pere/sami_parallel huggingface dataset:
Presidentit pitivät avajaispuheet maailmankongressissa, ja ilokseni Suomen tasavallan presidentti mainitsi puheessaan saamelaiset.
Presideanttat dolle álggahanságaid máilmmikongreassas ja sápmelaččaid illun Suoma dásseválddi presideanta máinnašii ságastis sápmelaččaid.
Hänen puheensa löytyy osoitteesta: http://www.presidentti.fi/netcomm/news/showarticle.asp?intNWSAID=70187.
Su sáhka gávdno čujuhusas: http://www.presidentti.fi/netcomm/news/showarticle.asp?intNWSAID=70187.
Koen osallistumisen maailmankongressiin hyvin tärkeänä saamelaisille.
Anán oassálastima máilmmikongresii hui dehálažžan sápmelaččaide.
Missään muualla maailmassa ei ole olemassa tällaista kieliryhmien välistä yhteistyötä ja tämä on todella tärkeää yhteistyötä, koska se ylittää kansallisvaltioiden rajat eikä yhteistyö tapahdu kansallisvaltojen tai kansallisvaltioiden muodostamien yhteenliittymien kautta vaan kansojen välillä.
Gostege eará sajes máilmmis ii leat dákkár giellajoavkkuid ovttasbargu ja dát lea duođaid mávssolaš ovttasbargu, daningo dat rasttilda álbmotstáhtaid rájiid iige ovttasbargu dáhpáhuva álbmotstáhtaid dehe álbmotstáhtaid ráhkadan oktasašlihtuid dehe koališuvnnaid bakte muhto álbmogiid dásis.
Kansat ovat tasa-arvoisessa asemassa koostaan riippumatta tässä yhteistyössä ja symbolisesti kyse on todella merkittävästä asiasta.
Álbmogat leat ovttasbarggus dásseárvosaččat daid sturrodagas fuolakeahttá ja symbolalaččat gažaldat lea duođaid mearkkašahtti áššis.
Pidin saamen kansan puheen kongressissa ja se löytyy suomenkielisenä saamelaiskäräjien kotisivuilta osoitteesta: http://www.samediggi.fi/index.php?option=com_docman&Itemid=185.
Dollen sámi álbmoga sáhkavuoru kongreassas ja dat gávdno suomagillii sámedikki ruovttusiidduin čujuhusas: http://www.samediggi.fi/index.php?option=com_docman&Itemid=185.
Suomalais-ugrilaisten kansojen maailmankongressi on merkittävää saamelaisten edunvalvonnan kannalta.
Suoma-ugralaš álbmogiid máilmmikongreassa lea mearkkašahtti sápmelaččaid beroštumiid bearráigeahččama dáfus.
Kongressiin osallistui minun lisäkseni saamelaiskäräjien jäsenet Jouni-Ilmari Jomppanen ja Erkki Lumisalmi.
Kongressii oassálaste mu lassin sámedikki lahtut Jouni-Ilmari Jomppanen ja Erkki Lumisalmi.
Jomppanen toimii maailmankongressin neuvoa antavan komitean jäsenenä edustaen Suomen saamelaiskäräjiä.
Jomppanen doaibmá máilmmikongressa ráđđeaddikomitea lahttun ja ovddasta das Suoma sámedikki.
Kongressissa oli mukana neljä Suomen kansanedustajaa, Heidi Hautala, Sinikka Hurskainen, Anni Sinnemäki ja Janne Seurujärvi sekä kaksi EU-parlamentaarikkoa, Kyösti Virrankoski ja Riitta Myller.
Kongreassas ledje mielde njeallje Suoma riikkabeaiveáirasa, Heidi Hautala, Sinikka Hurskainen, Anni Sinnenmäki ja Janne Seurujärvi sihke guokte EU-parlamentarihkkara, Kyösti Virrankoski ja Riitta Myller.
Keskeinen merkitys kongressissa on saada saamelaisille tärkeitä asioita kongressin päätöslauselmiin.
Guovddáš mearkkašupmi kongreassas lea oažžut sápmelaččaide dehálaš áššiid kongreassa loahppaárvalusaide.
Kongressi hyväksyi kielen ja kulttuurin säilyttämiseen ja kehittämiseen liittyviä päätöksiä ja kehotti suomalais-ugrilaisia kansoja asuttavia valtioita hyväksymään YK:n alkuperäiskansajulistuksen ja toteuttamaan sen artiklat.
Kongreassa dohkkehii giela ja kultuvrra seailluheami ja gárgeheami mearrádusaid ja ávžžuhii suoma-ugralaš álbmogiid ásaiduhtti stáhtaid dohkkehit ON:a álgoálbmotjulggaštusa ja duohtan dahkat dan artihkkaliid.
Maailmankongressi on todella merkittävää alkuperäiskansojen yhteistyön kannalta.
Máilmmikongreassa lea duođaid mávssolaš álgoálbmogiid ovttasbarggu dáfus.
Pohjoismaiden saamelaisten asema on kuitenkin verrattain hyvä verrattuna Venäjän alkuperäiskansojen asemaan.
Davviriikkaid sápmelaččaid sajádat lea oalle buorre veardidettiin Ruošša álgoálbmogiid sajádahkii.
Tässä yhteydessä pystyimme osoittamaan solidaarisuuttamme muita alkuperäiskansaheimoja kohtaan.
Dán olis bastit čujuhit solidáravuohtamet eará álgoálbmogiid guovdu.
On tärkeää, että saamelaiset voivat ajatella laajasti ja edistää kaikkien alkuperäiskansojen asemaa ja oikeuksia.
Lea dehálaš, ahte sápmelaččat bastet jurddahallat viidát ja ovddidit buot álgoálbmogiid sajádaga ja vuoigatvuođaid.
Minulle oli hyvin suuri kunnia tutustua hanti-kansaa edustavaan Jeremei Aipiniin.
Munnje lei hui stuora gudni oahpásnuvvat hantiálbmoga ovddasteaddjái Jeremei Aipinii.
Tämän aktiivisen alkuperäiskansojen oikeuksien puolestapuhujan aikeissa on vierailu Suomessa ja tutustuminen Suomen eduskunnan toimintaan ja matkan yhteydessä myös mahdollinen vierailu saamelaisalueella ja tutustuminen Suomen saamelaiskäräjien toimintaan.
Dát aktiivvalaš álgoálbmogiid vuoigatvuođaid bealušteaddji áigumuššan lea guossástallat Suomas ja oahpásnuvvat Suoma riikkabeivviid bargui ja dán mátkki olis lea maid vejolaš galledeapmi Sámis ja oahpásnuvvan Suoma sámedikki bargui.
Tutustumisemme innoittamana olen lukenut tämän kansansa kuuluisimman kirjailijan suomeksi käännetyn teoksen ” Viimeinen aamutähti ”.
Oahpásnuvvan movttiidahtii mu lohkat dán hantiálbmoga beakkáneamos girječálli suomagillii jorgaluvvon girjji, man sáhtálii jorgali davvisámegillii namain ” Maŋimus guovssonásti ”.
Saamelaisten edunvalvonnan kannalta kongressi oli todella tärkeä, koska kveenien edustaja kiisti puheessaan saamelaisten alkuperäiskansa-aseman ja syytti saamelaisia suoranaisesti kveenien saamelaistamisesta.
Sámiid beroštumiid bearraigeahččama dáfus lei ávkkálaš oassálastit kongressii, daningo kveanaid ovddasteaddji šiittii sáhkavuorustis sápmelaččaid álgoálbmotsajádaga ja sivahii sápmelaččaid njuolgut kveanaid sámáiduhttimis.
Puheessani korjasin kveenien edustajan väitteen heidän alkuperäiskansa-asemastaan.
Iežan sáhkavuorustan divvon ja šiiten sin čuoččuhusa kveanaid álgoálbmotsajádagas.
Tällaisissa kokouksissa useilla heimoilla on omia poliittisia tarkoitusperiään, kuten nyt kveeneillä.
Dákkár čoakkámiin máŋggain leat iežaset politihkalaš ulbmilat, dego dál kveanain.
Ja on saamelaisten vastuulla korjata virheelliset saamelaisia koskevat tiedot ja sellaiset mahdollisuudet, että päätöslauselmissa ja puheissa jaettaisiin virheellistä tietoa ja että kansainvälisillä tasoilla ei sovittaisi tai suositeltaisi sellaisia asioita jotka olisivat saamelaisten alkuperäiskansa- ja lakisääteisen aseman vastaisia.
Ja dieđusge lea sámiid ovddasvástádussan divvut boasttodieđuid, maiguin geahččalit bostalit sápmelaččaid, dego maid dieđusge caggat dakkár vejolašvuođaid, ahte loahppaárvalusain ja ovdaságain eai viiddiduvvole boasttodieđut ja ahte riikkaidgaskasaš dásis eai sohppojuvvole dehe ávžžuhuvvole dakkár áššit, mat livčče sápmelaččaid álgoálbmot- ja láhkaásahan sajádaga vuostá.
Heinäkuussa minulla ei ole virallisia kokouksia.
Suoidnemánus mus eai leat virggálaš čoakkámat.
Olen lupautunut avaamaan Utsjoen lohiriehan 11.7. ja pitämään puheen Vuotson Lapin markkinoilla 26.7., mutta muuten heinäkuu kuluu virkatyön hoidossa; lausuntojen ja selvitysten laatimisessa.
Lean lohpidan rahpat Ohcejoga luossariemuiid 11.7. ja doallat sága Vuohču Sámi márkaniin 26.7., muhto muđuid suoidnemánnu manná virgebarggu dikšumis; cealkámušaid ja čilgehusaid ráhkadeamis.
Saamelaiskäräjien budjetti vaatii kipeästi lisärahoitusta ja pyrkimyksenä on saada eduskunnan lisätalousarvioon lisäresursseja saamelaiskäräjille.
Sámedikki bušeahtta gáibida sakka lassiruhtadeami ja viggamuššan lea oažžut riikkabeivviid lassibušehttii lassiresurssaid sámediggái.
Hyvää ja rentouttavaa kesää kaikille !
Buori ja lotkes geasi buohkaide !
Vuontisjärvellä 10.7.2008
Vuottesjávrres 10.7.2008
Takaisin Kanadasta
Kanadas ruoktot Sápmái
Ensimmäinen työviikko Kanadan matkan jälkeen on ohi, mutta palaan vielä kyseiseen matkaan.
Vuosttaš bargovahkku Kanada-mátkki maŋŋel lea meaddel, muhto máhcan vel namuhuvvon mátkái.
Matka oli hyvin antoisa ja hyödyllinen.
Mátki lei attii hui olu ja lei ávkkálaš.
Vierailin Nunavutin pääkaupungissa Iqaluitissa.
Guossástallen Nunavuta oaivegávpogis, Iqaluitis.
Nunavut on Kanadan nuorin territorio ja se perustettiin vuonna 1999.
Nunavut lea Kanada nuoramus territoriija ja dat vuođđuduvvui jagi 1999.
Nunavut perustettiin maailman laajimman ja kattavimman maaoikeussopimuksen perusteella, joka koskee niin kulttuuriperintöä kuin sosiaali- ja terveyspalveluita.
Nunavut vuođđuduvvui máilmmi viidáseamos ja gokčevaččamus eananriektesoahpamuša vuođul ja dat guoská kulturárbbi go sosiála- ja dearvvašvuohtabálvalusaidnai.
Maaoikeussopimuksesta neuvoteltiin 20 vuotta.
Eananriektesoahpamušas ráđđádallojuvvui 20 jagi.
Sopimus tehtiin Nunavutin inuittien ja Kanadan valtion välillä.
Soahpamuš dahkkojuvvui inuihtaid ja Kanada stáhta gaskkas.
Sopimus ratifiointiin vuonna 1993 inutien ja Kanadan päättävissä elimissä ja tällöin aloitettiin sopimuksen toimeenpanoneuvottelut.
Soahpamuš ratifiserejuvvui jagi 1993 inuihtaid ja Kanada stáhta mearridanorgánain ja dalle álggahuvvoje soahpamuša olláhuhttinráđđádallamat.
Sopimus koskee paitsi maaoikeuksia ja kulttuurisia oikeuksia, mutta takaa myös alueellisen itsehallinnon.
Soahpamuš guoská earret eananrivttiid ja kultuvrralaš vuoigatvuođaid, muhto dat dáhkida maid guovlluguovdasaš iešstivrema.
Sopimuksessa siirrettiin inuittien edustuksellistein järjestöjen kautta inuittien omistukseen 16,5 % Nunavutin maa-alasta, josta 11 % sisältää oikeudet myös pinnan alaiseen maahan eli mineraaleihin.
Soahpamušas sirdojuvvui inuihtaid álbmotválljenorganisašuvnnaid bakte inuihtaid oamastussii 16,5 % Nunavuta eananviidodagas, main 11 % sisdolle vuoigatvuođaid maid eanangierraga vuolábeallái dehege minerálaide.
Sopimus sisälsi myös taloudellista kompensaatiota 1, 14 miljardia dollaria joka tulee maksaa 14 vuoden aikana.
Soahpamuššii bođii mielde maid ekonomalaš kompensašuvdna 1, 14 miljárdda dollara, mii galgá máksojuvvot 14 jagi siste.
Sopimuksen toteutumista valvova inuitien elin, Tunngavik on haastanut Kanadan valtion oikeuteen koska sen mielestä Kanada ei ole toteuttanut sopimusta resursoinin osalta.
Soahpamuša olláhuvvama bearráigeahčči inuihtaid orgána, Tunngavik lea stevdnen Kanada stáhta diggái daningo dan oainnu mielde Kanada ii leat olláhuhttán soahpamuša resursserema oasis.
Nunavutissa on kolme alueellista edustuksellista inuitjärjestöä jotka valvovat ja hoitavat inuittien maaoikeuksia omalla alueellaan.
Nunavutas leat golbma guovlluguovdasaš representatiivvalaš inuihttaorganisašuvnna, mat bearráigehččet ja váldet vára inuihtaid eananvuoigatvuođain iežaset viidogain.
Maaoikeussopimus takaa inutteille oikeuden metsästää koko Nunavutin alueella maan omistajasta huolimatta.
Eananriektesoahpamuš dáhkida inuihtaide vuoigatvuođa meahccebivdui oba Nunavuta viidodagas eananeaiggádis fuolakeahttá.
Nunavutin hallinto on itsenäinen ja säätää vaaleilla valittujen elimien kautta omia lakejaan.
Nunavuta hálddahus lea iehčanas ja mearrida válggain válljejun orgánaid bakte iežas lágain.
Kanadan valtio resursoi luonnollisesti hallintoa, mutta muuten Nunavut on Kandan valtiosta itsenäinen.
Lunddolaččat Kanada stáhta bidjá návccaid hálddahussii, muhto muđuid Nunavut lea Kanada stáhtas iehčanas.
Vaikka Nunavut on 10 vuotta vanha, kaikkia tehtäviä ei ole vielä siirretty aluehallinnolle, vaan parhaillaan neuvotellaan Kanadan intiaani- ja pohjoisen asioiden ministeriön tehtävien siirrosta Nunavutin aluehallinnolle.
Vaikko Nunavut lea logi jagi boaris, de buot barggut eai leat vel sirdojuvvon guovlohálddahussii, muhto bárrásiin ráđđádallojuvvo Kanada indiána- ja davviáššiid ministeriija bargguid sirdimis Nunavuta guovlohálddahussii.
Tulevaisuudessa esimerkiksi kaivoksen perustamisesta Nunavutiin päättää Nunavutin kaivosministeri, kun nykyisin päättäjä on vielä Kanadan kaivosasioista vastaava ministeri.
Boahttevuođas omd. ruvkke vuođđudeamis Nunavutii mearrida Nunavuta ruvkeministtar, go vel dál das mearrida Kanada ruvkeáššiid ministtar.
Nunavut on monella tapaa rikas alue, alueella on laajasti mineraaleja ja useita kaivoksia toiminnassa.
Nunavutas leat máŋgga ládje luondduriggodagat. Doppe leat viidát minerálat ja máŋga ruvkke doaimmas.
Lisäksi eläinrikkauksia on laajasti, karibuja, hylkeitä, mursuja, valaita, kaloja, jääkarhuja, ahmoja, susia, karhuja ja myskihärkiä joita kaikkia inuittit pyytävät.
Dasa lassin ealliriggodagat leat hui olu. Doppe leat karibut, njuorjjut, morššat, fállát, guolit, jiekŋaguovžžat, geatkkit, gumppet, guovžžat ja myskevuoksát, maid elliid buot inuihtat bivdet.
Inuittit voivat käytännössä estää kaivoksen perustamisen yhteisönsä alueelle, ja näin onkin tapahtunut esim. uraanikaivoksen avaamisen yhteydessä.
Inuihtat sáhttet geavadis eastit ruvkke ceggema iežaset servodaga eatnamiidda ja ná lea maid dáhpáhuvvan omd. uránaruvkke rahpama olis.
Pääasiassa kaivoksien perustamista tuetaan, koska niistä saadaan taloudellisia korvauksia ja kaivokset työllistävät inuiteja.
Eanas ruvkkiid vuođđudeami dorjot, daningo dain oažžu ekonomalaš buhtadusaid ja ruvkket addet barggu inuihtaide.
Maaoikeussopimuksen mukaan kaivoksen työntekijöistä 60 % tulee olla inuiteja, ja jos tämä ei toteudu, kaivosyhtiö joutuu maksamaan sakot.
Eananriektesoahpamuša mielde ruvkebargiin 60 % galget leat inuihtat, ja jos dát ii šatta duohtan, de ruvkefitnodat šaddá máksit sáhku.
Inuittien taloudellinen kehitys on laajaa.
Inuihtaid ekonomalaš ovdáneapmi lea maid viiddis.
Alueen lentoyhtiö, Canadian North on täysin inuitien omistuksessa.
Inuihtat eaiggáduššet ollásit guovllu girdinfitnoda, man namma lea Canadian North.
Nunavutiin lentää myös First Air, joka on Pohjois-Quebecin inuitien omistuksessa maaoikeussopimuksen mukaisesti.
Nunavutii girdá maid First Air, mii fas lea Davvi-Quebeca inuihtaid oamastusas eananriektesoahpamuša mielde.
Nunavutissa ilmestyy kaksi sanomalehteä, jotka ovat sekä englanniksi että inuktituksi, joka jakaantuu edelleen kolmeksi murteeksi Nunavutin alueella.
Nunavutas almmustuvvet guokte aviissa, maid olggosaddingiellan lea eŋgelas- ja inuktitukgiella. Dát inuihtaid giella juohkása ain golmma suopmanii Nunavut guovllus.
Kanadassa toimii myös alkuperäiskansojen tv-kanava ja ensi vuonna avataan 80% alkuperäiskansojen omistuksessa oleva pankki.
Kanadas doaibmá maid álgoálbmogiid tv-kanála ja boahtte jagi rahppojuvvo báŋku, man eaiggáduššet 80 % eanetloguin álgoálbmogat.
Keskustelin eri alueelta olevien inuitien kanssa ja he kokivat tilanteensa olevan kohtalaisen hyvä, vaikka toivoissa on laajemman aluehallinnon saaminen Nunavutin tapaan myös läntiselle intui-alueelle.
Ságastallen sierra guovlluid inuihtaiguin ja sii muosáhe iežaset dili oalle buorrin, vaikko gal sávve viiddit guovlohálddahusa oažžuma Nunavuta ládje maid inuihtaid orrunguovlluid oarjjábeallái.
Kanadan muiden alkuperäiskansojen asema ei ole niin hyvä.
Kanada eará álgoálbmogiid sajádat ii leat nu buorre.
Reservaatissa asuvien intiaanien palveluissa ja oikeuksissa on suuria puutteita ja monilta osin maaoikeusneuvottelut ovat vielä kesken.
Reserváhtain orru indiánaid bálvalusain ja rivttiin leat stuora váilevašvuođat ja máŋgga ládje eananriekteráđđádallamat leat vel gaskan.
Kun vierailin INAC:issa, Kanadan intiaani- ja pohjoisen asioista vastaavassa ministeriössä kuulin että ministeriöllä on nyt 80 neuvottelua kesken maaoikeuskysymyksen ratkaisusta.
Go guossástallen INAC:is, Kanada indiána- ja davviáššiid ministeriijas gullen, ahte ministeriijas leat dál gaskan 80 ráđđádallama eananriektegažaldaga čoavdimis.
Neuvottelut tulevat varmaan jatkumaan pitkään, koska Kanadassa on noin 650 alkuperäiskansaa.
Ráđđádallamat bohtet sihkkarit bistit guhká, daningo Kanadas leat sulaid 650 álgoálbmoga.
Kun vierailin INAC:issa sen ulkopuolella oli erään intiaanikansan mielenosoitus, he olivat tyytymättömiä maaoikeustilanteensa ratkaisun hitauteen.
Mu guossástallama áigge INAC:is dan olggobealde lei muhtin indiánačeardda miellačájáhus go sii ledje duhtameahttumat dasa go sin eananriektedili čoavdása nu njozet.
Tapasin Nunavutissa laajasti eri viranomaisia.
Deiven Nunavutas hui olu eiseválddiid.
Olin erityisen vakuuttunut perinteisen tiedon huomioimisesta Nunavutin hallinnossa.
Earenoamážit munnje dagai hui stuora váikkuhusa dat, ahte árbevirolaš dieđu vuhtii váldimii lea biddjon hui stuora deaddu Nunavuta hálddahusas.
Kulttuuriministeriössä on osasto, jonka erityisenä tehtävänä on edistää inuittien perinteistä tietoa ja sen toimeenpanoa kaikilla hallinnon aloilla.
Kulturministeriijas lea ossodat, man earenoamáš bargun lea ovddidit inuihtaid árbevirolaš dieđu ja olláhuhttima buot hálddahusa surggiin.
Nunavutin hallinnossa toimii yhteisön vanhimmista koostuva komitea, joka antaa neuvoja ja suosituksia perinteisen tiedon huomioimiseksi.
Nunavuta hálddahusas doaibmá servoša / siidda boarrásepmosiid komitea, mii addá ráđiid ja ávžžuhusaid árbevirolaš dieđu vuhtima váldima várás.
Kirjoitan matkasta raportin ja laajemman raportin siitä, miten voimme Suomessa hyödyntää Nunavutin kokemuksia erityisesti perinteisen tiedon huomioimisessa.
Čálán mátkkistan raportta ja viiddit raportta das, mot sáhttit Suomas atnit ávkki Nunavuta muosáhusaid earenoamážit árbevirolaš dieđu vuhtii váldimis.
Ottawassa vierailin Kanadan sivilisaatiomuseossa ja olin kokouksissa INAC:ssa.
Ottawas guossástallen Kanada sivilašuvdnamuseas ja ledjen čoakkámiin INAC:is.
Suomen Kanadan suurlähettiläs oli järjestänyt Saamelaiskäräjien vierailun kunniaksi lounastilaisuuden, jossa oli kutsuttuna noin 40 vierasta ja jossa pidin lyhyen puheen.
Suoma Kanada ambassadöra lei lágidan Sámedikki guossástallama gudnin beaivemállásiid, masa ledje bovdejun sulaid 40 guossi ja gos dollen oanehis sáhkavuoru.
Se löytyy Saamelaiskäräjien kotisivuilta puheet-osiosta.
Dat gávdno Sámedikki ruovttusiidduin ságat-gaskabláđi vuolde.
Lounaalla keskustelimme inuittien presidenttien kanssa erityisesti ilmastonmuutoksen uhasta, Kööpenhaminan ilmastoneuvotteluista ja Euroopan Unionin päätöksestä kieltää hyljetuotteiden kauppa.
Beaivemállásiid áigge ságastallen inuihtaid presideanttaiguin eandálit dálkkádatrievdama uhkkis, Københavnna dálkkádatráđđádallamiin ja Eurohpa uniovnna mearrádusas gieldit njuorjobuktagiid gávppi.
Päätöksestä on valittanut WTO:hon Norja ja Kanada.
Dán mearrádusas leaba váidalan WTO:i Norga ja Kanada.
Inuitit ovat hyvin huolissaan päätöksestä, koska hylkeenpyynti on tärkeä elinkeino.
Inuihtat leat hui fuolas mearrádusa váikkuhusain, daningo njuorjjobivdu lea dehálaš ealáhus.
Jo nyt metsästäjillä on jopa satoja hylkeennahkoja odottamassa varastossa ostajaa.
Juo dál bivdiin leat fuorkkáin čuđiid mielde njuorjjonáhkit vuordime oasti.
Edellisen kerran hyljetuotteiden kauppa EY-alueelle kiellettiin 80-luvulla.
Ovddit háve njuorjobuktagiid gávpi EU-guvlui gildojuvvui 1980-logus.
Tällöin inuittien itsemurhat kasvoivat huomattavasti metsästysikäisissä miehissä.
Dalle inuihtaid iešsorbmemat lassáne sakka daid dievdoolbmuid gaskkas geat bivde njuorjjuid.
Poliitikot pelkäävät että sama tapahtuu nytkin.
Politihkkárat ballet ahte seamma geavvá dálnai.
On ilmeisen selvää, että EU ei ole päätöstä tehdessään noudattanut omaa alkuperäis- ja arktista politiikkaa, joiden mukaan EU sitoutuu huomioimaan toiminnassaan alkuperäiskansojen tarpeet ja sitoutumaan kumppanuuteen alkuperäiskansojen kanssa ja erityisesti sitoutumaan dialogiin hyljettä metsästävien kansojen kanssa.
Lea čielggas, ahte EU ii leat mearrádusa dahkamis doahttalan iežas álgoálbmot- ja árktalaš politihka, maid mielde EU čatnasa váldit doaimmastis vuhtii álgoálbmogiid dárbbuid ja čatnasit guoibmivuhtii álgoálbmogiiguin ja earenoamážit čatnasit dialogii njuorjjuid bivdi álbmogiiguin.
Inuiittien mukaan EU ei ole käynyt heidän kanssaan tällaista dialogia ennen EU:n päätöstä kieltää hyljetuotteiden kauppa.
Inuihtaid mielde EU ii leat olláhuhttán singuin dákkár dialoga ovdal EU:a mearrádusa gieldit njuorjobuktagiid gávppi.
Vuontisjärvellä 21.11.2009
Vuottesjávrres 21.11.2009
Takaisin koto-Suomessa
Sápmái ollen
Pysyvä Foorumi on ohi ja olen palannut takaisin Suomeen ja takaisin tavallisten töiden pariin.
Bissovaš forum lea meaddel ja lean máhccan ruoktot Supmii ja ruovttoluotta dábálaš bargguide.
Aikaerosta toipuminen vei yllättävän paljon aikaa.
Áigeearus váhkkaseapmi bisttii guhkit go oba vurdenge.
Permanent Foorumin kokous herätti minussa paljon ajatuksia.
Bissovaš foruma čoakkán bohciidahtii munnje olu jurdagiid.
Ennen kaikkea se nosti esille tarpeen kiinnittää huomioita myös saamelaiskäräjien toiminnassa yhä enemmän kansainvälisiin asioihin.
Vuohččan dat bajidii ovdan dárbbu giddet maiddái sámedikki barggus ein eanet fuomášumi riikkaidgaskasaš áššiide.
Tämä koskee sekä Yhdistyneiden Kansakuntien toimintaa että Euroopan Unionin.
Dát guoská sihke Ovttastuvvan našuvnnaid ja Eurohpa uniovnna barggu.
Erityisen paljon annettavaa saamelaiskäräjillä on kieleen ja kulttuuriin liittyvissä asioissa.
Earenoamážit sámedikkis soaitá leat addinládje earáide gillii ja kultuvrii gullevaš áššiin.
Olisin myös tärkeää lisätä yhteistyötä eri alkuperäiskansaorganisaatioiden kesken, koska alkuperäiskansoilla on paljon yhteistä kieleen, kulttuuriin, itsemääräämiseen ja ilmastonmuutokseen liittyvissä asioissa.
Livččii maid dehálaš lasihit ovttasbarggu sierra álgoálbmotorganisašuvnnaid gaskkas, daningo álgoálbmogiin leat olu oktasaš áššiin, mat gusket gillii, kultuvrii, iešmearrideapmái ja dálkkádatnuppástussii.
Viime viikolla julkaistiin Maa- ja metsätalouden tutkimuskeskuksen (MTT) julkaisu tutkimushankkeesta Porotalouden taloudelliset menestystekijät.
Mannan vahku almmustuhttojuvvui Eanan- ja vuovdedoalu dutkanguovddáža publikašuvdna dutkaprošeavttas Porotalouden taloudelliset menestystekijät (sámás: Boazodoalu ekonomalaš menestuvvandagaldagat).
Olin itse mukana hankkeen tutkijana Lapin yliopiston kautta ennen valintaani saamelaiskäräjien puheenjohtajaksi.
Ledjen dán fidnus mielde dutkin Lappi universiteahta bakte ovdal go válljejuvvojin sámedikki ságadoallin.
Tutkimushankeosioni käsitteli porotalouden sukupolvenvaihdoksia.
Mu oassán dutkanprošeavttas gieđahalai boazodoalu buolvadatmolsašuvvamiid.
Tutkimusraportti on ladattavissa kokonaisuudessaan MTT:n kotisivuilta pdf-muodossa (
Dutkanraportta sáhttá láddet ollislaččat dutkanguovddáža ruovttusidduin pdf-hámis (
Tutkimushankkeessa oli mukana useita eri tahoja ja jokainen tutkimushanke on raportin erillinen osio.
Dutkanfidnus ledje mielde máŋggat oassebealit ja juohke dutkanfidnu lea raportta sierra oassi.
Tutkimusosioni aineisto oli kysymyslomaketiedot, joka kerättiin kevään ja kesän 2007 aikana.
Mu dutkanoasi materiála čoggui jearahanskovvedieđuin, mat čoggojuvvoje 2007 giđa ja geasi áigge.
Tutkimuksen vastaajat pitävät poronhoitoa kulttuurisena elinkeinona, jonka tärkein asia ei ole taloudellisen tuloksen tekeminen vaan oman kulttuurin jatkaminen.
Dutkanfidnu vuođul vástideaddjit atnet boazodoalu kultuvrralaš ealáhussan, man deháleamos ášši ii leat ruđalaš bohtosa dahkan muhto iežas kultuvrra joatkin.
Vastaajat pitivät hyvin tärkeänä myös sitä, että poronhoidossa on jatkuvuutta ja että poronhoitokulttuuria voidaan siirtää sukupolvelta toiselle.
Vástideaddjit atne hui mávssolažžan maid dan, ahte boazodoalus lea jotkkolašvuohta ja ahte boazodoallokultuvra sáhttá sirdojuvvot buolvvas nubbái.
Poronhoidon harjoittamisen huonot puolet ovat taloudellisia ja vastaajat odottavatkin että valtion parantaa poronhoidon toimintaedellytyksiä lainsäädännöllä ja tukipolitiikalla.
Boazobarggu heajos bealit leat ekonomalaččat ja vástideaddjit vurdetnai, ahte stáhta buorida doaibmaeavttuid láhkaásahemiin ja doarjjapolitihkain.
Tämä viikko kuluu rauhallisesti tavallisissa työrutiineissa, mutta ensi viikolla on luvassa taas matkustamista.
Dát vahkku lea mannan ráfálaččat dábálaš bargorutiinnain, muhto boahtte vahku šaddá fas ravggadit ja reiset.
Tapaan maanantaina lyhyesti ympäristöministeri Lehtomäen ja kerron saamelaiskäräjien näkemyksiä ympäristöministeriön hallinnonalaan kuuluvista asioista.
Deaivvadan mánnodaga oanehaččat birasministtar Lehtomäki ja muitalan sámedikki oainnuid birasministeriija hálddašansuorggi áššiin.
Tiistaina Hetassa on Enontekiön kunnan saamenkielisiä sosiaalipalveluja käsittelevä seminaari, jonne osallistuu myös vähemmistövaltuutettu Johanna Suurpää.
Disdaga lea Heahtás seminára, mii gieđahallá Eanodaga suohkana sámegielalaš sosiálabálvalusaid.
Loppuviikoksi menen Inariin, jossa pidetään metsähallituksen ja Saamelaiskäräjien väliset neuvottelut ajankohtaisista asioista, mm..
Dohko boahtá maid veahádatsáttaolmmoš Johanna Suurpää.
Muotkatunturin erämaa-alueen hoito- ja käyttösuunnitelmasta.
Loahppavahku manan Anárii, gos dollojuvvo meahcceráđđehusa ja sámedikki sámediggelága miel ráđđádallan áigeguovdilis áššiin, earret eará Muotkeduoddara meahcceguovllu dikšun- ja geavahanplánas.
Saamelaiskäräjien vieraaksi tulee myös kulttuuriministeriön valtiosihteeri Stefan Johansson, jonka kanssa saamelaiskäräjät keskustelee kulttuurikeskushankkeesta ja saamelaiskäräjien näkemyksistä kulttuuriministeriön hallinnonalaan kuuluvista asioista.
Sámedikki guossin boahtá maid kulturministeriija stáhtačálli Stefan Johansson, geainna sámediggi ságastallá kulturguovddášfidnus ja sámedikki oainnuin kulturministeriija hálddašansuorggi áššiin.
Vuontisjärvellä 09.05.2008
Vuottesjávrres 09.05.2008
Terveiset ennen virkavapauttani
Dearvvuođagat ovdal virgelobi álgima
Tämä on viimeinen blogi ennen virkavapauttani.
Dát lea maŋimus blogga ovdal mu virgefriddjavuođa.
Valitettavasti en pysty päivittämään blogiani virkavapauden aikana ja palaan kirjoittamaan kuulumisia kesäkuun puolessa välissä.
Dađi bahábut in baste beaivádit blogga virgefriddjavuođa áigge ja máhcan čállit ságaid geassemánu beallemutto sulaid.
Nyt viimeinen blogini onkin tämän johdosta erityispitkä.
Dát maŋimus blogga leanai dan dihte earenoamáš guhkki.
Työtilanteeni ei mahdollista blogin päivittämistä virkavapauden aikana vaan minun pitää keskittyä vain väitöskirjatyöhöni.
Bargodili dihte in sáhte čállit blogga virgelobi áigge, muhto mun šattan vuojulduvvat duššebeare nákkosgirjebargui.
Toivon että katko blogissani ei vaikuta lukijoiden intoon seurata blogiani taas kesällä.
Sávan, ahte boatkka blogga čállimis ii váikkut lohkkiid moktii čuovvut blogga fas geasset.
Virkavapauteni aikana puheenjohtajan tehtäviä hoitaa Irja Seurujärvi-Kari.
Mu virgelobi áigge ságadoalli bargguid dikšu Irja Seurujärvi-Kari.
Osallistun mahdollisuuksien mukaan hallituksen kokouksiin myös virkavapauden aikana.
Oassálasttán vejolašvuođaid mielde stivrra čoakkámiidda maiddái virgelohpán áigge.
Viimeinen viikko ennen virkavapautta on ollut kyllä melkoista hulinaa ja kiirettä.
Maŋimus vahkku ovdal virgefriddjavuođa lea leamaš hui hohpolaš.
Maanantaina osallistuin Lapin yliopiston 30-vuotisjuhlaseminaariin joka käsitteli saamelaisia.
Mánnodaga oassálasten Lappi universiteahta 30-jagi ávvudanseminárii, mii gieđahalai sápmelaččaid.
Minut oli kutsuttu puhumaan saamelaisten kielellisistä oikeuksista.
Mu ledje bovden hupmat sápmelaččaid gielalaš rivttiin.
Puheeni löytyy kokonaisuudessaan suomeksi saamelaiskäräjien kotisivuilta puheet-osiosta.
Mu ovdasáhka gávdno ollislaččat suomagillii sámedikki ruovttusiidduin ságat-gaskabláđis.
Toin puheessani esille saamelaisten kieli- ja yhteiskunnallista historiaa ja saamen kielen aseman kehitystä.
Bukten ovdaságastan ovdan sápmelaččaid giella- ja servodatlaš historjjá ja sámegiela sajádaga gárganeami.
Tarkastelin lyhyesti suhtautumista saamen kieleen ja saamen kielilain toteutumista.
Geahčadin oanehaččat makkár jurddahanvuohki servodagas lea sámegiela hárrái ja dasa lassin mot sámi giellaláhka olláhuvvá.
Pääpaino puheessa oli saamen kielen aseman kehittämisellä ja saamen kielen ja kulttuurin yhteyden turvaamisella.
Váldodeaddu ságastan lei samegiela sajádaga gárgeheamis ja sámegiela ja sámi kultuvrra oktavuođa dorvvasteamis.
Seminaarista laaditaan julkaisu.
Semináras ráhkaduvvo girji.
Tiistaina osallistuimme hallintopäällikön kanssa oikeusministeriössä käytäviin budjettineuvotteluihin saamelaiskäräjien ensi vuoden budjetista.
Disdaga leimme hálddahushoavddain vuoigatvuohtaministeriijas bušeahttaráđđádallamiin sámedikki boahtte jagi bušeahtas.
Toimme esille tarpeen perustaa ympäristöasioiden esittelijän virka saamelaiskäräjille, koska nykyisin saamelaiskäräjillä ei ole yhtään vain ympäristöasioihin keskittynyttä virkamiestä.
Buvttiime ovdan dárbbu vuođđudit birasáššiid áššegieđahalli virggi sámediggái, daningo dálá áigge sámedikkis ii leat oktage dušše birasáššiide čikŋon virgeolmmoš.
Toimme esille myös tarpeen saada liikkumavaraa budjettiimme jotta saamelaiskäräjät voisi hyödyntää EU-rahoitusta nykyistä paremmin ja aloittaa kehittämishankkeita.
Dovddaheimme maid dárbbu oažžut eambbo lihkadanvári bušehttii vai sámediggi sáhtálii ávkkastallat EU-ruhtademiin dáláža buorebut ja álggahit gárgehanfidnuid.
Oikeusministeriön edustajat totesivat että oikeusministeriön budjettikehys ei anna mahdollisuutta saamelaiskäräjien budjetin kasvattamiseen.
Vuoigatvuohtaministeriija ovddasteaddjit lohke, ahte bušeahttarámma geažil ii leat vejolašvuohta stuorrudit sámedikki bušeahta.
Keskiviikkona pidettiin saamelaiskäräjien hallituksen puhelinkokous.
Gaskavahkko dollojuvvui sámedikki stivrra telefončoakkán.
Kokous hyväksyi lausunnon Saamelaisalueen koulutuskeskuksen lainsäädännön uudistamisesta.
Čoakkán dohkkehii cealkámuša Sámi oahpahusguovddáža lága ođasnuhttimis.
Lausunnossamme edellytimme saamelaiskäräjälain § 9 mukaisia neuvotteluja laista.
Cealkámušas gáibideimmet sámediggelága 9 § ráđđádallamiid lágas.
Saamelaiskäräjien näkökulmasta saamelaisalueen koulutuskeskus ei ole toiminut riittävästi koko saamelaisten kotiseutualueella ja lainsäädännön tulee taata ja antaa SAKK:ille velvollisuus järjestää koulutusta koko saamelaisalueella.
Sámedikki geahččanguovllus Sámi oahpahusguovddáš ii leat doaibman dárbahassii bures olles sámi ruovttuguovllus ja láhka galgá dáhkidit ja addit SOG:ii geatnegasvuođa ordnet oahpu olles sámi ruovttuguovllus.
Lausunnossa esitimme myös Utsjoen saamelaislukion ja Enontekiön lukion siirtämistä koulutuskeskuksen alaisuuteen.
Cealkámušas evttoheimmet maid Ohcejoga sámi logahaga ja Eanodaga logahaga sirdima oahpahusguovddáža vuollásažžan.
Tämä takaisi koulutuskeskuksen saatavuuden ja tehostaisi kaksoistutkintojen suorittamista.
Dát dáhkidivččii oahpahusguovddáža skuvlejumi oaččašuvvama ja beavttálmahtálii duppáldutkosiid olláhuhttima.
Lisäksi saamelaiskäräjät edellytti saamen kielilain noudattamista ja saamen kielisen opetuksen merkittävää lisäämistä.
Dasa lassin sámediggi eaktudii sámi giellalága doahttaleami ja sámegiel oahpahusa mearkkašahtti lasiheami.
Erityisesti koulutuksessa tulee keskittyä koltan- ja inarinsaamen kielitutkintojen mahdollistamiseen.
Earenoamážit skuvlemis galgá čiekŋut dasa, ahte nuortalaš- ja anárašgiel gielladutkosat šaddet vejolažžan.
Hallitus hyväksyi myös lausunnon luonnonsuojelulain uudistamisesta.
Stivra dohkkehii maid cealkámuša luonddusuodjalanlága ođasnuhttimis.
Kyseessä on pitkään vireillä ollut uudistus, joka keskittyy uusien luonnonsuojelualueiden rauhoitussäännöksiin.
Jearaldagas lea guhká jođus leamaš ođastus, mas lea sáhka ođđa luonddusuodjalanguovlluid ráfáiduhttinnjuolggadusain.
Esityksessä myös ehdotetaan, että muiden luonnonsuojelualueiden kuin kansallispuistojen hoito- ja käyttösuunnitelmia ei enää vahvistettaisi ympäristöministeriössä.
Evttohusas maid ovdanbuktojuvvo, ahte eará luonddusuodjalanguovlluid go álbmotmehciid dikšun- ja geavahanplánat eai váfistuvvole birasministeriijas.
Saamelaiskäräjät esittää, että jatkossa saamelaisten kotiseutualueen hoito- ja käyttösuunnitelmat vahvistettaisiin sekä metsähallituksessa että saamelaiskäräjillä.
Sámediggi evttoha, ahte boahttevuođas sámiid ruovttuguovllu dikšun- ja geavahanplánat váfistuvvole sihke meahcceráđđehusas ja sámedikkis.
Luonnonsuojelulaissa esitetään myös, että perustettavissa luonnonsuojelualueissa huomioidaan saamelaiskulttuurin suoja.
Luonddusuodjalanlágas evttohuvvo maid, ahte vuođđudanvuloš luonddusuodjalanguovlluin váldojuvvolii vuhtii sámi kultuvrra suodji.
Saamelaisten kotiseutualueesta 80 % on eritavoin suojeltua eikä ole realistista että luonnonsuojelualueita perustetaan lisää tai laajennetaan ainakaan lähiaikoina.
Sámiid ruovttuguovllus 80 % lea sierradásagit suodjaluvvon iige leat realisttalaš ahte luonddusuodjalanviidodagat vuođđuduvvojit lasi dehe viiddiduvvojit aŋkke lagašáiggiid.
Saamelaiskäräjät esitti, että ympäristöministeriö aloittaa välittömästi muuttaa saamelaisten kotiseutualueen luonnon- / kansallispuistojen ohjaavan lainsäädännön muuttamisen vastaamaan saamelaiskulttuurin heikentämissuojaa.
Sámediggi evttoha, ahte birasministeriija álggaha dakkaviđe rievdadit lágaid, mat stivrejit sámiid ruovttuguovllu luonddu- / álbmotmehciid lágaid, nu ahte dat dávistit sámi kultuvrra geahnohuhttinsuodjái.
Saamelaiskäräjät piti pääosin positiivisena ehdotusta siitä, että metsästys sallittaisiin tietyin rajoituksin luonnonsuojelualueilla.
Sámediggi atná eanas positiivvalažžan evttohusa das, ahte meahccebivdu livččii lobálaš dihto ráddjemiid mielde luonddusuodjalanguovlluin.
Tämä on erityisen perusteltua saamelaisten kotiseutualueella, jossa suuri osa maa-alasta on suojeltua.
Dát lea earenoamáš bures ákkastallojuvvon sámiid ruovttuguovllus, gos stuora oassi eananviidodagas lea suodjaluvvon.
Metsästys luonnonsuojelualueilla tulee säilyä vain saamelaisten ja alueen asukkaiden oikeutena eikä ulkopaikkakuntalaisille tule myöntää metsästyslupia luonnonsuojelualueille.
Meahccebivdu luonddusuodjalanguovlluin galgá seailut dušše sápmelaččaid ja guovllu olbmuid riektin eaige báikegotti olggobeale olbmuide galgga mieđihuvvot meahcástanlobit luonddusuodjalanviidodagain.
Saamelaiskäräjien näkemyksen mukaan hirvenmetsästys tulisi olla mahdollista myös luonnonsuojelualueilla alueellisesti rajattuna ja mikäli kantojen hoito sitä edellyttää.
Sámedikki oainnu mielde sarvvabivdu galggalii leat maid vejolaš suolddusuodjalanviidodagain go dat lea ráddjejuvvon guovlluguovdásaččat ja jos náliid várjaleapmi dan gáibida.
Koko luonnonsuojelualuetta ei voi vapauttaa vapaan metsästyksen käyttöön, vaan metsästys tulee olla alueellisesti rajattua ja on perusteltua ekologisesti ja kulttuurisesti.
Oba luonddusuodjalanguvlui ii sáhte addojuvvot luomos meahccebivdu, muhto meahccebivdu galgá lea ráddjejuvvon guovlluguovdasaččat ja leat ákkastallamis ekologalaččat ja kultuvrralaččat.
Metsästys on tärkeä saamelaiselinkeino kuten myös poronhoitokin.
Meahccebivdu lea dehálaš sámi ealáhus dego maid boazodoallu.
Metsästyksestä koirien kanssa luonnonsuojelualueella tulee sopia alueen paliskunnan kanssa, jottei koirien käyttö vaikeuta poronhoitoa.
Meahccebivddus beatniiguin luonddusuodjalanguovllus galgá sohppojuvvot guovllu bálgesiin, vai beatnagat eai váttásnuhte boazobarggu.
Loppuviikko menikin Helsingissä työntäyteisesti.
Loahppavahkku manainai Helssegis gieđat dievva bargguiguin.
Torstaiaamuna osallistuin biodiversiteetti-työryhmän kokoukseen, jossa käsiteltiin Suomen neljättä maaraporttia biodiversiteettisopimuksen toimeenpanon tilanteesta ja sovittiin raportointikäytänteistä.
Duorastatiđit oassálasten biodiversiteahttabargojoavkku čoakkámii, mas gieđahallojuvvui Suoma njealját eananraporta biodiversiteahttasoahpamuša olláhuhttima dilis ja sohppojuvvui raporteterengeavadiin.
Kokouksen jälkeen menin tapaamaan ympäristöministeri Lehtomäkeä.
Čoakkáma maŋŋel mannen deaivat birasministtar Lehtomäki.
Meidän oli tarkoitus tavata jo ministerin Kilpisjärven vierailun yhteydessä mutta aikataulut eivät antaneet myöden.
Moai galggaime deaivat juo ministara Gilbbesjávrre guossástallama oktavuođas muhto dalle munno áigedávvalat eai heiven oktii.
Valmistin tapaamista varten taustamuistion, joka löytyy myös saamelaiskäräjien kotisivuilta kirjeet ja muistiot osiosta.
Gárvvistin deaivvadeami váste duogášmuittuhančállaga, mii gávdno maid sámedikki ruovttusiidduin reivvet ja muittuhančállosat – gaskabláđis.
Tapaaminen oli hyvin miellyttävä, keskustelimme ajankohtaisista lainsäädäntöhankkeista ja saamelaiskäräjien tarpeista saada ympäristöasioiden esittelijä.
Deaivvadeapmi lei suohtas, ságastalaime áigeguovdilis láhkafidnuin ja sámedikki dárbbus oažžut birasáššiid áššegieđahalli.
Keskustelimme myös ilmastonmuutoksesta ja sen vaikutuksista ja olimme yhtä mieltä siitä, että ilmastonmuutokseen liittyvät tehtävät tulevat vain kasvamaan.
Ságastalaime maid dálkkádatrievdamis ja dan váikkuhusain ja leimme ovttaoaivilis das, ahte dálkkádatrievdamii gullevaš barggut lassánit boahttevuođas.
Tapaamisen pohjalta saamelaiskäräjät lähetti aloitteen eri ministeriöihin ja tiedoksi Lapin kansanedustajille ympäristöasioiden esittelijän viran perustamiseksi.
Deaivvadeami vuođul sámediggi sáddii álgaga sierra ministeriijaide ja dan maid diehtun Sámi leana riikkabeaiveáirasiidda birasáššiid áššegieđahalli virggi vuođđudeami várás.
Hyväksyin tällä viikolla myös kolme lausuntoa hankehakemuksista.
Lean dán vahku mielde dohkkehan maid golbma cealkámuša prošeaktaohcamušain.
Perjantai oli myös hyvin työntäyteinen päivä, aamulla saamelaiskäräjät tapasi valtiosihteeri Reinan valtiovarainministeriöstä ja ministeri Kiviniemen erityisavustajan Tatja Karvosen.
Bearjadaga lei maid hui olu bargu ja beaivi lei hohpolaš. Iđđes sámediggi deaivvadii stáhtačálli Reina ruhtaministeriijas ja ministtar Kiviniemi sierraveahki Tatja Karvosa.
Tapaamisen asialistalla oli ALKU-hanke ja kuntien valtionosuusjärjestelmän uudistus.
Deaivvadeami áššelisttus lei ALKU-fidnu ja gielddaid stahtaossodatvuogádaga ođastus.
Saamelaiskäräjät jätti tapaamisessa laajan taustamuistion, joka löytynee lähiaikoina myös käräjien kotisivuilta kirjeet ja muistiot osioista.
Sámediggi guđii deaivvadeamis viiddes duogášmuittuhančállosa, mii gávdno fargga maid dikki ruovttusiidduin reivvet ja muittuhančállosat gaskabláđis.
Alku-hankke on nyt eduskunnan käsittelyssä.
Alku-fidnu leat dál riikkabeivviid gieđahallamis.
Saamelaiskäräjät on tyytyväinen siihen, ettei saamelaiskäräjien toiminta-rahoitusta eikä saamen kielilain mukaisia rahoitustehtäviä siirretä oikeusministeriöstä.
Sámediggi lea duhtavaš dasa, ahte ii sámedikki doaibmaruhtadeapmi eaige sámi giellalága ruhtadanbarggut sirdojuvvo eret vuoigatvuohtaministeriijas.
Positiivista Alku-hankkeessa on myös se, että lainsäädäntö mahdollistaa saamenkielisen palveluyksikön perustamisen.
Positiivvalaš Alku-fidnus lea maid dat, ahte láhkaásaheapmi dahká vejolažžan sámegiel bálvalanovttadaga vuođđudeami.
Uskon että saamme kiittää tästä oikeusministerin vahvaa tukea saamelaiskäräjien esitykselle.
Jáhkán, ahte sámediggi oažžu giitit dás vuoigatvuohtaministara nanu doarjaga sámedikki evttohussii.
Olisimme luonnollisesti toivoneet, että laki olisi ollut velvoittavampi.
Livččiimet diehttelaš sávvan, ahte láhka livččii leamaš eambbo geatnegahtti.
Esitimme, että valtiovarainministeriö perustaisi välittömästi saamelaiskäräjien ja valtiovarainministeriön työryhmän pohtimaan saamenkielisen palveluyksikön tehtäviä, toimipaikkaa, henkilöstöä ja yhteistyömahdollisuuksia muiden viranomaisten kanssa.
Sámediggi evttohii, ahte ruhtaministeriija vuođđudivččii dakkaviđe sámedikki ja ruhtaministeriija bargojoavkku suokkardit sámegiel bálvalanovttadaga bargguid, doaibmabáikki, bargoveaga ja ovttasbargovejolašvuođaid eará eiseválddiiguin.
Saamelaiskäräjät on esittänyt aiemmin, että viranomaiset perustaisivat kielikeskuksia, joista saisi keskitetysti saamenkielisiä palveluja.
Sámediggi lea ovdal evttohan, ahte eiseválddit vuođđudivčče giellaguovddážiid, main oaččulii ovtta dihto sajes sámegiel bálvalusaid.
Onneksi ALKU-hanke on kehittynyt siten, että se ei uhkaa enää saamelaisten kulttuuri-itsehallintoa.
Lihkus ALKU-fidnu lea gárganan nu ahte dat ii uhkit šat sámiid kulturiešstivrema.
Olen kuitenkin pettynyt siihen, että hallitusohjelman mukaisesti valtioministeriö ei ole pyrkinyt kehittämään saamelaisten kulttuuri-itsehallintoa.
Lean goitge behtton dasa, ahte ráđđehusprográmma mielde ruhtaministeriija ii leat viggan gárgehit sámiid kulturiešstivrema.
Keskustelimme myös kuntien valtionosuusjärjestelmän uudistuksesta, joka on saamelaisten ja saamelaiskäräjien kannalta surullinen uudistus.
Ságastalaimet maid gielddaid stáhtaossodatvuogádaga ođastusas, mii lea sámiid ja sámedikki dáfus morašlaš ođastus.
Kuntien valtionosuusjärjestelmän uudistuksen on tarkoitus astua voimaan vuoden 2010 alussa.
Gielddaid stáhtaossodatvuogádaga ođastus galgá boahtit vuoibmái jagi 2010 álggu rájes.
Valtiovarainministeriö on valmistellut ehdotusta, että saamenkielisten sosiaali- ja terveyspalvelujen rahoitus siirrettäisiin suoraan korvamerkitsemättömänä saamelaisten kotiseutualueen kunnille.
Ruhtaministeriija lea válmmaštallan evttohusa, ahte sámegiel sosiála- ja dearvvašvuohtabálvalusaid ruhtadeapmi sirdojuvvolii njuolga bealljemerkekeahttá sámi ruovttuguovllu suohkaniidda.
Tämä tarkoittaa sitä, että kunnat voivat itse päättää mihin rahat käytetään, toisin sanoen niitä voidaan käyttää vaikka liikuntapalveluihin tai matkailupalvelujen tuottamiseen.
Dát dárkkuhivččii dan, suohkanat sáhttet ieža mearridit masa ruđaid atnet, nuppiiguin sániiguin dat sáhttet adnojuvvot vaikki faláštallanbálvalusaide dehe turismabálvalusaid buvttadeapmái.
Nykyisin valtioavustus saamenkielisiin sosiaali- ja terveyspalveluihin on 600 000 euroa ja se kanavoidaan saamelaiskäräjien kautta.
Dál stáhtaveahkki sámegiel sosiála- ja dearvvašvuohtabálvalusaide lea 600 000,- euro ja dat juhkkojuvvo suohkaniidda sámedikki bakte.
Ongelmana on rahoituksen pienuus ja se, että se myönnetään vuosittaisella päätöksellä, ei lain tai asetuksen nojalla.
Buncár lea ruhtadeami unnivuohta ja dat, ahte dat mieđihuvvo jahkásaš mearrádusain, ii lága dehe ásahusa vuođul.
Tämä on estänyt palvelujen pitkäjänteisen kehittämisen.
Dát lea eastán bálvalusaid guhkesáigásaš gárgeheami.
Saamelaiskäräjät ei ole päässyt kertaakaan valtionosuusjärjestelmän uudistusta valmistelevan työryhmän kuultavaksi.
Sámediggi ii leat oktege beassan stáhtaossodatvuogádaga ođastusa válmmaštallan bargojoavkku gullamii.
Myös vähemmistövaltuutettu on ollut kannanotoissaan huolissaan ollut huolissaan siitä, miten valtionosuusjärjestelmän uudistuksessa huomioidaan saamelaisten kulttuuri-itsehallinto ja saamelaisten perustuslaillinen oikeus omaan kieleen ja kulttuuriin.
Maiddái veahádatáittardeaddji lea cealkámušaidisguin leamaš fuolas das, mot stáhtaossodatvuogádaga ođastusas váldojuvvo vuhtii sámiid kulturiešstivren ja sámiid vuođđolága vuoigatvuohta iežaset gillii ja kultuvrii.
Saamelaisten itsehallintoa koskevan lainsäädännöllisen järjestelyn tultua voimaan saamelaisten itsehallinto on tullut kansainvälisten ihmisoikeussopimusten piiriin.
Go sámiid kulturiešstivrema láhkaásahuslaš ordnen lea boahtán vuoibmái, de sámiid kulturiešstivren lea boahtán riikkaidgaskasaš olmmošvuoigatvuođaid ollái.
Tämän järjestelmän myöhemmät heikennykset voivat merkitä kansainvälisoikeudellista rikkomusta (HE.
Dán ortnega maŋŋel boahtán geahnohuhttimat sáhttet mearkkašit riikkaidgaskasaš olmmošvuoigatvuođalaš rihkkumuša (HE.
248/1994 vp s. 21).
248/1994 vp s. 21).
Saamelaiskäräjät viittaa tässä yhteydessä siihen, että saamelaisten aseman heikentäminen voi olla kansainvälinen sopimusrikkomus, jota käsitellään kansainvälisen oikeuden piirissä.
Sámediggi čujuha dán oktavuođas dasa, ahte sámiid sajádaga geahnohuhttin sáhttá leat riikkaidgaskasaš soahpamušrihkkumuš, mii gieđahallojuvvo riikkaidgaskasaš rievttis.
Jos ehdotus menee tällaisenaan eteenpäin kuin valtiovarainministeriö on esittänyt, niin saamelaisten näkökulmasta se on kansainvälisoikeudellinen sopimusrikkomus heikentäen saamelaisten oikeutta omaan kieleensä ja kulttuuriinsa.
Jos evttohus manná dakkáražžan ovddos dego ruhtaministeriija lea evttohan, nu sámiid geahččanguovllus dat lea riikkaidgaskasaš rievtti soahpamušrihkkumuš ja geahnohuhttá sámiid vuoigatvuođa iežaset gillii ja kultuvrii.
Jos saamenkielisillä palveluilla ei ole minkäänlaista seuranta- tai valvontajärjestelmää palvelut tulevat heikkenemään ja saamen kielilain noudattaminen ja toteutuminen vaikeutuu.
Jos sámegiel bálvalusain ii leat mangelágán čuovvun- dehe bearráigeahččoortnet, de bálvalusat hedjonit ja sámi giellalága doahttaleapmi ja olláhuhttin váttásnuvvá.
Saamelaiskäräjät vastustaa kaikin mahdollisin keinoin valtiovarainministeriön ehdotusta ja käytämme kaikki käytössä olevat keinot esityksen vastustamiseen.
Sámediggi vuostálastá buot vejolaš vugiid mielde ruhtaministeriija evttohusa ja dat atná buot vejolaš gustojeaddji vugiid evttohusa vuostálastimii.
Viime vuosi ja kuluva vuosi ovat olleet vaikeaa juuri Alku-hankkeen ja valtionosuusjärjestelmän uudistuksen johdosta.
Diimmá ja dát jahki lea leamaš váttis aiddo fal ALKU-fidnu ja stáhtaossodatvuogádaga ođastusa geažil.
Ministeriöissä ei tunnuta ymmärtävän saamelaisten asemaa ja emme pääse kehittämään saamelaista kulttuuri-itsehallintoa, vaan saamme korkeintaan laimeita torjuntavoittoja kuten nyt Alku-hankkeessa.
Ministeriijain eai oro ipmirdeame sapmelaččaid sajádaga ja eat beasa gárgehit sámiid kulturiešstivrema, muhto oažžut duššebeare láivves duostunvuoittuid dego dál Alku-fidnus.
Saamelaista kulttuuri-itsehallintoa ei haluta kehittää kokonaisvaltaisesti valtionhallinnossa, vaikka hallitusohjelman velvoite saamelaisen kulttuuri-itsehallinnon kehittämisestä koskee kaikkia ministeriöitä.
Sámi kultuiešstivren ii háliduvvo gárgehuvvot ollislaččat stáhtahálddahusas, vaikko ráđđehusprográmma geatnegasvuohta sámi kulturiešstivrema gárgeheamis guoská buot ministeriijaid.
Saamen kieltä ja kulttuuria kyllä hyödynnetään päätöksissä silloin kun sen kautta voidaan perustella myös muille tulevia lisärahoituksia.
Sámegielain ja sámi kultuvrrain gal ávkkastallojuvvo mearrádusain dalle go daid vuođul sáhttá ákkastallat maid earáide lassiruhtademiid.
Kuulin neuvotteluissa, että päivää ennen Hallinnon ja aluekehityksen ministeriryhmä (Halke) oli päättänyt myöntää pysyvän valtionavustuksen korostuksen.
Gullen ráđđádallamiin, ahte ovddit beaivve Hálddahusa ja guovlogárganeami ministtarjoavku (Halke) lei mearridan mieđihit bissovaš stáhtavehkiid bajideami.
Sitä perustellaan mm. saamelaisuudella.
Dat ákkastallojuvvo ee. sápmelašvuođain.
Saamelaisten kotiseutualueen kunnat saavat miljoonasta eurosta kolmeen miljoonaan euroa lisärahoitusta.
Sápmelaččaid ruovttuguovllu gielddat ožžot miljovnna euro rájes gitta golmma miljovnna euro rádjái lassiruhtadeami.
Lisärahoitus on hyvä asia, koska kuntien talous on ollut kriisissä ja ne kärsivät voimakkaasta muuttotappiosta.
Lassiruhtadeapmi lea buorre ášši, daningo gielddaid ekonomiija lea báhuid váttisvuođaid siste ja dat gillájit stuora muotkundáhpehallamis.
Varsinkin nuoret muuttavat kunnista pois.
Eandalii nuorat mutkot gielddain eret.
Kunnat saivat Halken myöntämän erityisen saamelaislisän, joka on prosentuaalisesti saadusta korotusmäärästä Enontekiön osuudessa noin 55 % Utsjoen noin 70 % Inarin 23 % ja Sodankylän osuudessa noin 16,5 %.
Gielddat ožžo Halke mieđihan sierra sápmelašlási, mii lea prosentuálalaččat ožžojun bajidanmearis Eanodaga ossodagas sulaid 55 % Ohcejoga sulaid 70 % Anára 23 % ja Soađegili ossodagas sulaid 16,5 %.
Saamelaislisä on täysin korvamerkitsemätöntä, eli sen voi sijoittaa vaikka teiden kunnossapitoon tai virkistystoimintana mikäli kunta niin päättää.
Sápmelašlassi lea ollásit bealljemerkekeahtes ruhta, dehege dan sáhttá bidjat vaikko luottaid fuolaheapmái dehe virkosmahttindoibmii jos gielda nu mearrida.
Valtiovarainministeriön valtiosihteeri Reina totesi, että rahoitusta ei voi korvamerkitä koska se olisi kunnalliseen itsehallintoon puuttumista.
Ruhtaministeriija stáhtačálli Reina dajai, ahte ruhtadeami ii sáhte bealljemerket daningo dat livččii gielddaid iešstivrejupmái seahkáneapmi.
Tulkinta on mitä ihmeellisin, koska kunnilla on jo nykyisinkin useita korvamerkittyjä rahoituksia.
Dulkon lea mađi imašlaččat, daningo gielddaide leat juo dálnai olu bealljemerkejuvvon ruhtadeamit.
Kunnallinen itsehallinto ei voi olla vahvempi kuin saamelainen perustuslaillinen kulttuuri-itsehallinto tai saamelaisten perustuslaillinen alkuperäiskansa-asema.
Gielddaid iešstivrejupmi ii sáhte leat nannosit go sámiid vuođđolágas dáhkiduvvon kulturiešstivren dehe sápmelaččaid vuođđolágas nannejuvvon álgoálbmotsajádat.
Tuntuu siltä, että perustelemalla rahoitusta saamelaisuudella yritetään estää rahoituksen nostoon kriittinen suhtautuminen eduskunnassa ja muissa kunnissa, jotka joutuvat tämän maksamaan veronmaksajien ohella.
Orru leame nu, ahte ákkastaladettiin ruhtadeami sápmelašvuođain, de viggojuvvo estojuvvot ruhtadeami bajideami kritihkka riikkabeivviin ja eará gielddain, mat šaddet máksit dán ruhtadeami vearromáksiid lassin.
Valtiovarainministeriöllä oli mitä ihmeellisimpiä virheellisiä tilastoja saamelaisten määrästä päätöksen tueksi.
Ruhtaministeriijas lea vaikko man imašlaš boasttostatistihhkat sápmelaččaid mearis mearrádusaid doarjjan.