pere/sami_parallel huggingface dataset:
Yliopistojen tulisi omalta osaltaan valmistautua ohjelmaan ja sen jälkeiseen aikaan kouluttamalla opettajia ja asiantuntijoita sekä valmistamalla materiaalia kielenelvytystehtäviin.
Universiteahtat galggale iežaset osiin ráhkkanit prográmmii ja dan maŋŋel go dat nohká nu ahte dat skuvlejit oahpaheddjiid ja áššedovdiid sihke nu ahte válmmaštit materiála goiellaealáskahttinbargguide.
Seuraavana päivänä toin tervehdyksen Kemi-Tornion ammattikorkeakoulun valmistujaisjuhlaan.
Čuovvovaš beaivve bukten dearvvahusa Kemi-Tornio (Giepma-Duortnus) ámmátállaskuvlla válmmašnuvvanfeasttas.
Puheet löytyvät saamelaiskäräjien kotisivuilta.
Mu doallan sártnit sámedikki ruovttusiidduin.
Tammikuun ensimmäisellä viikolla pidän viikon loman.
Ođđajagimánu vuosttaš vahku doalan vahku luomu.
Työkiireet alkavat sitten taas loppiaisen jälkeen.
Bargohoahput álget fas loahppážiid maŋŋel.
Vuontisjärvellä 28.12.2010
Vuottesjávrres 28.12.2010
Saamelaiskäräjät on muuttanut Sajokseen Pahoittelen blogipäivitykseni viivästymistä.
Sámediggi lea mutkon Sajosii Šállošan bloggamerkema ádjáneami.
Vaikka tämän saamelaiskäräjien toimikausi lähenee loppuaan, kiire ei ole vähentynyt laisinkaan.
Vaikko dán sámedikki doaibmaáigodat lahkona loahpageaži, de barggut ja hoahput eai leat heađisge nohkan.
Saamelaiskäräjät on Inarissa saanut muuttonsa saamelaiskulttuurikeskus Sajokseen valmiiksi ja vuoden alusta työntekijämme pääsevät aloittamaan uuden vuoden uusissa toimitiloissa.
Sámediggi lea dál mutkon Anáris ođđa sámi kulturguovddáš Sajosii ja jagi álggu rájes min bargit besset álggahit ođđa jagi ođđa doaibmasajiin.
Sajos avataan 2.1.2012 ja yleisölle 9.1.2012.
Sajos rahppojuvvo 2.1.2012 ja ja álbmogii 9.1.2012.
Viralliset avajaiset ovat kevättalvella.
Virggálaš rahpandoalut leat giđđadálvve.
Joulua ennen on paljon tapahtunut.
Ovdal juovllaid lea dáhpáhuvvan olu.
Saamelaiskäräjien hallitus ja kolmen maan saamelaiskäräjät ovat ehtineet kokoontua.
Sámedikki stivra ja golmma riikka sámedikkit leat háhppehan čoahkkanit.
Saamelaiskäräjien hallitus piti tämän vuoden viimeisen kokouksen ennen joululomia.
Sámedikki stivra doalai dán jagi maŋimus čoakkáma ovdal juovlaluomuid.
Siirsimme joitakin ei kiireellisiä, mutta periaatteellisia asioita ensi vuonna aloittavan saamelaiskäräjien päätettäväksi.
Sirddiimet muhtin eai nu hohpolaš muhto prinsihpalaš áššiid boahtte jahkái ođđa sámedikki mearrideapmái.
Kiireellisinä asioina hallitus keskusteli pitkään Sajoksen avajaisista ja Sajoksen markkinointihankkeesta.
Hohpolaš áššiin stivra ságastalai guhká Sajosa rahpandoaluin ja Sajosa márkanastinfidnus.
Saamelaiskäräjät yhteistyökumppaneineen on saanut rahoitusta Sajoksen markkinoimiseksi yrityksille, yhteisöille ja viranomaisille.
Sámediggi ovttasbargoguimmiidisguin lea ožžon ruhtadeami Sajosa márkánastima várás fitnodagaide, servošiidda ja eiseválddiide.
Saamelaiskäräjät on saanut huolestuneita yhteydenottoja miten saamelaiskulttuuria ja saamelaisuutta tuodaan esille Sajokseen liittyvässä markkinoinnissa.
Sámediggi lea ožžon fuolastuvvan oktavuođa váldimiid mot sámi kultuvra ja sápmelašvuohta buktojuvvo ovdan Sajosa márkanastimis.
Sajoshan on ennen kaikkea saamelaisten parlamenttitalo ja kaikkien saamelaisten kulttuurikeskus Suomessa.
Sajoshan lea earenoamážit sápmelaččaid parlameantadállu ja sámi kulturguovddáš.
Saamelaiskäräjien hallitus päättikin esittää Sajoksen käyttäjien yhteistyöryhmälle että se laatii eettiset periaatteet Sajoksen markkinoinnille ja toimitilavuokraukselle.
Sámedikki stivra mearridinai ovddidit Sajosa geavaheddjiid ovttasbargojovkui, ahte dat ráhkada etihkalaš njuolggadusaid Sajosa márkanastimii ja doaibmasaji láigumii.
Yhdessä laaditut ja hyväksytyt periaatteet helpottavat eri toimijoiden yhteistyötä ja myös Sajoksen markkinointia.
Ovttas ráhkaduvvon ja dohkkehuvvon prinsihpat álkidahttet sierra doaibmiid gaskavuođa ovttasbarggu ja maiddái Sajosa márkanastima.
Sajos on ennen kaikkea saamelaisten talo ja se tuo omat vaatimuksensa sille millaisia tapahtumia ja tilaisuuksia saamelaisessa kulttuurikeskuksessa voidaan pitää.
Sajos lea eandalii sámiid dállu ja dat buktá iežas gáibádusaid makkár dáhpáhusaid ja doaluid sámi kulturguovddážis sáhttá doallat.
On luotava selkeät pelisäännöt millaiset tapahtumat ja millainen markkinointi soveltuvat saamelaiskulttuurin arvoille ja parlamenttitaloon.
Galget ráhkaduvvot čielga doaibmannjuolggadusat makkár dáhpáhusat ja márkanastin heivejit sámi kultuvrra árvvuide ja parlameantadállui.
Uusi saamelaiskäräjät pääsee käsittelemään ehdotusta eettisiksi periaatteiksi ensi keväällä.
Ođđa sámediggi beassá gieđahallat evttohusa etihkalaš prinsihppan boahtte giđa.
Hallitus päätti myös, että Sajoksen avajaisten suunnittelu ja avajaisten ajankohtaan suunniteltavien tapahtumien tulee tapahtua ennen kaikkea uuden saamelaiskäräjien johdolla.
Stivra mearridii maid, ahte Sajosa rahpandoaluid plánen ja rahpandoaluid áiggiide plánejuvvon dáhpáhusat galget dáhpáhuvvat earenoamážit ođđa sámedikki jođiheami mielde.
Yleisenä linjauksena voisi todeta arvokkuuden – avajaisten tulee olla arvokkaat, saamelaiskulttuurinmukaiset ja koko saamelaiskulttuurin moninaisuutta kuvaavat – ja alueellisesti tasa-arvoiset.
Oppalaččat geahčadettiin dáhpáhusain galgá atnit ávvira árvvolašvuođas – rahpandoalut galget leat árvvolaččat, dat galget leat sámi kultuvrra mielde ja govvidit oba sámi kultuvrra máŋggalágánvuođa – ja dieđusge dat galget leat guovlluguovdasaččat dásseárvosaččat.
Hallitus hyväksyi kokouksessaan saamen kielineuvostossa valmistellun muutosehdotuksen saamen kieliteko-palkinnon sääntöihin.
Stivra dohkkehii čoakkámistis sámi giellaráđis válmmaštallon rievdadusevttohusa sámi gielladahku-bálkkašumi njuolggadusaide.
Jatkossa saamen kieliteko-palkinto myönnetään joka toinen vuosi, jotta palkinnon arvokkuus säilyisi.
Boahttevuođas gielladahku-bálkkašupmi mieđihuvvo juohke nuppi jagi, vai bálkkašumi árvu seailu.
Tänä vuonna saamen kielineuvosto myönsi kielitekopalkinnon Enontekiön perhepäiväkoti Miessille.
Dán jagi sámi giellaráđđi mieđihii gielladahku-bálkkašumi Eanodaga bearašbeaiveruoktu Miessái.
Palkinto oli todella kaunis Matleena Fofanoffin tekemä kolttasaamelainen juurikäsityökokoelma.
Bálkkašupmi lei duođaid fiinna nuortalašsámi veaddeduodji, man lei duddjon Matleena Fofanff.
Ensi vuonna niin saamelaiskäräjien toimintaan varatut toimirahat pienenevät mutta myös saamelainen kulttuurimääräraha pienenee.
Boahtte jagi sámedikki doibmii várrejuvvon doaibmaruđat geahppánit, muhto maid sámi kulturmearreruhta unnu.
Tämä antaa ikävän viestin saamelaistaiteilijoille ja yhdistyksille.
Dát addá ahkidis signála sámi dáiddariidda ja servviide.
Järjestimme vielä ennen joulupyhiä asiasta tapaamisen kulttuuri- ja urheiluministeri Paavo Arhinmäen kanssa.
Ordniimet vel ovdal juovlabasiid áššis deaivvadeami kultur- ja faláštallanministtar Paavo Arhinmäkiin.
Valitettavasti ministeri ei ehtinyt tapaamiseen ja tapasimmekin saamelaiskäräjien kulttuurisihteerin kanssa Arhinmäen valtiosihteerin.
Dađi bahábut ministtar ii astan boahtit deaivvadeapmái ja ovttas sámedikki kulturčálliin deaivvaime ministtar Arhinmäki stáhtačálli.
Valtiosihteeri lupasi välittää ministerille huolemme ja pyyntömme pitää kulttuurimäärärahan vähintään ennallaan ensi vuonna.
Stáhtačálli lohpidii doalvut dieđu min fuolas ministtarii ja min sávaldaga doallat kulturmearreruđa unnimusat ovddeš dásis boahtte jagi bealde.
Valtiosihteeri lupasi selvittää mahdollisuuksia hoitaa esim. eduskunnan lisätalousarviolla kulttuurimäärärahojen leikkaus.
Stáhtačálli lohpidii čielggadit vejolašvuođaid dikšut omd. riikkabeivviid lassibušeahtain kulturmearreruđaid čuohppama.
Äidinkielen merkitseminen väestötietojärjestelmään
Eatnigiela merken álbmotdiehtovuogádahkii
Saamelaiskäräjät on viime keväästä lähtien selvittänyt saamenkielisen päivähoidon ja kielipesätoiminnan tilaa.
Sámediggi lea diimmá giđa rájes čielggadan sámegielat beaivedivššu ja giellabeassedoaimma dili.
Asia on todella ajankohtainen saamen kielten elvyttämisohjelman laatimisesta johtuen.
Ášši lea duođaid áigeguovdil sámegiela ealáskahttinprográmma ráhkadeami geažil.
Saamelaiskäräjät tilasi asiantuntijaselvitykset kielipesätoiminnasta ja saamenkielisen päivähoidon ja kielipesätoiminnan tilanteesta virkatyönä ja konsulttipalveluna sekä saamelaiskäräjien sosiaali- ja terveyslautakunnalta.
Sámediggi diŋgui áššedovdičilgehusaid giellabeassedoaimmas ja sámegielalaš beaivedivššu ja giellabeassedoaimma dilis virgebargun ja konsultabálvalussan ja sámedikki sosiála- ja dearvvašvuohtalávdegottis.
Hallitus hyväksyi selvitykset saamenkielisen päivähoidon tilanteesta lähettäväksi tiedoksi eri viranomaisille kuten opetus- ja kulttuuriministeriölle, sosiaali- ja terveysministeriölle sekä saamelaisten kotiseutualueen kunnille.
Stivra dohkkehii čilgehusaid sámegielalaš beaivedivššu dilis sáddejuvvot diehtun sierra eiseválddiide dego oahpahus- ja kulturministeriijai ja sosiála- ja dearvvašvuohtaministeriijai sihke sámi ruovttuguovllu gielddaide.
On ilmeistä, että äidinkielen merkitsemistä koskeva lainsäädäntö kaipaa täsmentämistä.
Lea almmatge čielggas, ahte lágat, mat gusket eatnigiela merkema, gáibidit dárkkálnuhttima.
Selvitysten perusteella kävi ilmeiseksi, että eri kunnissa ja myös toimijoiden ja viranomaisten kesken on erilaisia käsityksiä mitä kielipesä, kielikylpy ja saamenkielinen päivähoito tarkoittavat.
Sámedikki čilgehusaid vuođul orru leame nu, ahte sierra gielddain ja maiddái doaibmiid ja eiseválddiid gaskkas leat sierralágán oainnut maid giellabeassi, giellalávgun ja sámegielalaš beaivedikšu dárkkuhit.
Saamelaiskäräjille tulleiden yhteydenottojen mukaan saamenkielisessä päivähoidossa on ollut lapsia, jotka eivät osaa lainkaan saamea tai hyvin heikosti.
Sámediggái boahtán oktavuođa váldimiid mielde sámegielalaš beaivedivššus leat leamaš mánát, geat eai máhte obanassiige sámegiela dehe máhttet dan hui hejot.
Heille on vanhempien vaatimuksesta tarjottu saamenkielistä hoitopaikkaa koska vanhemmat ovat merkinneet lasten äidinkieleksi saamen väestötietojärjestelmään, vaikka todellisuudessa lasten äidinkieli on ollut suomi.
Sidjiide leat váhnemiid gáibádusas fállojuvvon sámegielalaš beaivedikšobáiki daningo váhnemat leat merken mánáid eatnigiellan sámegiela álbmotdiehtovuogádahkii, vaikko duođalašvuođas mánáid eatnigiella lea leamaš suomagiella.
Tällaisten lasten oikea kielenoppimispaikka on saamenkielinen kielipesä.
Dákkár mánáid rievttes giellaoahppanbáiki lea sámegiel giellabeassi.
On lasten edun mukaista että he saavat tarvitsemiaan päivähoitopalveluja oman kielitaitonsa mukaisesti.
Mánáid ovdamuniid mielde lea dat, ahte sii ožžot dárbbašlaš beaivedikšobálvalusaid iežaset giellamáhtu mielde.
Saamenkielisessä päivähoidossa voi kieli vaihtua nopeasti suomeksi jos ryhmään tulee saamea osaamattomia lapsia.
Sámegielalaš beaivedivššus giella sáhttá earáhuvvat jođánit suomagiellan jos jovkui bohtet dakkár mánát, geat eai máhte sámegiela.
Virheellisten tietojen ilmoittaminen väestötietojärjestelmään voi olla rekisterimerkintärikos.
Boastto dieđuid ilmmuheapmi álbmotdiehtovuogádahkii sáhttá leat registtarmerkenrihkus.
Lapin käräjäoikeudessa on ollut käsiteltävänä tapaus saamen kielen merkitsemisestä äidinkieleksi väestötietojärjestelmään vuonna 2008.
Lappi diggerievttis lea gieđahallojuvvon dáhpáhus sámegiela merkemis eatnigiellan álbmotdiehtovuogádahkii jagi 2008.
Henkilö, joka ei ollut saamelainen, mutta osasi saamea hiukan oli ilmoittanut äidinkielekseen saamen väestötietojärjestelmään.
Olmmoš, guhte ii lean sápmelaš, muhto máhtii veaháš sámegiela, lei ilmmuhan sámegiela eatnigiellanis álbmotdiehtovuogádahkii.
Käräjäoikeuden päätöksen mukaan henkilö oli syyllistynyt rekisterimerkintärikokseen, koska syytetyllä ei ollut oikeutta ilmoittaa äidinkielekseen saamea koska hän ei ollut saamelainen.
Diggerievtti mearrádusa mielde olmmoš gehččui sivalažžan registtarmerkenrihkosii, daningo áššáskuhtton olbmos ii lean vuoigatvuohta ilmmuhit sámegiela eatnigiellanis go son ii lean sápmelaš.
Syytettyä ei kuitenkaan tuomittu rangaistukseen.
Son goit guđđojuvvui dubmekeahttá ráŋggaštussii.
Saamelaiskäräjien hallitus päätti pyytää eduskunnan oikeuskansleria ja oikeusasiamiestä tutkimaan onko nykyinen vallitseva lainsäädäntökäytäntö virheellinen lapsen saamen kielen äidinkieleksi ilmoittamisessa väestötietojärjestelmään ja onko nykyistä vallitsevaa lainsäädäntöä muutettava sen suhteen.
Sámediggi stivra mearridii bivdit riikkabeivviid vuoigatvuohtakánslera ja vuoigatvuohtaáššeolbmo dutkat leago dáláš láhkageavat boastut dan dáfus, mii guoská máná sámegiela eatnigiellan ilmmuheamis álbmotdiehtovuogádahkii ja galgágo dáláš lága rievdadit dan ektui.
Kuntien lakisääteinen velvollisuus saamenkielisen päivähoidon järjestämiseen määräytyy lapsen väestötietojärjestelmään merkityn äidinkielen perusteella riippumatta siitä, mitä kieltä tai kieliä lapsi tosiasiassa puhuu.
Gielddaid lágas mearriduvvon geatnegasvuohta beaivedivššu ordnemii mearrahuvvá máná álbmotdiehtovuogádahkii merkejuvvon eatnigiela vuođul das fuolakeahttá man giela dehe gielaid manna duođalašvuođas hupmá.
Kyseisten ylimpien laillisuutta valvovien viranomaisten eli eduskunnan oikeuskanslerin ja / tai oikeusasiamiehen olisi annettava ohjeistus siitä, vaatiiko äidinkielen merkitsemistä koskeva lainsäädäntö täsmentämistä ja mikäli vaatii, niin asiaa koskevien ministeriöiden olisi ryhdyttävä asian korjaamiseen vaadittaviin toimiin.
Namuhuvvon alimus lágalašvuođa bearráigeahčči eiseválddit dehege riikkabeivviid vuoigatvuohtakánsler ja / dehe vuoigatvuohtaáššeolmmoš galggaleigga addit njuolggadusaid das, gáibidago láhka, mii guoská eatnigiela merkema, dárkkálnuhttima ja jos gáibida de guoskevaš ministeriijat galggale riepmat ášši divvuma gáibidan doaibmabijuide.
Saamelaiskäräjillä kielipesille ja saamenkielisille kerhoille tarkoitetut rahat on tähän asti kanavoitu saamelaiskäräjien sosiaali- ja terveyslautakunnan kautta koska kielipesä- ja kerhotoiminta on tulkittu päivähoidoksi.
Sámedikki giellabesiide ja sámegielalaš rieggáide dárkkuhuvvon ruđat leat dán rádjái kanaliserejuvvon sámedikki sosiála- ja dearvvašvuohtalávdegotti bakte daningo giellabeasse- ja riekkesdoaibma lea gehččojuvvon beaivedikšundoaibman.
Eri viranomaiset, vähemmistövaltuutettu ja tuomioistuimet ovat kuitenkin katsoneet yksiselitteisesti että kielipesätoiminta ei ole päivähoitoa.
Sierra doaibmit ee. veahádatáittardeaddji ja duopmostuolut leat goitge geahččan ovttačilggolaččat ahte giellabeassedoaibma ii leat beaivedikšu.
Rahoitus kielipesiin tulee opetus- ja kulttuuriministeriöstä ja saamenkielisiin sosiaali- ja terveyspalvelujen tuottamiseen varattu rahoitus tulee puolestaan sosiaali- ja terveysministeriöltä.
Ruhtadeapmi giellabesiide boahtá oahpahus- ja kulturministeriijas ja sámegielalaš sosiála- ja dearvvašvuohtabálvalusaide várrejuvvon ruhtadeapmiges boahtá sosiála- ja dearvvašvuohtaministeriijas.
Tulevan saamelaiskäräjien tulee vakavasti pohtia onko saamelaiskäräjien sosiaali- ja terveyslautakunta oikea elin myöntämään ja valvomaan saamen kielen elvyttämistä koskevaa rahoitusta.
Ođđa sámediggi galgá duođalaččat suokkardit leago sámedikki sosiála- ja dearvvašvuohtalávdegoddi rievttes orgána juolludit ja bearráigeahččat ruhtadeami, mii guoská sámegiela ealáskahttima.
Mielestäni saamen kieltä elvyttävien kielipesä- ja kielikylpytoimintojen rahoitus, jotka eivät kuuluu sosiaali- ja terveyspalveluihin, kuuluisivat saamen kielineuvoston toimintakenttään parhaiten.
Mu mielas giellabeasse- ja giellalávgundoaimma ruhtadeapmi, mii ealáskahttá sámegielaid ja mat eai gula sosiála- ja dearvvašvuohtanbálvalusaide, gulalii buoremusat sámi giellaráđi doaibmagieddái.
Mutta tämä jää tulevan saamelaiskäräjien pohdittavaksi.
Muhto dáthan báhcá ođđa sámedikki guorahallamii ja mearrideapmái.
Kullankaivusta ja kokouksista Tammikuu on melkein lopussa ja blogin päivittäminen on jäänyt vähäiselle – pahoittelen sitä.
Golleroggamis ja čoakkámiin Ođđajagimánnu lea measta loahpas ja blogga čállin lea báhcán unnánažžii – šállošan dan sakka.
Uusi vuosi on alkanut entistä kiireisempänä.
Ođđa jahki lea álgán ovdalaččage hohpolaččabun.
Saamelaiskäräjien järjestäytymiskokous venyy helmikuulle samoin kuin neljä vuotta sitten.
Sámedikki ortniiduvvančoakkáma doallan ádjána guovvamánnui dego njeallje jagi dás ovdalnai.
Saamelaiskäräjien hallitus määräsi järjestäytymiskokouksen pidettäväksi 15.2. kuultuaan saamelaiskäräjien kokouksen koollekutsujaa, saamelaiskäräjien vanhinta jäsentä Tauno Halttaa.
Sámedikki stivra mearridii čoakkáma dollojuvvot guovvamánu 15. beaivve dan maŋŋel go lei gullan čoakkáma čoahkkáibovdejeaddji, sámedikki boarráseamos áirasa Tauno Haltta.
Näyttää siltä, että toimintansa aloittava saamelaiskäräjät joutuu suuriin haasteisiin.
Orru leame nu ahte barggus álggaheaddji sámediggi šaddá garra hástalusaid sisa.
Maankäyttöasiat tulevat työllistämään saamelaiskäräjiä paljon – kuluvalla kaudella valmistunevat niin Inarijärven osayleiskaava kuin Kilpisjärven yleiskaavakin.
Eanangeavahanáššit barggahit sámedikki hui olu – nohkavaš áigodaga gárvánežžet Anárjávrre oasseoppalašlávva go Gilbbesjávrre oppalašlávvanai.
Lisäksi kullankaivu ja valtaushakemukset tulevat ennen näkemättömällä tavalla työllistämään saamelaiskäräjiä.
Dasa lassin golleroggan ja vuoluštanohcamušat bohtet barggahit sámedikki nu olu ahte eat leat dan ovdal oaidnánge.
Saamelaisten kotiseutualueelle on tehty noin 60 uutta valtausta, suuri osa vanhan ja huonon kaivoslain aikana tehtyjä hakemuksia.
Sámiid ruovttuguvlui leat dahkkon 60 ođđa vuolušteami, eanas boares ja heajos ruvkelága áigge dahkkon ohcamušat.
Näyttää siltä että suuri osa valtaushakemuksista päätetään vanhan kaivoslain nojalla.
Orru leame nu ahte eatnasat vuoluštanohcamušain mearriduvvojit boares ruvkelága vuođul.
Valtaushakemusten lisääntyminen on huolestuttavaa.
Vuoluštanohcamušaid lassáneapmi lea ášši, mas sápmelaččat galget leat fuolas.
Valtaushakemuksia on tehty täysin uusille alueille, joissa esim. kullakaivuuta ei aiemmin ole ollut.
Vuoluštanohcamušat leat dahkkon ollásii ođđa viidodagaide, main omd. golleroggan ii leat leamaš ovdal.
Tämä on hyvin huolestuttavaa ja on selvää, että kullankaivajat haluavat hyötyä vanhan kaivoslain puutteista vielä hyvin pitkään.
Dát lea hui fuolastuhtti ja lea čielggas, ahte golleroggit hálidit atnit ávkki boares ruvkelága váilivuođain vel hui guhká.
Vanhassa kaivoslaissa ei sanota saamelaiskulttuurista mitään.
Boares ruvkelágas ii daddjo sámi kultuvrras sátnige.
Uudessa kaivoslaissa on määrätty saamelaiskulttuurin heikentämisen kiellosta, toisin sanoen valtaukset ja kaivostoiminta eivät saa heikentää saamelaiskulttuurin olennaisia harjoittamisen edellytyksiä.
Ođđa ruvkelágas lea mearriduvvon sámi kultuvrra geahnohuhttima gieldimis, nuppiiguin sániiguin vuolušteamit ja ruvkedoaibma eai oaččo heajudit sámi kultuvrra miel ealáhusaiguin mávssolaš bargama eavttuid.
Viikonloppuna hyväksyin saamelaiskäräjien lausunnon Lismajoelle tehdyistä yhdeksästä valtaushakemuksesta.
Vahkuloahpa dohkkehin sámedikki cealkámuša Lismájohkii dahkkojun ovcci vuoluštanohcamušas.
Pienellä Lismajoella on jo nykyisinkin valtauksia ja joelle on haettu ympäristölupia koneelliseen kullankaivuuseen.
Unna Lismájogažis leat juo dálnai vuolušteamit ja johkii leat ohccojun biraslobit mášengolleroggamii.
Saamelaiskäräjät vastusti lausunnossaan valtauslupien myöntämistä, koska valtaukset toisivat kielteisiä vaikutuksia veden laatuun, kalakantoihin, lisäisivät porokuolemia ja maastoliikennettä ja kaikki yhdessä heikentäisivät saamelaiskulttuurin mukaisten perinteisten elinkeinojen harjoittamisen edellytyksiä. Lausunto löytyy kotisivuiltamme alkuviikosta.
Sámediggi vuostálasttii cealkámušastis vuoluštanlobiid mieđiheami, daningo vuolušteamit buvttále mielddisteaset biehtadahkes váikkuhusaid čáhcešládjii, guollenáliide, lasihivčče boazojámuid ja meahccejohtalusa, ja buot ovttas heajudivčče sámi kultuvrra mield árbevirolaš ealáhusaiguin bargama eavttuid.
Valtaushakemukset sijoittuvat Lismajoelle paikkoihin, jotka ovat tärkeitä kalastuspaikkoja, porojen talvilaitumena ja porojen kulkureitteinä erotusaidalle.
Vuoluštanohcamušat leat dahkkojuvvon Lismájohkii báikkiide, gokko leat dehálaš guolástanbáikkit, bohccuid dálveguohtuneatnamat ja bohccuid johtolagat rátkingárdái.
Alueen saamelaiset vastustavat valtauslupien myöntämistä.
Guovllu sápmelaččat vuostálastet vuoluštanlobiid mieđiheami.
Lapin paliskunnan alueeseen on kohdistunut paljon laidunaluemenetyksiä.
Sámi bálgesa viidodahkii leat čuohcán olu guohtoneananmassimat.
Tekoaltaat, matkailurakentaminen ja metsänhakkuu ovat jo aiemmin heikentäneet alueen saamelaiskulttuurin harjoittamisedellytyksiä huomattavasti.
Goanstajávrrit, turismahuksen ja vuovdečuollamat leat juo ovdalaččas heajudan guovllu sámi kultuvrrain bargama eavttuid sakkarat.
Valtaushakemusten lisäksi uusi saamelaiskäräjät pääsee heti tositoimiin.
Vuoluštanohcamušaid lassin ođđa sámediggi šaddá duođas bargagoahtit hui áŋgirit.
Oikeusministeriöltä on lähettänyt saamelaiskäräjille ja eri ministeriölle lausuntopyynnön ILO 169-sopimuksen ratifioimisesta.
Vuoigatvuohtaministeriija lea sadden sámediggái ja sierra ministeriijaide cealkámušbivdaga ILO 169-soahpamuša ratifiseremis.
Saamelaiskäräjiltä odotetaan ehdotusta miten asiassa tulisi edetä ja mitä ratifiointi Suomessa edellyttää.
Sámedikkis vurdojuvvo evttohus mot áššis galggalii ovdánit ja maid ratifiseren Suomas eaktuda.
Esitys saamen kielten elvyttämiseksi on valmistumassa helmikuun lopussa, jonka jälkeen ehdotus lähetetään lausunnolle, ja opetus- ja kulttuuriministeriö viimeistelee lausuntokierroksen perusteella lopullisen saamen kielten elvytysohjelman.
Evttohus sámegielaid ealáskahttima várás lea gárváneame guovvamánu loahpas, man maŋŋel evttohus sáddejuvvo cealkinládje, ja oahpahus- ja kulturministeriija gárve cealkámušaid vuođul loahpalaš sámegielaid ealáskahttinprográmma.
Toimeenpano alkanee keväällä ja saamelaiskäräjät tulee mielestäni esittää vaatimuksensa olla vahvasti mukana ohjelman toimeenpanossa ja seurannassa.
Olláhuhttin álgá giđđat ja sámediggi galgá mu mielas ovdanbuktit gáibádusas leahkit nannosit mielde prográmma olláhuhttimis ja čuovvumis.
Saamen kielten elvytysohjelman tarkoituksena on elvyttää saamen kieliä niin saamelaisten kotiseutualueella kuin sen ulkopuolellakin.
Sámegielaid ealáskahttinprográmma ulbmilin lea ealáskahttit sámegielaid sihke sámiid ruovttuguovllus ja dan olggobealde.
Toivon, että ohjelmassa keskitytään ennen kaikkea saamelaisten kotiseutualueen saamen kielten elinvoimaisuuden tukemiseen, äidinkieleltään saamenkielisten ja luonnollisten saamen kielenkäyttöympäristöjen tukemiseen ja turvataan saamen kielen opetus saamelaislapsille koko maassa.
Sávan, ahte prográmmas vuojulduvvo earenoamážit sámiid ruovttuguovllu sámegielaid ealasvuođa doarjumii, eatnigielaset mielde sámegielalaš ja lunddolaš sámegiela giellageavahanbirrasiid doarjumii ja ahte dorvvastuvvo sámegiela oahpahus olles riikkas.
Saamelaiskäräjien syksyn vaaleissa keräämät tilastot saamelaisten määrästä ovat parhaillaan valmistumassa.
Sámedikki čavčča válggain čoaggin dieđut leat bárrásiin gárváneame.
Ennakkotietojen mukaan enää 35 % saamelaisista asuu saamelaisten kotiseutualueella ja 400 saamen kieltä äidinkielenään puhuvaa on kuollut edellisen kahdeksan tilastointivuoden aikana.
Ovdadieđuid mielde dušše 35 % sápmelaččain orrot sápmelaččaid ruovttuguovllus ja 400 sámegiela eatnigiellan hubmi leat jápmán ovddit gávcci statistihkkadahkanjagi áigge.
Nämä 400 henkilöä ovat olleet vahvoja saamen kielen, saamelaiskulttuurin ja meidän perinteisen tietomme siirtäjää.
Dát 400 olbmo leat leamaš sámegielamet, sámi kultuvrramet ja árbevirolaš dieđuideamet nanu sirdit.
Tilanne on todella hälyttävä saamen kielen ja kulttuurin tulevaisuuden kannalta ja myös saamelaisen perinteisen tiedon siirtämisen kannalta.
Dilli lea duođaid vearrái ja juohke sápmelačča oaivvis galggalii alárbma juo čuodjat sámegiela ja sámi kultuvrra boahtteáiggi dáfus ja maiddái sámi árbevirolaš dieđuideamet sirdima dáfus.
Saamelaisten määrä saamelaisten kotiseutualueen ulkopuolella on vain kasvanut ja vahvaa saamea äidinkielenään puhuvien määrä on vähentynyt.
Sápmelaččaid mearri sámi ruovttuguovllu olggobealde lea sturron ja sámegiela eatnigiellanis hubmiid mearri lea unnon.
Saamelaiskäräjien tule tällä vaalikaudella ehdottomasti laatia esitys siitä, miten kehitys voidaan kääntää ja saada saamelaisia muuttamaan takaisin saamelaisten kotiseutualueelle.
Sámediggi galgá dán válgabajis eandalii ráhkadit evttohusa das, mot gárganeapmi sáhttá earáhuhttojuvvot nuppe guvlui ja de oažžut sápmelaččaid muotkut ruovttoluotta sámiid ruovttuguvlui.
Saamen kieli ei säily kuin puhumalla ja siirtämällä kielitaitoa sukupolvelta toiselle.
Sámegiella ii seaillo go hupmamiin ja nu ahte giellamáhtumet sirdit buolvvas nubbái.
Vaikka paljon on muuttunut 1900-luvun alkupuolelta, jolloin saamen kielen käyttöä paheksuttiin ja saamen kielen puhuminen kiellettiin kouluissa ja muissa virallisissa yhteyksissä, paljon on vielä tehtävää.
Vaikko olu lea rievdan 1900-logu álgogeahčen, goas sámegiela geavaheapmi adnojuvvui heivemeahttumin ja sámegiela hupman gildojuvvui skuvllas ja eará virggálaš oktavuođain, de lea vel olu barganládje.
Vaikka virallinen asenne saamen kieltä ja saamelaiskulttuuria kohtaan on muuttunut suvaitsevaksi, syrjintää ja saamelaiskulttuurin ja kielen halveksuntaa on edelleenkin, ei tarvitse kuin tutustua Lapin suomalaismedioiden saamelaisvastaisiin keskustelupalstoihin tai suomi 24-sivuston keskusteluihin.
Vaikko virggálaš doaladupmi sámegiela ja sámi kultuvrra ektui lea earáhuvvan suovvalažžan, de vealaheapmi ja sámi kultuvrra ja giela badjelgeahččan gávdno dálá servodagas, ii dárbbat go oahpásnuvvat Davvi-Suoma suopmelašmediaid sámivuostásaš ságastallanbálsttáide dehe suomi24-siidduid ságastallamiidda.
Saamelaisten kielenvaihto suomeen oli kiivaimmillaan 1900-luvun alkuvuosikymmeniltä aina 1970-luvulle asti, mutta se jatkuu edelleenkin.
Sápmelaččaid giellamolsun lei giivámus muttos 1900-logu álgologijagiid rájes gitta 1970-logu rádjái, muhto dat joatkahuvvá velnai.
Tiedän saamelaisperheitä, jotka eivät puhu lapsilleen saamea, vaikka itse osaavat saamea erinomaisesti tai äidinkielenään.
Dieđán sámi veagaid, geat eai huma mánáidasaset sámegiela, vaikko ieža máhttet sámegiela earenoamáš bures dehe eatnigiellan.
Enemmistö saamelaisperheistä kuitenkin onneksi siirtää saamen kielen taidon lapsilleen.
Eatnasat sámi veagain goitge lihkus sirdet dálá áigge sámegiela mánáidasaset.
Jotta voimme säilyttää saamen kielen ja kulttuurin elinvoimaisena koko saamelaisyhteisön tulee ryhtyä toimenpiteisiin saamen kielen ja kulttuurin tulevaisuuden turvaamiseksi – ennen kaikkea saamelaiskäräjien.
Vai bastit seailluhit sámegiela ja sámi kultuvrra eallinvuoimmálažžan, de oba sámi searvvuš galgá riepmat doaibmabijuide sámegiela ja sámi kultuvrra dorvvasteami várás – earenoamážit sámediggi.
Mutta tarvitsemme tavallisten rohkeiden saamelaisten apua, jotka puhuvat saamea lapsilleen, työkavereilleen, sukulaisilleen, opettavat saamea ja luovat luonnollisia saamen kielenkäyttöympäristöjä.
Muhto mii dárbbahit dábálaš jálos sápmelaččaid veahki, daid, geat hupmet sámegiela mánáideasetguin, bargoguimmiideasetguin, fulkkiideasetguin, oahpahit sámegiela ja duddjojit lunddolaš sámegiela giellageavahanbirrasiid.
Tarvitsemme perinteisiä saamelaiselinkeinoja jotta saamen kieli säilyy, saamelaisten kotiseutualue säilyy elinvoimaisena ja saamen kielelle jää luonnollisia kielenkäyttöympäristöjä.
Dárbbahit árbevirolaš sámi ealáhusaid, vai sámegiella seailu, sámi ruovttuguovlu seailus ealasin ja vai sámegillii báhcet lunddolaš giellageavahanbirrasat.
Saamesta ei saa tulla vain virka- ja opetuskieli.
Sámegielas ii oaččo šaddat dušše virge- ja oahpahusgiella.
Toivonkin teiltä saamelaisilta yhteydenottoja saamelaiskäräjille, viranomaisille ja vähemmistövaltuutetulle mikäli havaitsette puutteita saamenkielisissä palveluissa tai viranomaisten suhtautumisessa saamelaiskulttuuriin ja saamen kieleen.
Mun sávannai dis buorit sápmelaččat oktavuohtaváldimiid sámedikki guvlui, eiseválddiide ja vehádatáittardeaddjái jos fuobmábehtet váilivuođaid sámegielalaš bálvalusain dehe eiseválddiid doaladumis sámi kultuvrra ja sámegiela ektui.
Ja ennen kaikkea – puhukaa saamea, tuntekaa omat oikeutenne ja olkaa edelläkävijöitä !
Ja earenoamážit – hupmet sámegiela, dovdet iežaideattet vuoigatvuođaid ja lehket ovddasmannit !
Saamelaisten poismuutto ja saamen kieltä äidinkielenään puhuvien saamelaisten määrän väheneminen uhkaa saamelaisten luonnon monimuotoisuuteen liittyvän perinteisen tiedon säilymistä.
Sápmelaččaid eretmuotkun ja sámegiela eatnigiellanis hubmiid meari unnun uhkida sámiid árbevirolaš dieđu seailuma, dan, mii laktása luonddu máŋggahápmásašvuhtii.
Kuluvana vuonna valmistuu uudistettu biodiversiteettistrategia ja toimintaohjelma.
Nohkavaš jagi gárvána ođasnuhtton biodiversiteahttastrategiija ja doaibmaprográmma.
Viime vuonna valmistunut kansallisen 8j-työryhmän loppuraportti esitti lukuisia toimenpiteitä saamelaisten perinteisen tiedon suojelemiseksi, säilyttämiseksi ja elvyttämiseksi (www.ymparisto.fi/lumonet/8j).
Diibmá gárvánan sisriikkalaš 8(j)-bargojoavkku loahpparaporta evttohii eatnatlohkosaččat sierralágán doaibmabijuid sámiid árbevirolaš dieđu suddjema, seailluheami ja ealáskahttima várás (www.ymparisto.fi/lumonet/8j).
Vaalitilastot osoittavat, että näillä toimenpiteillä ja niiden toteuttaminen on entistäkin tärkeämpää saamen kielen, kulttuurin ja perinteisen tiedon säilyttämiseksi ja turvaamiseksi.
Válgastatistihkat čájehit, ahte dát doaibmabijut ja daid olláhuhttin lea ovdalaččage dehálit sámegiela, sámi kultuvrra ja árbevirolaš dieđu seailluheami ja dorvvasteami várás.
Torstaina tapasin puolustusministeri Stefan Wallinin Ivalossa.
Duorastaga deaivvadin bealuštanministtar Stefan Walliniin Avvilis.
Keskustelimme hänen kanssaan mm.. Ilo 169-sopimuksen kiireellisestä ratifiointitarpeesta, hallitusohjelman saamelaiskirjausten toteuttamisesta, saamen kielten kielenelvytysohjelman kiireellisen toteuttamisen tarpeesta, saamelaisporonhoidon asemasta ja erityisesti saamelaisporonhoidon tilanteesta Enontekiöllä.
Ságastalaime suinna ee. Ilo 169-soahpamuša hohpolaš ratifiserendárbbus, ráđđehusprográmma sámi girjemiid olláhuhttimis, sámegielaid ealáskahttinprográmma hohpolaš olláhuhttima dárbbus, sámi boazodoalu sajádagas ja earenoamážit sámi boazodoalu dilis Eanodagas.
Lehdistötiedote tapaamisestamme löytyy saamelaiskäräjien kotisivuilta (www.samediggi.fi).
Preassadieđáhus munno deaivvadeamis gávdno sámedikki ruovttusiidduin (www.samediggi.fi).
Huomenna, maanantaina, lähden Brysseliin.
Ihttin, mánnodaga, vuolggán Brysselii.
Europarlamentaarikko Satu Hassi on kutsunut saamelaiskäräjien edustajia Brysseliin arktisen alueen ilmastonmuutosta käsittelevän taidenäyttelyn avajaisiin ja tutustumaan EU:n toimintaan sekä tapaamaan europarlamentaarikkoja.
Europarlamentarihkar Satu Hassi lea bovden sámedikki ovddasteddjiid Brysselii dáiddačájáhusa rahpamii, mii gieđahallá árktalaš guovllu dálkkádatrievdama ja oahpásnuvvat EU:a bargui sihke deaivat europarlamentarihkkariid.
Matkan rahoittaa EU.
Mátkki ruhtada EU.
Vuontisjärvellä 29.1.2012
Vuottesjávrres 29.2.2012
Blogi hiljenee kuukaudeksi Perjantaina alkoi virkavapauteni.
Blogga jaskkoda mánnui Mannan bearjadaga mus álggii mánu virgefiddjavuohta.
En ihan ehtinyt päivittää blogiani ennen virkavapautta.
In háhppehan beivet iežan blogga ovdal virgeluomu álgima.
Päätoimisen puheenjohtajan tehtäviä hoitaa tänä aikana II varapuheenjohtaja Heikki Paltto.
Váldodoaibmasaš ságadoalli bargguid dikšu dan botta II várreságadoalli Hánno Heaika.
Palaan töihin toukokuun 26. päivä.
Máhcan bargui miessemánu 26. beaivve.
Osallistun virkavapauteni aikana joihinkin välttämättömiin työtehtäviin.
Oassálasttán virgefriddjavuođa áigge muhtin vealtameahttun bargguide.
Toukokuun alussa saamelaiskäräjät ja oikeusministeriö pitävät saamelaiskäräjälain 9 § mukaiset neuvottelut saamelaiskäräjälain uudistuksesta.
Miessemánu álgogeahčen sámediggi ja vuoigatvuohtaministeriija doallaba sámediggelága 9 § miel ráđđádallamiid sámediggelága ođasnuhttimis.
Minulla ei ole mahdollisuutta tiedottaa neuvotteluista muuta kuin sen, että saamelaiskäräjät tulee esittämään saamelaiskäräjälakiesitystä muutettavaksi saamelaiskäräjien kokouksen hyväksymän lausunnon mukaisesti.
Mus ii leat vejolašvuohta dieđihit ráđđádallamiin earret dan, ahte sámediggi evttoha sámediggelága rievdaduvvot sámedikki čoakkáma dohkkehan cealkámuša mielde.
Koska lakia ei ole vielä viety eteenpäin, nyt saamelaisyhdistyksillä ja saamelaisilla on viimeinen mahdollisuus tuoda näkemyksiään julki erityisesti saamelaisille tärkeistä saamelaiskäräjälain pykälistä – eli erityisesti saamelaismääritelmästä.
Go láhka ii leat vel dolvojuvvon ovddos, de sámi servviin ja sápmelaččain lea maŋimus vejolašvuohta buktit ovdan oainnuid sápmelaččaide dehálaš sámediggelága paragráfain – dehege earenoamážit sápmelačča meroštallamis.
Nyt on ainutlaatuinen ja historiallinen hetki vaikuttaa vielä asiaan, koska saamelaismääritelmä tulee vaikuttamaan tuleviin sukupolviin ja koko saamelaiskulttuurin tulevaisuuteen merkittävällä tavalla.
Dál lea earenoamáš ja historjjálaš muddu váikkuhit vel áššái, daningo sápmelašmeroštallan boahtá váikkuhit boahtte buolvvaide ja oba sámi kultuvrra boahtteáigái mearkkašahtti ládje.
Seuraava tilaisuus saattaa siirtyä monenkymmenen vuoden päähän.
Čuovvovaš dilálašvuohta sáhttá sirdásit máŋggalogi jagi duohkái.
Saamelaiskäräjien hallitus piti kokouksen tiistaina 22.4. ja kokouksen päätöksistä voi lukea saamelaiskäräjien kotisivuilta.
Sámedikki stivra doalai čoakkáma disdaga 22.4. ja čoakkánmearrádusain sáhttá lohkat sámedikki ruovttusiidduin.
Tapasin samana päivänä myös Unkarin Suomen suurlähettilään ja keskustelimme hänen kanssaan ajankohtaisista saamelaisasioista ja suomalais-ugrilaisten kansojen yhteistyöstä.
Deaivvadin seamma beaivve maiddái Uŋgara Suoma ambassadevrra ja ságastalaime suinna áigeguovdilis sámi áššiin ja suoma-ugralaš álbmogiid ovttasbarggus.
Inarista suuntasin loppuviikoksi Helsinkiin.
Anáris dollejin loahppavahkui Helssegii.
Kävimme saamelaiskäräjien puheenjohtajiston ja oikeusministerin kanssa läpi saamelaiskäräjälakia ja lausuntopalautetta.
Mis sámedikki ságadolliin ledje álgoságastallamat vuoigatvuohtaministariin sámediggelágas ja das ožžojun máhcahagain.
Saamelaiskäräjät myös neuvotteli luonnonsuojelulain uudistuksesta ympäristöministeriössä.
Sámediggi maiddái ráđđádalai luonddusuodjalanlága ođasnuhttimis birasministeriijas.
Saamelaiskäräjien lausunto aiheesta löytyy kotisivuilta.
Sámedikki cealkámuš áššis gávdno www-siidduin (www.samediggi.fi).
Luonnonsuojelulakia ollaan päivittämässä Natura-alueiden heikentämiskiellolla.
Luonddusuodjalanláhka ođasnuhttojuvvo Natura-viidodagaid geahnohuhttingieldduin.
Lain uudistus on viivästynyt.
Lága ođasteapmi lea ádjánan.
Saamelaiskäräjät esitti, että luonnonsuojelulakiin otettaisiin saamelaiskulttuurin heikentämiskielto ja esityksen vaikutuksia saamelaiskulttuurin arvioitaisiin.
Sámediggi evttohii, ahte luonddusuodjalanláhkii váldojuvvolii sámi kultuvrra geahnohuhttingieldu ja evttohusa váikkuhusat árvvoštallojuvvole.
Luonnonsuojelulakia ollaan uudistamassa kahdessa vaiheessa.
Luonddusuodjalanláhka lea ođasnuhttojuvvome guovtti muttus.
Näiden muutosten jälkeen alkaa luonnonsuojelulain vaikuttavuuden kokonaisuudistus, joka siirtyy seuraavalle hallituskaudelle.
Dáid rievdadusaid maŋŋel álgá luonddusuodjalanlága váikkuhusaid oppalaš ođasteapmi, mii sirdása čuovvovaš ráđđehusbadjái.
Luonnonsuojelulain uudistuksen jälkeen uudistetaan erämaalaki, eli prosessi voi venyä kahden hallituskauden päähän.
Luonddusuodjalanlága ođasnuhttima maŋŋel ođastuvvo meahcceláhka, dehege proseassa sáhttá maŋŋonit guovtti ráđđehusbaji duohkái.
Uudistus on kovin hidasta ja olen tilanteesta huolissani, koska luonnonsuojelu- ja erämaalait ovat saamelaisten kannalta keskeisimpiä lakeja.
Ođastus lea beare njoahci ja lean dilis fuolas, daningo sihke luonddusuodjalanláhka ja meahcceláhka leaba mávssolaččamusaide gullevaččat sámiid dáfus.
Saamelaiskäräjät oli perjantaina talousvaliokunnan kuultavana lakialoitteesta rajoittaa kaivoslain nojalla tapahtuvaa valitusoikeutta kullanhuuhdontaluvista.
Sámediggi lei bearjadaga ekonomiijaválljagotti gullamis láhkaálgagis ráddjet ruvkelága vuođul váidalanrievtti gollegoaivunlobiin.
Saamelaiskäräjien lausunto löytyy kotisivuilta.
Sámedikki cealkámuš gávdno ruovttusiidduin.
Kuulemisen yhteydessä tuli esille väite, ja olen toki aiemmin kuullut asiasta, että saamelaiskäräjät valittaisi kaikkien muiden koneellisten kullankaivajien luvista paitsi saamelaisten kullankaivajien luvista.
Gullama olis ovdanbuktojuvvui čuoččuhus, man gal lean gullan ovdalnai, ahte sámediggi guoddalivččii buot eará mášengolleroggiid lobiin earret sápmelaš gollegoaivuid lobiin.
Saamelaiskäräjät on linjannut, että lapiokaivu sellaisilla saamelaisten kotiseutualueen alueilla, joissa on jo lapiokaivantaa, on hyväksyttävää toimintaa ellei alueen paliskunta tai muut alueen saamelaiset käyttäjät ole tuoneet esille, että toiminta aiheuttaisi vahinkoa saamelaiselle poronhoidolle ja saamelaisten mahdollisuudelle nauttia omasta kulttuuristaan kaivoslain §:n 50 mukaisesti.
Sámediggi lea linnjen, ahte goaivuin goaivun dakkár sámi ruovttuguovllu viidodagain, main juo lea ovddežis goaivogoaivun, lea dohkálaš doaibma, jos guovllu bálges dehe eará guovllu sápmelaš geavaheaddjit eai leat oaidnán, ahte doaibma váttásnuhtálii sámi boazodoalu ja sápmelaččaid vejolašvuođa návddašit iežaset kultuvrras dego ruvkelága 50 §:s mearriduvvo.
Kun saamelaiskäräjät valmistelee lausuntoja kaivoslain mukaisista luvista, se kuulee alueen paliskuntaa ja mahdollisesti myös siitoja ja muita saamelaiselinkeinon harjoittajia kannan muodostusta varten.
Go sámediggi válmmaštallá cealkámušaid ruvkelága miel lobiin, de dat gullá guovllu bálgesa ja vejolašvuođaid mielde maid siiddaid ja eará luondduealáhusbargiid oainnu.
Saamelaiskäräjät ei ole valittanut myönnetyistä lapioluvista.
Sámediggi ii leat guoddalan mieđihuvvon goaivolobiin.
Saamelaiskäräjät on päättänyt valittaa kaikista myönnetyistä koneellisen kullankaivun luvista, koska kaivoslain luvan myöntämisen velvoitteet eivät ole toteutuneet ja yhteistyö kaivosviranomaisen eli Tukesin kanssa on ollut olematonta.
Sámediggi lea mearridan guoddalit buot mieđihuvvon mášengolleroggama lobiin, daningo ruvkelága lobi mieđiheami geatnegasvuođat eai leat olláhuvvan ja ovttasbargu ruvkeeiseválddiin dorvo- ja kemikálavirgelágadus, Tukesiin, lea leamaš dušši.
Saamelaiskäräjät on käytännössä kaikissa lausunnoissaan Tukesille esittänyt toimenpiteitä yhteistyön ja lupaharkinnan kehittämiseksi.
Sámediggi lea geavadis buot cealkámušainis Tukesii evttohan doaibmabijuid ovttasbarggu ja lohpeárvvoštallama gárgeheami várás.
Saamelaiskäräjillä on ollut valmiudet ja halu tehdä Tukesin kanssa aidosti yhteistyötä kaivoslain toteuttamiseksi, mutta Tukesilla tahtoa ei ole ollut siihen.
Sámedikkis lea gárvvisvuohta ja hállu bargat Tukesiin áššáigullevaš vuogi mielde ovttas ruvkelága olláhuhttima várás, muhto Tukesis ii leat leamaš dasa dáhttu.
Kullankaivajat ovat joutuneet asiassa kärsijöiksi, koska kaivoslakia ei ole toimeenpantu asiallisesti.
Gollegoaivut leat šaddan dán dilis gillájeaddjin, daningo ruvkeláhka ii leat olláhuhtton áššáigullevaččat.
Saamelaiskäräjät on pyytänyt yhteisneuvotteluja Tukesin, Metsähallituksen, Elyn ja kolttien kyläkokouksen kanssa kaivoslain soveltamisesta saamelaisten kotiseutualueella, jotta neuvotteluissa voitaisiin sopia yhteistyöstä ja yhteisistä neuvottelutavoista kaivoslain 38 §:n soveltamiseksi.
Sámediggi lea bivdán ovttasbargošiehtadallamiid Tukesiin, Meahcceráđđehusain, ealáhus-, johtalus- ja birasguovddážiin ja nuortalaččaid siidačoakkámiin ruvkelága guoskadeamis sámiid ruovttuguovllus, vai šiehtadallamiin sáhtálii soahpat ovttasbarggus ja oktasaš šiehtadallanvugiin ruvkelága 38 §:a guoskadeami várás.
Pykälä käsittelee yhteistoimintamenettelyä kaivoslain mukaisten lupien myöntämisessä.
Paragráfa gieđahallá ovttasbarganvuogi ruvkelága lobiid mieđiheamis.
Tukes ei ole suostunut neuvotteluja järjestämään.
Tukes ii leat miehtan ordnet šiehtadallamiid.
Saamelaiskäräjät on pyytänyt muiden viranomaisten lausuntoja, karttatietoja hakemuksesta ja muista alueen kaivoslain luvista ja kilpailevista maankäyttömuodoista sekä ympäristövaikutusten arviointia.
Sámediggi lea bivdán eará eiseválddiid cealkámušaid, gártadieđuid ohcamušas, eará guovllu ruvkelága lobiin ja gilvvohalli eanangeavahanvugiin sihke birasváikkuhusaid árvvoštallamis.
Tukes ei ole toiminut asiaankuuluvasti eikä toimittanut vaadittuja dokumentteja.
Tukes ii leat doaibman áššáigullevaččat, iige leat doaimmahan gáibiduvvon dokumeanttaid.
Tukes on toistuvasti lähettänyt saamelaiskäräjille lausuttavaksi kaivoslain mukaisia lupahakemuksia, jotka eivät täytä kaivoslain 34 §:n velvoitteita eikä hakemuksessa ole riittäviä tietoja, jotta lupaa voisi myöntää.
Tukes lea jeavddalaččat sádden sámediggái cealkima várás ruvkelága miel lohpeohcamušaid, mat eai deavdde ruvkelága 34 §:a geatnegasvuođaid, eaige ohcamušas leat dárbbatlaš dieđut, vai lohpi sáhtálii mieđihuvvot.
Lupaprosessi on viivästynyt tämänkin johdosta pitkään, koska Tukes on joutunut lausuntokierroksen jälkeen pyytämään hakijaa täydentämään tietoja, jonka jälkeen hakemus on jätetty uudelleen lausunnolle.
Lohpeproseassa lea ádjánan dánnai dihte guhká, daningo Tukes lea šaddan cealkima maŋŋel bivdit ohcci dievasmahttit dieđuid, man maŋŋel ohcamuš lea sáddejun ođđasit cealkima várás.
Toiminta ei ole ollut tehokasta ja se on aiheuttanut turhaa työtä ja viivästyksiä.
Dákkár doaibma ii leat leamaš ábas ja dat lea dagahan dušši barggu ja lea ájihan proseassa.
Koska kaivoslakiin otettu saamelaiskulttuurin heikentämiskielto ei ole toteutunut, saamelaiskäräjät on valittanut kaikista koneellisista kullankaivuluvista.
Go ruvkeláhkii váldojun sámi kultuvrra geahnohuhttingieldu ii leat olláhuvvan, de sámediggi lea guoddalan buot mášengollerogganlobiin.
Valitettavasti muutamissa tapauksessa ollessani lomalla valitus oli jäänyt hallinnolta tekemättä, vaikka valitukset oli lähetetty hallintoon valmisteltavaksi.
Dađi bahábut muhtin dáhpáhusain mu luomu áigge guoddalus lea báhcán hálddahusas barggakeahttá, vaikko guoddalusat ledje sáddejuvvon hálddahussii válmmaštallama várás.
Lomien ja ulkopuolisen esittelijän palkkaamisen johdosta saamelaiskäräjät oli myös vahingossa valittanut hallinto-oikeuteen kuuden lapioluvan myöntämisestä, mutta valitukset vedettiin välittömästi pois lomien päättymisen jälkeen.
Luomuid ja olggobeal áššegieđahalli bálkáheami geažil sámediggi lei maid vahágis guoddalan hálddahusriektái guđa goaivolobi mieđiheamis, muhto guoddalusat gessojuvvoje eret luomuid nohkama maŋŋel.
Saamelaiskäräjät on antanut vuonna 2013 yli 150 lausuntoa, mukaan lukien valitukset, kaivoslain toimeenpanosta, ja ymmärrettävistä liiallisen kuormituksen ja kesälomien vuoksi inhimillisiä virheitä on tapahtunut.
Sámediggi lea addán diibmá, jagi 2013, badjel 150 cealkámuša, mielde lohkkon maid váidalusat, ruvkelága olláhuhttimis, ja ipmirdahtti stuora noađuheami ja geasseluomuid geažil olmmošlaš meattáhusat besset dáhpáhuvvat.
Tämä on todella ikävää ja herättää epäluottamusta saamelaiskäräjiä kohtaan ja on ongelmallinen myös kullankaivajien yhdenvertaisen kohtelun kannalta.
Dát lea duođaid ahkit ja sáhttá dagahit eahpeluohttámuša sámedikki guovdu ja lea buncár golleroggiid ovttaveardásaš meannudeami dáfus.
Inhimillistä virhettä on käytetty saamelaiskäräjiä vastaan, mikä on todella ikävää.
Olmmošlaš meattáhus lea adnon sámedikki vuostá, mii lea duođaid ahkit.
Saamelaiskäräjien periaatteellisen linjauksen mukaisesti se valittaa kaikista koneellisen kullankaivun luvista, oli hakija saamelainen tai ei.
Sámediggi prinsihpalaš linnjema mielde dat guoddala buot mášengollerogganlobiin, lei ohcci sápmelaš dehe ii.
Koneellinen kullankaivu ja kullankaivu ylipäätään ei ole perinteinen saamelainen elinkeinomuoto.
Mášengolleroggan ja gollegoaivun obanassiige ii leat árbevirolaš sámi ealáhus.
Rovaniemen hallinto-oikeus on antanut ensimmäiset ratkaisunsa saamelaiskäräjien tekemistä valituksista hyväksyen saamelaiskäräjien valitukset.
Roavenjárgga hálddahusriekti lea addán vuosttaš čovdosiiddis sámedikki dahkan guoddalusain ja lea bealistis dohkkehan sámedikki guoddalusaid.
Tukes ja lupien hakijat ovat valittaneet päätöksistä korkeimpaan hallinto-oikeuteen ja prosessi on vielä kesken.
Tukes ja lobiid ohccit leat guoddalan mearrádusain alimus hálddahusriektái ja proseassa lea vel gaskan.
Rovaniemen hallinto-oikeus on ratkaisussaan linjannut myös kaivoslain toimeenpanoa, ja saamelaiskäräjät on esittänyt, että Tukes huomioisi lupakäytännössään jo nyt hallinto-oikeuden linjaukset.
Roavenjárgga hálddahusriekti lea čovdosisttis linnjen maid ruvkelága olláhuhttima, ja sámediggi lea evttohan, ahte Tukes válddálii lohpegeavadis juo dál vuhtii hálddahusrievtti linnjemiid.
Tukes ei ole tähän suostunut.
Tukes ii leat dása miehtan.
Kun korkeimmasta hallinto-oikeudesta saadaan ensimmäisistä valituksista päätökset kuinka kaivoslain saamelaisia koskevia pykäliä tulee soveltaa, lupaharkinta paranee eikä tarvetta valituksille välttämättä ole.
Go alimus hálddahusrievttis ožžojuvvojit mearrádusat vuosttaš guoddalusain mot ruvkelága nd. sámi paragráfat galget guoskaduvvot, de lohpeárvvoštallan buorrána iige guoddalusaide soaitte leat šat dárbu.
Kaivoslain nojalla myönnettävät luvat ovat voimassa kolme vuotta.
Ruvkelága vuođul mieđihuvvon lobit lea vuoimmis golbma jagi.
Ennakkotapaukset ohjaavat lain soveltamista.
Ovdadáhpáhusat stivrejit lága olláhuhttima.
Kun kaivoslain soveltamisesta on saatu tulkintakäytäntö ja jos kullankaivaja on täyttänyt lupaehdot, ei kellään osapuolella ole tarvetta valittaa luvasta kolmen vuoden välein, koska oikeus ei muuta ennakkotapauksiaan lain soveltamisesta.
Go ruvkelága guoskadeamis lea ožžojun dulkongeavat ja jos gollegoaivu lea deavdán lohpeeavttuid, ii mange oassábealis leat dárbu guoddalit lobis golmma jagi gaskkaid, daningo riektihan ii rievdat ovdadáhpáhusaidis lága guoskadeamis.
Pelko kolmen vuoden välein tapahtuvasta valituskierteestä on turha.
Dušši lea maid ballu jeavddalaš guoddalemiin, mat dáhpáhuvale golmma jagi gaskkaid.
Nyt on vielä kaivoslain soveltamisen sisäänajokausi, jossa etsitään parhaita keinoja lain soveltamiseksi.
Dál lea vel ruvkelága guoskadeami sisavuodjináigodat, man olis ohccojuvvojit buoremus vuogit lága olláhuhttima várás.
Hyvää kevään jatkoa kaikille blogini lukijoille !
Buori giđa buohkaide, geat lohket mu blogga !
Päivitän blogiani taas noin kuukauden päästä.
Čálán fas ođđasit sulaid mánu geahčen.
Valtiovarainministeriön budjettiehdotus Viime viikolla julistettiin valtiovarainministeriön budjettiehdotus, joka pahimpien arvioiden mukaan toteutuessaan pienentäisi saamelaiskäräjien varsinaiseen toimintaan varattuja resursseja kolmanneksella.
Ruhtaministeriija bušeahttaevttohus Mannan vahku almmustuhttojuvvui ruhtaministeriija bušeahttaevttohus, mii vearrámus árvvoštallamiid mielde dan olláhuvvama mielde unnidivččii sámedikki aitosaš doaimma resurssaid goalmmádasain.
Budjettiehdotuksessa pudotus ei näytä niin dramaattiselta, mutta todellisuus on erilainen.
Bušeahttaevttohusas unnun ii oro leame nu storis ja dramáhtalaš, muhto duođalašvuohta lea iežálágán.
Saamelaisille tärkeän saamelaiskulttuurikeskuksen avaaminen tuo uusia kuluja saamelaiskäräjille.
Sápmelaččaide dehálaš sámi kulturguovddáža rahpan buktá ođđa goluid sámediggái.
Tämä oli toki ministeriöiden tiedossa.
Dátdahan gal lei ministeriijaid dieđus.
Saamelaiskäräjien varsinaiseen toimintaan varatusta varoista osa siirtyisi kattamaan mm.. Sajoksen vuokria ja hankintoja.
Sámedikki aitosaš doaibmaruđain oassi sirdojuvvolii gokčat ee. Sajosa láigguid ja háhkamiid.
Jos budjettiehdotus toteutuu niin käy niin kuin pelkäsimme – saamme kauniin, toimivan talon, mutta emme saa taloon sisältöä.
Jos bušeahttaevttohus olláhuvvá dego leat ballan, de oažžut gal čáppa, doaibmi dálu, muhto eat oaččo dállui sisdoalu.
En ole vielä kuitenkaan paniikkitunnelmissa.
In leat goit vel panihkas.
Mikäli budjettiehdotus toteutuu, se kyllä tarkoittaisi saamelaiskäräjien toiminnan osalta henkilöstön karsimista, edunvalvonnan supistamista ja toiminnan heikentymistä.
Jos bušeahttaevttohus olláhuvvá, de dat gal dárkkuhivččii sámedikki doaimmas muhtin ráje bargiid lihccuma, beroštumiid goziheami unnuma ja doaimma hedjoneami.
Tuntuu siltä, että valtiovarainministeriössä on luettu valikoivasti hallitusohjelmaa ja unohdettu se, että hallitus on sitoutunut turvaamaan ja kehittämään saamelaiskäräjien toimintaedellytyksiä.
Orru leame nu ahte ruhtaministeriijas ráđđehusprográmma lea lohkkojun válljemiin ja vajáldahtton dat, ahte ráđđehus lea čatnasan dorvvastit ja ovddidit sámedikki doaibmanvejolašvuođaid.