Dáhpáhusa teknihka fuolaha sámemusihka buvttadeaddji Tuupa Records.
Tapahtuma alkaa Sodankylän liikuntahallilla torstaina 27.3. klo 11.
Dáiddadáhpáhus álggahuvvo Soađegili lihkadanhállas duorastaga 27.3. diibmu 11.00.
Taidetapahtuma
Dáiddadáhpáhus
TSS-sopimuksen suoja kehittyy
TSS-soahpamuša suodji ovdána
Suomi on ratifioinut taloudellisia, sosiaalisia ja sivistyksellisiä oikeuksia koskevan yleissopimuksen (
Suopma le ratifiseren ekonomalaš, sosiálalaš ja čuvgehuslaš vuoigatvuođaid guoski oktasašsoahpamuša (
) vuonna 1976.
) jagi 1976.
Sopimuksen toimeenpanoa valvoo taloudellisten, sosiaalisten ja sivistyksellisten oikeuksien komitea (TSS-komitea).
Soahpamuša ollašuhttima gohcá ekonomalaš, sosiálalaš ja čuvgehuslaš vuoigatvuođaid komitea, (TSS-komitea).
Suomi on ratifioinut sopimuksen valinnaisen pöytäkirjan yksilövalituksista ja se
Suopma lea ratifiseren soahpamuša molssaevttolaš beavdegirjji eaŋkalolbmo váidalusain ja dat
astuu voimaan 30.4.2014
boahtá fápmui 30.4.2014.
TSS-sopimuksen 1 artikla takaa kansoille itsemääräämisoikeuden.
TSS-soahpamuša 1 artikla maiddái dáhkida iešmearridanvuoigatvuođa.
Sopimuksen artikla 15 takaa jokaiselle oikeuden osallistua kulttuurielämään, nauttia sen eduista sekä nauttia tieteellisten, kirjallisten tai taiteellisten tuotteidensa henkisille ja aineellisille eduille suodusta suojasta.
Soahpamuša artikla 15 dáhkida juohkehažžii vuoigatvuođa oassálastit kultureallimii, návddašit dan ovdduin sihke návddašit dieđalaš, girjjálaš dahje dáiddalaš buktagiid heakkalaš ja ávnnaslaš ovdduide addojuvvon suojis.
TSS-komitea on antanut edelliset suosituksen Suomelle vuonna 2007.
jagi 2007
Vuonna 2007 komitea on suosittanut Suomelle, että Suomi toteuttaa kaikki tarvittavat toimet, joilla varmistetaan, että metsänhakkuut ja muu toiminta, joita yksityiset tällä hetkellä harjoittavat saamelaisten kotiseutualueella, eivät rajoita saamelaisten oikeutta ylläpitää ja kehittää perinteistä kulttuuriaan ja elämäntapaansa, erityisesti poronhoitoa, eivätkä heidän taloudellisten, sosiaalisten ja sivistyksellisten oikeuksiensa käyttöä.
Jagi 2007 komitea lea ávžžuhan Suoma, ahte Suopma ollašuhttá buot dárbbašlaš doaimmaid, main sihkkarastojuvvo, ahte vuovdečuollamat ja eará doaimmat, maid priváhta olbmot dál ollašuhttet sámiid ruovttuguovllus, eai gáržžit sámiid vuoigatvuođa doalahit ja ovddidit árbevirolaš kultuvrra ja eallinvuogi, erenoamážit boazodoalu, eaige sin ekonomalaš, sosiálalaš ja čuvgehuslaš vuoigatvuoiđaid geavaheami.
Lisäksi komitea kehottaa sopimusvaltiota - neuvotellen asiasta tiiviisti kaikkien osapuolten kanssa, saamelaiskäräjät mukaan lukien - löytämään asianmukaisen ratkaisun kysymykseen maanomistuksesta ja - käytöstä saamelaisten kotiseutualueella sekä ratifioimaan pikaisesti itsenäisten maiden alkuperäis- ja heimokansoja koskevan ILO:n yleissopimuksen N:o 169.
Lassin komitea ávžžuha soahpamušriikka – ráđđádallamiin áššis čavga buot oassebeliiguin, sámedikki mielde maid- gávdnat áššáigulavaš čovdosa gažaldahkii eanaoamsteamis ja – geavaheamis sámiid ruovttuguovllus sihke ratifiseret farggamusat iehčanas riikkaid eamiálbmogiid guoski ILO:a oktasašsoahpamuša Nr 169.
Suomi antoi kuudennen raporttinsa TSS-sopimuksen toimeenpanosta Suomessa 5.7.2011.
TSS-soahpamuša ollašuhttimis Suomas 5.7.2011.
Raportti käsitellään komitean 53. istunnossa Genevessä marraskuussa 2014.
Raporta gieđahallojuvvo komitea 53. čoahkkimis Geneves skábmamánus 2014.
Saamelaiskäräjät on antanut lausuntonsa TSS-sopimuksen toimeenpanosta Suomessa vuonna 2010.
jagi 2010
Enontekiön ja Sodankylän nuoret lähtevät valtakunnalliseen tanssitapahtumaan
Eanodaga ja Soađegili nuorat vulget riikaviidosaš dánsundáhpáhussii
Showtanssiryhmä Eanodaga powerdancers ja modernia kansantanssia esittävä Jutatokka Sodankylästä edustavat saamelaisnuoria Tampereella kesäkuussa järjestettävässä valtakunnallisessa
Showdánsunjoavku Eanodaga powerdancers ja moderna álbmotdánsunjoavku Jutatokka Soađegilis ovddastit sámenuoraid riikaviidosaš
– tapahtumassa.
– dáhpáhusas, mii ordnejuvvo Tampere – gávpogis geassemánus.
Saamelaisnuorten edustajat valittiin Sodankylässä järjestetyssä saamelaisnuorten taidetapahtumassa.
Sámenuoraid ovddasteaddjit válljejuvvojedje Soađegilis ordnejuvvon sámenuoraid dáiddadáhpáhusas.
Tanssikilpailussa palkittiin lisäksi Käsivarren nuorten vapaan tanssin ryhmä ja karigasniemeläinen hiphop – ryhmä Gangstajuŋkkat.
Dánsungilvvus bálkášuvvojedje lassin Giehtaruohttasa mánáid friija dánssa joavku ja káregasnjárgalaš hiphop – joavku Gangstajuŋkkát.
Saamelaisnuorten taidetapahtuman tuomareina toimivat zumbafitness ohjaaja Bigga Aikio (kuvassa, katso video) Koutokeinosta ja tanssinopettaja Merja Leinonen Sodankylästä.
Sámenuoraid dáiddadáhpáhusa duopmárin barggaiga zumbafitness bagadalli Bigga Aikio (govas,
Tuomarit kiittivät Eanodaga powerdancers – ryhmää hyvin valmistellusta esityksestä (alempi kuva), joka sai yleisön mukaan.
) Guovdageainnus ja dánsunoahpaheaddji Merja Leinonen Soađegilis.
Koreografia oli monipuolinen ja erityisesti tanssijoiden asuista esityksen lopussa syntynyt Saamen lippu sai kiitosta.
Duopmárat giittiiga Eanodaga powerdancers – joavkku bures válmmaštallojuvvon dánsunčájáhusas, mii oaččui gehččiid fárrui.
Esityksen oli ohjannut Rosa Pietikäinen ja siinä tanssivat Britt-Inger Ruotsala, Susan Löf, Anni-Sofia Löf,
Koreografia lei máŋggabealálaš ja earenoamážit Sámi leavga, mii šattai dánssa loahpas dánsuid biktasiin, oaččui giitosiid.
Kristen Anne Ruotsala, Petra Ikonen ja Sofia Kallionlähde.
Dánssa lei bagadan Rosa Pietikäinen ja das dánso Britt-Inger Ruotsala, Susan Löf, Anni-Sofia Löf, Kristen Anne Ruotsala, Petra Ikonen ja Sofia Kallionlähde.
Sodankyläläinen Jutatokka – ryhmä (kuva alla) esitti kilpailussa tanssin nimeltään Boazu (poro).
Soađegili Jutatokka (govas vulobealde) dánssa namma lei Boazu.
Esitystä kiiteltiin hyvästä rytmistä, sulavista liikkeistä ja maagisesta tunnelmasta.
Čájáhus oaččui giitosiid buori ritmmas, njuovžilis lihkádusain ja mágihkalaš dovddus.
Tanssi kuvasi tuomareiden mielestä hyvin poroa sen ollessa yksin ja tokassa.
Dánsa govvidii duopmáriid mielas bures bohcco dakkárin go dat lea okto ja ealu siste.
Lisäkiitosta saatiin persoonallisesta paulojen käytöstä esityksen asusteina.
Lassegiitosiid ožžo persovnnalaš vuogis atnit vuoddagiid čájáhusas.
Esityksen oli ohjannut Riina Lindberg ja siinä tanssivat Ada Heikkilä, Nella Nikula, Elina Pulkkinen, Lotta Tervo, Eliisa Vaarala ja Laura Kaaretkoski.
Dánssa lei bagádallan Riina Lindberg ja das dánso Ada Heikkilä, Nella Nikula, Elina Pulkkinen, Lotta Tervo, Eliisa Vaarala ja Laura Kaaretkoski.
Kunniamaininnan ja stipendin saanut Giehtaruohttasa mánát (Käsivarren lapset) – ryhmän (kuva alla) oli ohjannut Karesuvannon koulun opettaja Taina Syväjärvi.
Gudnemáinnašumi ja stipeandda ožžon Giehtaruohttasa mánát – joavkku (govva vulobealde) lei bagadallan Gárasavvona skuvlla oahpaheaddji Taina Syväjärvi.
Esityksessä oli tekemisen meininki ja siinä näkyi saamelainen kulttuuri.
Čájáhusas lei fárta ja mokta ja sámi kultuvra lei oidnosis.
Lisäksi ryhmällä oli hyvä yhteys yleisöön ja esitys oli viihdyttävä.
Dasa lassin joavku oaččui buori oktavuođa gehččiiguin.
Kunniamaininnan ja stipendin sai myös karigasniemeläisten nuorten Gangstajunkkát hiphop-ryhmä (kuva alla) esityksellään Trift Shop.
Gudnemáinnašumi ja stipeandda oaččui maid káregasnjárgalaš nuoraid Gangstajuŋkkát hiphop-joavku dánssain Trift Shop.
Esityksen oli ohjannut Ville Köngäs, se sai yleisön innostuneesti mukaan, tanssijoilla oli hyvä rytmi, he tanssivat hyvin yhteen ja koreografia oli sopivan haasteellinen.
Dánssa lei bagadallan Ville Köngäs, dat movttiidahtii gehččiid, das lei buorre ritma, soai dánsuiga bures oktii ja koreografia lei buorre.
Saamelaisnuorten taidetapahtuma järjestettiin ensimmäisen kerran Sodankylän kirkonkylässä.
Sámenuoraid dáiddadáhpáhus ordnejuvvui vuosttaš geardde Soađegili girkosiiddas.
Tapahtuma kuuluu valtakunnalliseen
Dáhpáhus gullá oassin riikaviidosaš
– tapahtumaan ja sen pääjärjestäjänä toimii saamelaiskäräjät.
– dáhpáhussii ja dan váldoordnejeaddjin doaibmá sámediggi.
Sodankylän tapahtumaan osallistui yhteensä yli 400 henkeä ja kilpailuun osallistui 12 tanssiryhmää.
Soađegili dáhpáhussii oassálaste oktiibuot badjel 400 olbmo ja gilvui oassálaste 12 dánsunjoavkku.
Vuoden 2015 saamelaisnuorten taidetapahtuma järjestetään Utsjoella ja sen valtakunnallisena teemana on musiikki.
Jagi 2015 sámenuoraid dáiddadáhpáhus ordnejuvvo Ohcejogas ja dan riikaviidosaš temán lea musihkká.
Saamelaisesta rinnakkaisteemasta tiedotetaan myöhemmin.
Sápmelaš temás dieđihuvvo maŋŋelis.
Sodankylän tapahtumaan liittyneen kuvakilpailun palkinnot jaetaan koulujen kevätjuhlissa.
Soađegili dáhpáhusa oassin lei maid govvagilvu, man bálkášumit juhkkojuvvojit skuvllaid giđđafeasttain.
Ijahis idja järjestetään elokuussa yhdettätoista kertaa
Ijahis idja lágiduvvo borgemánus oktanuppelogát geardde
Vuonna 2014 alkuperäiskansojen musiikkitapahtuma Ijahis idja järjestetään sille vakiintuneena ajankohtana elokuun puolessa välissä Inarissa, Saamelaiskulttuurikeskus Sajoksessa.
Jagi 2014 eamiálbmogiid musihkkadáhpáhus Ijahis idja lágiduvvo dasa stáđásmuvvan áigge borgemánu gaskka muttus Anáris, Sámekulturguovddáš Sajosis.
Festivaalin tapahtumapäivät ovat 15–17.8.2014 ja tapahtuman tämän vuotinen teema on “ Jávrebiekkat ”.
Festivála dáhpáhusbeaivvit leat 15–17.8.2014 ja dáhpáhusa dán jagaš temá lea “ Jávrebiekkat ”.
Yhdettätoista kertaa järjestettävässä tapahtumassa nostetaan esiin pienet saamelaisvähemmistöt eli koltta- ja inarinsaamelaiset sekä heidän musiikki- ja tanssiperinteensä, kuten kolttakatrilli, livđe ja leuŠdd.
Oktanuppelogát geardde lágiduvvon dáhpáhusas bajiduvvojit ovdan smávva sámi vehátlogut dahje nuortalaččat ja anáraččat sihke sin musihkka- ja dánsaárbi, dego nuortalaškatrilla, livđe ja leuŠdd.
Ijahis idja on ainut saamelaismusiikkifestivaali koko Suomessa ja siitä on hiljalleen muodostunut yksi merkittävimmistä Pohjois-Lapin kesätapahtumista.
Ijahis idja lea áidna sámemusihkkafestivála oppa Suomas ja das lea gulul šaddan okta dehálamos Davvi-Sámi geassedáhpáhusain.
Viime vuonna kymmenvuotista taivaltaan juhlineeseen festivaaliin sekä sen oheistapahtumiin osallistui kahden päivän aikana yhteensä ennätykselliset 2800 kävijää.
Diibmá logijagaš mátkki ávvudan festiválii sihke dan siidodáhpáhusaide oassálaste guovtti beaivvi áigge oktiibuot 2800 fidni.
Vuoden 2014 Ijahis idjan ohjelmaan kuuluu niin perinteisen saamelaismusiikin taitajien esityksiä, nousevien saamelaisartistien konsertteja, lasten ohjelmaa, alkuperäiskansavieraiden musiikkiesityksiä sekä saamelaismusiikkiin keskittyvät klubi-illat.
Jagi 2014 Ijahis ija prográmmii gullet nu árbevirolaš sámemusihka čehpiid loaiddasteamit, šaddi sámeartisttaid konsearttat, mánáid prográmma, eamiálbmotgussiid musihkkaloaiddasteamit sihke sámemusihkka klubbaeahkedat.
Yksi festivaalin konserteista tullaan järjestämään Sajoksen auditoriossa, mutta muuten tapahtuma toteutetaan perinteiseen tapaan ulkoilmafestivaalina.
Okta festivála konsearttain lágiduvvo Sajosa auditorias, muhto muđuid dáhpáhus ollašuhttojuvvo árbevirolaš vuogi mielde olgoáibmofestiválan.
Festivaalin ohjelma vahvistuu alkukesästä ja se julkaistaan kokonaisuudessaan kesäkuun aikana mm. tapahtuman omilla nettisivuilla osoitteessa www.ijahisidja.fi
Festivála prográmma nannejuvvo álgogease ja dat almmustahttojuvvo ollásit geassemánu áigge ee. dáhpáhusa iežas neahttasiidduin čujuhusas www.ijahisidja.fi
Ijahis idjan järjestävät yhteistyössä Anára Sámisearvi ry.
Ijahis ija lágidit ovttasbarggus Anára Sámisearvi ry.
, Saamelaiskäräjät, Saamelaisalueen koulutuskeskus, YLE Sápmi, Inarin kunta, Taiteen edistämiskeskuksen Lapin toimipiste ja Hotelli Kultahovi.
, Sámediggi, Sámiid oahpahusguovddáš, YLE Sápmi, Anára gielda, Dáidaga ovddidanguovddáža Lappi doaibmasadji ja Hotealla Kultahovi.
Hallituksen kokouksen päätöksiä
Stivrra čoahkkima mearrádusat
Saamelaiskäräjien hallitus piti puhelinkokouksen 3.4.2014.
Sámedikki stivra doalai telefončoahkkima 3.4.2014.
Hallitus antoi
Stivrra attii
lausunnon
čealkámuša
luonnoksesta hallituksen esitykseksi kuntien peruspalvelujen valtionosuusjärjestelmän uudistamiseksi.
hápmosis stivrra evttohussan gielddaid vuođđobálvalusaid stáhtaossodatvuogádaga ođasmahttima várás.
Esityksen mukaan saamelaisten kotiseutualueen kunnan lisäosa määräytyisi suoraan väestötietojärjestelmän tietoihin perustuvan saamenkielisen väestöosuuden perusteella.
Evttohusa mielde sámiid ruovttuguovllu gieldda lassioassi mearrášuvašii njuolgga álbmotdiehtovuogádaga dieđuide vuođđuduvvi sámegielat álbmotossodaga vuođul.
Lisäosan käyttöä ei esityksessä olla edellytetty käytettävän saamenkielisten palveluiden saatavuuden turvaamista edistäviin tarkoituksiin.
Lassioasi geavaheami evtohusas ii leat eaktuduvvon geavahuvvot sámegielat bálvalusaid oažžuma sihkkarastima ovddieaddji ulbmiliid várás.
Saamelaiskäräjien hallitus totesi lausunnossaan että väestötietojärjestelmään saamen kielen äidinkielekseen on ilmoittanut vuoden 2012 lopussa 1903 henkilöä.
Sámedikki stivra gávnnahii čealkámušastis ahte álbmotdiehtovuogádahkii sámegiela etanigiellan leat almmuhan jagi 2012 loahpas 1903 olbmo.
Saamelaisia on Suomessa saamelaiskäräjien vaalien yhteydessä kerätyn tilaston mukaan n. 10 000.
Sápmelaččat leat Suomas sámedikki válggaid oktavuođas čoggojuvvon statistihka mielde s. 10 000.
Saamelaiset eivät ole merkinneet saamen kieltä ilmoittamisella äidinkielekseen, koska ei ole mitään vaikutusta viranomaisasiointiin tai siihen, minkä kielistä palvelua kyseinen henkilö saa.
Sápmelaččat eai leat merken sámegiela almmuhemiin dan eatnigiellan, go ii leat miige váikkuhusaid virgeoapmahašáššedikšumii dahje dasa, man gielat bálvalusa dat olmmoš oažžu.
Väestötietojärjestelmään on voinut vasta vuonna 2013 merkitä mitä saamen kieltä henkilö puhuu äidinkielenään.
Álbmotdiehtovuogádahkii lea sáhttán easka jagi 2013 merket man sámegiela olmmoš hállá eatnigiellan.
Saamelaiskäräjät kiinnittää lausunnossaan huomiota myös siihen, että saamelaisten kuntien on täytettävä saamen kielilain velvoitteet riippumatta kunnan saamenkielisen väestön määrästä.
Sámediggi gidde fuopmášumi čealkámusaštis maiddái dasa, ahte sámegielddat galget ollašuhttit sámegiela giellalága geatnegasvuođaid gieldda sámegielat olbmuid mearis fuolakeahttá.
Saamelaiskäräjät esitti lausunnossaan, että
Sámediggi evttohii čealkámušastis, ahte
Saamelaisten kotiseutualueen kuntien lisäosa maksetaan kiinteänä, samansuuruisena palvelutarveperusteisena lisänä saamenkielisten palvelujen turvaamiseksi kaikille saamelaisten kotiseutualueen kunnille.
Sámiid ruovttuguovllu gielddaid lassioassi máksojuvvo fásta, seammasturrosaš bálvalusdárbuvuđot lassin bálvalusaid dorvvasteami dihtii buot sámiid ruovttuguovllu gielddaide.
Osuutta tulee maksaa Inarin kunnalle korotettuna, koska kunnan on palveltava kolmella eri saamen kielellä ja Utsjoen kunnalle korotettuna suuren palvelutarpeen vuoksi.
Oasi galgá máksit Anára gildii bajiduvvon oassin, daningo gielda galgá bálvalit golmma eará sámegillii ja Ohcejoga gildii bajiduvvon oassin stuorra balvalusdárbbu dihtii.
Saamelaisten kotiseutualueen kunnille saamenkielisen väestön osuuden perusteella
Sámiid ruovttuguovllu gielddaide sámegielat veahkadaga vuođul mákson lassioassái gullá geatnegasvuohta sámegielat bálvalusaid ordnema várás.
Hallitus nimesi edustajiksi YK:n alkuperäiskansa-asioiden pysyvän foorumin 13. Istuntoon New Yorkiin 12. – 23.5.2014.
Stivra nammadii ovddasteaddjin On:id eamiálbmotáššiid bissovaš foruma 13. čoahkkimii New Yorkii 12. – 23.5.2014.
II varapuheenjohtaja Heikki Palton ja nuorisoneuvoston edustajan Minna Lehtolan.
II várreságajođiheaddji Heikki Paltto ja nuoraidráđi ovddasteaddji Minna Lehtola.
Ulkoasianministeriö maksaa ainakin yhden saamelaiskäräjien edustajan matkakulut.
Olgoáššiidministeriija máksá aŋkke ovtta sámedikki ovddasteaddji mátkegoluid.
Hallitus päätti sitoutua
Stivra mearridii čatnašuvvat
kestävän kaivostoiminnan verkoston yhteistyösitoumukseen
suvdilis ruvkedoaimma fierpmádaga ovttasbargočatnašupmái
ja nimesi ydinryhmään puheenjohtaja Klemetti Näkkäläjärven ja varalle Heikki Palton.
ja nammadii váimmusjovkui ságajođiheaddji Klemetti Näkkäläjärvi ja várreláhttun Heikki Paltto.
Kestävän kaivostoiminnan verkosto on Sitran hanke.
Suvdilis ruvkedoaimma fierpmádat lea Sitra fidnu.
Kestävän kaivostoiminnan verkoston päätavoitteena on kehittää kestävämmän kaivostoiminnan edellytyksiä Suomessa, ei parantaa kaivosten yleisiä toimintaedellytyksiä.
Suvdilis ruvkedoaimma fierpmádaga váldoulbmilin lea ovddidit suvdilut ruvkedoaimma vejolašvuođaid Suomas, ii buoridit ruvkkiid dábálaš doaibmavejolašvuođaid.
Suomeen sopivia työkaluja vastuullisemman ja kestävämmän kaivostoiminnan mahdollistamiseksi.
Suvdilis ruvkedoaimma fierpmádaga váimmusjoavkku bargun lea ee. ovddidit Supmii vuogas bargoneavvuid eambbo vásttolaš ja suvdilut ruvkedoaimma vejolažžan dahkama várás.
Yhteistyösitoumus perustuu lakien noudattamiseen ja allekirjoittaneet ydinryhmän jäsenet sitoutuvat saamelaisten erityisoikeuksien kunnioittamiseen.
Ovttasbargočatnašupmi vuođđuduvvá lágaid čuovvumii ja vuolláičállán váimmusjoavkku lahtut čatnašit sámiid sierravuoigatvuođaid gudnejahttimii.
Hallitus kokoontuu seuraavan kerran 22.4.2014 Inarissa.
Stivra čoahkkana čuovvovaš háve 22.4.2014 Anáris.
Saamenkielisiin sosiaali- ja terveyspalveluihin ja päivähoitoon 600 000 €
Sámegielat sosiála- ja dearvvášvuođabálvalusaide ja beaivedikšui 600 000 €