pere/sami_parallel huggingface dataset:
Saamelaisalueiden maatalous on pääasiassa muodostunut rehunviljelystä ja melko pienessä
Dasto leat ollu sámi lasseealáhusat, nugo luossabivdu, lubmen, meahcásteapmi ja
mittakaavassa maito- ja lihakarjan kasvatuksesta.
guolásteapmi. Dárbu lea namaheastit maiddái duoji, sámi
Sivuelinkeinot
giehtaduoji / geavahusdáidaga.
Lisäksi on monia saamelaisia sivuelinkeinoja kuten lohenkalastus, lakanpoiminta, metsästys
nugo muora, sistti, geđggiid ja ulluid seahká datneárppuiguin, gáranassilbbain ja eará
ja ansastus.
luondduávdnasiiguin.
On myös syytä mainita duodji, saamelaiskäsityöt / käyttötaide. Käsitöissä
Árbevirolaš sámi eallinvuogit leat vuođđuduvvon lotnolas
kissankultaan ja muihin luonnonmateriaaleihin.
ealáhusaide ja jahkodagaid molsumii.
Perinteiset saamelaiset elämäntavat on
Nuppástuvvan eallinvuogit, nuppástuvvan
rakennettu luontoon ja vuodenaikojen vaihteluihin perustuvien yhdistelmäelinkeinojen
resursavuođđu ja olbmuid fárremat bálkáhuvvon bargguide, leat sámi ealáhuseallimis
varaan. Elämäntavan ja voimavaraperustan muutokset ja ihmisten poismuutto palkkatyön
unnidan luondduriggodagaid mearkkašumi, ja bálvalusbargguid oassi lea fas lassánan.
takia ovat vähentäneet luonnontuotteiden merkitystä saamelaisten elinkeinoelämässä, kun taas
Erenoamážit čoahkkebáikkiin sámiid ealáhusstruktuvra odne ollu sulastahttá dasa mii
palvelujen osuus on kasvanut.
stuorraálbmogis lea.
Etenkin suurehkoissa taajamissa saamelaisten elinkeinorakenne muistuttaa nykyään varsin paljon enemmistökansan elinkeinorakennetta. Haja-asutusalueilla
Dain guovlluin ássamat leat bieđgguid, lea luondu ain dattetge
luonto on kuitenkin vastaisuudessakin tärkeä elinkeinon tarjoaja.
deaŧalaš ealáhusaddi.
Etenkin Finnmarkissa turismi on lisääntynyt voimakkaasti 1970-luvulta lähtien.
Turisma lea lassánan erenoamážit Finnmárkkus 1970-logu rájis.
Metsästykseen ja vapaa-ajankalastukseen liittyvä turismi on kasvanut tieverkon ja muun
Meahcásteapmi ja lustaguolástanturisma lea lassánan dađistaga go geainnut ja
infrastruktuurin kehittymisen vanavedessä.
siskkáldas struktuvra lea huksejuvvon.
Finnmarkissa ” valtion maiksi ” kutsuttuja alueita
Guovlu mii lea gohčoduvvon ” stáhta eanan ”
on pidetty jokamiehenoikeuden piiriin kuuluvina alueina, jonne kaikilla on ollut vapaa pääsy
Finnmárkkus, lea adnojuvvon buohkaid geavahanguovlun masa olbmot besse boahtit
riippumatta heidän yhteyksistään kyseiseen lääniin.
beroškeahttá das makkár gullevašvuohta sis lei fylkii.
Esimerkkinä voidaan mainita, että vapaa
Ovdamearkan sáhttit namahit
ajankalastajien Tenossa pyytämien lohien määrä muodostaa noin 40 % kokonaissaaliista.
luossamearri maid lustaguolásteaddjit godde Deanus, lea sullii 40% olles mearis. Dát
Tämä on luonut uusia elinkeinoja (myös) Finnmarkin saamelaisille.
lea buktán áigái ođđa ealáhusaid (maiddái) Finnmárkku sámiide.
Voidaan mainita, että Guovdageaidno-Kautokeinon kunta komeilee kansallisen
Namahit sáhttit maid ahte Guovdageainnu suohkan lea buot bajimusas
mittapuun mukaan aivan kärjessä itsenäisten elinkeinonharjoittajien määrää laskettaessa.
riikkalaš mihtus iešbirgejeaddji doaimbmajođiheddjiid logu dáfus, go juohke
Siellä on yksi yhden miehen yritys kolmea asukasta kohti.
goalmmát ássi nammii lea oktoolmmošdoaibma.
Suurin piirtein puolet yrityksistä
Sullii bealli doaimmain čatnasit
työskentelee poronhoidon ja muun alkutuotannon parissa.
boazodollui ja eará vuođđoealáhusaide.
Tuorein rahoituksen järjestymistä
Maŋimuš prošeakta masa vurdet ruhtadeami,
Sveitsiin. Mobiilioperaattori Chess on äskettäin perustanut toimipisteen Guovdageaidnw
lea vuoskkobiepmahat, mas plánejit vuskorákkiid sáhttit fievrridit Sveicii.
Kautokeinoon, jossa sillä on 14 työntekijän palveluosasto.
Mobiilasearvi Chess lea gieskat ásahan Guovdageidnui bálvalusossodaga mas leat 14
6.4.6 Saamelaisten oikeus luonnonvaroihin
6.4.6 Sámiid vuoigatvuohta luondduriggodagaide
Saamelaisten oikeudet Norjan luonnonvaroihin on aihe, josta on kiistelty useiden
Sámiid vuoigatvuođat luondduriggodagaide mat leat Norggas, lea leamaš riidduvuloš
vuosikymmenten ajan ja joka on edelleenkin osittain selvittämättä Norjan lainsäädännössä.
fáddá máiŋggaid logiid jagiid, ja ain dálge dat lea eahpečielga ášši mas norgalaš riekti
Norjan saamelaisten oikeudellisen aseman selvittämiseen ja turvaamiseen tähtäävä työ
ii leat mearridan maidege. Go Sámi vuoigatvuođalávdegoddi vuođđuduvvui jagi
käynnistyi Saamelaisoikeuskomitean (Samerettsutvalget) nimittämisellä vuonna 1980.
1980, de álggii bargu mii galggašii čilget ja nannet sámiid vuoigatvuođalaš dili
Nimittämisen taustalla oli riita perinteisillä saamelaisalueilla Alta-Kautokeinon vesistön
Norggas. Sivva manne lávdegoddi vuođđuduvvui, lea dat riidu mii čuožžilii
patoamishankkeen yhteydessä suoritetuista toimenpiteistä.
Guovdageainnu-Álaheaju eanu báddadanáigumušaid geažil árbevirolaš sámi
Komitea esitteli vuonna 1984
guovlluin. Lávdegoddi ovddidii iežas vuosttamuš čielggadeami jagi 1984, NÁČ
ensimmäisen selvityksensä ” Saamelaisten oikeudellinen asema ”, NOU 1984:18. Tämä
1984:18 Sámiid riektedili birra.
mietintö loi perustan perustuslain 110 a §:lle sekä saamelaislaille.
Dát čielggadeapmi šattai Vuođđolága § 110 a ja
työskentelyään, jonka pääpaino oli Finnmarkin oikeudellisissa oloissa ja pinta-alan käytössä,
Sámelága vuođđun. Lávdegoddi barggai viidáseappot ja barggu váldodeaddu ledje
ja julkisti vuonna 1997 selvityksen ” Saamelaiskulttuurin luontainen perusta ”, NOU 1997:4.
Finnmárkku riektedilálašvuođat ja eanangeavaheapmi, ja jagi 1997 ovddidii
Saamelaisoikeuskomitean taustamateriaalina toimivat kaksi selvitystä, ” Oikeus Finnmarkin
čielggadeami NÁČ 1997:4 Sámi kultuvrra luondduvuođđu. Guokte čielggadeami
maa- ja vesialueisiin sekä näiden alueiden hallinto ”, NOU 1993:34, ja ” Maan ja veden käyttö
Vuoigatvuohta Finnmárkku eatnamiidda ja čáziide ja daid hálddašeapmi, ja NÁČ
historiallisesta näkökulmasta ”, NOU 1994:21.
1994:21 Eatnamiid ja čáziid geavaheapmi historjjálaš perspektiivvas.
Lisäksi samanaikaisesti
Lassin bođii
Saamelaisoikeuskomitean mietinnön kanssa valmistui erityinen kansainvälisoikeudellinen
erenoamáš álbmotriektečielggadeapmi oktan Sámi vuoigatvuođalávdegotti
selvitys ” Alkuperäiskansojen maaoikeudet kansainvälisen oikeuden ja ulkomaisen
čielggademiin, NÁČ 1997:5 Álgoálbmogiid eananvuoigatvuođat álbmotrievtti ja
lainsäädännön mukaan ”, NOU 1997:5.
olgoriikkalaš rievtti mielde.
Yksi keskeinen Finnmarkin maahan ja veteen liittyvä ongelma on, kenellä on
Guovdilis čuolbmačoahkki Finnmárkku eatnamiid ja čáziid vuoigatvuođaid
omistusoikeus niihin läänin maihin, joita ei ole aiemmin merkitty maarekisteriin. Tämä alue
dáfus lea dat, geain dat lea eaiggáduššanvuoigatvuohta fylkka ovdalis matrikulere
käsittää noin 96 % läänin kokonaispinta-alasta, joka on 48 000 km². Virallinen selvitys NOU
keahtes eatnamiidda. Dát guovlu lea sullii 96 % fylkka buohkanas eatnamiin mat leat
1997:4 loi pohjan hallituksen esitykselle Ot. prp.
48 000 km² viiddu.
n:o 53 (2002–2003) ” Laki Finnmarkin läänin
NÁČ 1997:4 dagai vuođu O. proposišuvdnii nr. 53 (2002-2003)
maiden ja luonnonvarojen hallinnosta ja niitä koskevista oikeussuhteista (Finnmarksloven) ”.
Lága birra mii gieđahallá Finnmárkku fylkka eatnamiid ja luondduriggodagaid
Esitys kohtasi paljon vastustusta saamelaisten sekä kansainvälisen oikeuden ja
riektedilálašvuođaid ja hálddašeami (finnmárkoláhka). Proposišuvdna deaividii garra
ihmisoikeusasiantuntijoiden keskuudessa, minkä seurauksena lakivaliokunnan myöhempi
vuostálastima sámi birrasis, ja álbmotrievtti ja olmmošvuoigatvuođaid áššedovdiid
mietintö, Innst.
gaskkas, ja dat dagahii ahte Justiisalávdegotti árvalus, Árval.
O. n:o 80 (2004−2005), täytti huomattavasti paremmin Norjan
O. nr.80 (2004-2005) lei
kansainvälisoikeudelliset velvoitteet kuin hallituksen esitys. Maakäräjät hyväksyi
eambbo soahppevaš Norgga álbmotrievttálaš geatnegasvuođaide go ráđđehusa
Finnmarkslovenin 24. toukokuuta 2005, ja laki vahvistettiin 17. kesäkuuta 2005. Se tulee
árvalus. Odeldiggi mearridii finnmárkolága miessemánu 24. b. 2005, ja láhka
voimaan kuninkaan määräämänä ajankohtana.
dohkkehuvvui geassemánu 17. b. 2005.
Tällä lailla perustetaan uusi hallintoelin,
Dat fámuiduvvá go Gonagas nu mearrida.
” Finnmarkseiendommen ”, jolle siirretään kiinteistökirjan mukaiset oikeudet läänin siihen
Dáinna lágain ásahuvvo ođđa hálddašanorgána, ” Finnmárkoopmodat ”, masa galgá
osaan, joka nyt on Statskogin omistuksessa. Lisäksi perustetaan ” Finnmarkskommisjonen ”
sirdojuvvot vuođđogirjevuoigatvuohta dan oassái mii dál lea Statskoga hálddus.
- niminen toimikunta, jonka tehtävänä on osaltaan määrittää saamelaisten ja muiden tahojen
Dasto vuođđuduvvo orgána mii gohčoduvvo Finnmárkolávdegoddin, mii galgá
yksilöllisiä ja yhteisiä maankäyttö- ja omistusoikeuksia.
veahkehit dovdáhit sámiide ja earáide gullevaš individuála ja kollektiiva geavahan- ja eaiggáduššanvuoigatvuođaid.
Henkilöiden, joilla on omasta
Persovnnat guođet oaivvildit alddiineaset leat
mielestään oikeuksia ” Finnmarkseiendommenin ” omistamaan alueeseen, tulee ilmoittaa
vuoigatvuođaid guvlui maid ” Finnmárkoopmodat ” eaiggáduššá, sáhttá dieđihit iežas
vaatimuksensa tälle toimikunnalle.
gáibádusaid dan lávdegoddái.
Toimikunnan tekemiä ratkaisuja tutkimaan tulee perustaa
Sierra Meahcceduopmostuollu galgá vuođđuduvvot,
oma syrjäseutujen tuomioistuin (Utmarksdomstol).
mii gieđahallá váidalusaid mat bohtet lávdegotti vuostá.
Tämän tuomioistuimen ratkaisut voidaan
Dán duopmostuolu
viedä suoraan korkeimman oikeuden käsiteltäviksi.
mearrádusaid lea vejolaš váidalit njuolga Alimusriektái.
Kesällä 2001 nimitettiin uusi Saamelaisoikeuskomitea. Sille annettiin tehtäväksi
Geasset jagi 2001 nammaduvvui ođđa Sámi vuoigatvuođalávdegoddi, man
selvittää saamelaisten asemaa eli heidän omistusoikeuttaan ja käyttöoikeuttaan maahan ja
bargun šattai čielggadit sámiid dili eaiggáduššanvuoigatvuođaid ja geavahanvuoigat
veteen Finnmarkin ulkopuolisilla saamelaisten asutusalueilla. Komitean tulee mandaattinsa
vuođaid dáfus eatnamiidda ja čáziide mat leat olggobealde Finnmárkku sámiid ássan-
mukaisesti muun muassa määritellä nämä kyseiset alueet ottamalla huomioon ne Norjan
guovlluid. Lávdegoddi galgá bargomearrádusas mielde ee. identifiseret dáid áige
kansainvälisoikeudelliset velvoitteet, jotka perustuvat ILO:n yleissopimuksen n:o 169:n 14
guovdilis guovlluid Norgga álbmotrievttálaš geatnegasvuođaid mielde mat leat ILO
artiklan 2 momenttiin.
konvenšuvnnas, nr. 169 artihkkal 14 nr. 2.
Norjan tuomioistuimet ovat samanaikaisesti tämän selvitystyön kanssa ottaneet kantaa
Bálddalagaid dáinna čielggadanbargguin norgalaš duopmostuolut leat
myös erinäisiin yksittäistapauksiin, joissa on suoraan ollut kysymys saamelaisten oikeuksista
mearridan arvat ovttaskasáššiid maid njulgestaga leat čuohcán sámi vuoigatvuođaide
luonnonvaroihin.
luondduriggodagaide.
Näissä tapauksissa on arvioitu ikimuistoista nautintaoikeutta koskevia
Dáin áššiin leat árvvoštallan guhkes áiggi geavaheami
säännöksiä.
njuolggadusaid.
Sen, että saamelaisten maankäyttö voi luoda perustan maankäyttöoikeuksille,
Ahte sámi doallogeavaheapmi sáhttá leat vuođđun doallovuoigat
vahvisti Norjan korkein oikeus kahdessa tuomiossa vuodelta 1968, Brekken-tuomiossa,
vuođaid oamasteapmái, lea Norgga alimusriekti nannen guovtti duopmocealkimis jagi
Retstidende-lehti 1968 sivu 349, ja Altevann-tuomiossa, Retstidende-lehti 1968 sivu 429.
1968, Brekken-duomus, Rt. 1968 siidu 349, ja Altevann-duomus, Rt. 1968 siidu 429.
Korkeimman oikeuden viime vuosina tekemissä päätöksissä on tapahtunut kehitystä suhteessa
Árbevirolaš norgalaš riektegálduid árvvoštallamis lea leamaš ovdáneapmi Norgga
perinteisten norjalaisten oikeuslähteiden arviointiin.
alimusrievtti duopmocealkimiin maŋimuš guokte jagi.
Tässä suhteessa keskeisessä asemassa on
Dákko leat guovdilat guokte
kaksi korkeimman oikeuden päätöstä vuodelta 2001.
duopmocealkima maid Alimusriekti buvttii jagi 2001.
Niin kutsuttu Selbu-asia, johon on viitattu Retstidende-lehdessä 2001 sivulla 769, koski saamelaisten poronhoidon harjoittajien
maid Rt. 2001 siidu 769 gieđahallá, lea sáhka sámi boazodoalliid ja priváhta eanan
ja yksityisten maanomistajien välistä kiistaa Selbun kunnassa Sør-Trøndelagin (Etelä
eaiggádiid gaskasaš riidu Selbu suohkanis Lulli-Trøndelágas. Gažaldat lea leago
Kysymys oli siitä, oliko Essandin ja Riast / Hyllingin poronhoitopiireillä
Essand ja Riast / Hylling boazoguohtunguovlluin guođohanvuoigatvuohta
porojen laiduntamisoikeus yksityisillä takamaa-alueilla poronhoitoalueiden rajojen
bohccuidasaset priváhta meahcceguovlluin boazoguohtunguovlluid rájiid siskko
sisäpuolella.
bealde.
Korkein oikeus päätyi ratkaisussaan siihen, että ikimuistoista nautintaoikeutta
Alimusriekti gávnnahii ahte árbevirolaš norgalaš riektegálduide
koskevat norjalaiset oikeussäädökset, jotka perustuvat perinteisiin norjalaisiin oikeuslähteisiin
vuođđuduvvon norgalaš riektenjuolggadusat, go vel leat dárbbuid mielde
ja joita voidaan mukauttaen soveltaa poronhoitoon, olivat riittävä perustelu
heivehuvvon boazodollui, ledje doarvái go galge čilget riidoguovlluid
laiduntamisoikeuden olemassaololle näillä kiistellyillä alueilla.
guohtunvuoigatvuođaid.
Korkein oikeus otti
Alimusriekti bijai vuođđunis ahte gáibádusat fertejit
lähtökohdaksi, että vaatimukset tulee mukauttaa kyseiseen maankäyttöön ja että niissä on
heivehuvvot dan geavaheapmái mas lea sáhka, ja ahte sámiid erenoamáš
otettava huomioon saamelaisten erityinen maa-alueen käyttö.
geavaheapmi guovllus ferte váldojuvvot vuhtii.
Niin kutsuttu Svartskogen-asia, johon on viitattu Retstidende-lehdessä 2001 sivulla
Nugohčoduvvon Čáhput-ášši, maid Rt. 2001 siidu 1229 referere, guoská dan
1229, koski valtion ja maanomistajien välistä kiistaa Olmavankan (Manndalen) seudulla
riidui mii lei stáhta ja Olmmáivákki gili eananeaiggádiid gaskkas Gáivuonas Davvi
Kåfjordin kunnassa Pohjois-Tromssassa (Nord-Troms). Kiistassa oli kysymys siitä, kuka
Romssas. Riidu guoskkai maid dan gažaldahkii, geat dat leat stuoribuš meahcceguovllu eaiggádat bajimusas Olmmáivákkis, namalassii Čáhpuhis.
omisti Olmavankassa sijaitsevan suurehkon takamaa-alueen, Svartskogenin. Korkein oikeus
Alimusriekti bođii ovttamielalašvuhtii das ahte Olmmáivákki eananeaiggádat dat
päätti yksimielisesti, että Olmavankan maanomistajat olivat ikimuistoisen kollektiivisen
oktasaš guhkesáigásaš geavaheami vuođul ledje oamastan alcceseaset
nautinnan perusteella saaneet omistusoikeuden kiisteltyyn alueeseen.
eaiggáduššanvuoigatvuođa riidoguvlui.
Korkein oikeus painotti
Alimusriekti bijai ee. deattu dasa, ahte gili
norjan kieltä, että saamelaisten ja norjalaisten välisessä kommunikaatiossa saattoi syntyä
veahkadat lei eanaš sámi, ahte sii hejot máhttet dárogiela, ja ahte sáhttet čuožžilit
kulttuurisia ja kielellisiä väärinkäsityksiä eivätkä saamelaiset suhtaudu perinteisessä
kultuvrralaš ja giellalaš boasttu ipmárdusat sámiid ja dážaid gulahallamis, ja ahte
kollektiivisessa luonnonvarojen hyödyntämisessään omistusoikeuteen samalla tavalla kuin ei
sámiin geain lea iežaset kollektiiva resursageavaheapmi, ii leat dáhpi smiehttat
saamelaiset.
eaiggáduššanvuoigatvuođaid nugo sii guđet eai leat sámit.
Näiden Norjan korkeimman oikeuden kahden päätöksen perusteella voidaan todeta,
Dáid mearrádusaid geažil maid Norgga alimusriekti dagai, lea vejolaš nannet
että ikimuistoinen nautintaoikeus on tärkeä oikeusperusta, jonka nojalla Norjan saamelaiset
ahte guhkesáigásaš geavaheapmi lea deaŧalaš riektevuođđu eaiggáduššan- ja
voivat saada omistus- ja maankäyttöoikeuksia.
geavahanvuoigatvuođaid omasteapmái Norgga sámi álbmogii.
Lisäksi korkein oikeus osoittaa näiden
Alimusriekti čájeha
tuomioidensa myötä muuttaneensa näkemystään saamelaisten perinnäistavoista sekä
dasto vel dáid duomuiguin ahte sámiid árbevieruin ja riekteipmárdusain leat oaivilat
oikeuslähteistä, joita voidaan käyttää tulkittaessa Norjan säädöksiä saamelaisoikeudellisissa
nuppástuvvan daid anolašvuođa dáfus riektegáldofáktorin go norgalaš njuolggadusat
kysymyksissä.
dulkojuvvojit sámerievttálaš áššiid oktavuođas.
Korkeimman oikeuden antama Kåfjord-tuomio, Retstidende-lehden 1985 sivu 247, on
Ahte sámiid geavaheapmi sáhttá dahkat vuođu vuoigatvuođaide mearračáhce
esimerkkinä siitä, että saamelaisten maankäyttö voi luoda perustan myös merikalastukselle.
bivduige, dasa lea buorre ovdamearkan Alimusrievtti Gáivuotna-duopmu, Rt. 1985
6.5 Ruotsin saamelaiset
6.5 Ruoŧa sámit
6.5.1 Johdanto – määritelmä ja lukumäärä
6.5.1 Álgosátni – definišuvdna ja lohku
Ruotsissa arvioidaan asuvan noin 20 000 saamelaista.
Ruoŧa sámiid lohku rehkenastojuvvo leat sullii 20 000 olbmo.
Ruotsin saamelaisista noin 4 700 on
Dáin sámiin sullii 4700
poronomistajia, ja näistä henkilöistä noin 2 000 saa elantonsa poronhoidosta.
leat boazoeaiggádat, ja dain fas sullii 2 000 olbmo ellet boazodoaluin.
Muita
Eará árbe
perinteisiä saamelaiselinkeinoja ovat metsästys ja kalastus.
virolaš sámi ealáhusat leat meahcásteapmi ja guolásteapmi.
Nykytilanteessa monet saamelaiset
Otnáš dilis leat goit ollu
ovat kuitenkin joutuneet täydentämään perinteisiä elinkeinojaan muulla työllä pystyäkseen
sámit bággehallan lasihit árbevirolaš ealáhusaidasaset eará bargguid vai oppanassiige
ylipäätään elättämään itsensä.
sáhttet ealihit iežaset.
Poronlihan hinta on laskenut jyrkästi, ja saamelaiselinkeinot
Bohccobiergohattit lea njiedjan bahás ja sámi ealáhusat leat
ovat kaivostoiminnan, metsätalouden, vesivoimaloiden ja infrastruktuurin kehittämisen
bissovaš deattu vuolde eará dakkár ealáhusaid geažil go ruvkedoallu, vuovdedoallu,
kaltaisten intressitahojen jatkuvan painostuksen alaisina.
čáhcerusttegat ja siskkáldas struktuvrra nuppástusat.
Saamelaisen määritelmä sisältyy saamelaiskäräjälakiin (1992:1433).
Sápmelaš lea definerejuvvon sámediggelágas (1992:1433).
Määritelmän
Dan definišuvnna
mukaan saamelainen on henkilö, joka pitää itseään saamelaisena ja joka osoittaa toteen, että
mielde sápmelaš lea dat olmmoš guhte atná iežas sápmelažžan ja duođašta ahte sus
hän on käyttänyt saamea kotikielenään tai että jompikumpi hänen vanhemmistaan tai
lea sámegiella leamaš ruovttugiellan dahje ahte soapmásis su vánhemiin dahje
isovanhemmistaan on käyttänyt saamea kotikielenään, sekä henkilö, jonka vanhempi on
ádjáin / áhkuin lei sámegiella ruovttugiellan, dahje ahte su vánhen lea Sámedikki jienastuslogus.
merkitty saamelaiskäräjien äänestysluetteloon ja joka saa äänestää saamelaiskäräjävaaleissa.
Sámedikki jienastuslohkui ja jienastit sámediggeválggain.
6.5.2 Ruotsin virallinen saamelaispolitiikka
6.5.2 Almmolaš ruoŧŧilaš sámepolitihkka
Valtiopäivät tunnustivat vuonna 1977 saamelaiset Ruotsin alkuperäiskansaksi.
Sámiid riikkabeavvit dohkkehedje Ruoŧa álgoálbmogin jagi 1977.
Saamelaisten
Sámiid leat maid
on myös katsottu muodostavan Ruotsissa etnisen ja kielellisen vähemmistön (ks.
geahčadan čearddalaš ja giellalaš unnitlohkun Ruoŧas (geahča SOU 1986:36). Ruoŧa
komiteamietintö SOU 1986:36). Ruotsin saamelaisten asemaa alkuperäiskansana ei ole sitä
sámiid álgoálbmotsajádat ii leat dattetge addán vuođđoláhkasuodjalusa nugo lea
vastoin turvattu perustuslaissa toisin kuin Norjassa ja Suomessa on tehty.
dahkkojuvvon Norggas ja Suomas.
Hallitus lausui
Ráđđehus celkkii boazodoallolága proposišuvnnas
poronhoitoelinkeinoa koskevassa esityksessään (prop. 1992/93:32 s. 31), että saamelaiset
(prop. 1992/93:32 s. 31) ahte sámit návddašit čearddalaš unnitlogu suodjalusa
nauttivat etnisenä vähemmistönä hallitusmuodossa (HM) annettua suojaa ja ettei ole ollut
ráđđenvuogis (regeringsformen, RF) ja ahte ii leat dárbu dahkat sierra mearrádusa
tarpeellista ryhtyä soveltamaan saamelaisten asemaa koskevaa erillistä säännöstä.
sámiid sajádagas.
Hallitusmuodon 1 luvun 2 §:n 4 momentissa säädetään, että etnisten, kielellisten ja
Vuosttaš kapihttalis, 2 § 4 st.. RF, mearriduvvo ahte čearddalaš,
uskonnollisten vähemmistöjen mahdollisuuksia oman kulttuuri- ja yhteiskuntaelämänsä
giellalaš ja oskkolaš unnitloguid vejolašvuođaid seailluhit ja ovddidit iežaset kultur-
ylläpitämiseen ja kehittämiseen tulee edistää.
ja servodateallima, berrejit buoridit.
Saamelaiskäräjien tulevaa organisaatiota
Stáhtalaš čielggadeapmi mas ulbmil lea leamaš
selvittämään asetetun valtion selvityskomitean (komiteamietintö SOU 2002:77), näkemyksen
čilget sámedikki bohtteáigásaš organisašuvnna (SOU. 2002:77), oaivvilda ahte lea
mukaan olisi aiheellista harkita uudelleen, tulisiko saamelaisille myöntää perustuslaissa
sivva árvvoštallat ášši, galgágo sámiide addojuvvot sierra sajádat vuođđoláhkii.
Hallitusmuodon 2 luvussa on yhteiskunnan ja yksityisen henkilön väliseen suhteeseen
2 kapihttalis RF leat mearrádusat vuođđodeaddji friddja- ja vuoigatvuođaid.
liittyviä perusoikeusmääräyksiä.
dilálašvuođaid.
Hallitusmuodon 2 luvun 15 §:n mukaan laista tai muusta
2 kapihttala 15 § RF mielde ii oaččo láhka iige eará njuolggadus
säädöksestä ei saa seurata, että jotakuta henkilöä kohdellaan huonosti sen johdosta, että hän
dagahit geasage goksima dainnago son náli, liikeivdnni dahje čearddalaš gullevaš
rotunsa, ihonvärinsä tai etnisen alkuperänsä takia kuuluu vähemmistöön.
vuođa dáfus gullá unnitlohkui.
Hallitusmuodon 2 luvun 18 §:n nojalla yksityistä henkilöä suojataan omaisuuden haltuunotolta
2 kapihttal 18 § RF suodjala ovttaskas olbmo
pakkolunastuksella tai muulla vastaavalla määräämistoimella ilman, että kyseisestä
opmodaga váldojuvvomis sus eret bággolotnumiin dahje dakkáraš meanuiguin almmá
menetyksestä maksetaan korvausta.
su oaččekeahttái dan vahága ovdii buhtadasa.
Saamelaisten poronhoito-oikeutta elinkeino-oikeutena
Sámiid boazodoallovuoigatvuođa
käsitellään poroelinkeinolaissa, ja se mainitaan myös HM:n 2 luvun 20 §:ssä, jonka mukaan
boazodoallolágat gieđahallet ealáhusvuoigatvuohtan, ja 2 kap. 20 § RF maid namaha
saamelaisilla on yksinoikeus harjoittaa poroelinkeinoa Ruotsissa.
daid. Dat mearkkaša sámiide áidna vuoigatvuođa jođihit boazodoalu Ruoŧas.
Poroelinkeinon harjoittaminen katsotaan Ruotsissa yleisen edun mukaiseksi, ja
Ipmárdus lea ahte boazodoallu lea almmolaš ávkin Ruŧŧii, ja boazoealáhus
poroelinkeinoa pidetään samalla saamelaiskulttuurin tärkeänä perustana.
adnojuvvo dan seammás maiddái deaŧalaš vuođđun sámi kultuvrii.
Ruotsi on myös
Ruoŧŧa lea vel
kansainvälisellä tasolla sitoutunut huolehtimaan poroelinkeinon säilyttämisestä. Ruotsin
váldán badjelasas riikkaidgaskasaš geatnegasvuohtan seailluhit boazoealáhusa.
merkitykselliset maa- ja vesialueet tulee mahdollisuuksien mukaan suojata sellaisilta
kapihttala 5 § birasoasis dieđihuvvo ahte eatnamat ja čázit mat leat deaŧalaččat boazo
toimenpiteiltä, jotka voivat merkittävästi vaikeuttaa elinkeinon harjoittamista.
sáhttet fuopmášahtti mearrái váttásmahttit boazodoalu jođiheami. Riikkaidgaskasaš
Kansainvälisellä tasolla Ruotsi on mm. liittynyt vuonna 1966 solmittuun YK:n
dásis Ruoŧŧa lea ee. searvan jagi 1966 ON-konvenšuvdnii mii gieđahallá riikka
kansalaisoikeuksia ja poliittisia oikeuksia koskevaan yleissopimukseen, jonka mukaan
olbmuide gullevaš ja politihkalaš vuoigatvuođaid, maid vuođul sámit sáhttet vuođđudit vuoigatvuođa iežaset kultureallimii.
saamelaiset voivat perustella oikeuttaan omaan kulttuurielämään. YK:n Human Rights
maid ON olmmošvuoigatvuođaid lávdegoddi (Human Rights Committee) lea gieđa
osan saamelaisten kulttuurista.
hallan, adnojuvvon sámiid kultuvrras deaŧalaš oassin.
Syrjinnän kieltävän lain (2003:307) tarkoituksena on ehkäistä muun muassa johonkin
Láhka (2003:307) mii gieldá vealaheami ulbmáda áiddastit vealaheami mii
etniseen ryhmään kuulumisesta aiheutuvaa syrjintää.
dáhpáhuvvá ee. sierra čerdii gullevašvuođa geažil.
Lailla on tarkoitus toteuttaa EU
Lága ulbmil lea čađahit EG
direktiivi syrjinnän torjumisesta (rodusta tai etnisestä alkuperästä riippumattoman
direktiivva mii gieldá vealaheami (ráđi direktiiva 2000/43/EG mii gieđahallá dan
yhdenvertaisen kohtelun periaatteen täytäntöönpanosta annettu neuvoston direktiivi
prinsihpa čađaheami, ahte olbmuiguin galgá ovttaláhkásaččat meannuduvvot
2000/43/EY).
beroškeahttá sin nális dahje čerdiigullevašvuođas).
Jos henkilö, joka katsoo tulleensa syrjityksi, esittää seikkoja, jotka antavat
leat gillán vealaheami, duođašta dilálašvuođaid mat jáhkihit su leat vealahuvvon, de
aiheen olettaa hänen joutuneen syrjinnän kohteeksi, tulee lain 21 §:n mukaan syrjinnästä
lea lága § 21 mielde nu, ahte vealaheaddjin áššáskuhttojuvvon dat galgá čájehit ahte
syytetyn henkilön osoittaa, ettei syrjintää ole tapahtunut.
vealaheapmi ii lea leamaš.
Ruotsi ei ole vielä liittynyt itsenäisten maiden alkuperäiskansoja ja heimokansoja
Ruoŧŧa ii leat vel searvan ILO-konvenšuvdnii nr. 169 mii lea iešmearrideaddji
koskevaan kansainvälisen työjärjestön ILO:n yleissopimukseen n:o 169. Valtio asetti
stáhtaid álgoálbmogiid ja álbmotčearddaid birra.
selvityskomitean (SOU.
Stáhtalaš čielggadeami (SOU
1999:25), jonka tehtävänä oli ottaa kantaa Ruotsin mahdollisuuksiin
1999:25) ulbmil lei gávnnahit sáhttágo Ruoŧŧa ratifiseret konvenšuvnna, ja iskat
ratifioida yleissopimus ja tutkia, mitä lainsäädäntötoimia tai muita toimenpiteitä vaadittaisiin,
makkár láhkaásahusmearrádusat dahje eará mearrádusat sáhttet gáibiduvvot ovdalgo
jotta Ruotsin voitaisiin katsoa noudattavan yleissopimusta.
Ruoŧa lea vejolaš atnit riikan mii čuovvu soahpamuša.
Selvitystä koskevassa
Čielggadeami direktiivvas
toimintaohjeessaan hallitus korosti olevan toivottavaa, että Ruotsi voisi liittyä
ráđđehus deattuhii ahte Ruŧŧii lea sávahahtti searvat konvenšuvdnii dainna
yleissopimukseen alkuperäiskansojen perusoikeuksien turvaamiseksi.
áigumušain ahte suodjalit álgoálbmoga friddajvuođa ja vuoigatvuođaid.
Hallitus katsoi välttämättömäksi tehdä perusteellinen selvitys saamelaisten oikeudesta
Ráđđehus oaivvildii dárbbašlažžan, vai Ruoŧŧa sáhttá ratifiseret
maa-alueisiin, jotta Ruotsi voisi ratifioida yleissopimuksen. Tätä tarkoitusta varten asetettiin
konvenšuvnna, ahte sámiid vuoigatvuođat eatnamiidda dárkilit čielggaduvvojit.
kaksi uutta selvityskomiteaa, rajojen vetämistä selvittävä komitea
Dáinna ulbmiliin álggahuvvojedje guokte ođđa čealggadeami,
(Gränsdragningskommissionen) sekä metsästys- ja kalastuskomitea (Jakt- och fiskeutredningen).
Rádjegeassinčielggadeapmi ja Meahcástan- ja guolástančielggadeapmi.
poronhoito-oikeuden käsittämän maa-alueen laajuutta. Komitean on toimeksiantonsa osana
Rádjegeassinlávdegotti bargu lea čielggadit boazodoalloguovllu viidodaga.
selvitettävä, missä määrin saamelaisilla on perinteisesti maata tai missä määrin he käyttävät
Doaibmamuššii gullá vel mearridit, nugo ILO-konvenšuvdna dárkkuha, man viidát
maata yhdessä muiden kanssa ILO:n yleissopimuksessa tarkoitetuilla tavoilla. Komitean on
árbevirolaččat sámiin leat eatnamat dahje geavahit eatnamiid ovttas nuppiiguin.
tehtävä selkoa työnsä tuloksista joulukuuhun 2005 mennessä.
Lávdegoddi galgá vástidit iežas barggu ovddas maŋimusat juovlamánus 2005.
6.5.3 Saamelaiskäräjät
6.5.3 Sámediggi
Saamelaiskäräjien toimintaa säännellään saamelaiskäräjälaissa (1992:1433).
Sámedikki doaibma Sámediggeláhka (1992:1433) regulere, ja dat diggi doaibmá
toimii sekä kansan valitsemana 31-jäsenisenä toimielimenä että hallituksen alaisena
sihke álbmotválljen orgánan mas leat 31 áirasa, ja ráđđehusa vuollásaš eiseváldin.
viranomaisena. Saamelaiskäräjien ensisijaisena tehtävänä on huolehtia saamelaiskulttuuriin
Sámedikki ovddimus bargu lea gozihit sámi kultuvrii guoskevaš áššiid. Sámediggi
liittyvistä kysymyksistä. Saamelaiskäräjien tulee edistää elävää saamelaiskulttuuria tekemällä
galgá bargat ealli sámi kultuvrra seailluheapmái ja danne dahkat doaimmaide álgaga
aloitteita toimintamuodoiksi ja ehdotuksia saamelaiskulttuuria edistäviksi toimenpiteiksi.
ja eavttuhit mearrádusaid mat ovddidivčče sámi kultuvrra.
Ruotsin saamelaiskäräjät ei välttämättä anna lausuntoja saamelaisiin liittyvistä kysymyksistä,
Ruoŧa sámediggi ii leat miige bákkolaš áššegieđahallanásahusaid (obligatorisk remissinstans) áššiid várás mat
vaan sen pääasiallisena tehtävänä on vastata saamelaisten käytettäviksi annettavien varojen
gusket sámiide, go dan váldodoaibma lea juogadit ruđaid mat juolluduvvojit sámiide.
jakamisesta. Lisäksi saamelaiskäräjien tehtävänä on nimittää saamelaiskoulun johtokunta,
Dasto Sámedikkis lea doaibman nammadit sámeskuvlla stivrra, jođihit sámi giella
johtaa saamen kieleen liittyvää työtä, osallistua yhteiskuntasuunnitteluun ja informoida
barggu, searvat servodaga plánemii ja čuvget sámi dilálašvuođaid birra. Boazo
saamelaisten olosuhteista. Poronhoitopoliittinen komitea (Rennäringspolitiska kommittén) on
ealáhuspolitihkalaš lávdegoddi lea árvalan ahte eanet eiseválddálaš doaimmat galget
ehdottanut, että saamelaiskäräjille on siirrettävä entistä useampia viranomaistehtäviä osana
sirdojuvvot Sámediggái vai dat váikkuhivččii dasa ahte sámiid iešmearrideapmi
saamelaisten itsemääräämisen vahvistamista (SOU.
nanosmuvašii eambbo (SOU.
2001:101).
2001:101).
6.5.4 Poroelinkeinon valtuuskunnat
6.5.4 Boazoealáhusáirrasgottit
Valtion maatalousvirasto on poroelinkeinoon liittyvistä asioista vastaava valtakunnallinen
Leanastivra lea dán áigái boazoealáhusa guvllolaš eiseváldi ja stáhta eanandoallo
hallintoviranomainen.
ásahus lea guovdilis hálddašaneiseváldi dakkár áššiin mat gusket boazoealáhussii.
Lääninhallintoa koskevista ohjeista annetun asetuksen (2002:864) mukaan niin
Skihkiideami (2002:864) mielde masa gullá leanastivraláidestus, galgá
Jämtlannin, Västerbottenin kuin Norrbotteninkin läänissä on oltava poroelinkeinoja
boazoealáhusáirrasgoddi leat juohke leanastivrras mii lea Jämtlándda, Vesterbottena
käsittelevä valtuuskunta, jonka vastuualueesta päättää kunkin läänin lääninhallitus. Näin ollen
ja Norrbottena leanas. Boazoealáhusáirrasgottiid vástosuorgi galgá juohke leana
nämä eri läänien poroelinkeinoja käsittelevät valtuuskunnat saavat erilaiset valtuudet tehdä
stivra mearridit. Dat sáhttá mearkkašit ahte guđege leanas boazoealáhusáirrasgottit
päätöksiä poroelinkeinoa koskevissa asioissa.
sáhttet oažžut iešguđetlágan mearridanválddi boazoealáhussii guoskevaš áššiin.
Valtuuskunnat eivät kuitenkaan yleisesti päätä
Deaŧaleabbo áššiid, mat čuhcet maiddái earáge ealáhusaide, eai
myös muita elinkeinoja koskevista luonteeltaan melko merkittävistä asioista.
boazoealáhusáirrasgottit dábálaččat dattetge mearrit.
6.5.5 Poronhoito-oikeus
6.5.5 Boazodoallojođiheami vuoigatvuohta
Poronhoito-oikeutta säännellään poroelinkeinolaissa (1971:473).
Boazodoallojođiheami vuoigatvuođa regulere boazoealáhusláhka (1971:473).
Henkilöllä, joka on
Olmmoš guhte lea sámi sogas ja gullá sámesiidii, lea vuoigatvuohta jođihit
saamelaista syntyperää ja jolla on saamelaiskylän jäsenyys, on oikeus harjoittaa poronhoitoa.
boazodoalu. Boazodoallojođiheami vuoigatvuohta siskkilda vuoigatvuođa geavahit
Poronhoito-oikeus käsittää henkilön oikeuden hyödyntää maata ja vettä itseään ja porojaan
eatnamiid ja čáziid ávkin alccesis ja bohccuidasas. Boazodoallojođiheami vuoigat
varten. Poronhoito-oikeus on siis kiinteän omaisuuden käyttöoikeus.
vuohta lea nappo dalle geavahanvuoigatvuohta eatnamiidda.
Se perustuu
Dan vuođđu lea guhkes
ikimuistoiseen nautintaoikeuteen ja on voimassa määräämättömän ajan.
áigásaš geavaheapmi ja dat gusto ráddjekeahtes áiggi.
Tätä oikeutta on
Dat lea dattetge ráddjejuvvon
kuitenkin rajoitettu niin, että se on voimassa ainoastaan poronhoitoalueella.
dainna lágiin ahte gusto duššefal boazodoalloguovllus.
Poronhoitoalue
Boazodoalloguovlu leat
Gävleborgin läänit.
leanat.
Ruotsissa on yhteensä 51 saamelaiskylää.
Buohkanassii leat 51 čearu (orohaga, bálgosa) Ruoŧas.
Ne on jaoteltu tunturisaamelais-,
Dat juohkásit duottar-,
metsäsaamelais- ja toimilupasaamelaiskyliksi.
vuovde- ja konsešuvdnačearrun.
Tunturisaamelaiskylät muuttavat porojensa
Duottarčearut johtet bohccuideasetguin, geasset
kera kesäisin tunturiin ja talvisin itään havupuumetsiin.
duoddariidda ja dálvet nuorttas goahccevuvddiide.
Metsäsaamelaiskylät pysyvät
Vuovdečearut bissot vumiin
metsäalueilla ympäri vuoden.
miehtá jagi.
poronhoitoa.
Durtnosleagis jođihit konsešuvdnaboazodoalu.
Tämä poronhoidon muoto tarkoittaa, että myös ei-saamelaiset saavat harjoittaa
Dat vuohki mearkkaša ahte dakkár olbmotge guđet eai leat sámit, besset jođihit boazodoalu erenoamáš
poronhoitoa erityisellä luvalla.
lobiin.
Tällaiset luvat ovat määräaikaisia.
Dakkár lohpi lea áiggi dáfus ráddjejuvvon.
Poronhoitoalue on jaettu ympärivuotisiin laitumiin ja talvilaitumiin. Ympärivuotisilla
Boazodoalloguovlu lea juhkkojuvvon jagimiehtásaš eanamin ja dálveeanamin.
laitumilla saamelaiset saavat käyttää maata laiduntamiseen sekä metsästää ja kalastaa ympäri
Jagimiehtásaš eatnamiin sámit besset guođohit bohccuideaset ja meahcástit ja
vuoden.
guolástit jagi miehtá.
Ympärivuotiset laitumet määritellään poroelinkeinolaissa.
Boazoealáhusláhka definere jagimiehtásaš eatnamiid.
saamelaisilla on oikeus laiduntaa poroja siellä, missä poronhoitoa harjoitetaan jo vanhastaan.
Dálveeatnamiin sámiin lea lohpi guođohit bohccuid doppe gos doložis leat dahkan nu.
Saamelaisilla on vanhastaan myös metsästys- ja kalastusoikeuksia. Poroelinkeinolain
Doloža geažil sámiin maid leat meahcástan- ja guolástanvuoigatvuođat.
25 §:ssä määrätään, että saamelaiskylän jäsen saa metsästää ja kalastaa saamelaiskylän
Boazoealáhusa 25 § mearrida ahte čearrulaš beassá meahcástit ja guolástit čearu
alueella silloin, kun poronhoito on sallittua siellä. Tämä merkitsee, että oikeus metsästykseen
guovllus go boazodoalluge lea lobálaš doppe, ja dat mearkkaša ahte sis lea lohpi jagi
ja kalastukseen on voimassa ympärivuotisilla laitumilla koko vuoden.
miehtá meahcástit ja guolástit jagimiehtásaš eatnamiin.
Saamelaisilla on myös
Sámiin lea maid vuoigat
oikeus metsästykseen ja kalastukseen valtiolle kuuluvan maan viljelyrajan alapuolella sekä
vuohta meahcástit ja guolástit vulobealde eanadoalloráji go eatnamat gullet stáhtii ja
niillä poronhoitoalueilla, joilla poroja hoidetaan metsissä.
go eatnamat leat boazodolloguovllus mas vuovdeboazodoallu jođihuvvo.
Muilla viljelyrajan alapuolella
Eará
sijaitsevilla mailla saamelaisilla on oikeus metsästää ja kalastaa lokakuun 1. päivästä
eatnamiin mat leat eanandoalloráji vulobealde dahje siskkobealde, sámiin lea lohpi
huhtikuun 30. päivään.
meahcástit ja guolástit golggotmánu 1. beaivvis cuoŋománu 30. beaivái. Deaŧalaš
Tärkeän osan metsästyksestä muodostaa hirvenmetsästys, jota
oassi meahcásteamis lea sarvvabivdu, mii adnojuvvo deaŧalaš dinestussan čearuide ja
pidetään saamelaiskylien ja saamelaiskylien jäsenten merkittävänä tulolähteenä.
čearrulaččaide.
Saamelaiskylällä ja sen jäsenillä ei ole oikeutta luovuttaa metsästysoikeutta muille.
Čearus ja dan olbmuin ii leat vuoigatvuohta bidjat meahcástanlobi earáide.
Tämä luovutusoikeus kuuluu edelleenkin valtiolle ja sen läänin lääninhallitukselle, jossa
Dat vuoigatvuohta lea ain stáhta hálddus ja dan leanastivrra hálddus man leanas
metsästysoikeus on määrä luovuttaa.
dakkár lohpi galggašii addojuvvot.
Metsästys- ja kalastusoikeuden saa kuitenkin luovuttaa
Ii dattetge leat vejolaš addit dakkár lobi meahcástit
ainoastaan, mikäli se ei aiheuta huomattavaa haittaa poronhoidolle. Poronelinkeinoasetuksen
ja guolástit earágo dalle go boazoealáhus ii árrašuva dan geaži fuopmášahtti ládje.
3 ja 5 §:n mukaan metsästys- ja kalastusoikeus tulee periaatteessa antaa kaikilla viljelyrajan
Boazoealáhusa skihkiideami 3 ja 5 §§ mielde galgá meahcásteapmi ja guolásteapmi
yläpuolella sijaitsevilla mailla, mikäli siitä ei aiheudu merkittävää haittaa poronhoidolle.
doalloráji bajábealde dahje olggobealde, jos juo dan geažil eai čuožžil mearkkašan
Saamelaiskylät voivat anoa lääninhallitukselta tiettyjen luonnon kannalta herkkien alueiden ja
veara váttisvuođat boazoealáhussii. Čearut sáhttet leanastivrras ohcat gildosa
järvien sulkemista pois, mikäli se on tarpeellista poronhoidolle aiheutuvien häiriöiden
hearkkes guovlluide ja jávrriide jos nu lea dárbu dahkat áiddastan dihte árrimiid
ehkäisemiseksi ja saamelaiskylien jäsenten kalastusvesien tarpeen tyydyttämiseksi.
boazoealáhussii ja vai čearrulaččaid dárbu beassat geavahit guollejávrriid váldojuvvo
Vuonna 1993 poroelinkeinoasetukseen tehtiin muutoksia (1993:384), jotka laajensivat
Jagi 1993 čađahuvvojedje boazoealáhusortnegii nuppástusat (1993:384) mat
mahdollisuuksia antaa oikeuksia pienriistan metsästykseen ja urheilukalastukseen
álkkásmahtte vejolašvuođaid addit lobi smávvafuođđobivdui ja lustaguollebivdui
tunturialueella.
duottarguovlluin.
Valtiovallan asenteena oli, ettei saamelaiskylien jäsenten oikeuksia pidetty
Stáhtaválddiid miellaguoddu lei ahte čearrulaččaid vuoigatvuođat
pätevinä oikeuksina ja että varsinainen metsästys- ja kalastusoikeus kuului kiinteistön
eai galgga adnojuvvot dievas meahcástan- ja guolástanvuoigatvuohtan ja ahte dievas
omistajalle.
vuoigatvuohta fuođđobivdui ja guollebivdui gullá eanaeaiggádii.
Näin ollen kysymyksessä olisi luovutettavissa oleva oikeus.
Dát vuoigatvuohta dat galgá rahppojuvvot.
Saamelaisten taholta
Sámiin leat boahtán garra moaitámušat dasa mii lea
on arvosteltu laajasti tätä pienriistan metsästystä ja kalastusoikeutta koskevaa päätöstä.
mearriduvvon vuoigatvuođas meahcástit smávvafuođđuid ja guolástit.
Vuonna 2003 hallitus asetti uuden selvityskomitean, metsästys- ja kalastusoikeuksien
Jagi 2003 ráđđehus nammadii čielggadanlávdegoddi, meahcásteami ja
komitean, selvittämään niiden oikeuksien perusteita ja laajuutta, joiden nojalla
makkár sivat leat čearrulaččaid ja eananeaiggádiid vuoigatvuođaide meahcástit ja
saamelaiskylien jäsenillä ja maanomistajilla on mahdollisuus metsästää ja kalastaa Lapissa ja
guolástit sámi eatnamiin ja boazoealáhusa duoddariin, ja man viidát dat
tuntureilla sijaitsevilla porolaidunalueilla.
vuoigatvuođat leat.
Selvityskomitean tehtävänä on tehdä toimenpide
Čielggadanlávdegoddi galgá árvalit mearrádusaid mat buoridivčče
ehdotuksia metsästykseen ja kalastukseen liittyvän yhteistyön ja yhteishallinnon
ovttasbarggu ja ovttasdoaibmama meahcásteamis ja guolásteamis. Lávdegoddi lea
parantamiseksi. Komitea on helmikuussa 2005 luovuttanut asiaa koskevan osamietinnön, ja
guovvamánus 2005 válmmaštan oassečielggadeami ja galgá maŋimusat juovlamánu
sen on määrä jättää lopullinen mietintönsä hallitukselle 1. joulukuuta 2005 mennessä.
1. b. 2005 geiget iežas loahpalaš čealkámuša ráđđehussii.
6.5.6 Saamelaisten kielelliset oikeudet
6.5.6 Sámiid giellalaš vuoigatvuođat
Saamen kielellä on Ruotsissa vähemmistökielenä erityisasema.
Sámegielas lea Ruoŧas erenoamáš sajádat unnitgiellan.
Ruotsi on ratifioinut
Ruoŧŧa lea ratifiseren
alueellisia kieliä tai vähemmistökieliä koskevan eurooppalaisen peruskirjan
eurohpalaš mearrádusa (unnitlohkogielaid konvenšuvnna) riikkaoassegielaid ja
(vähemmistökieliä koskevan yleissopimuksen) sekä Euroopan neuvoston kansallisten
unnitlohkogielaid birra, ja dasto vel Eurohparáđi rápmakonvenšuvnna mii suodjala
vähemmistöjen suojelua koskevan puiteyleissopimuksen.
nationála unnitloguid.
Vähemmistökieliä koskeva
Unnitlohkogielaid konvenšuvnna atná vuođđunis ahte dat
yleissopimus perustuu siihen, että kielet liittyvät kiinteänä osana alkuperäiskansoihin ja
gielat gullet álgoálbmogiidda ja eará nationála čearddalaš joavkkude. Ruoŧas leat
muihin etnisiin vähemmistöihin. Ruotsissa puhutaan saamea eri muodoissa: pohjoissaamea,
sámegielas máŋggalágan hámit: davvisámegiella, julevsámegiella ja oarjilsámegiella
luulajansaamea ja eteläsaamea.
(lullisámegiella).
Saamen kieltä on mahdollista käyttää asioitaessa Ruotsin
Olmmoš sáhttá geavahit sámegiela ruoŧŧilaš hálddašaneiseválddiid
hallintoviranomaisissa ja tuomioistuimissa, kuten laki oikeudesta käyttää saamea
ja duopmostuoluid luhtte lága mielde (1999:1175) mii gieđahallá olbmo
hallintoviranomaisissa ja tuomioistuimissa (1999:1175) määrää. Tällä hetkellä tämä on
vuoigatvuođa geavahit sámegiela hálddašaneiseválddiid ja duopmostuoluid luhtte.
kuitenkin mahdollista ainoastaan neljässä kunnassa niin kutsutulla saamen kielen
Odne dat dattetge lea vejolaš duššefal njealji suohkanis, nugohčoduvvon
hallintoalueella.
hálddašanguovllus.
Laissa mainittujen hallintoviranomaisten ja tuomioistuinten tulee pyrkiä
Dat hálddašaneiseválddit ja duopmostuolut maid láhka namaha galget searaid
kommunikoimaan saamea puhuvien henkilöiden kanssa saamen kielellä.
bidjat gulahallamii sámegillii sámegielalaš sámiiguin.
Hallintoalueella
Hálddašanguovllu suohkanat
sijaitsevien kuntien on lapsen huoltajan pyynnöstä annettava lapselle mahdollisuus sellaiseen
galget maid addit saji mánáide geaidda ovddasmorašteaddjit nu sihtet, ovdaskuvlii
esikoulupaikkaan, jossa koko toiminta tai osa toiminnasta on saamenkielistä.
mas visot dahje oassi doaimmas čađahuvvo sámegillii.
Sama koskee
Nu gusto maid sullasaš
myös vanhustenhuollon palveluita.
doaimmaide mat leat boarrásiid várás.
Saamenkieliset joukkotiedotusvälineet lähettävät nykyään
Sámi mediain lea odne rádjerasttideaddji
saamenkielisiä radio- ja tv-ohjelmia yhteistyössä rajojen yli.
ovttasbargu sámegielat radio- ja TV-sáddagiidda gullevaš áššiin.
Näillä lähetyksille on kuitenkin
Ruoŧas dáidda
annettu Ruotsin valtiollisessa mediassa suhteellisen rajoitetusti tilaa.
sáddagiidda lea dattetge viehka ráddjejuvvon sadji stáhtalaš mediain.
Saamenkielisiä
Sámegielat
sanomalehtiä julkaistaan Ruotsissa määrällisesti huomattavasti vähemmän kuin Norjassa.
aviissat leat ollu unnit mearis Ruoŧas go Norggas.
Koululain (1985:1100) 8 luvun ja saamelaiskouluista annetun asetuksen (1995:205)
8 kapihttala skuvlalága (1985:1100) mielde ja sámeskuvlaortnega (1995:205)
mukaan Ruotsin saamelaisilla on mahdollisuus antaa lastensa saada peruskouluopetuksensa
mielde lea sámiin Ruoŧas vejolašvuohta diktit iežaset mánáid oažžut sámeskuvllas vuođđoskuvlaoahpahusa gitta guđat skuvlajahkái.
Saamelaisoppilailla, joilla ei ole
Sámi mánát geain ii leat vejolaš
mahdollisuutta saada koulutustaan saamelaiskoulussa, on oikeus nk.
vuohta oažžut oahpahusa sámeskuvllas, lea vuoigatvuohta oažžut nugohčoduvvon
äidinkielenopetukseen.
eatnigiela oahpahusa.
Tähän kielenopetukseen saamelaiset ovat oikeutettuja, vaikka lapsi ei käyttäisikään saamen
Dan giellaoahpahusa leat sámiin vuoigatvuohta oažžut vaikko
kieltä päivittäin kotonaan.
sámegiella ii leaččage máná beaivválaš giella ruovttus.
Sitä vastoin kunta ei ole velvollinen tarjoamaan
Dattetge ii leat suohkan
äidinkielenopetusta, ellei sopivaa opettajaa ole.
geatnegas lágidit eatnigiela oahpahusa jos ii leat dasa heivvolaš oahpaheaddji.
Kunta on velvollinen antamaan saamen kielen
Suohkan lea geatnegas dieđihit sámegiela eatnigiellaoahpahusa birra. Allaskuvla
opetusta äidinkielenopetuksena. Ruotsin saamelaisopiskelijoille ei, toisin kuin Norjassa, ole
oahpahusa dáfus lea nu ahte Ruoŧas ii leat sámiide, nugo Norgas, várrejuvvon
varattu opiskelupaikkoja missään yliopistossa, korkeakoulussa tai koulutuslaitoksessa.
lohkansajit sámi studeanttaid várás universitehtain dahje mange allaskuvllas dahje
6.5.7 Saamelaisten oikeus maahan ja veteen
6.5.7 Sámiid vuoigatvuohta eatnamiidda ja čáziide
Valtiovalta uskoi 1600-luvulla, että saamelaiset ja maanviljelijät voisivat käyttää maa-alueita
1600-logus stáhtaválddit oaivvildedje ahte sámit ja eanandoallit galge sáhttit ávkin
rinnakkain nk. rinnakkaisteorian mukaisesti, koska he käyttivät maita eri tarkoituksiin.
geavahit eatnamiid buohtalagaid, nugohčoduvvon parraleallateoriija mielde, go sii
Historia osoittaa kuitenkin, että saamelaiset pakotettiin vähitellen siirtymään muualle pois
geavahedje eatnamiid guhtet láhkáseaset. Historjá čájeha dattetge ahte sámit
maatalouden tieltä, ensiksi rannikolta ja sitten laaksoista suurten jokien varsilta.
dađistaga duvdašuvve eanandoalu geažil, vuos mearragáttiin ja dasto badjelebbui ja
Valtiovalta
badjelebbui stuorra eatnovákkiin.
yritti pitää maatalouden ja poronhoidon erillään vetämällä vuonna 1749 nk.
boazodoalu nugohčoduvvon ” lappmark ” - rájiin, maid ráhkadedje 1749.
lapinrajan.
Eanandoallu
1867 vedettiin uusi raja, viljelyraja.
leavai áiggi mielde oarjjás ja rasttidii nugohčoduvvon ” lappmark ” - ráji, ja 1867
Maanviljelys ylitti sittemmin myös tämän rajan. Nykyään
Dánge ráji rasttidii eanandoallu.
viljelyrajasta on pikemminkin tullut raja, jonka yläpuolella saamelaisten on pysyteltävä
Odne dát gilvinrádji lea baicce šaddan rádji man bajábealde sámit galget doalahit
porojensa kanssa välttyäkseen ristiriidoilta mm. maanviljelijöiden kanssa. Näin tästä rajasta,
iežaset ja bohccuideaset vai eai čuožžil riiddut ee. eanandoalliiguin – rádji lea dáinna
jonka alkuperäisenä tarkoituksena oli osaltaan turvata poronhoidon etuja, on tullut
lágiin nuppástuvvan nu, ahte dat ii šat suodjal boazodoalu beroštumiid, nugo álggos,
maanviljelyksen suoja poronhoitoa vastaan.
muhto baicce eanandoalu beroštumiid boazodoalu vuostái.
Saamelaiset ja uudisasukkaat kilpailivat 1800-luvulla ensi sijassa kalastuksesta ja
1800-logus sámit ja vierroboahttit šadde gilvaleaddjit ovddimusat guolle
nurmilaitumista.
bivddu ja niitoguohtumiid alde.
Myös tässä asiassa valtio yritti välttää konflikteja toimeenpanemalla nk.
Dákkoge stáhta vikkai garvit riidduid dainna lágiin
isonjaon, jonka tarkoituksena oli selvittää sekä uudisasukkaiden että saamelaisten oikeudet.
ahte čađahii nugohčoduvvon ” avvittring ”, mainna ulbmil lei čilget sihke ođđaássiid ja
Isonjaon tarkoituksena oli myös selventää niin uudisasukkaiden kuin saamelaistenkin oikeus
sámiid vuoigatvuođaid. ” Avvittring ” galggai maid čielggasmahttit sihke ođđaássiid ja
maahan ja veteen kruunun maihin nähden.
sámiid vuoigatvuođaid eatnamiidda ja čáziide stáhta eatnamiin.
Vuonna 1886 saatiin ensimmäinen poronhoitolaki,
Jagi 1886 vuosttamuš
jonka oli määrä täsmentää saamelaisten oikeus käyttää maata suhteessa sekä kruunuun että
boazogoahtunláhka bođii, man ulbmil lei čilget sámiid vuoigatvuođa geavahit eatna
yksittäisiin maanomistajiin.
miid sihke Gonagasválddi ja ovttaskas eananeaiggádiid ektui.
Nykyinen poroelinkeinolaki on vuodelta 1971.
láhka bođii jagi 1971.
verotunturikysymyksessä (Skattefjällsmålet), jossa korkein oikeus teki ratkaisunsa vuonna
Nugohčoduvvon ” Skattefjällsmålet ” - áššis, maid Alimusriekti
1981, ennakkopäätös NJA 1981 s.1, saamelaiset esittivät muun muassa, että Jämtlannin
mearridii jagi 1981, NJA 1981 s.1, sámit čuoččuhedje ee. ahte sámit dat eaiggádušše
verotunturien omistajia olivat saamelaiset eikä valtio.
Jämtlándda vearrováriid, iige stáhta.
toteen, että heillä oli ikimuistoiseen nautintaan perustuva omistusoikeus näihin alueisiin.
Áššis oaivvilduvvui ahte sámit eai lean duođaštan alddiineaset leat eaiggátvuohta dáidda guovlluide dološáigásaš geavaheami
Korkein
geažil.
oikeus totesi edelleen, että poronhoito-oikeus on maan käyttöoikeus, jolla on sama
Duomus celkojuvvui maid ahte dárbbašlaš sádduid viežžan (husbehovstäkt av
Viimeisten kymmenen vuoden aikana on ollut käynnissä useita oikeusprosesseja,
grus) lea duođaid vuoigatvuođa maid lea vejolaš dulkot gullevažžan dábálaš
joissa yksityiset maanomistajat ovat kyseenalaistaneet saamelaiskylien
vuoigatvuođaide, mat sámiin ledje eatnamiid ja čáziid geavaheapmái, ja ahte
poronlaiduntamisoikeuden. Kaikissa tapauksissa maanomistajat ovat haastaneet
boazodoallovuoigatvuohta maid siskkilda vuoigatvuođa eará guohtumiidda go
heidän kiinteistöjensä alueella.
duššefal boazoguohtumiidda, ja niittuide.
Korkein oikeus ei
Alimusriekti nannii dasto ahte
antanut tässä asiassa muutoksenhakulupaa. Kolmelle saamelaiskylälle on annettu tiedoksi
boazodoallovuoigatvuohta lea geavahanvuoigatvuohta eatnamiidda seammá
yksipuoliset tuomiot, koska ne ovat vastaajina katsoneet, ettei niillä ole taloudellisia
vuođđosuodjalusain go dat mii lea eaiggátvuođas buhttekeahtes bággolotnuma
edellytyksiä lähteä oikeusprosessiin.
vuostái.
Tåssåsenin saamelaiskylän talvilaitumia Jämtlannissa. Siellä maanomistajat ovat saaneet
Maŋimuš logi jagi leat leamaš ollu dikkit main priváhta eananeaiggádat leat
Östersundin käräjäoikeuden hyväksymisen kanteelleen, ja tuomiosta on valitettu.
vuostáinággen čearuid vuoigatvuođa boazoguohtumiidda.
Asian
Buot dáhpáhusain
pääkäsittely alkaa syksyllä 2005 Uumajan käräjäoikeudessa, johon Västerbottenissa
eananeaiggádat leat váidán čearuid ja čuoččuhan ahte sin eanaopmodagain ii leat
joka koskee oikeutta porojen laiduntamiseen talvilaitumilla.
mihkkege vuoigatuvođaid boazoguohtumiidda.
Saamelaisten taholta on esitetty
Duopmocealkimis mii guoskkai
mielipiteitä, joiden mukaan tuomioistuinten soveltamat toteennäyttövelvollisuutta koskevat
Härjedalena boazodollui, oaivvilduvvui ahte dat njeallje čearu mat ledje váidojuvvon,
säännökset eivät ole kohtuullisia, kun on kysymys porotalouden maankäytöstä. Saamelaisten
eai sáhttán duođaštit alddiineaset leat vuoigatvuohta geavahit priváhta eaiggádiid
liittyvät oikeudenkäyntikustannukset.
eatnamiid boazoguohtumiidda.
6.6 Suomen, Norjan ja Ruotsin saamelaiset − pääpiirteiden vertailu
Alimusriekti ii mieđihan sámiide čielggadanlobi dán
Norja Ruotsi
riidoáššis.
Saamelaiskäräjälaki (1992:1433)
Golbma čearu leat ožžon ovttabeallásaš duomu (tredskodomar)
Kyllä, ILO:n yleissopimuksen n:o 169 vuonna 1990 tapahtuneessa ratifioinnissa.
celkojuvvot iežaset vuostái go sii áššáskuhttojuvvon oasálažžan eai leat mahkáš
50−65 000 (noin 12 500 rekisteröity viralliseen saamelaisluetteloon).
suitán vuolgit diggái.