pere/sami_parallel huggingface dataset:
Saamen kielen edistämistä ja edunvalvontaa tarvitaan aivan yhtä paljon
Sámegiela ovddideami ja beroštumiid barráigeahču mii dárbbahit aivve
kuin ennenkin.
liikká olu go ovdalnai.
Erityisesti tarvitsemme kansalaisjärjestöjä osoittamaan epäkohtia saamen kielilain
Earenoamážit dárbbahit servviid čujuhit vigiid sámi giellalága olláhuvvamis
toteutumisessa ja vaatimaa oikeuksien toteutumista.
ja gáibidit vuoigatvuođaideamet olláhuvvama.
Toivottavasti tämä palkinto innostaa Sámi Sii
Mu sávaldat lea, ahte dát bálkkašupmi movttidahttá
daa jatkamaan entistä ponnekkaammin saamen kielen ja sen käytön edistämistä Utsjoen kunnassa.
Sámi Siidda joatkit ein áŋgireappot sámegiela ja dan geavahusa ovddideami Ohcejoga gielddas.
Toinen Gollegiella-palkinnon saaja Henrik Barruk on toiminnallaan esimerkki meille kaikille. Hän
Nubbi Gollegiella-bálkkašumi oažžu Henrik Barruk lea bargguinis ovdamearkan midjiide buoh
tusta Ruotsissa jo kahdenkymmenen vuoden ajan.
kaide.
Uumajansaame on yksi erittäin uhanalaisista
Son lea leamaš ábas, áŋgir ja vuollánmeahttun ubmisámegiela ovddideaddji ja oahpaheaddji
saamen kielistä.
Ruoŧas juo guoktelogi jagi.
Kielen tulevaisuus riippuu juuri Barrukin kaltaisista uranuurtajista. Kielen pelasta
Dán barggu son lea bargan vuollegašvuođain iige lea bajidan iežas
Juvvá Lemet – Klemetti Näkkäläjärvi www.samediggi.fi Ságadoalli – Puheenjohtaja Saamelaiskäräjät Tel: +358505242109 Skierri Peuratie 15 painostaa luopumaan kielen pelastamistyöstä.
Juvvá Lemet – Klemetti Näkkäläjärvi www.samediggi.fi Ságadoalli – Puheenjohtaja Saamelaiskäräjät Tel: +358505242109 Skierri Peuratie 15 earáid bajábeallái.
Henrik Barrukin pitkäjänteinen työ on osoitus myös
Ubmisámegiella lea okta hui uhkivuloš gielain sámegiela giellabearrašis. Giela
hänen henkisestä vahvuudestaan.
boahtteáigi lea hui guhkás Barruka sullasaš bálggesčulliid duohken.
Saamen kielet tarvitsevat tällaisia uranuurtajia yhä enemmän, ja
Giela gádjun ja ovddideaddjin
toivon että Henrik Barrukin antama esimerkki innostaa myös nuorta saamelaissukupolvea edistä
dárbbahit dákkár oppasgálliid ein eanet ja sávan ahte Henrik Barruka addin ovdamearka movttii
mään omaa kulttuuriaan ja saamen kieltä.
dahttá maid nuorat sápmelašbuolvva ovddidit sámegiela ja sámi kultuvrra.
Lämpimät onnitellut palkinnon saajille ja toivotan teille onnea ja menestystä tärkeässä työssänne
Váimmolaš lihkusávaldagat Gollegiella-bálkkašumi oažžuide, Sámi Siida rs:ái ja Henrik Barrukii.
saamen kielen edistämiseksi.
Sávan lihku ja menestumi dehálaš barggus sámegiela ovddideami várás.
Arvoisat lohiriehan osallistujat !
Buorit luossariemuide oassálastit !
Teno on Suomen suurin lohijoki.
Deatnu lea Suoma stuorimus luossajohka.
Se virtaa kahden valtakunnan välissä ja on tuonut ruokaa, turvaa ja luonut asutuksen pohjan jokivarren asukkaille.
Dat golggida guovtti riikka gaskkas ja lea buktán biepmu, dorvvu ja orrunsaji vuođu johgátti ássiide.
Lohi on ollut koko Utsjoen alueen kehityksessä merkittävässä roolissa.
Luossa lea leamaš oba Ohcejoga guovllu gárganeamis mávssolaš oasis.
Lohi on ollut yhdistävänä tekijänä saamelaisten, suomalaisten ja norjalaisten välillä.
Luossa lea leamaš ovttastahtti dahkkin sápmelaččaid, láddelaččaid ja dáččaid gaskkas.
Teno ja kalastus ovat luoneet jokivarsien asukkaille ainutlaatuisen pyynti- ja jokivarsikulttuurin.
Deatnu ja ja guolásteapmi leaba buktán johgátti ássiide áidnalunddot bivdo- ja johgáddekultuvrra.
Historian saatossa alueen asukkaat ovat luoneet yhteispatoja ja säännelleet yhteisesti jokivarren kalastusta.
Historjjá mielde guovllu ássit leat dahkan oktasaš buođuid ja mudden ovttas johgátti guolástusa.
Minulle itselleni Teno on tullut tutuksi lapsuudessa saamelaisradion kautta, mutta selkeä kosketus Tenoon on puuttunut.
Munnje alddán Deatnu lea šaddan oahpisin mánnávuođas Sámi rádio bakte, muhto čielga guoskkahus Detnui lea váilon.
Tähän asti olen käynyt vain kerran kalastamassa Tenolla ja siihenkin on jo 20 vuotta aikaa.
Dán rádjái lean dušše okte mannan oaggume Deanus ja dasanai lea juo 20 jagi áigi.
Opiskeluaikoina Teno on tullut tutuksi mm.. Hans Aslak Guttormin, Kirsti Palton ja Jouni-Antti Vestin kirjojen kautta.
Studerenáigge Deatnu lea šaddan oahpisin ee. Hans Aslak Guttorma, Kirsti Paltto ja Joavnna Ándde Vest girjjiid bakte.
Aluksi ihmettelin kovasti miten eno (joki) voi olla niin tärkeä, että se on päivittäisten keskustelujen aihe, vaikuttaa ihmisten elämään ja luo kulttuuria.
Vuohččan imaštallen sakka manin eatnu sáhttá leat nu mávssolaš, ahte dat lea beaivválaš ságastallamiid fáddá, váikkuha olbmuid eallimii ja hábme kultuvrra.
Mutta tutustuessani Tenojokivarrella kasvaneisiin opiskelukavereihini, niin ymmärsin että eno onkin Teno !
Muhto go oahpásnuvven Deatnogáttis bajásšaddan studerenolbmáidasan, de dádjadin ahte eatnu leage Deatnu !
Minun lapsuuteni elinympäristössä olin enkulturoitunut porosaamelaiseen kulttuuriin.
Mu mánnávuođa eallinbirrasis ledjen rohttahuvvan boazosápmelašvuhtii.
Kun meidän alueemme luonnonvaroihin ei ole kuulunut lohi, niin sen merkitystä emme ole tietysti koskaan ajatelleet niin paljon.
Go min guovllus ii leat leamaš luondduriggodahkan luossa, de dan mearkkašumi ii lean dieđusge goassige jurddahan nu olu.
Meidän alueemme keskustelunaiheita ovat olleet poronhoitotyöt ja siihen liittyvät vuosittaistapahtumat.
Min guovllu ságastallanfáddán leat leamaš boazobargu ja dan jahkodatdáhpáhusat.
Opiskeluaikoina minulle oli haasteellista ymmärtää Tenonlaakson ihmisten elämää koska tulin toisesta kulttuurista.
Stuđerenáigge munnje lei hástalus ipmirdit Deatnogátte olbmuid eallima go bohten eará kultuvrras.
Haasteellista se oli myös käytännön tasolla koska siihen asti suurin osa saamelaisista kirjailijoista oli Tenonjokivarrelta kotoisin ja saamelaisen kaunokirjallisuuden osuuden oppivaatimuksena olivat heidän kirjoittamansa kirjat.
Hástalus dat lei maid geavada dásis go dassážii eanas sámi girječálliinhan ledje Deatnoleagis ja sámi čáppagirjjálašvuođa lohkamuššan ledje sin čállin girjjit.
Se oli siinä mielessä mielenkiintoista, että murre oli uutta, asiat olivat uusia ja mielenkiintoisia ja sikäli kirjat pitivät herpaantumattomassa otteessaan.
Dat lei dan dáfus miellagiddevaš, ahte suopman lei amas, áššit ledje ođđasat ja beroštahttit ja daninassii girjjiide šattai duođas vuojulduvvat.
Kahlatessani kirjoja läpi opettelin mm. lohien nimityksiä vaikka en ollut nähnyt niitä ikikuuna päivänä.
Go gállen girjjiid čađa oahpahallagohten ee. luosaid namahusaid vaikko in leat daid gal agibeaivves oaidnánge.
Lohenpoikanen oli tietenkin pienin ja veajet, kalanpoikanen on jokainen kala pienimmillään.
Luossaveajet dieđusge lea unnimus ja veajet dat gal lea juohke guolli unnimus šattus.
Vaikeampia olivat viidestätoista kahdeksaantoista-senttisiin olevat smoltit, kiloisista kolmikiloisiin olevat tintit, nelikiloisista kuusikiloisiin olevat lohijalat, sitä isompia olevat keskikokoiset lohet, joiden nimitys on luossagiera ja johon ei taida olla käypää suomenkielistä sanaa, seitsenkiloisista toistakymmenkiloisiin johtuluosat, ns. kaupaksikäyvät lohet ja siitä isompia olivat oikeat lohet.
Váddáseappot ledje viđanuppelogis gávccinuppelot sentesaš smolttat, ovtta gilos golmmagilosaš dittit, njealji gilos guđagilosaš luosjuolggit, dan stuorit luossagiera, čieža gilos nuppelohkáigilosaš johtuluosat, ja das stuoribut ledje albma luosat.
Erityisnimiä olivat vielä kojamot, mätilohet, juomingit ja talvikot, eli ns. kutemattomat lihavahkot lohet.
Spesiálanamahusat ledje vel goadjimat, šuoranat, duovvit ja čuonžžát, main sáhtte vel leat sierramearkkašumit.
Tenonlaakson saamelaisethan tietävät lohi- ja kalastusnimityksiä vaikka kuinka paljon ja mitkä asiat niihin liittyvät ja olisi tietenkin hyvin tärkeää kerätä perinnettä tältä osin ennen kuin ne menetetään vanhojen ihmisten myötä.
Deatnogátte olbmot dahan gal dihtet luossa- ja guolástannamahusaid vaikko man olu ja mat áššiid daidda laktásit ja livččii dieđusge mailmmi dehálaš čoaggit bajás dieđuid ovdalgo nisttihit dieđuid boares olbmuid jávkama mielde.
Tenon alueella kalastus on ollut kautta aikain yksi merkittävimmistä elinkeinoista alueen saamelaisille.
Deanu guovllus guolástus lea leamaš áláigge okta mávssolaččamus ealáhusain guovllu sámiide.
Tenon kalastuskulttuuri on ikivanhaa, varhaisimmat maininnat siitä ovat ensimmäisissä myöhäiskeskiajan arkistolähteissä.
Deanu guolástankultuvra lea dološáigásaš, boarráseamos máinnašumit das leat maŋŋit gaskaáigge arkiivagálduin.
Lohi on ollut kautta aikojen Tenon alueen ihmisille tärkein luonnonvara sekä ravinnon antajana että maksuvälineenä.
Luossa lea leamaš álohii deháleamos luondduriggodat sihke borramuššan ja máksingaskaoapmin.
Aikaisemmin lohi on ollut kesäajan ravinnonturvaaja ja sitä säilöttiin suolaamalla talven varalle.
Ovdal luossa lea leamaš geaseáigge borramuš, man furkeje dálvái sálteguollin.
Lohella on vieläkin merkittävä osuus Utsjoen ja Tenon saamelaisten ruokapöydässä ja toimeentulon tuojana.
Luosas lea ain mearkkašahtti oassi Ohcejoga ja Deanu olbmuid boradanbeavddis ja birgenlági buktin.
Lohensoutu taitaa nykyisin tuoda parhaiten rahaa paikallisille ihmisille.
Luosa suhkan dáidá dálá áigge buktit buoremusat ruđa báikki olbmuide.
Kirjallisissa lähteissä on mainintoja siitä, kun Ruotsi-Suomen kuningas Kaarle IX lähetti Tenolle padonrakentajia myöhäiskeskiajalla huolehtimaan kruunun eduista ja tietenkin ennen padonrakentajien tuloa Tenolla oli jo käytössä patoja.
Čálalaš gálduin leat máinnašumit, go Ruoŧŧa-Suoma gonagas Karl ovccát sáddii maŋŋit gaskaáigge Detnui buođđoráhkadeddjiid atnit ávvira kruvnna beroštumiin ja dieđusge ovdal buođđoráhkadeddjiid boahtima Deanus ledje buođut juo anus.
Lähteitten mukaan 1600-luvun alkuvuosikymmeninä lohi oli veronalainen ja saamelaisten piti antaa kruunulle kymmenykset lohista, joita myivät kauppiaille.
Gálduid mielde 1600-logu álgologijagiid luossa lei vearuvuloš ja sápmelaččat galge addit kruvdnii logádasaid luosain, maid vuvde gávpeolbmuide.
Tenon kalastuskulttuuri on muodostunut Norjan ja Suomen saamelaisten ja luonnonympäristön vuorovaikutuksen seurauksena.
Deanu guolástankultuvra lea šaddan Norgga ja Suoma sápmelaččaid ja luonddu
Strömstadin rajasopimuksessa vuonna 1751 Norjan ja Suomen saamelaisten rajojen ylittävä kalastus vahvistettiin saamelaisten erityisenä oikeutena ja on kiistanalaista onko tätä vahvistettua saamelaisoikeutta koskaan kumottu.
Strömstada rádjesoahpamušas jagi 1751 Suoma ja Norgga beale sápmelaččaid rájiid rastildeaddji guolástus nannejuvvui sámiid earenoamáš vuoigatvuohtan ja lea velnai eahpečielggas leago dát nannejuvvon sámi vuoigatvuohta goassige gomihuvvon.
Vuoden 1852 Norjan ja Suomen rajasulussa rajat ylittävä kalastus kuitenkin estettiin.
Jagi 1852 Norgga ja Suoma rádjegiddemis rájiid rasttildeaddji goitge estojuvvui.
Kalastus on kuitenkin jatkanut mainitun rajasulun jälkeen pitkään Tenon alueen rajat ylittävänä saamelaisten yhteistyönä.
Guolástus lea joatkahuvvan mainnašuvvon rádjegiddema maŋŋel guhká Deanu viidodaga ráji rasttildeaddji sápmelaččaid ovttasbargun.
Tenon ainutlaatuisuus johtuu sen kauniista, puhtaasta luonnosta ja villilohesta.
Deanu áidnalunddotvuohta boahtá dan čáppa, ráinnas luonddus ja lupmosit goarpmu luondduluosas.
Alueen kauniin ja puhtaan luonnon ja villilohen nousun turvaaminen on säilytettävä.
Dán viidodaga čáppa ja ráinnas luondu ja luosa goarpmuma dorvvasteapmi ferte seailluhuvvot.
Tenon lohen nousun uhkana ovat nykyisin ennen kaikkea kassilohet ja niiden kasvatus Tenojokisuun lähellä.
Deanu luosa goarpmuma uhkkin leat dálá áigge gássaluosat ja daid šaddadeapmi deanunjálmmis mearragáttis.
Vuoden 2007 lopulla tarkistetun Juha-Pekka Vähän väitöskirjan mukaan Tenolta on jo löytynyt kassilohen ja villilohen risteymiä.
Jagi 2007 loahpas dárkkistuvvon Juha-Pekka Vähä nákkosgirjji mielde Deanus leat juo gávdnon šaddaduvvon ja luondduluosas ruossut sahkanan luosat.
Tämä on huolestuttavaa.
Dát lea fuolastuhtti ášši.
Saamelaiskäräjät on omalta osaltaan halunnut turvata Tenon kalastuskulttuurin jatkumisen.
Sámediggi lea oasistis hálidan dorvvastit Deanu guolástankultuvrra boahtteáiggi.
Olemme yhdessä Norjan saamelaiskäräjien kanssa perustaneet Tenotyöryhmän pohtimaan keinoja Tenon alueen kalastuskulttuurin säilymisen ja kehittämisen turvaamiseksi.
Suoma sámediggi ovttas Norgga sámedikkiin lea vuođđudan Deatnu-bargojoavkku guorahallat vugiid Deanu viidodaga guolástankultuvrra seailuma ja gárgeheami dorvvasteami várás.
Nyt on menossa kalastuslainsäädännön kokonaisuudistus ja saamelaiskäräjät erityisellä huolella seuraa myös Tenon kalastuksen järjestämisen kehittymistä.
Dál lea manname guolástanláhkaásaheami oppalašođasteapmi ja sámediggi earenoamáš stuora fuolain ja dárkilvuođain bearráigeahččá maid Deanu guolástusa ordnema gárganeami.
Kalastuslain uudistuksessa tulee huomioida Tenon erityistilanne ja turvata se erityislainsäädännöllä.
Guolástanlága ođasnuhttimis galgá váldojuvvot vuhtii Deanu sierradilli ja dorvvastuvvot dat sierraláhakaásahemiin.
Kalastus Tenolla on säädeltyä ja kalakantoja on suojeltava.
Deanu guolástus lea muddejuvvon ja guollenálit galget gáhttejuvvot.
Villilohi ja sen luoma kalastuskulttuuri on säilytettävä tuleville sukupolville.
Luondduluossa ja dan buktin guolástankultuvra galgá seailluhuvvot boahtte buolvvaide.
Lyhytnäköinen, vesistöjä rehevöittävä ja villilohta uhkaava kalankasvatus on saatava säännöstelyllä siirrettyä sellaisille alueille, joissa se ei vahingoita villilohta ja Tenon tulevaisuutta.
Oanehissivttat guollešaddadandoaimmat, maid čuovvumuššan čázádagat sáhttet šaddat liiggás šattolažžan ja uhkidit luondduluosa galget sirdojuvvot dakkár viidodagaide, gos dat eai vaháguhtte luondduluosa ja Deanu boahtteáiggi.
Tenojoki on Pohjois-Euroopan suurin ja tuottavin luonnontilainen lohijoki mahdollistaen edelleen merkittävän joki- ja rannikkopyynnin.
Deatnu lea Davvi-Eurohpa stuorimus ja eanemus buvttadeaddji luonddudilálaš luossajohka, mii lea ain dahkan vejolažžan mearkkašahtti johka- ja gáddebivddu.
Tenojoesta saatu lohisaalis on viime vuosina ollut 15–20 % Euroopan joista saadusta lohisaaliista.
Deanus goddojun luossasálaš lea maŋimus jagiid leamaš 15-20 % Eurohpa jogain goddojun luossasállašis.
Teno on koko Euroopan alueen merkittävimpiä kalajokia ja Teno, sen kalakantojen ja kalastuskulttuurin suojeleminen on koko Euroopan asia.
Deatnu lea oba Eurohpa mearkkašahttimus guollejogain ja Deanu, dan guollenáliid ja guolástankultuvrra suodjaleapmi lea oba Eurohpa ášši.
Teno houkuttaa yhä enemmän matkailijoita kalasaaliiden ääriin.
Deatnu geasuha ain eanet mátkkálaččaid guollesállašiid lusa.
Matkailu tuo lisätuloa alueelle, mutta alueen matkailua on kehitettävä hallitusti.
Mátkedoaibmaealáhus buktá lassidietnasa Detnui, muhto guovllu turisma galgá gárgehuvvot nu ahte dat bissu hálddus.
Massamatkailu ei arvokkaalle Tenolle sovi.
Mássáturisma ii heive dán divrras Detnui.
Kalastusmatkailun turvaaminen edellyttää Tenon lohen suojelua.
Guolástanturismma dorvvasteapmi gáibida Deanu luosa suddjema.
Kalastusmatkailu on ekologista matkailua ja Tenon kävijät ovat usein ihastuneet Tenoon loppuelämäkseen tullen joka kesä kalakantojen ja - patojen ääreen.
Guolástanturisma lea ekologalaš mátkedoaibmaealáhus ja Deanu galledeaddjit leat dávjá liikostan Detnui gitta loahppaeallima rádjái ja leat boahtán juohke gease guollenáliid ja – báđiid lusa.
Monet Tenon kävijöistä ovat ottaneet Tenon kalakantojen ja luonnonsuojelun sydämenasiakseen, jotta voimme jättää Tenon Euroopan mahtavimpana kalajokena myös muille sukupolville nautittavaksi.
Máŋggas Deanu gallededdjiin leat ovttas báikki olbmuiguin váldán Deanu guollenáliid ja luonddusuodjaleami váimmoguovdobargun, vai sáhtáleimmet guođđit Deanu Eurohpa buoremus luossajohkan maiddái boahtte buolvvaid návddašeami várás.
Arvoisa juhlaväki ja osallistujat !
Árvvus adnon riepmoveahka ja oassálastit !
Minun on aika päästää teidät kalakantojen ääreen.
Dál lea áigi sáddet din guliid suhkat.
Toivotan teille kaikille onnea ja menestystä kilpailussa.
Sávan didjiide lihku ja menestumi gilvvus.
Näillä sanoin avaan lohiriehan ja kilpailu alkakoon !
Dáiguin sániiguin raban luossariemuid ja de álgos dál dát gilvu !
Klemetti Näkkäläjärvi Juvvá Lemet Saamelaisen Parlamentaarisen Neuvoston puheenjohtaja Suomen saamelaiskäräjät
Klemetti Näkkäläjärvi Juvvá Lemet Suoma sámediggi Sámi parlamentáralaš ráđi ságadoalli
Kunnioitettu Bolivian monikansallisen valtion presidentti Evo Morales, hyvät arvovieraat ja saamelaiset !
Gudnejahtton Bolivia máŋgganášuvnnalaš stáhta presideanta Evo Morales, buorit árvoguossit ja sápmelaččat !
Saamelaisen parlamentaarisen neuvoston ja Suomen saamelaiskäräjien puolesta toivotan Teidät, kunnioitettu presidentti, tervetulleeksi saamenmaahan.
Suoma sámedikki ja sámi parlamentáralaš ráđi beales sávan Dutnje, gudnejahtton presideanta, buresboahtima Sápmái.
Arvoisa presidentti, olette inspiraation lähde ja esimerkki kaikille alkuperäiskansoille.
Árvvus adnon presideanta, Don leat inspirašuvnna gáldu ja ovdamearka buot álgoálbmogiidda.
Alkuperäiskansat, jotka joutuvat taistelemaan ympäri maailmaa kulttuurinsa, kielensä ja elinkeinojensa puolesta tarvitsevat teidänlaisia esimerkkejä, uskoa siihen, että myös alkuperäiskansat voivat määrätä omasta kohtalostaan ja johtaa omaa maataan.
Álgoálbmogat, geat šaddet dáistalit miehtá máilmmi kultuvrraset, gielaset ja ealáhusaideaset beales dárbbahit Du lágán ovdagovaid, jáhku das, ahte maiddái álgoálbmogat sáhttet mearridit iežaset vuorbbis ja jođihit iežaset riikka.
Bolivian alkuperäiskansapolitiikasta on muodostunut kansainvälinen esimerkki.
Bolivia álgoálbmotpolitihkas lea šaddan riikkaidgaskasaš ovdamearka.
Toivomme kaikkien maailman alkuperäiskansoja asuttavien valtioiden seuraavan teidän esimerkkiänne ja ottavan YK:n julistuksen alkuperäiskansojen oikeuksista osaksi lainsäädäntöään.
Sávvat buot máilmmi riikkaid, main orrot álgoálbmogat, čuovvut Du ovdamearkka ja váldit Ovttastuvvan Nášuvnnaid julggaštusa álgoálbmogiid vuoigatvuođain lágaideaset oassin.
Kansainvälinen alkuperäiskansayhteisö on pelännyt että alkuperäiskansajulistus jää surulliseksi muistoksi alkuperäiskansojen oikeuksien toteutumattomuudesta.
Álgoálbmogat riikkaidgaskasaš dásis leat ballan ahte álgoálbmotjulggaštus báhcá morašlaš muitun das, ahte álgoálbmogiid vuoigatvuođat eai leat ollašuvvan.
Bolivian valtion päätös on kannustin kaikille valtioille ja kertoo siitä, että julistuksen periaatteet ja tavoitteet on toteutettavissa ja kaikilla alkuperäiskansoilla, jotka taistelevat omien oikeuksiensa puolesta, on toivoa.
Bolivia stáhta mearrádus lea movttiidahttin buot riikkaide ja muitala das, ahte julggaštusa prinsihpat ja ulbmilat leat ollašuhttimis ja buot álgoálbmogiin, geat dáistalit iežaset vuoigatvuođaid beales, lea doaivu.
Alkuperäiskansat ja heidän kulttuurinsa ovat hyvin tärkeitä maailman kulttuurien monimuotoisuuden kirjossa.
Álgoálbmogat ja sin kultuvrrat leat hui dehálaččat máilmmi kultuvrraid máŋggalágánvuođa girjjatvuođas.
Saamen kansalle ja heidän kulttuurilleen on ollut elintärkeää pystyä elämään luonnon kanssa sopusoinnussa eikä olla sen hallitsija ja herra.
Sámi álbmogii ja min kultuvrii lea leamaš eallindehálaš bastit eallit luondduin soabalaččat iige leat dan hálddašeaddji ja hearrá.
Kunnioittava suhde luontoon on kaikkia alkuperäiskansoja yhdistävä perinne, jota meidän on vaalittava.
Luonddu gudnejahttin lea oktasaš árbevierru, mii ovttastahttá buot álgoálbmogiid. Dan mii galgat eahccit.
Alkuperäiskansat ovat maailmanyhteisön moraalinen selkäranka, me pidämme kulttuuriperinnöstä ja luonnosta huolta kestävällä tavalla.
Álgoálbmogat leat máilmmi servošiid morálalaš čielgedákti, mii atnit ávvira kulturárbevierus ja luonddus suvdilis vuogi mielde.
Globalisoituvassa maailmassa alkuperäiskansojen yhteistyö ja kansainväliset alkuperäiskansoja suojelevat sopimukset ovat yhä tärkeämpiä.
Globála máilmmis álgoálbmogiid ovttasbargu ja riikkaidgaskasaš soahpamušat, mat suodjalit álgoálbmogiid, leat ain deháleappot.
Alkuperäiskansat eivät joudu taistelemaan omien oikeuksien puolesta valtioiden sisällä, mutta myös kansainvälisiä yrityksiä vastaan.
Álgoálbmogat eai šatta doarrut dušše iežaset vuoigatvuođaid beales riikkaideaset siste, muhto maid riikkaidgaskasaš fitnodagaid vuostá.
Surukseni joudun toteamaan, että myös suomalaiset ylikansalliset yritykset uhkaavat joidenkin alkuperäiskansojen toimeentuloa, kulttuuria ja ympäristöä metsänhakkuu- ja bioenergiatuotannollaan.
Šattan morašlažžan dadjat, ahte maiddái suopmelaš rastánášuvnnalaš fitnodagat vuovdečuollan- ja bioenergiijabuvttadusaineaset uhkidit muhtin álgoálbmogiid birgenlági, kultuvrra ja birrasa.
Myös valtioiden, joiden alueella toimivat yritykset polkevat alkuperäiskansojen oikeuksia muualla maailmassa tulee kantaa vastuu ja estää ylikansallisten yritysten lyhytnäköinen voitontavoittelu.
Maiddái dat riikkat, maid hálddašan viidodagain rastánášuvnnalaš fitnodagat dulbmet álgoálbmogiid rivttiid sierra máilmmi guovlluin, galget guoddit ovddásvástádusa ja eastit dáid fitnodagaid bisttehis vuoittuid háhpohallama.
Alkuperäiskansat tarvitsevat kansainvälisiä sopimuksia suojelemaan niitä myös ylikansallisten yritysten lyhytnäköiseltä voitontavoittelulta alkuperäiskansojen oikeuksien kustannuksella.
Álgoálbmogat dárbbahit riikkaidgaskasaš soahpamušaid suodjalit maiddái rastáfitnodagaid bisttehis vuoittuid oččodeami nu ahte álgoálbmogiid rievttit eai duolmmahala.
Arvoisa presidentti Morales, olemme hyvin iloisia siitä johtajuudesta, jonka olette ottaneet ilmastonmuutoksen torjunnassa ja alkuperäiskansojen näkemysten huomioimisessa ilmastonmuutosta koskevassa päätöksenteossa.
Árvvus adnon presideanta Morales, mii leat hui ilus dan njunušvuođas, man Don leat váldán dálkkádatrievdama duostumis ja álgoálbmogiid oainnuid vuhtii váldimis mearrádusaid dahkamis, mat gusket dálkkátrievdama.
Saamelaiset näkevät ilmastonmuutoksen olevan suurimpia uhkia koko kulttuurimme tulevaisuudelle, ja samoin näkevät lukuisat alkuperäiskansat ympäri maailmaa.
Sápmelaččat oidnet dálkkádatrievdama oktan stuorimus uhkkin oba min kultuvrra boahtteáigái, ja seamma ládje oidnet eatnatlohkosaš álgoálbmogat miehtá máilmmi.
Alkuperäiskansojen tarpeet sivuutettiin Kööpenhaminan ilmastoneuvotteluissa mutta toivon, että Teidän toimintanne johdolla Meksikon ilmastoneuvotteluissa huomioidaan myös alkuperäiskansojen tarpeet.
Álgoálbmogiid dárbbut hilgojuvvoje Københavnna dálkkádatráđđádallamiin, muhto sávan, ahte Du barggu láidestemiin Mexico dálkkádatráđđádallamiin váldojuvvojit vuhtii maiddái álgoálbmogiid dárbbut.
Voin ilokseni ilmoittaa, että saamelainen parlamentaarinen neuvosto, joka on saamelaisten
Illun sáhtán ilmmuhit, ahte Sámi parlamentáralaš ráđđi, mii lea njealji riikka sápmelaččaid ovttasbargoorgána, lea dohkkehan vuosttaš dálkkádatpolitihkalaš strategiijas dán jagi. Áigut
Juvvá Lemet – Klemetti Näkkäläjärvi www.samediggi.fi Ságadoalli – Puheenjohtaja Saamelaiskäräjät Tel: +358505242109 Skierri Peuratie 15 yhteistyöelin, on hyväksynyt ensimmäisen ilmastopoliittisen strategiansa tänä vuonna. Aiomme laajentaa kuluvana vuonna ilmastopoliittista strategiaa ilmastopoliittiseksi ohjelmaksi, jossa keskitytään ilmastonmuutoksien kielteisten vaikutusten ehkäisyyn saamelaiskulttuurille.
Juvvá Lemet – Klemetti Näkkäläjärvi www.samediggi.fi Ságadoalli – Puheenjohtaja Saamelaiskäräjät Tel: +358505242109 Skierri Peuratie 15 viiddidit dán jagi mielde dálkkádatpolitihkalaš strategiija dálkkádatpolitihkalaš prográmman, mas vuojulduvvat dálkkádatnuppástusaid biehtadahkes váikkuhusaid caggamii sámi kultuvrii.
Ilmastonmuutoksen estäminen ja haittojen vähentäminen on alkuperäiskansajulistuksen toimeenpanon lisäksi tärkeimpiä asioita joihin kansainvälisessä alkuperäiskansapolitiikassa tulee keskittyä ja meidän alkuperäiskansojen tulee tiivistää entisestään yhteistyötä asiassa.
Dálkkádatrievdama caggan ja áruid geahpideapmi lea álgoálbmotjulggaštusa lassin mávssolaččamus áššiide gullevaš, maidda riikkaidgaskasaš álgoálbmotpolitihkas galgá vuodjut ja mii álgoábmogat galgat čavget ovdalaččasge ovttasbargomet áššis.
Arvoisa presidentti Morales, lopuksi haluan kiittää teitä kun haluatte tavata saamelaisia pohjoismaiden vierailunne yhteydessä.
Gudnejahtton presideanta Morales, loahpas hálidan giitit Du go hálidat deaivat sápmelaččaid iežat Davviriikkaid galledeami olis.
Toivon, että vierailunne on positiivinen esimerkki myös Pohjoismaiden valtioille ja he saisivat Teiltä kannustusta ottaa YK:n alkuperäiskansajulistus osaksi kansallista lainsäädäntöään ja kiinnittämään huomiota ilmastonmuutoksen vaikutuksiin alkuperäiskansoille omassa politiikassaan.
Sávan, ahte Du galledeapmi lea positiivvalaš ovdamearka maid Davvirriikkaid stáhtaide ja dat oaččule Dus ođđa movtta váldit ON:a álgoálbmotjulggaštusa nášuvnnalaš lágaid oassin ja ahte dat giddele iežaset politihkas fuomášumi dasa, mat leat dálkkádatrievdama váikkuhusat álgoálbmogiidda.
Perinteisen tiedon suojelun haasteet 9.11.2011
Árbevirolaš dieđu suodjaleami hástalusat 9.11.2011
Kunnioitetut saamelaisparlamentaarikot, hyvät konferenssivieraat !
Árvvus adnon sámi parlamentarihkkárat, buorit konfereansaguossit
Olen iloinen, että saamelaisten perinteinen tieto ja sen suojelu ovat nousseet viime aikoina vahvasi esille saamelaisessa yhteisössä.
Lean ilus go sámiid árbevirolaš diehtu, máhttu ja dan suodjaleapmi leat dáid guhtaliid loktejuvvon ovdan sámi servošis.
Viimeksi vajaa kuukausi sitten saamelaisnuoret ehtivät käsittelemään perinteisen tiedon suojelua ennen meitä vanhempia saamelaispolitiikkoja.
Maŋimus váile mánnu dás ovdal sámi nuorat háhppehe gieđahallat árbevirolaš dieđu suodjaleami ovdal min boarrásit sámi politihkkáriid.
Olen useammassakin seminaarissa puhunut saamelaisten perinteisen tiedon suojelusta erityisesti biodiversiteettisopimuksen artikla 8(j):n kannalta, perinteisen tiedon suojelun kehittämistarpeista ja muista haasteista.
Lean juo máŋgga semináras hupman sámiid árbevirolaš dieđu suodjaleamis, earenoamážit biodiversiteahttašiehtadusa artihkal 8(j):a bealis, árbevirolaš dieđu suodjaleami ovddidandárbbuin ja eará hástalusain.
Tuon tässä puheessani hyvin lyhyesti esille keskeisiä asioita artikla 8(j):n toimeenpanemiseksi Suomessa.
Buvttán dán ságastan hui oanehaččat ovdan guovddáš áššiid artihkal 8(j):a olláhuhttimis Suomas.
Työryhmä sai työnsä päätökseen kesällä ja luovutti loppuraporttinsa ympäristöministeriölle.
Bargojoavkku gearggai bargguinis geasset ja luobahii dan Suoma birasministeriijai.
Työryhmä antoi esityksiä miten suomalaisessa lainsäädännössä, tutkimuspolitiikassa, biodiversiteetin suojelua koskevissa ohjeissa, maankäytössä ja biodiversiteettisopimuksen toimenpiteiden resursoinnissa tulisi huomioida saamelaisen perinteisen tiedon tarpeet.
Bargojoavku attii evttohusaid mot Suoma lágain, dutkanpolitihkas, biodiversiteahta suodjalanrávvagiin, eanangeavaheamis ja biodiversiteahttasoahpamuša doaibmabijuid resurseremis galget váldojuvvot vuhtii sámi árbevirolaš dieđu dárbbut.
Työryhmän esityksien toimeenpanosta vastaavat eri ministeriöt ja kansallinen biodiversiteettityöryhmä, joka vastaa Suomen biodiversiteettipolitiikan kehittämisestä ja biodiversiteetin suojelusta.
Bargojoavkku evttohusaid olláhuhttima ovddasvástádus lea sierra ministeriijain dehege departemeanttain ja našuvnnalaš biodiversiteahttabargojoavkkus, man bargun lea Suoma biodiversiteahttapolitihka ovddideapmi ja biodiversiteahta várjaleapmi.
Hallitusohjelmassa Suomen valtio on myös sitoutunut selkiyttämään maankäyttöön liittyvää lainsäädäntöä ja kaikista tärkeimpänä, asettanut tavoitteekseen ratifioida ILO 169-sopimuksen.
Ráđđehusprográmmas Suoma stáhta lea maid čatnasan čielggasmahttit lágaid mat gullet eanangeavaheapmái ja dasto buot mávssolaččamussan, dat lea bidjan ulbmilin ratifiseret ILO 169-soahpamuša.
ILO 169-sopimuksen ratifiointi Suomessa parantaisi saamelaisen perinteisen tiedon tilaa, koska maanomistuksen ja – hallinnan sekä saamelaiselinkeinojen suojan parantaminen tukisivat myös saamelaisten perinteisen tiedon säilymistä.
ILO 169-soahpamuša ratifiseren Suomas buoridivččii sámi árbevirolaš dieđu dili, daningo eananoamastan- ja hálddašeami buorideapmi dego maid sámi ealáhusaid suoji buorideapmi doarjjule maid sámi árbevirolaš dieđu seailuma.
Artikla 8(j)-työssä olemme saaneet aikaan merkittäviä edistysaskeleita.
Artihkal 8(j)-barggu mielde leat ožžon áigái mearkkašahtti ovdánanlávkkiid.
Saamelaiskäräjät yhdessä metsähallituksen kanssa on perustanut yhteisen työryhmän, jossa jäseninä on vain saamelaiskäräjien nimeämiä edustajia.
Meahcceráđđehus, man ovddasvástádussan lea Suomas stáhta hálddašan eatnamiid dikšun ja geavaheapmi, lea álggahan ovttasráđiid sámedikkiin geahččaladdat dehege destet biodiversiteahttasoahpamuša Akwé: Kon rávvagiid sámiid ruovttuguovllus.
Työryhmässä on eri ikäryhmät ja sukupuolet edustettuina.
Rávvagat leat dárkkuhuvvon dorvvastit álgoálbmogiid lundui čadnon árbevirolaš máhtu seailluheami, Suomashan dát guoská diehttelas dušše sápmelaččaid.
Tarkoituksena on testata biodiversiteettisopimuksen Akwé: Kon ohjeita saamelaisten kotiseutualueella.
Bargojoavku atná ávvira Akwé: Kon rávvagiid doahttaleamis plána ráhkadeamis.
Ohjeistus on tarkoitettu turvaamaan alkuperäiskansojen luontoon liittyvän perinteisen tiedon säilymistä, Suomessahan tämä koskee luonnollisesti vain saamelaisia.
Rávvagat destejuvvojit Bátneduoddara meahcceguovllu dikšun- ja geavahanplána rahkádeamis, Bátneduoddara meahcceguovlu lea eanasin Anára guovllus.
Työryhmä vastaa Akwé:Kon ohjeiden noudattamisesta suunnitelman laadinnassa.
Dát nd. meahcceguovlu lea suodjalanviidodat, man oktan vuođđudanulbmilin lea sámi kultuvrra dorvvasteapmi.
Ohjeet testataan Hammastunturin erämaa-alueen hoito- ja käyttösuunnitelman laadinnassa, Hammastunturin erämaa-alue on pääosin Inarin alueella. Myöhemmin
Dikšun- ja geavahanplána stivre meahcceviidodaga eanangeavaheami.
Juvvá Lemet – Klemetti Näkkäläjärvi www.samediggi.fi Ságadoalli – Puheenjohtaja Saamelaiskäräjät Tel: +358505242109 Skierri Peuratie 15 Akwé:Kon ohjeet otetaan käyttöön myös muiden hoito- ja käyttösuunnitelmien laadinnassa ja luonnonvarasuunnitelman laadinnassa, joka ohjaa hyvin tarkasti alueen luonnonresurssien käyttöä.
Maŋŋel Akwé: Kon rávvagat váldojuvvojit atnui maid eará sámiid ruovttuguovllu dikšun- ja geavahanplánaid ráhkadeamis ja maiddái nd. luondduriggodatplána ráhkadeamis, mii fas stivre hui dárkket guovllu luondduriggodagaid geavahusa.
Akwé:Kon ohjeiden tiivistelmä on käännetty Suomessa kolmelle saamen kielelle.
Akwé: Kon rávvagiid čoahkkáigeassu lea jorgaluvvon Suomas golmma Suomas hubmon sámegillii.
Ruotsin valtio on käännättänyt ohjeet ruotsiksi.
Ruoŧa stáhta lea jorgalahttán rávvagiid ruoŧagillii.
Suomi on parhaillaan kääntämässä biodiversiteettisopimuksen 10. osapuolikokouksen hyväksymää eettistä koodistoa, jonka mohawkin kielistä nimeä en edes yritä lausua, suomeksi ja Suomessa puhuttaville saamen kielille ja valmistautuu näin ohjeiden toimeenpanoon.
Suopma lea aiddo jorgaleame suomagillii ja Suomas hubmon sámegielaid mielde biodiversiteahttasoahpamuša 10. oassebeallečoakkáma dohkkehan etihkalaš kodaid, man Mohawkkagiel nama in oba geahččalge dadjat ja dáinna lágiin ráhkkana rávvagiid olláhuhttimii.
Ruotsi on myös käännättämässä ohjeistusta ruotsiksi.
Ruoŧŧa lea maid jorgalahttime rávvagiid ruoŧagillii.
Toivon, että tulevalla saamelaisen parlamentaarisen neuvoston toimikaudella se seuraa ohjeiden toimeenpanoa, edistäisi niiden toimeenpanoa ja huolehtisi saamenkielisten käännösten normittamisesta.
Mun sávan, ahte boahttevaš sámi parlamentáralaš ráđi doaibmaáigodagas SPR bearráigeahččá rávvagiid olláhuhttima, ovddida daid olláhuhttima ja análii ávvira sámegiel jorgalusaid normeremis.
Nämä ohjeet ovat tärkeitä myös pohjoismaisen saamelaissopimuksen jatkoneuvotteluja varten.
Dát rávvagat leat dehálaččat maiddái davviriikkalaš sámi soahpamuša dehege konvenšuvnna joatkkaráđđádallamiid dáfus.
Keskustelu saamelaisten perinteisestä tiedosta on liittynyt ennen kaikkea biodiversiteettisopimuksen artiklaan 8(j), joka suojelee alkuperäiskansojen ja paikallisyhteisöjen luonnon monimuotoisuuteen liittyvää perinteistä tietoa.
Ságastallan sámiid árbevirolaš dieđus lea gullan earenoamážit bd-soahpamuša arthkkalii 8(j), mii suodjala álgoálbmogiid ja báikkálaš servošiid árbevirolaš dieđu luonddu máŋggalágánvuođa olis.
Olin viime viikolla artikla 8(j):tä käsittelevässä kansainvälisessä kokouksessa Montrealissa, joka valmistelee biodiversiteettisopimuksen seuraavaa osapuolikokousta ensi vuonna.
Ledjen mannan vahku artihkal 8(j) riikkaidgaskasaš dási čoakkámis Montrealis, mii válmmaštallá bd-soahpamuša čuovvovaš oassebeallečoakkáma boahtte jagi.
Kokouksessa olivat edustettuina kaikkien kolmen maan saamelaiskäräjät.
Dán čoakkámis ledje mielde buot golmma riikka sámedikkiid ovddasteaddjit.
Kansainvälisen artikla 8(j) – työryhmän kokoukset ovat saamelaisille tärkeitä.
Riikkaidgaskasaš artihkal 8(j):a bargojoavkku čoakkámat leat dehálaččat sápmelaččaide.
Parhaillaan biodiversiteettisopimuksen kontekstissa aletaan valmistella ohjeistusta ja päätöksiä miten sopimuksen artikla 10(c) voidaan yhdistää artikla 8(j):n toimeenpanoon.
Bárrásiin bd-soahpamuša konteavsttas válmmaštallagohtet rávvagiid ja mearrádusaid mot soahpamuša artihkal 10(c) sáhttá ovttastahttojuvvot artihkal 8(j):a olláhuhttimii.
Artikla 10(c) suojelee kestävää tavanomaista luonnonkäyttöä.
Artihkal 10(c) suodjala suvdilis dábálaš luonddugeavahusa.
Perinteisten saamelaiselinkeinojen, kuten kalastuksen, metsästyksen, keräilyn ja käsityön kannalta artikla on merkittävä.
Árbevirolaš sámi ealáhusaid, dego guolásteami, meahccabivddu, čoaggima ja duoji dáfus artihkal lea mearkkašahtti.
Valitettavasti, vaikka saamelaisella parlamentaarisella neuvostolla on ollut tavoitteena edustaa saamelaisia yhteisesti, kansainvälisessä yhteistyössämme on edelleen parantamisen varaa ja saamelaisten tulisi valmistella kantojaan yhteisesti artikla 8(j)työryhmän kokouksiin ja myös tiedottaa toisille saamelaiskäräjille mahdollisesti järjestämistään oheistapahtumista.
Dađi bahábut, vaikko sámi parlamentáralaš ráđis lea leamaš ulbmilin ovddastit sápmelaččaid oktasaččat, de min riikkaidgaskasaš ovttasbarggus lea ain buoridanmunni ja sápmelaččat galggale ovttasráđiid válmmaštallat oainnuideaset artihkal 8(j):a bargojoavkku čoakkámiidda ja maiddái dieđihit nuppi sámedikkiide oalgedáhpáhusain, maid sii áigot lágidit.
Menetämme hyvän vaikutusmahdollisuuden jos emme yhdistä voimiamme perinteisen tiedon suojelussa ja siihen liittyvässä kansainvälisessä päätöksenteossa.
Massit buori váikkuhanvejolašvuođa, jos eat bargga ovttasráđiid árbevirolaš dieđu suodjaleamis ja mearrádusaid dahkamiin, mat daidda gullet.
Tähän asiaan tulee saamelaisen parlamentaarisen neuvoston kiinnittää erityistä huomiota tulevalla toimintakaudellaan.
Dán áššái galgá sámi parlamentáralaš ráđđi giddet earenoamáš fuomášumi boahtte doaibmaáigodagastis.
Ilman huolellista asianvalmistelua ja sitoutumista saamelaisten yhteisen näkemyksen edistämiseen SPN:n kautta SPN jää vain keskustelukerhoksi.
Jos eat válmmaštala áššiid fuolalaččat ja čatnas sámiid oktasaš oainnu ovddideapmái Sámi parlamentáralaš ráđi bakte de SPR báhcá dušše ságastallanriekkisin.
Biodiversiteettisopimuksen seuraava osapuolikokous pidetään vajaan vuoden päästä.
Biodiversiteahttasoahpamuša čuovvovaš oassebeallečoakkán dollojuvvo váile jagi geahčen.
Toivon, että saamelainen parlamentaarinen neuvosto yhdessä Suomen, Ruotsin ja Norjan ympäristöministeriöiden kanssa järjestää oheistapahtuman, ns. side-eventin osapuolikokouksen yhteyteen saamelaisten perinteisen tiedon suojelusta.
Sávan, ahte sámi parlamentáralaš ráđđi ovttas Suoma, Ruoŧa ja Norgga birasministeriijaiguin lágida oalgedáhpáhusa, nd. side-eventa oassebeallečoakkáma oktavuođas sámi árbevirolaš dieđu suodjaleamis.
Suomen saamelaiskäräjät ja ympäristöministeriö ovat valmiit sitoutumaan oheistapahtuman järjestämiseen ja toivon samaa myös Ruotsin ja Norjan saamelaiskäräjiltä.
Suoma sámediggi ja birasministeriija leaba čatnasan lágidit oalgedáhpáhusa ja sávan ahte maid Ruoŧa ja Norgga sámedikkit leaba gergosat dása.
Kansainvälisen artikla 8(j)-työryhmän kokous oli hyödyllinen ja osoitti hyvin suuren tarpeen saamelaiskäräjien yhteiselle edunvalvonnalle.
Riikkaidgaskasaš artihkal 8(j)-bargojoavkku čoakkán lei ávkkálaš ja čájehii hui stuora dárbbu sámedikkiid oktasaš beroštumiid goziheapmái.
Kokous antoi myös meille saamelaisille hyvin huolestuttavan viestin, jolla on vaikutusta kansalliseen politiikkaan, pohjoismaiseen saamelaissopimukseen ja myös saamelaisen perinteisen tiedon asemaan.
Čoakkán attii maid midjiide sápmelaččaide hui fuolastuhtti signála, mas lea váikkuhus sisriikkalaš politihkkii, davviriikkalaš sámi konvenšuvdnii ja maiddái sámiid árbevirolaš dieđu sajádahkii.
Biodiversiteettisopimuksen artikla 8(j) suojelee alkuperäiskansojen ja perinteisen elämänmuodon omaavien paikallisyhteisöjen luonnon monimuotoisuuteen liittyvää perinteistä tietoa, käytänteitä ja innovaatioita.
Bd-soahpamuša artihkal 8(j) suodjala álgoálbmogiid ja báikkálaš servošiid luonddu máŋggalágánvuođa árbevirolaš dieđu, geavadiid ja innovašuvnnaid.
Biodiversiteettisopimuksen kontekstissa paikallisyhteisö-terminä viittaa heimokansoihin, jotka eivät maiden poliittisista olosuhteista tai muista syistä, kuten alkuperäiskansojen lukuisasta määrästä johtuen, voi käyttää itsestään termiä alkuperäiskansa.
Bd-soahpamuša konteavsttas báikkálaš searvvuš-dearbman čujuha čearddaálbmogiidda, mat eai riikkaid politihkalaš diliid dehe eará ákkaid dihte, dego álgoálbmogiid eatnatlohkosaš meari dihte, sáhte atnit alddineaset dearpma álgoálbmot.
Mikä on sitten mainitsemani huolestuttava viesti ?
Mii lea dasto fuolastuhtti signálaid maid namuhin ?
Artikla 8(j)-työryhmän kokouksessa Montrealissa Norjan ja Ruotsin valtiot järjestivät omat oheistapahtumansa, jotka käsittelivät artikla 8(j):n suojelemaa perinteistä tietoa.
Artihkal 8(j)-bargojoavkku čoakkámis Montrealis Norgga ja Ruoŧa stáhtat lágideigga iežaska oalgedáhpáhusaid, mat gieđahalle artihkal 8(j):a suodjalan árbevirolaš dieđu.
Norjan ja Ruotsin ympäristöministeriöt tulkitsivat mm. artikla 8(j):n suojelevan norjalaisia ja ruotsalaisia maanviljelijöitä ja kalastajia, jotka harjoittivat elinkeinoaan valtioiden näkökulmasta kestävällä tavalla.
Norgga ja Ruoŧa birasministeriijat dulkuiga ee. artihkal 8(j):a suodjalit dáčča ja ruoŧŧelaš boanddaid ja guolásteaddjit, geat barget ealáhusaideasetguin stáhtaid geahččanguovllus suvdilis vuogi mielde.
Norjan ja Ruotsin valtioiden tulkinta on täysin artikla 8(j):n vastainen ja ne sekoittavat paikallisyhteisökäsitteen ja artikla 10(c):n keskenään.
Norgga ja Ruoŧa stáhtaid dulkon manna ollásit 8(j). artihkkala vuostá ja dat seaguheaba ja moiveba báikkálaš searvvuš-doahpaga ja artihkkala 10(c):a gaskaneaskka.
Kestävä ja perinteinen valtakulttuurin edustajien maatalous / kalastus voi olla korkeintaan artikla 10(c):n suojelemaa tavanomaista luonnonkäyttöä.
Suvdilis ja árbevirolaš váldokultuvrra ovddasteddjiid eanandoallu ja guolástus sáhttá leat eanemusat artihkal 10(c):a suodjalan dábálaš luonddugeavahus.
Norjan ja Ruotsin valtioiden näkemys vaikuttaa myös pohjoismaiseen saamelaissopimukseen, jonka artikla 31 pitää sisällään biodiversiteettisopimuksen velvoitteita.
Norgga ja Ruoŧa stáhta oaidnu váikkuha maid davviriikkalaš sámi soahpamuššii, man artihkal 31 doallá sisttis bd-soahpamuša geatnegasvuođaid.
Vetoankin Norjan ja Ruotsin saamelaiskäräjiin, jotta te neuvottelisitte omien ympäristöministeriöiden kanssa artikla 8(j):n tulkinnasta.
Doarjalange Norgga ja Ruoŧa sámedikkiid ovddasteddjiide vai dii šiehtadallabehtet iežaideatte birasministeriijaiguin artihkal 8(j):a dulkomis.
Jos Norjan ja Ruotsin linjaus artikla 8(j):n tulkinnasta yleistyy, sillä voi olla hyvin suuri vaikutus myös kansainväliseen alkuperäiskansapolitiikkaan.
Jos Norgga ja Ruoŧa oaidnu 8(j)-artihkkala dulkomis šaddá dábálažžan, de das sáhttá leat hui stuora váikkuhus maiddái riikkaidgaskasaš álgoálbmotpolitihkkii.
Toivonkin, että saamelaisparlamentaarikkojen konferenssi antaa julistuksessaan vahvan viestin Norjan ja Ruotsin valtioille.
Sávannai, ahte sámi parlamentarihkkáriid konfereansa addá julggaštusastis vuoimmálaš signála Norgga ja Ruoŧa stáhtii.
Saamelaisen parlamentaarisen neuvoston on seurattava tulevalla toimikaudellaan huolellisesti artikla 8(j):n toimeenpanoa ja edistämistä kansallisella ja kansainvälisellä tasolla yhteisesti sovittujen periaatteiden mukaisesti, jottei sellaista pääse enää tapahtumaan kuten kävi Montrealin 8(j)-kokouksen oheistapahtumien yhteydessä.
Sámi parlamentáralaš ráđđi galgá boahtte doaibmaáigodagastis bearráigeahččat fuolalaččat ja ovddideami sisriikkalaš ja riikkaidgaskasaš dásis oktasaččat šihttojuvvon prinsihpaid mielde, vai diekkár ii beasa šat dáhpáhuvvat dego geavai Montreala 8(j)-čoakkáma oalgedáhpáhusaid olis.
Saamelaisten perinteinen tieto pohjautuu vuosituhansien aikana kerättyyn tietoon ja kokemukseen, mitkä välittyvät saamen kielessä, perinteisissä saamelaiselinkeinoissa ja niiden kulttuurisissa harjoittamismalleissa ja luontotuntemuksessa.
Sámiid árbevirolaš dieđu vuođđun lea duháthagiid áigge čoggon diehtu ja muosáhus. Dat fas leat sirdásan sámegillii, árbevirolaš sámi ealáhusaide ja daid kultuvrralaš barganmálliide ja luonddudovdamuššii.
Perinteinen tieto pohjautuu luonnon kunnioittamiselle ja luonnonresurssien kestävälle hyödyntämiselle.
Sámiid árbevirolaš dieđu vuođđuduvvá luonddu gudnejahttimii ja luondduresurssaiguin suvdilis ávkkastallamii.
Saamelaisten perinteistä tietoa ei ole kuitenkaan arvostettu valtakulttuurissa.
Sámiid árbevirolaš diehtu ii leat goitge adnojuvvon árvvus váldokultuvrrain.
Saamelaisten perinteisen tiedon on sanottu käytännössä syntyneen valtakulttuureilta tulleista vaikutuksista ja johtaneen joidenkin eläinlajien sukupuuttoon.
Árbevirolaš diehtu lea daddjojuvvon geavadis šaddan váldokultuvrraid váikkuhusas ja juobe lea daddjon ahte sápmelaččat leat sogahuhttán badjelmeare bivdimiin muhtin eallišlájaid.
Useat eri tutkijat ovat väittäneet saamelaisporonhoidon syntyneen karjanhoidon vaikutuksesta viikinki- ja keskiajalla.
Máŋggat iešguđet dutkit leat čuoččuhan sámi boazodoalu riegádan oapmedoalu váikkuhusas vikiŋŋa- ja gakaáigge.
Saamelaisten peuranpyynti ja poronhoidon harjoittaminen olisi useiden tutkijoiden mukaan johtanut tunturipeuran sukupuuttoon ja on jopa sanottu saamelaisten liiallisella pyynnillä aiheuttaneet joidenkin lajien häviämisen sukupuuttoon.
Sámiid goddebivdu ja ealloboazoboargu livččii máŋggaid dutkiid mielde dolvon duottargotti sogahuvvamii ja vel mádjitnai sogahuhttojuvvui sámiid bivddu geažil.
Tällaiset käsitykset ovat täysin saamelaisten perinteisen tiedon, kertomaperinteen ja yhteisön historian vastaisia ja levittävät kielteistä kuvaa saamelaisista haastaen myös kulttuurin perustan ja alkuperäiskansa-aseman.
Dákkáraš ipmárdusat leat ollásit sámi árbevirolaš dieđu, muitalanárbevieru ja sámi servoša historjjá vuostásaš oainnut ja dat fal viiddidit negatiivvalaš gova sápmelaččain ja seammas maid hásttuhit min kultuvrramet vuođu ja álgoálbmotsajádagamet.
Meidän perinteistä tietoamme on kolonialisoitu ja arvoa on loukattu.
Min árbevirolaš diehtu lea kolanialiserejuvvon ja dasa árvu lea hejošuvvon.
Näiden tutkijoiden väitteet eivät peruste eksaktille tieteelle, ne ovat vain tutkijoiden hypoteettisia arveluja, jotka ovat valitettavan usein kertautuneet useiden valtakulttuurin tutkijoiden töissä, erityisesti historioitsijoiden töissä.
Dáid dutkiid čuoččuhusat eai vuođđuduva eksákta diehtagii, dat leat fal dutkiid hypotehtalaš árvvoštallamat, mat leat nu šállošahtti go dat leanai kopierejuvvon eará váldokultuvrraid dutkiid vuoiŋŋadujiin, earenoamážit historihkkáriid bargguin.
Luonnontieteen menetelmiin pohjautuvat tutkimukset erityisesti arkeologian alalla ovat kumonneet historioitsijoiden käsityksiä saamelaisten luonnonkäytöstä ja perinteisestä tiedosta.
Luonddudiehtagiid dutkanvugiide vuođđuduvvan dutkamušat earenoamážit arkeologiija suorggis lea gomihan historihkkáriid oainnuid sámiid luonddugeavahusas ja árbevirolaš dieđus.
Viimeisimmät luotettavat arkeologiset tutkimustulokset vahvistavat saamelaisten kertomaperinteen ja perinteisen tiedon tietämät asiat vihdoinkin myös tieteellisin menetelmin.
Maŋimus luhtolaš arkeologalaš dutkanbohtosat nannejit sámi muitalanárbevieru ja árbevirolaš dieđu diehtin áššiid viimmat maid dieđalaš metodaid mielde.
Tutkimuksen mukaan nykyinen poro ei polveutuisi tunturipeurasta, kuten aiemmin on oletettu, vaan metsäpeurasta.
Dán dutkamuša mielde dáláš boazu ii buolvaiduva duottargottis, dego ovdal lea čuoččuhuvvon, muhto vuovdegottis.
Saamelaisporonhoito ei voi olla täten syyllinen tunturipeuran katoamiseen, vaan syitä on etsittävä muualta.
Sámiid ealloboazodoallu ii danin sáhte leat sivalaš duottargotti sogahuvvamii, muhto ákkat fertejit ohccojuvvot eará sajes.
Vaikka saamelaiset ovat kesyttäneet metsäpeuran, se ei kuitenkaan ole kadonnut vaan on edelleen elinvoimainen laji.
Vaikko sámiid leat seatnadan vuovdegotti, de dat ii leat goit jávkan, muhto dat lea ain ealaskas šládja.
Joku voi ihmetellä, miksi käsittelen tässä puheessani saamelaisten varhaishistoriaa ja tutkimuksia.
Muhtimat sáhtte imaštallat manin gieđahalan dán ságastan sámiid árahistorjjá ja dutkamušaid.
Saamelaisten perinteinen tieto pohjautuu hyvin vahvasti yhteisön historiaan, sukupolvijatkumoon, luonnon tuntemukseen ja ekologisuuteen.
Sámiid árbevirolaš diehtu vuođđuduvvá hui nannosit servoša historjái, buolvadagain nuppiide sirdásan dihtui, luonddu dovdamuššii ja ekologalašvuhtii.
Perinteinen tieto auttaa saamelaisia sopeutumaan myös modernin yhteiskunnan uhkiin kuten ilmastonmuutokseen.
Árbevirolaš diehtu veahkeha sápmelaččaid vuogáiduvvat maid ođđaáigásaš, modearna, servodaga uhkkiide dego dálkkádatrievdamii.
Länsimainen yhteiskunta pohjaa suhtautumistaan eri ympäristöongelmiin, ilmastonmuutokseen ja historiaan tutkimukseen pohjautuvan tiedon avulla ja tutkimustieto on pohjana koulujen oppikirjoissa.
Oarjemáilmmi servodat vuođđuduvvá doaladumis sierra birasváttisvuođaide, dálkkádatrievdamii ja historjái daid dieđasuorggi addin dieđu mielde ja dutkandiehtu lea vuođđun skuvllaid oahppogirjjiin.
Nämä kaikki muodostavat kuvaa saamelaisuudesta ja tukevat tai heikentävät saamelaisidentiteettiä.
Buot dát ráhkadit gova sápmelašvuođas ja dorjot dehe geahnohuhttet sápmelaš iešdovddu, identiteahta.
Historiatutkimus on antanut virheellisen kuvan saamelaisen perinteisestä tiedosta.
Historjádutkan lea addán boastto gova sámiid árbevirolaš dieđus.
Vaikka saamelaiskäräjien tehtäviin ei kuulukaan tutkimustoiminta, on tärkeää, että seuraamme saamelaiskulttuuria käsitteleviä tutkimuksia, edistämme saamelaisyhteisön tutkijoiden asemaa ja perinteisen tiedon tutkimusta ja olemme mukana keskustelemassa tutkimusyhteisön kanssa tutkimustuloksista.
Vaikko sámedikkiid bargguide ii gulage dutkandoaibma, de leat liikká dehálaš, ahte čuovvut dutkamušaid, mat gieđahallet sámi kultuvrra, ovddidit sámi servoša dutkiid sajádaga ja árbevirolaš dieđu dutkamuša ja diehttelas leat mielde ságastallame dutkanservošiin ovttas dutkanbohtosiin.
Hyvät saamelaisparlamentaarikot, Saamelaisen parlamentaarisen Neuvoston ja saamelaiskäräjien tulee tehostaa työtään perinteisen tiedon suojelemiseksi.
Buorit sámi parlamentarihkkárat, Sámedikkit ja sámi parlamentáralaš ráđđi galggalenai váldit duođas árbevirolaš dieđu suddjema.
Hyvät saamelaisparlamentaarikot ja konferenssiyleisö, kiitos mielenkiinnosta !
Buorit sámi parlamentarihkkárat ja konfereansaolbmot, giitu beroštumi !
Arvoisat kuulijat.
Árvvus adnon guldaleaddjit !
Olemme tärkeässä tilaisuudessa.
Mii leat dehálaš dilálašvuođas.
On tärkeää, että tällainen tilaisuus on järjestetty.
Lea mávssolaš, ahte dákkár dilálašvuohta lea lágiduvvon.
Yhteiskunnan on
Servodat
turvattava kaikilla eri aloilla että saamenkieliset oikeuspalvelut toteutuvat.
ferte dorvvastit buot surggiin, ahte sámegielalaš vuoigatvuohtabálvalusat olláhuvvet.
Nyt olemme suurien
Dál leat stuora
haasteiden edessä – Suomen oikeusjärjestelmän uudistus luo suuria kysymysmerkkejä saamenkie
hástalusaid ovddas – Suoma vuoigatvuohtavuogádaga ođastus ráhkada stuora gažaldatmearkkaid
listen palvelujen ja koko Lapin asukkaiden oikeusturvan tulevaisuuteen. Saamenkielisiä palveluja
sámegielalaš bálvalusaid ja oba Sámi leana olbmuid vuoigatvuohtadorvvu boahtteáigái.
saa nykyisellään oikeusjärjestelmän kautta käytännössä vain tulkkipalvelujen kautta.
Sámegielalaš bálvalusaid oažžu dálá áigge riektevuogádaga olis geavadis dušše dulkonbálvalusaid
Vuonna 2004 astui voimaan uusi saamen kielilaki, joka toi parannuksia saamelaisten kielellisiin
Jagi 2004 bođii vuoibmái ođđa sámi giellaláhka, mii buvttii buorádusaid sápmelaččaid gielalaš
oikeuksiin.
vuoigatvuođaide.
Saamelaisten tuli voida tämän jälkeen mm. asioida saamen kielellä itseään tai omaa etu
Sápmelaččat galge sáhttit dán máŋŋel ee. doaimmahit áššiideaset sámegielain
aan koskevassa asiassa saamelaisten kotiseutualueen kuntien ja valtion viranomaisissa. Suomen
áššis, mii guoská iežas dehe iežas ovddu sámiid ruovttuguovllu suohkaniid ja stáhta eiseválddiid