pere/sami_parallel huggingface dataset:
Ensimmäinen palkinto myönnettiin Metsähallitukselle, toinen Enontekiön saamenkieliselle päiväkodille Miessille ja kolmas palkinto myönnettiin vuonna 2013 Yle Sápmille.
Vuosttas bálkkášupmi mieđihuvvui Meahciráđđehussii, nubbi Eanodaga sámegielat beaiveruktui Miessái ja goalmmát bálkkášupmi mieđihuvvui jagis 2013 Yle Sápmái.
Saamen kielet opetuksessa
Sámegielat oahpahusas
Saamen kielen opetusta on annettu peruskoulun alkuvuosista lähtien.
Sámegiela oahpahusa leat addán vuođđoskuvlla álgojagiid rájes.
Peruskoululaki säädettiin ensimmäisen kerran 1968 ja asetus 1970.
Vuođđoskuvlaláhka ásahuvvui vuosttas geardde 1968 ja ásahus 1970.
Saamenkielinen opetus aloitettiin Utsjoella ja Inarissa 1970-luvun puolivälissä.
Sámegielat oahpahus álggahuvvui Ohcejogas ja Anáris 1970-logu gaskkamuttus.
Saamelaisten kotiseutualueella asuvien saamenkielisten oppilaiden tulee perusopetuslain mukaan saada pääosa perusopetuksestaan saamen kielellä.
Sámiid ruovttuguovllus orru sámegielat oahppit galget vuođđooahpahuslága mielde oažžut vuođđooahpahusa eanáš sámegillii.
Saame voi olla koulun opetuskieli, äidinkielen oppiaine tai valinnaisen vieraan kielen oppiaine.
Sámegiella sáhttá leat skuvlla oahpahangiella, eatnigiela oahppoávnnas dahje válljemis vierisgiela oahppoávnnasin.
Kaikki saamelaisten kotiseutualueen peruskoulut ja lukiot antavat opetusta saamen kielessä.
Buot sámiid ruovttuguovllu vuođđoskuvllat ja logahagat addet oahpahusa sámegillii.
Vuodesta 1980 lähtien pohjoissaamen on voinut kirjoittaa ylioppilaskirjoituksissa vieraana kielenäja vuodesta 1994 lähtien äidinkielenä.
1980 jagi rájes davvisámegiela lea sáhttán čállit stuđeantačállosiin vieris giellan ja 1994 jagi rájes eatnigiellan.
vuodesta 1998 lähtien ja koltansaamen vuodesta 2005 lähtien.
Anárašgiela lea sáhttán čállit eatnigiellan 1998 jagi rájes ja nuortalašgiela 2005 jagi rájes.
Vapaaehtoisen saamen kielen opetus alkoi saamelaisten kotiseutualueen ulkopuolella Helsingissä ja Sodankylässä 1980-luvun lopussa.
Eaktodáhtolaš sámegiela oahpahus álggii sámiid ruovttuguovllu olggobealde Helssegis ja Soađegilis 1980-logu loahpas.
Sodankylässä ja Rovaniemellä opetus on jatkunut, mutta Helsingissä opetus päättyi 1990-luvun alussa.
Soađegilis ja Roavvenjárggas oahpahus lea joatkašuvvan, muhto Helssegis oahpahus nogai 1990-logu lággus.
Oulussa ja sen lähialueilla opetus aloitettiin 2000-luvun alussa.
Oulus ja dan lagasguovlluin oahpahus álggahuvvui 2000-logu álggus.
Opetus ei ole ollut yhtäjaksoista.
Oahpahus ii leamašan boatkkaheapme.
Saamelaisten kotiseutualueen ulkopuolella saamen kieltä opetetaan toistaiseksi vain vähän, mutta oppilasmäärä on kasvamassa.
Sámiid ruovttuguovllu olggobealde sámegiela oahpahit doaisttážii dušše vehá, muhto oahppiid lohku lea lassáneamin.
Osa opetuksessa annetaan virtuaaliopetuksena.
Oassi oahpahusas addo virtuálaoahpahussan.
on Suomessa ainoa ammatillinen oppilaitos, joka antaa opetusta myös saameksi.
Sámi oahpahusguovddáš lea Suomas áidna ámmátlaš oahppolágádus, mii addá oahpahusa maiddái sámegillii.
Se on perustettu omalla laillaan vuonna 1993 ja se on opetus- ja kulttuuriministeriön alainen oppilaitos.
Dat lea vuođđuduvvon iežas lágain jagis 1993 ja dat lea oahpahus - ja kulturministeriija vuollážas oahppolágádus.
Sen tehtävänä on palvella saamelaisten kotiseutualuetta ja sen elinkeinoelämää.
Dan bargun lea bálvalit sámiid ruovttuguovllu ja dan ealáhuseallima.
Suomessa saamen kieltä voi opiskella kolmessa yliopistossa: Oulun, Helsingin ja Lapin yliopistoissa Rovaniemellä.
Suomas sámegiela sáhttá lohkat golmma universitehtas: Oulu, Helsset ja Lappi universitehtas Roavvenjárggas.
Saamen kielen opetus alkoi Oulun yliopistossa vuonna 1970 Suomen kielen laitoksessa.
Sámegiela oahpahus álggii Oulu universitehtas jagi 1970 Suomagiela lágádusas.
Vuonna 2001 perustetulla Oulun yliopiston
Jagi 2001 vuođđuduvvon Oulu universitehta Giellagas-instituhtas lea riikkaviidosaš sierradoaibma sámegiela, kultuvrra ja dutkamuša ovddideaddjin.
Saamelaisilla on subjektiivinen oikeus saada päivähoitoa saamen kielellä koko maassa.
Sámiin lea subjektiivalaš vuoigatvuohta oažžut beaivedivššu sámegillii oppa riikkas.
Päivähoitolakiin lisättiin vuonna 1981 viittaus saamelaisten oikeuteen saada päivähoitoa saamen kielellä.
Beaivedikšoláhkii lasihuvvui jagis 1981 čujuhus sámiid vuoigatvuhtii oažžut beaivedivššu sámegillii.
Saamelaiskäräjien toiminta saamen kielen edistämiseksi
Sámedikki doaibma sámegiela ovddideapmin
Saamelaisilla on perustuslain nojalla omaa kieltä ja kulttuuria koskeva itsehallinto, jota hoitaa saamelaiskäräjät.
Sámiin lea vuođđolága vuođul iežas giela ja kultuvrra guoski iešráđđen, maid dikšu sámediggi.
Saamen kielen edistäminen onkin yksi saamelaiskäräjien tärkeimmistä tehtävistä.
Sámegiela ovddideapmi leage okta sámedikki dehalamos doaimmain.
saamen kielten elinvoimaisuus on otettu koko saamelaiskäräjien toiminnan yhdeksi tärkeimmistä arvoista.
Sámedikki válgabaji 2012-2015 doaibmaprográmmas sámegielaid ealasvuohta lea váldon oppa sámedikki doaimma oktan dehalamos árvun.
Yksi toimikauden kärkitavoite (nro 16) on saamelaisten kielellisten ja kulttuuristen oikeuksien toteutuminen koko maassa asuinpaikasta riippumatta.
Okta doaibmabaji njunušulbmil (nr 16) lea sámiid gielalaš ja kulturlaš vuogatvuođaid ollašuvvan oppa riikkas fuolakeahttá orrunbáikkis.
Saamelaiskärjille on säädetty saamen kieleen liittyviä tehtäviä saamen kielilaissa ja siitä annetussa asetuksessa.
Sámediggái lea ásahuvvon sámegillii gulavaš doaimmat sámi giellalágas ja das addojuvvon ásahusas.
Saamelaiskäräjien saamen kielen toimiston velvollisuutena on mm. tarjota saamen kielen käännöspalveluja.
Sámedikki sámegiela doaimmahaga geatnegasvuohtan lea ee. fállat sámegiela jorgalanbálvalusaid.
Saamelaiskäräjien tehtävänä on myös lain 28 § mukaan seurata saamen kielilain toteutumista sekä tehdä tarvittaessa esityksiä lain toimeenpanon kehittämiseksi tai epäkohtien korjaamiseksi.
Sámedikki doaibman lea maiddái lága 28 § mielde čuovvut sámi giellalága ollašuvvama sihke dahkat dárbbu mielde evttohusaid lága ollašuhttima ovddideapmin dahje dohkketmeahttun diliid vuigema dihtii.
Saamelaiskäräjien on laadittava kerran vaalikaudessa kertomus lain toimeenpanosta ja saamelaisten kieliolojen kehityksestä eduskunnalle (lain 29 §).
Sámediggi galgá ráhkadit oktii válgabajis čilgehusa lága ollašuhttmis ja sámiid gielladiliid ovdáneamis riikkabeivviide (lága 29 §).
Saamelaiskäräjillä ei ole erillistä rahoitusmomenttia saamen kielen opiskelun tukemiseen, vaikkakin saamelaiskäräjät onkin sellaista esittänyt.
Sámedikkis ii leat sierra ruhtadanmomeanta sámegiela lohkama doarjun várás, vaikkoge sámediggi leage dakkára evttohan.
Saamelaiskäräjät tuottaa vuosittain saamenkielisiä oppimateriaaleja, myöntää rahaa saamenkielisiin sosiaali- ja terveys sekä varhaiskasvatus- ja kielipesäpalveluihin sekä saamelaisjärjestöille ja taiteilijoille.
Sámediggi buvttada jahkásaččat sámegielat oahppamateriálaid, juolluda ruđa sámegielat sosiála- ja dearvvasvuohta sihke árrabajásgeassin- ja giellabeassebálvausaide sihke sámeservviide ja dáiddáriidda.
Saamen kielilaki velvoittaa myös saamelaiskäräjiä palvelemaan saamen kielellä.
Sámi giellaláhka geatnegahttá maiddái sámedikki bálvalit sámegillii.
Saamelaiskäräjillä on kielenkääntäjiä kaikissa kolmessa saamen kielessä.
Sámedikkis leat giellajorgaleaddjit buot golmma sámegielas.
Saamelaiskäräjät on esittänyt toistuvasti, että saamelaiskäräjät tarvitsee lisäresursseja saamen kielilain toimenpanoon saamelaiskäräjillä ja sen yleiseen edistämiseen ja toteutumisen seurantaan.
Sámediggi lea evttohan jámma, ahte sámediggi dárbbaša lassiresurssaid sámi giellalága ollašuhttima várás sámedikkis ja dan oppalaš ovddideapmai ja ollašuvvama čuovvumii.
Saamelaiskäräjät sai tunnustusta artikla 8(j):n toimeenpanosta
Sámediggi oaččui dovddastusa artihkal 8(j) ollašuhttimis
Saamelaiskäräjät ja Metsähallitus järjestivät 9.10.2013 Montrealissa, Kanadassa pidetyssä biodiversiteettisopimuksen artikla 8(j)-työryhmän kokouksessa oheistapahtuman, jossa esiteltiin Akwé: Kon - ohjeiden soveltamista Suomessa.
Sámediggi ja Meahciráđđehus lágideigga 9.10.2013 Montrealas, Kanadas dollojuvvon biodiversitehtasoahpamuša artihkal 8(j)-bargojoavkku čoahkkima olis dáhpáhusa, mas buktojuvvui ovdan Akwé: Kon - rávvagiid heiveheapmi Suomas.
Suomi on saanut suurta kansainvälistä mielenkiintoa osakseen, sillä se on ensimmäinen maa, jossa ohjeita on sovellettu käytäntöön.
Suopma lea fidnen riikkaidgaskasaččat stuorra miellagiddejumi, dasgo dat lea vuosttas riika, gos rávvagat leat heivehuvvon geavadii.
Sivutapahtuman aihe käsitteli Akwé: Kon – ohjeita ja niiden soveltamista Hammastunturin erämaa-alueen hoito- ja käyttösuunnitelmassa.
Siidodáhpáhusa fáddá gieđahalai Akwé: Kon – rávvagiid ja daid heiveheami Bátneduoddara meahcceguovllu dikšun- ja geavahanplánas.
Akwé: Kon - ohjeet on hyväksytty kansainvälisen biodiversiteettisopimuksen seitsemännessä osapuolikokouksessa vuonna 2004.
Akwé: Kon - rávvagat leat dohkkehuvvon riikkaidgaskasaš biodiversitehtasoahpamuša čihččet oassebeallečoahkkimis jagi 2004.
Biodiversiteettisopimus velvoittaa sopimusosapuolia suojelemaan alkuperäiskansojen luonnon monimuotoisuuteen liittyvää perinteistä tietoa, innovaatioita ja käytäntöjä.
Biodiversitehtasoahpamuš geatnegahttá soahpamušoassebeliid suodjalit álgoálbmogiid luonddu máŋggahápmásašvuhtii laktáseaddji árbevirolaš dieđu, innovašuvnnaid ja vugiid.
Akwé: Kon - ohjeiden käyttöönotto toimeenpanee sopimuksen tavoitteita.
Akwé: Kon - rávvagiid atnui váldin ollašuhttá soahpamuša mihttomeriid.
Suomessa ohjeet koskevat vain saamelaisia.
Suomas rávvagat gusket dušše sápmelaččaid.
Akwé: Kon työryhmän puheenjohtaja Heikki Paltto kertoi työryhmän työstä ja sen merkityksestä. ”
Akwé: Kon bargojoavkku ságadoalli Heikki Paltto muitalii bargojoavkku barggus ja dan mearkkašumis. ”
Ohjeiden soveltaminen on tärkeää saamelaisille ja erityisesti nuorille.
Rávvagiid heiveheapmi lea deaŧalaš sápmelaččaide ja earenoamážit nuoraide.
On tärkeää, että ohjeet otettaisiin lainsäädäntöön ”, Paltto kertoi.
Lea deaŧalaš, ahte rávvagat váldojuvvošit láhkaásaheapmái ”, Paltto muitalii.
Petra Magga-Vars, saamelaiskäräjien hallituksen jäsen, avasi tilaisuuden näyttävästi esittämällä perinteisen joiun, joka kertoi saamen käsityöhön liittyvästä perinteisestä tiedosta peskin ompelusta ja työvaiheista.
Petra Magga-Vars, sámedikki stivrra lahttu, rabai dilálašvuođa vuohkkasit juoigamiin árbevirolaš juigosa, mii muitalii sámeduodjái gullevaš árbevirolaš dieđus beaskka goarrumis ja dan bargomuttuin.
Avauspuheenvuorossaan saamelaiskäräjien ja kansallisen 8j-työryhmän puheenjohtaja Klemetti Näkkäläjärvi toi esille perinteisen tiedon tilannetta Suomessa.
Rahpansáhkavuorustis sámedikki ja álbmotlaš 8j-bargojoavkku ságadoalli Klemetti Näkkäläjärvi muitalii, makkár lea árbevirolaš dieđu dilli Suomas.
Näkkäläjärvi korosti, että artikla 8j:n toimeenpanon on tapahduttava valtioiden ja alkuperäiskansojen edustuksellisten elinten täydessä yhteistyössä ja yhteisymmärryksessä.
Näkkäläjärvi deattuhii, ahte artihkal 8 j ollašuhttin galgá dáhpáhuvvat stáhtaid ja álgoálbmogiid ovddastusorgánaid dievas ovttasbargguin ja áddehallamiin.
Petra Magga-Vars oheistapahtumassa joikaamassa saamen käsityöstä.
Petra Magga-Vars mieldáhpáhusas juoigamin sámeduoji birra.
Kuva Inga-Britta Magga
Govva Inga-Britta Magga
Petra Magga-Vars, saamelaiskäräjien hallituksen jäsen, avasi tilaisuuden näyttävästi esittämällä perinteisen joiun, joka kertoi saamen käsityöhön liittyvästä perinteisestä tiedosta peskin ompelusta ja työvaiheista.
Petra Magga-Vars, sámedikki stivrra lahttu, rabai dilálašvuođa vuohkkasit juoigamiin árbevirolaš juigosa, mii muitalii sámeduodjái laktáseaddji árbevirolaš dieđus beaskka goarrumis ja dan bargomuttuin.
Avauspuheenvuorossaan saamelaiskäräjien ja kansallisen 8j-työryhmän puheenjohtaja Klemetti Näkkäläjärvi toi esille perinteisen tiedon tilannetta Suomessa.
Rahpansáhkavuorustis sámedikki ja álbmotlaš 8j-bargojoavkku ságadoalli Klemetti Näkkäläjärvi muitalii, mii lea árbevirolaš dieđu dilli Suomas.
Näkkäläjärvi korosti, että artikla 8j:n toimeenpanon on tapahduttava valtioiden ja alkuperäiskansojen edustuksellisten elinten täydessä yhteistyössä ja yhteisymmärryksessä.
Näkkäläjärvi deattuhii, ahte artihkal 8 j ollašuhttin galgá dáhpáhuvvat stáhtaid ja álgoálbmogiid ovddastusorgánaid dievas ovttasbargguin ja áddehallamiin. "
" On tärkeää kuulla kansainväliseltä yhteisöltä näkemyksiä miten artikla 8(j):n toimeenpano on edistynyt muualla ja näkemyksiä siitä, miten Suomi ja Suomen saamelaiskäräjät ovat työssä onnistuneet.
Lea deaŧalaš gullat riikkaidgaskasaš servošis oainnuid man láhkai artihkal 8(j) ollašuhttin lea ovdánan eará guovllus ja oainnuid das, man láhkai Suopma ja Suoma sámediggi leat barggus lihkostuvvan.
8j-artiklaa ja sen edistämistyötä on tärkeä pitää esillä kansallisesti ja kansainvälisesti koska se lisää Suomelle myös painetta tehostaa ja kehittää entistä enemmän saamelaisten luonnon monimuotoisuuteen liittyvän perinteisen tiedon suojaa ", puheenjohtaja Näkkäläjärvi kertoi.
8j-artihkala ja dan ovddidanbarggu lea deaŧalaš doalahit ovdan riikka siste ja riikkaid gaskasaččat, dasgo dat lasiha maid deattu Supmii beavttálmahttit ja buoridit eanet ahte eanet sápmelaččaid luonddu máŋggahápmásašvuhtii gulli árbevirolaš dieđu suoji ", ságadoalli Näkkäläjärvi muitalii.
Saamelaiskäräjät esitteli Suomen biodiversiteettistrategian sekä Suomen 8j-artiklan toimeenpanoa varten perustetun työryhmän, joka toimenkuvineen sekä saamelaisten siinä saaman merkittävän roolin myötä on pohjoismaissa ainoa laatuaan.
Sámediggi muitalii Suoma biodiversitehtastrategias sihke Suoma 8j-artihkala ollašuhttima várás vuođđuduvvon bargojoavkkus, mii iežas doaibmagovain sihke mearkkašahtti rollain, man sápmelaččat das leat ožžon, lea davviriikkain áidnaláhkásaš.
Metsähallitus esitteli omassa puheenvuorossaan laatimaansa pysyvää mallia Akwé: Kon - ohjeiden soveltamiseksi saamelaisten kotiseutualueen maankäytön ohjauksessa.
Meahciráđđehus buvttii ovdan sáhkavuorustis iežas ráhkadan bissovaš málle Akwé: Kon - rávvagiid heiveheami várás sámiid ruovttuguovllu eanageavaheami stivremis.
Niin saamelaiskäräjät kuin Metsähallituskin toivat esille tyytyväisyytensä ohjeiden toimivuudesta sekä keskinäisen yhteistyön parantumisesta Akwé: Kon - prosessin myötä. "
Nu sámediggi go Meahciráđđehusge buvttiiga ovdan iežaska duđavašvuođa rávvagiid doaibmamis sihke iežaska ovttasbarggu buorráneamis Akwé: Kon - proseassa mielde. "
Metsähallitus on valmistellut yhdessä saamelaiskäräjien kanssa pysyvän mallin Akwé: Kon - ohjeiden soveltamisesta saamelaisten kotiseutualueella valtion hallinnassa olevien maa- ja vesialueiden käytön suunnittelussa.
Meahciráđđehus lea válmmaštallan ovttas sámedikkiin bissovaš málle Akwé: Kon - rávvagiid heiveheamis sámiid ruovttuguovllus stáhta hálddu vuloš eana- ja čáhceviidodagaid anu plánemis.
Malli on jo otettu käyttöön ", Sanna-Kaisa Juvonen kertoi.
Málle lea jo váldojuvvon atnui ", Sanna-Kaisa Juvonen muitalii.
Puheenjohtaja Klemetti Näkkäläjärvi
Birasčálli Inga-Briitta Magga
Akwé:Kon ohjeiden suomennos
Akwé:Kon rávvagat suomagillii
Kansainvälinen artikla 8(j) työryhmä esittää alkuperäiskansojen perinteisen tiedon suojan kehittämistä
Riikkaidgaskasaš artikla 8(j) bargojoavku evttoha eamiálbmogiid árbevirolaš dieđu suoji ovddideami
Saamelaiskäräjien edustajat osallistuivat kansainvälisen artikla 8(j)-työryhmän kahdeksanteen kokoukseen Montrealissa.
Sámedikki ovddasteaddjit oassálaste riikkaidgaskasaš artikla 8(j)-bargojoavkku gávccát čoahkkimii Montrealis.
Työryhmän on perustanut biodiversiteettisopimuksen allekirjoittajamaiden osapuolikokous (COP).
Bargojoavkku lea vuođđudan biodiversitehtasoahpamuša vuolláičálli riikkaid oassebeallečoahkkin (COP).
Työryhmän työtä ohjaa COP:in hyväksymä monivuotinen työohjelma artikla 8(j):n toimeenpanemiseksi.
Bargojoavkku barggu jođiha COP:a dohkkehan máŋggajahkásaš bargoprográmma artikla 8(j):a ollašuhttima várás.
Työryhmän tehtävänä on työohjelman toteuttaminen sekä seuraavan biodiversiteettisopimuksen osapuolikokouksen artikla 8(j):tä koskevien päätösten valmistelu.
Bargojoavkku bargun lea bargoprográmma ollašuhttin sihke čuovvovaš biodiversitehtasoahpamuša oassebeallečoahkkima artikla 8(j):a guoski mearrádusaid válmmaštallan.
Seuraava osapuolikokous pidetään ensi syksynä Etelä-Koreassa.
Čuovvovaš oassebeallečoahkkin dollo boahtte čavčča Mátta-Koreas.
Saamelaiskäräjien puheenjohtaja Klemetti Näkkäläjärvi, joka osallistui työryhmän kokoukseen jo kolmatta kertaa, piti kokousta tärkeänä. ”
Sámedikki ságajođiheaddji Klemetti Näkkäläjärvi, guhte oassálasttii bargojoavkku čoahkkimii juo goalmmát geardde, doalai čoahkkima dehalažžan. ”
Kansainväliset artikla 8(j)-työryhmän kokoukset ovat tärkeitä kansallisesti ja kansainvälisesti.
Riikkaidgaskasaš artikla 8(j)-bargojoavkku čoahkkimat leat dehalaččat álbmotlaččat ja riikkaidgaskasaččat.
Kokouksissa pääsee tuomaan esille Suomen saamelaisten näkemyksiä, vaikuttamaan päätöksentekoon, saa uusia ideoita perinteisen tiedon suojan parantamiseksi sekä vaihtamaan ajatuksia maailman eri alkuperäiskansojen kesken, ” puheenjohtaja Näkkäläjärvi kertoi.
Čoahkkimiin beassá buktit ovdan Suoma sámiid oainnuid, váikkuhit mearrádusbargamii, oažžut ođđa jurdagiid árbevirolaš dieđu suoji buorideapmin sihke lonuhit jurdagiid máilmmi sierra eamiálbmogiid gaskkas, ” ságajođiheaddji Näkkäläjärvi muitalii.
Kokoukseen osallistui kaikki saamelaiskäräjien kansallisen 8(j)-työryhmän jäsenet. ”
Čoahkkimii oassálaste buot sámedikki álbmotlaš 8(j)-bargojoavkku lahtut. ”
Kansallista toimeenpanoa ja tulevaisuutta ajatellen on ehdottoman tärkeää, että mahdollisimman moni saamelaiskäräjien edustaja kansallisesta 8(j)-työryhmästä perehtyy artikla 8(j):hin ja siihen liittyvään kansanväliseen päätöksentekoon ”, Näkkäläjärvi painottaa.
Álbmotlaš ollašuhttima ja boahttevuođa jurddašettiin lea erenomáš dehalaš, ahte nu máŋga sámedikki ovddasteaddji go vejolaš álbmotlaš 8(j)- bargojoavkkus oahpásma artikla 8(j):i ja dasa gulavaš riikkaidgaskasaš mearrádusbargamii ”, Näkkäläjärvi deattuha.
Suomen saamelaiskäräjien edustajat osallistuivat kokoukseen Suomen valtion delegaatiossa.
Suoma sámedikki ovddasteaddjit oassálaste čoahkkimii Suoma stáhta delegašuvnnas.
Kokouksissa Euroopan Unionin jäsenmaat pyrkivät neuvottelemana yhteisen kannan koordinaatiokokouksissa, joihin myös saamelaiskäräjät osallistui. ”
Čoahkkimiin Eurohpa Uniovnna lahttoriikkat geahččalit gávnnahit oktasaš oainnu koordinerenčoahkkimiin, maidda maiddái sámediggi oassálasttii. ”
Olemme olleet mukana valmistelemassa Suomen kantoja kokoukseen jo kauan ennen varsinaista kokousta ja tuoneet esityksiämme mm.. Suomen vastauksiin biodiversiteettisopimuksen sihteeristölle kokouksessa käsiteltävistä asioista, Näkkäläjärvi kertoi ”.
Mii leamašat fárus válmmaštallamin Suoma oainnuid čoahkkima várás juo guhká ovdal aitosaš čoahkkima ja buktán iežamet evttohusaid ee. Suoma vástádusaide biodiversitehtasoahpamuša čállingoddái čoahkkináššiin, Näkkäläjärvi muitalii ”.
Kahwanaken mohawkeja (Kanien: keha ' ka) edustanut Charles Patton antoi kokoukselle perinteisen mohawk-siunauksen ja lauloi ystävyyden laulun
Kahwanake mohawkiid (Kanien: keha ' ka) ovddastan Charles Patton attii čoahkkimii árbevirolaš mohawk-sivdnideami ja lávllui ustitvuođa lávlaga. Govva: Inga-Briitta Magga.
Kokouksen asialistalla oli kokemuksien kertominen artikla 8(j)- työryhmästä ja erityisesti siitä, miten alkuperäiskansat ovat osallistuneet biodiversiteettisopimuksen toimeenpanoon.
Čoahkkima áššelisttás lei vásáhusaid muitaleapmi artikla 8(j)- bargojoavkkus ja erenomážit das, mo eamiálbmogat leat oassálastán biodiversitehtasoahpamuša ollašuhttimii.
EU- puheenjohtajamaa Liettua kertoi kokoukselle EU:n puheenvuorossa erityisesti siitä, miten artikla 8(j):tä oli toimeenpantu Suomessa.
EU- ságajođihanriika Liettua muitalii čoahkkimii EU:a sáhkavuorus erenomážit das, mo artikla 8(j):a lei ollašuhtton Suomas.
Kokoukselle kerrottiin kansallisesta biodiversiteettistrategiasta sekä perustetusta kansallisesta 8(j)-työryhmästä, jonka puheenjohtajana toimii saamelaiskäräjien puheenjohtaja Klemetti Näkkäläjärvi.
Čoahkkimii muitaluvvui álbmotlaš biodiversitehtastrategiijas sihke vuođđuduvvon álbmotlaš 8(j)-bargojoavkkus, man ságajođiheaddjin doaimmai sámedikki ságajođiheaddji Klemetti Näkkäläjärvi.
Kokouksessa käsiteltiin YK:n alkuperäiskansojen pysyvän foorumin suositusta ottaa käyttöön biodiversiteettisopimuksen toimeenpanossa termi alkuperäiskansa ja paikallisyhteisö nykyisen alkuperäis- ja paikallisyhteisön sijasta.
Čoahkkimis gieđahallai ON:id eamiálbmogiid bissovaš foruma ávžžuhus váldit vuhtii biodiversitehtasoahpamuša ollašuhttimis tearbma eamiálbmot ja báikkálašsearvvuš dálá eamiálbmot- ja báikkálašsearvvuš sajis.
Suomi tuki terminologian muuttamista pysyvän foorumin esityksen mukaisesti uusissa biodiversiteettisopimuksen päätöksissä.
Suopma doarjjui terminologiija nuppástuhttima bissovaš foruma evttohusa mielde biodiversitehtasoahpamuša ođđa mearrádusain.
EU-jäsenmaat eivät olleet asiassa yksimielisiä.
EU-lahttoriikkat eai lean áššis ovttamielalaččat.
Kokous ei pysynyt tekemään asiassa ratkaisua vaan esitti YK: tekevän terminologian mahdollisesta muuttamisesta laillisen analyysin ja osapuolikokousta tekemään asiassa päätökset.”Kokouksen kyvyttömyys tehdä asiassa päätös oli alkuperäiskansoille suuri pettymys.
Čoahkkin ii bastán bargat áššis čovdosa muhto evttohii ON:id dahkat terminologiija vejolaš rievdadeamis lágalaš analyysa ja oassebeallečoahkkima bargat áššis mearrádusaid.”Čoahkkima návccahisvuohta bargat áššis mearrádusa lei eamiálbmogiidda stuorra beahttašupmi.
Terminologian muuttaminen vastaisi voimassa olevaa ihmisoikeuskäytäntöä.
Terminologiija nuppástuhttin vástidivčče fámus leahkki olmmošvuoigatvuohtageavada.
Erikoista oli, että terminologian muuttamista vastusti myös muutamat sellaiset maat, jotka olivat hyväksyneet YK:n alkuperäiskansajulistuksen ”, saamelaiskäräjien hallituksen jäsen Petra Magga-Vars kertoi.
Mearkkalaš lei, ahte terminologiija rievdadeami vuostálaste maiddái moadde dakkár riikka, geat ledje dohkkehan ON:id eamiálbmotjulggaštusa ”, sámedikki stivrra lahttu Petra Magga-Vars muitalii.
Kansainvälisen artikla 8(j)-työryhmän työssä on keskusteltu useasti biodiversiteettiin liittyvän perinteisen tiedon palauttamisesta takaisin alkuperäiskansayhteisöille.
Riikkaidgaskasaš artikla 8(j)-bargojoavkku barggus lea ságastallon máŋgii biodiversitehtai gulavaš árbevirolaš dieđu máhcaheamis ruovttoluotta eamiálbmotservošii.
Kokous esittääkin, että lähitulevaisuudessa järjestetään laaja kokous valmistelemaan vapaaehtoisia ohjeita perinteisen tiedon palauttamiseksi.
Čoahkkin evttohage, ahte lagašboahttevuođas lágiduvvo viiddis čoahkkin válmmaštallat eaktodáhtolaš rávvagiid árbevirolaš dieđu máhcaheapmin.
Ohjeistus tulisi seuraavan kansainvälisen 8(j)-työryhmän valmisteltavaksi ja edelleen 13 osapuolikokouksen hyväksyttäväksi. ”
Rávvagat boađášedje čuovvovaš riikkaidgaskasaš 8(j)- bargojoavkku válmmaštallamii ja viidásabbot 13 oassebeallečoahkkimii dohkkeheami várás. ”
Perinteisen tiedon palauttaminen on tärkeää monelle alkuperäiskansalle.
Árbevirolaš dieđu máhcaheapmi lea dehalaš máŋgga eamiálbmogii.
Saamelaisten perinteiseen tietoon liittyvää arkistomateriaalia on niin Suomen arkistolaitoksissa kuin ulkomaillakin runsaasti.
Sámiid árbevirolaš dihtui gulavaš arkiivamateriála lea nu Suoma arkiivalágádusain go olggoriikkainge valjis.
Suomessa tulisi aloittaa keskustelu ja selvitystyö miten arkistomateriaalia saataisiin parhaiten, esimerkiksi digitoiden, saamelaisten ulottuviin esimerkiksi saamelaisarkistoon tai saamelaismuseo Siidaan ”, saamelaiskäräjien varapuheenjohtaja Heikki Paltto kertoi.
Suomas galggašii álggahit ságastallama ja čielggadeami mo arkiivamateriála boađášii buoremusat, ovdamearkan digiteremiin, sámiid olámuddui ovdamearkan sámearkiivai dahje sámemusea Siidai ”, sámedikki várreságajođiheaddji Heikki Paltto muitalii.
Kokous pidettiin kansainvälisen ilmailujärjestön (IATA) - päämajassa.
Čoahkkin dollui riikkaidgaskasaš áibmojohtolatsearvvi (IATA) - váldokantuvrras.
Kokoukseen osallistui laaja joukko sopimuksen ratifioineiden valtioiden edustajia, tarkkailijoita sekä alkuperäiskansojen edustajia
Čoahkkimii oassálaste viidát soahpamuša ratifieren riikkaid ovddasteaddjit, dárkojeaddjit sihke eamiálbmogiid ovddasteaddjit. Govva: Inga-Briitta Magga
Kokouksessa käytiin temaattinen keskustelu biodiversiteettisopimuksen artiklojen 8(j) ja 10 (c):n yhtymäkohdista.
Čoahkkimis gevvui temáhtalaš ságastallan biodiversitehtasoahpamuša artiklaid 8(j) ja 10 (c):a guoskkahansajiin.
Artikla 10 (c) suojelee perinteistä luonnon kestävää käyttöä.
Artikla 10 (c) suodjala árbevirolaš luonddu suvdilis geavaheami.
Kokous esittää osapuolikokoukselle että se hyväksyisi toimintaohjelman tavanomaisen luonnonkäytön suojelemiseksi täydessä yhteistyössä alkuperäiskansojen kanssa. ”
Čoahkkin evttoha oassebeallečoahkkimii ahte dat dohkkehivčče doaibmabidjoprográmma dábálaš luonddugeavahusa suodjaleapmin dievas ovttasbarggus eamiálbmogiiguin. ”
Suomessa artikla 10(c) koskee erityisesti saamelaista poronhoitoa ja muita perinteisiä elinkeinoja.
Suomas artikla 10(c) guoská erenomážit sámiid boazodoalu ja eará árbevirolaš ealáhusaid.
On tärkeää että sekä perinteistä tietoa että tavanomaista kestävää luonnonkäyttöä tuetaan.
Lea dehalaš ahte sihke árbevirolaš diehtu ja dábálaš suvdilis luondduegeavaheapmi dorjojuvvojit.
Suomessa artikla tulee kyseeseen erityisesti saamelaisen perinteisen laidunkiertojärjestelmän turvaamisessa ”, Paltto kertoi.
Suomas artikla boahtá ovdan erenomážit sámiid árbevirolaš dálve- ja geasseeanaortnega sihkkarastimis ”, Paltto muitalii.
Kokoukseen osallistui edustajat Ruotsin ja Norjan saamelaiskäräjiltä.
Čoahkkimii oassálaste ovddasteaddjit Ruoŧa ja Norgga sámedikkis.
Saamelaiskäräjät pitivät yhteisen kokouksen artikla 8(j):n toimeenpanosta kussakin valtiossa.
Sámedikkit dolle oktasaš čoahkkima artikla 8(j):a ollašuhttimis guđege riikkas.
Kokouksessa sovittiin että saamelaiskäräjät tiivistävät yhteistyötä artikla 8(j):n toimeenpanemiseksi.
Čoahkkimis sohppui ahte sámedikkit lávgadit ovttasbarggu artikla 8(j):a ollašuhttima várás.
Yhteinen esitys viedään saamelaisen parlamentaarisen neuvoston käsittelyyn ensi keväänä. ”
Oktasaš evttohus dolvojuvvo sámi parlamentáralaš ráđi gieđahallamii boahtte giđa. ”
Olen iloinen, että saamme yhteispohjoismaisen yhteistyön käyntiin 8(j)-asioissa.
Lean ilus, ahte fidnet davviriikkaid ovttasbarggu johtui 8(j)- áššiin.
Suomen saamelaiskäräjät on yrittänyt kehittää yhteistyötä asiassa jo aiemminkin, mutta aika ei ollut silloin siihen vielä valmis.
Suoma sámediggi lea figgan ovddidit ovttasbarggu áššis juo ovdal, muhto áigi ii leamaš dalle vel heivvolaš.
Artikla 8(j) ja perinteisen tiedon suoja liittyy myös pohjoismaiseen saamelaissopimukseen ja saamelaisen parlamentaarisen neuvoston toiminnan kehittämiseen.
Artikla 8(j) ja árbevirolaš dieđu suodji laktása maiddái davviriikkaid sámesoahpamuššii ja sámi parlamentáralaš ráđi doaimma ovddideapmái.
Kansainvälinen artikla 8(j)-työryhmä esitti mm. sui generis (ainutlaatuisen) - järjestelemän luomista tilanteissa, joissa perinteistä tietoa omaava kansa asuu usean eri valtion alueella.
Riikkaidgaskasaš artikla 8(j)-bargojoavku evttohii ee. sui generis (áidnalunddot) - vuogádaga ráhkadeami diliin, main árbevirolaš dieđu hálddašeaddji álbmot ássá máŋgga sierra riikka viidodagas.
Meidän tuleekin keskittyä SPN:ssä juuri sui generis- järjestelmän luomiseen ”, Näkkäläjärvi kertoi.
Mii galgatge bidjat deattu SPR:s justa sui generis- vuogádeami dahkamii ”, Näkkäläjärvi muitalii.
” Työ ei jää tähän.
” Bargu ii báze dása.
Esittelemme kokouksen tulokset kansalliselle artikla 8(j)-työryhmälle, joka päättää mahdollisista jatkotoimenpiteistä.
Buktit ovdan čoahkkima bohtosiid álbmotlaš artikla 8(j)-bargojovkui, mii mearrida vejolaš joatkkadoaibmabijuin.
Kansainvälisen artikla 8(j)-työryhmän kokouspäätöksistä osa jäi ratkaistavaksi kokonaisuudessa COP:iin ilman työryhmän suositusta.
Riikkaidgaskasaš artikla 8(j)-bargojoavkku čoahkkinmearrádusain oassi báhcá šiehttanláhkai obban COP:i almmá bargojoavkku ávžžuhusa haga.
Tämä tarkoittaa sitä, että saamelaiskäräjien tulee olla aktiivisesti mukana vaikuttamassa Suomen ja EU:n kantoihin seuraavassa COP:issa ja sen valmisteluissa ”; Näkkäläjärvi painottaa.
Dát dárkkuha dan, ahte sámediggi galgá leat aktiivvalaččat fárus váikkuheamen Suoma ja EU: oainnuide čuovvovaš COP:s ja dan válmmaštallamis ”; Näkkäläjärvi deattuha.
Saamelaiskäräjien delegaatio pääsi seuraamaan kanien ’ kéha- kielen aikuispopetusta keha ' ka- kansan jäsenille.
Sámedikki delegašuvdna beasai čuovvut kanien ’ kéha- giela rávesolbmuidoahpahusa keha ' ka- álbmoga olbmuide.
Tilaisuudessa keskusteltiin alkuperäiskansakielten opetuksen ja kielten elvytyksen haasteista.
Dilálašvuođas ságastallui eamiálbmotgielaid oahpahusa ja gielaid ealáskahttima hástalusain. Govva: Inga-Briitta Magga.
Saamelaiskäräjien delegaatio vieraili kokoustauolla keha ' ka (mohawk) - Kansan kieli- ja kulttuurikeskuksessa Kahnawakessa, Montrealin eteläpuolella.
Sámedikki delegašuvdna galledii čoahkkinbottus keha ' ka (mohawk) - Álbmoga giella- ja kulturguovddážis Kahnawakes, Montreal máttabealde.
“ On tärkeää tutustua myös muiden alkuperäiskansojen kieltä ja kulttuuria tukevaan toimintaan.
“ Lea dehalaš oahpásmit maiddái eará eamiálbmogiid giela ja kultuvrra doarju doaibmamii.
Tutustuimme kieli- ja kulttuurikeskuksen toimintana ja pääsimme seuraamaan opetusta.
Oahpásmuvaimet giella- ja kulturguovddáža doaimmaide ja beasaimet čuovvut oahpahusa.
Vaikka kulttuurimme ovat erilaisia, haasteet oman kielen ja kulttuurin säilyttämiseksi ovat samanlaisia. ”
Vaikke kultuvrrat leat sierraláganat, hástalusat iežas giela ja kultuvrra seailluheami várás leat seammáláganat. ”
Petra Magga-Vars kertoi.
Petra Magga-Vars muitalii.
Kokousten päätyttyä saamelaiskäräjien edustajat tutustuivat biodiversiteettimuseoon (Biodome), joka kuvaa Kanadan eri luontotyyppejä ja niiden eläimistöä.
Čoahkkimiid nogadettiin sámedikki ovddasteaddjit oahpásmuvve biodiversitehtamuseai (Biodome), mii ovdanbuktá Kanada sierra luondotiippaid ja daid ealliid.
Lisää tietoa biodiversiteettisopimuksen artikla 8(j):stä
Lasi dieđut biodiversitehtasoahpamuša artikla 8(j):s
Kokouspäätökset
Čoahkkinmearrádusat
Tiedote saamelaiskäräjien järjestämästä oheistapahtumasta 8(j)-kokouksessa
Dieđáhus sámedikki lágidan siidodáhpáhusas 8(j)-čoahkkimis
Kansallinen biodiversiteettistrategia ja - toimintaohjelma
Álbmotlaš biodiversitehtastrategiija ja - doaibmanprográmma
Saamelaiskäräjien puheenjohtajan blogi, jossa hän kertoo 8(j)-kokouksen tunnelmista
Sámedikki ságajođiheaddji blogga, mas son muitala 8(j)-čoahkkima dovdamušain
Klemetti Näkkäläjärvi
Lassidieđut:
Saamelaiskäräjien kokous on 23.10.2013 yksimielisesti päättänyt irtisanoa hallintopäällikkö Juha Guttormin virastaan.
Sámedikki čoahkkin lea 23.10.2013 ovttamielalaččat mearridan eretcealkit hálddahushoavda Juha Guttorma virggistis.
Päätökseen jätettiin yksi eriävä mielipide.
Mearrádussii guđđojuvvui okta sierraoáivil.
Hallintopäällikön virkasuhde päättyy kuuden kuukauden irtisanomisajan jälkeen.
Hálddahushoavdda virgegaskavuohta nohká guđa mánu eretcealkináiggi maŋŋel.
Virkamiehellä ei ole työntekovelvoitetta irtisanomisaikana.
Virgeolbmos ii leat bargangeatnegasvuohta eretcealkináigge.
Hallintopäälliköllä ei irtisanomisaikana ole valtuuksia tehdä virka-asemaansa kuuluvia päätöksiä tai esitellä asioita saamelaiskäräjien hallitukselle tai saamelaiskäräjien kokoukselle.
virgesajádahkii gullevaš mearrádusaid dehe meannudit áššiid sámedikki stivrii dehe sámedikki dievasčoahkkimii.
Päätöksen perustelut ovat salaisia julkisuuslain (621/1999) 24 § 1 mom 32 kohdan perusteella.
Mearrádusa ákkat dollojuvvojit suollemassan almmolašvuohtalága (621/1999) 24 § 1 mom 32 čuoggá vuođul.
Saamelaiskäräjillä ei ole mahdollisuutta tiedottaa asiasta tätä laajemmin.
Sámedikkis ii leat vejolašvuohta dieđihit áššis dán viidáseappot.
Hallintopäällikön sijaisena toimii toistaiseksi saamelaiskäräjien sosiaali- ja terveyssihteeri Pia Ruotsala.
Hálddahushoavdda sadjásažžan doaibmá doaisttážii sámedikki sosiála- ja dearvvasšvuohtačálli Pia Ruotsala.
Saamelaisnuorten taidetapahtuma järjestetään Sodankylässä 27.3.2014
Sámenuoraid dáiddadáhpáhus ordnejuvvo Soađegilis 27.3.2014
Saamelaisnuorten taidetapahtuma 2014 järjestetään Sodankylän kirkonkylän uudessa urheiluhallissa torstaina maaliskuun 27. päivänä.
Sámenuoraid dáiddadáhpáhus 2014 ordnejuvvo Soađegili girkosiidda ođđa valáštallanhállas duorastaga njukčamánu 27. beaivve.
Vuoden teemana on tanssi ja saamelaisena teemana on eläinkuva.
Jagi temán lea dánsun ja sámi temán govva eallis.
0-4 luokkalaiset osallistuvat kuvataidekilpailuun, vanhemmat valokuvauskilpailuun.
0-4 luohkálaččat oassálastet govvadáiddagilvui, boarrásappot čuovgagovvagilvui.
Jokainen voi osallistua yhdellä kuvalla.
Juohkehaš sáhttá oassálastit ovttain govain.
Valtakunnallinen tanssitapahtuma SottiisiMoves pidetään Tampereella 11.-15.6.
Riikkaviidosaš dánsundáhpáhus SottiisiMoves dollojuvvo Tamperees 11.-15.6.
Tapahtumaan valitaan saamelaisnuorten edustajat, mikäli ryhmä ohjaajineen on halukas osallistumaan tapahtumaan kesälomien jo alettua.
Dáhpáhussii válljejuvvojit sámenuoraid ovddasteaddjit, juos fal joavku ja sin bagadalli háliidit váldit oasi vaikko geasseluomut leat juo álgán.
Tapahtuman valtakunnallisesta teemasta tarkempia tietoja löytyy sivustolta http://sottiisimoves.fi/sottiisi /.
Dáhpáhusas leat eanát dieđut interneahtas siidduin http://sottiisimoves.fi/info/njuolggadusat_sa /.
Sodankylän tapahtuma on yksipäiväinen, mutta pyrimme järjestämään koulumajoituksen halukkaille pitkämatkalaisille.
Soadegili dáhpáhus bistá ovtta beaivvi, muhto geahččalit ordnet idjadanbáikki skuvllain guhkesmátkkálaččaide.
Muualla kuin kouluilla yöpyjien kustannuksista vastaa jokainen ryhmä itse.
Eará sajiin idjadeami goluid joavku máksá ieš.
Tarkemmat osallistumisohjeet lähetetään myöhemmin.
Dárkilut oassálastinrávvagat sáddejuvvojit skuvllaide maŋŋeleappos.
Saamelaiskäräjien kotisivuilla on raportti vuoden 2013 tapahtumasta.
Sámedikki ruovttusiidduin lea rapoarta Heahtá dáhpáhusas 2013.
Yrjö Musta johtaa saamelaisten koulutusasiain yhteistyöelintä
Yrjö Musta jođiha sámi skuvlenáššiid oktasašbargoorgána
Rehtori Yrjö Musta ja opetustoimen ylitarkastaja Kari Torikka johtavat saamelaisten koulutusasiain yhteistyöelintä.
Rektor Yrjö Musta ja oahpahusdoaimma alladárkkisteaddji Kari Torikka jođiheaba sámi skuvlenáššiid oktasašbargoorgána.
Musta valittiin puheenjohtajaksi ja Torikka varapuheenjohtajaksi yhteistyöelimen järjestäytymiskokouksessa Helsingissä 28.10.
Musta válljejuvvui ságadoallin ja Torikka várreságadoallin oktasašbargoorgána ordnašuvvančoahkkimis Helssegis 28.10.
Yhteistyöelimen toimikausi jatkuu vuoden 2015 loppuun asti.
Oktasašbargoorgána doaibmabadji bistá jagi 2015 loahpa rádjái.
Yhteistyöelimen on asettanut saamelaiskäräjät ja siinä ovat saamelaiskäräjien lisäksi edustettuina opetus- ja kulttuuriministeriö, opetushallitus, Lapin aluehallintovirasto ja saamelaisten kotiseutualueen kunnat.
Sámediggi lea ásahan oktasašbargoorgána ja das leat sámedikki lassin ovddasteaddjit oahpahus- ja kulturministeriijas, oahpahusráđđehusas, Lappi guovlohálddahusdoaimmahagas ja sámiid ruovttuguovllu gielddain.
Elimen tärkein tehtävä on edistää yhteistyötä saamelaisten koulutusasioissa ja edesauttaa tiedonkulkua ja yhteydenpitoa.
Orgána deháleamos bargun lea ovddidit ovttasbarggu sámi skuvlenáššiin, ovddidit dieđu johtima ja gulahallama.
Se edistää saamen kielen ja saamenkielistä opetusta, seuraa saamelaisten koulutusasioiden kehitystä, toimii asiantuntijana ja voi lisäksi tehdä esityksiä ja antaa asiantuntijalausuntoja saamelaisten koulutuskysymyksissä.
Dat ovddida sámegiela ja sámegielat oahpahusa, čuovvu sámi skuvlenáššiid ovdáneami, bargá áššedovdin ja sáhttá dasa lassin dahkat evttohusaid ja addit áššedovdecealkámušaid sámiid skuvlengážaldagain.
Helsingissä 28.10. pidetyssä kokouksessa esiteltiin saamelaiskäräjien toimintaa koulutuspolitiikan alueella ja oppimateriaalin valmistajana.
Helssegis 28.10. dollojuvvon čoahkkimis ovdanbuktojuvvui sámedikki bargu skuvlenpolitihká suorggis ja oahppamateriála ráhkadeaddjin.
Koulutussihteeri Ulla Aikio-Puoskari kertoi mm., että saamelaiskäräjät seuraa opetusta valmistamalla vuosittain saamelaisopetuksen tilastoja, julkaisee mahdollisuuksien mukaan opetusraportteja, järjestää vuosittain Nuori Kulttuuri - tapahtumaan liittyvän saamelaisnuorten taidetapahtuman ja julkaisee saamelaiskulttuurista tiedottavaa materiaalia kouluja varten (Oktavuohta - nettilehti).
Skuvlenčálli Ulla Aikio-Puoskari ee. muitalii, ahte sámediggi čuovvu oahpahusa ráhkademiin jahkásaččat sámeoahpahusa statistihkaid, almmuhemiin vejolašvuođaidis mielde oahpahusraporttaid, ordnemiin jahkásaččat Nuorra Kultuvra - dáhpáhussii gullevaš sámenuoraid dáiddadáhpáhusa ja almmuhemiin diehtojuohkinmateriála sámiid birra skuvllaid várás (Oktavuohta - neahttabláđđi).
Lisäksi saamelaiskäräjät avustaa mahdollisuuksiensa mukaan vanhempia, viranomaisia ja koulutuksen järjestäjiä saamelaisopetukseen liittyvissä asioissa ja jakaa vuosittain stipendejä saamen kielen oppilaille.
Dasa lassin sámediggi veahkeha vejolašvuođaidis mielde vánhemiid, virgeeisseváldiid ja skuvlejumi ordnejeaddjiid sámeoahpahusa áššiin ja juohká jahkásaččat stipeanddaid sámegiela oahppiide.
Oppimateriaalisihteeri Hannu Kangasniemi esitteli kokoukselle saamen kielten oppimateriaalitilannetta ja ilmaisi tyytyväisyytensä tulevan vuoden valtion talousarvioesitykseen sisältyvästä 110.000 euron lisäyksestä saamenkielisen oppimateriaalin valmistamiseen.
Oahppamateriálačálli Hannu Kangasniemi ovdanbuvttii čoahkkimis sámegielaid oahppamateriáladiliid ja gávnnahii duhtavažžan, ahte boahtte jagi stáhta bušeahttaevttohus sisttisdoallá 110.000 euro lasáhusa sámegielat oahppamateriála válmmašteapmái.
Valtionavustuksen korottamiselle on todellinen tarve, koska materiaalipula on suuri erityisesti koltan- ja inarinsaamen kielten osalta.
Stáhtaveahki lasiheapmái lea duohta dárbu daningo materiálavátni lea stuoris earenoamážit nuortalaš- ja anárašgielaid bokte.
Pohjoissaamen osalta tilanne on parempi, mutta ei hyvä sekään.
Davvisámegiela dilli lea buoret, muhto ii buorre datge.
Osa pohjoissaamenkielisistä materiaaleista on uudistamisen tarpeessa ja myös perusmateriaaleja puuttuu edelleen.
Oasi davvisámegielat materiálain galggašii ođasmahttit ja maiddái vuođđomateriálat ain váilot.
Perusopetuksen tuntijakouudistuksessa tehdyt muutokset oppiaineiden nivelkohtien muutoksista ja myös meneillään oleva perusopetuksen opetussuunnitelman perusteiden uudistus lisäävät materiaalien uudistamistarvetta.
Vuođđooahpahusa diibmojuohkoođastusa olis dahkkojuvvon rievdádeamit oahppoávdnasiid lađasbáikkiin ja maiddái jođus leahkki vuođđooahpahusa oahppoplána vuođustusaid ođastus lasihit dárbbu ođasmahttit oahppamateriálaid.
Johtaja Jari Rajanen ja ylitarkastaja Anssi Pirttijärvi esittelivät kokoukselle opetus- ja kulttuuriministeriön hallinnonalan ajankohtaisia asioita, mm. varhaiskasvatusta koskevan lainsäädännön uudistamista, kuntien valtionosuusjärjestelmän uudistamista ja saamen kielen elvyttämisohjelman etenemistä valtioneuvoston käsittelyyn.
Hoavda Jari Rajanen ja alladárkkisteaddji Anssi Pirttijärvi ovdanbuvttiiga čoahkkimis áigeguovdilis áššiid oahpahus- ja kulturministeriija hálddahussuorggis, nugo ee. árrabajásgeassimii guoski láhkaásaheami ođasmahttima, gielddaid stáhtaoasusortnega ođasmahttima ja sámegiela ealáskahttinprográmma ovddideami stáhtaráđi gieđahallamii.
Tavoitteena on, että valtioneuvosto tekisi periaatepäätöksen saamen kielen elvyttämisen toimenpideohjelmasta vielä kuluvan vuoden aikana.
Ulbmilin lea, ahte stáhtaráđđi dagašii prinsihppamearrádusa sámegiela ealáskahttima doaibmabidjoprográmmas vel dán jagi bealde.
Johtaja Jorma Kauppinen esitteli kokoukselle esi- ja perusopetuksen opetussuunnitelman perusteiden uudistamista ja uudistuksen aikataulua.
Hoavda Jorma Kauppinen ovdanbuvttii čoahkkimis ovda- ja vuođđooahpahusa oahppoplána vuođustusaid ođasmahttima ja ođastusa áigetávvala.
Opetushallitus on mahdollistanut uudistuksen avoimen kommentointimahdollisuuden kotisivuillaan.
Oahpahusráđđehus lea rahpan buot berošteaddjiide vejolašvuođa kommenteret ođastusa ruoktosiidduinis.
Virallinen lausuntokierros uusista perusteista järjestetään syksyllä 2014.
Virggálaš cealkámušat bivdojuvvojit čakčat 2014.
Valtioneuvosto on hyväksynyt perusopetuksen uuden tuntijaon vuonna 2012.
Stáhtaráđđi lea dohkkehan vuođđooahpahusa ođđa diibmojuogu jagis 2012.
Uusien perusteiden ja tuntijaon mukaiset opetussuunnitelmat on tarkoitus ottaa käyttöön syksyllä 2016.
Ođđa vuođustusaid ja diibmojuogu čuovvu oahppoplánaid lea áigumuš váldit atnui čakčat 2016.
Saamelaisten kotiseutualueen kuntien sivistystoimenjohtajat Laila Palkinen (Enontekiö), Ilkka Korhonen (Inari), Risto Varis (Sodankylä), Rovaniemen kaupungin sivistyspalvelujohtaja Heikki Ervast ja Ivalon yläkoulun rehtori Riikka Saijets esittelivät kokoukselle kotikuntiensa saamelaisopetuksen tilannetta ja kehittämistarpeita.
Sámiid ruovttuguovllu gielddaid čuvgehusdoaimmajođiheaddjit Laila Palkinen (Enodat), Ilkka Korhonen (Anár), Risto Varis (Soađegilli), Roavenjárgga gávpoga čuvgehusbálvalusaid hoavda Heikki Ervast ja Avvila badjeskuvlla rektor Riikka Saijets ovdanbukte čoahkkimis ruoktogielddaideaset sámeoahpahusa diliid ja ovddidandárbbuid.
Opetustoimen ylitarkastaja Kari Torikka selvitti kokoukselle saamelaisten kotiseutualueen kuntien saamelaisopetukseen saaman rahoituksen kehittymistä.
Oahpahusdoaimma alladárkkisteaddji Kari Torikka čilgii čoahkkimii sámiid ruovttuguovllu gielddaid sámeoahpahusa várás ožžon ruhtadeami.
Kokoukseen osallistui lisäksi saamelaiskäräjien koulutus- ja oppimateriaalilautakunnan jäseniä.
Čoahkkimii oassálaste dasa lassin sámedikki skuvlen- ja oahppamateriálalávdegotti lahtut.
Kokouksen aineisto on pyydettävissä saatavissa koulutus- ja oppimateriaalitoimistosta.
Čoahkkinmateriála lea bivddedettiin oažžumis skuvlen- ja oahppamateriáladoaimmahagas.
Saamelaiskäräjät jakoi stipendejä korkea-asteen opiskelijolle
Sámediggi jugii stipeanddaid alla dási stuđeanttaide
Saamelaiskäräjät myönsi yhteensä kuusi 500 euron stipendiä saamen kielen ja saamelaisen kulttuurin korkea-asteen opiskelijoille.
Sámediggi mieđihii oktiibuot guhtta 500 euro stipeandda sámegiela ja sámekultuvrra alla dási stuđeanttaide.
Stipendit jaettiin Saamelaiskulttuurikeskus Sajoksen pääurakoitsijana toimineen Keski-Suomen Betonirakenne Oy:n lahjoittamista ja saamelaiskäräjien omista varoista.
Stipeanddat juhkkojuvvojedje Sámekulturguovddáš Sajosa váldogoartaváldi Keski-Suomen Betonirakenne Oy skeŋken ja sámedikki ruđain.
Stipendiä haki yhteensä 18 opiskelijaa.
Stipeandda ohce oktiibuot 18 stuđeantta.
Stipendit myönnettiin seuraaville opiskelijoille: Inga Påve Idivuoma (Kiiruna / Sámi allaskuvla), Marjo Magga (Vuotso / Sámi allaskuvla), Berit Sonkamuotka (Enontekiö / Oulun yliopisto), Sierge Rasmus (Jyväskylä / Oulun yliopisto), Inger-Elle Suoninen (Inari / Sámi allaskuvla), Joni Saijets (Karigasniemi / Oulun yliopisto).
Stipeanddat mieđihuvvojedje čuovvovaš stuđeanttaide: Inga Påve Idivuoma (Giron / Sámi allaskuvla), Marjo Magga (Vuohčču / Sámi allaskuvla), Berit Sonkamuotka (Enodat / Oulu universiteahtta), Sierge Rasmus (Jyväskylä / Oulu universiteahtta), Inger-Elle Suoninen (Anár / Sámi allaskuvla), Joni Saijets (Gáregasnjárga / Oulu universiteahtta).
Stipendeistä päätti saamelaiskäräjien koulutus- ja oppimateriaalilautakunta kokouksessaan 27.10.2013.
Stipeanddain mearridii sámedikki skuvlen- ja oahppamateriálalávdegoddi čoahkkimistis 27.10.2013.
Lautakunta totesi ilolla, että stipendihakemuksia tuli paljon, eri alueilta, monilta koulutusaloilta ja kolmesta maasta.
Lávdegoddi gávnnahii iluin, ahte stipeandaohcamušat bohte ollu, sierra guovlluin, máŋggain skuvlensurggiin ja golmma riikkas.
Samalla lautakunta pahoitteli sitä, että stipendeinä jaettavaa rahaa oli vähän.
Seammás lávdegoddi šállošii dan, ahte stipeandaruhta lei unnán juohkin láhkái.
Kulttuurimääräraha 2013 pohjoismaisten saamelaisjärjestöjen tukemiseen
Kulturmearreruhta 2013 davviriikkalaš sámeservviid doarjumii
Saamelaiskäräjien kulttuurilautakunta jakoi kokouksessaan 28.10.2013 vuoden 2013 Opetus- ja kulttuuriministeriön myöntämän valtionavustuksen saamelaisen taiteen ja kulttuurin edistämiseen, josta yhteensä 23 000 euroa osoitettiin Pohjoismaisten saamelaisjärjestöjen tukemiseen.
Sámedikki kulturlávdegoddi jugii čoahkkimis 28.10.2013 jagi 2013 Oahpahus- ja kulturministeriija mieđihan stáhtadoarjaga sámi dáidaga ja kultuvrra ovddideapmái, mas oktiibuot 23 000 euro čujuhuvvui Davviriikkalaš sámeservviid doarjumii.
Saamelaiskäräjien kulttuurilautakunta vastaanotti hakemuksia 13 kpl yhteensä 93 059 euron edestä.
Sámedikki kulturlávdegoddi vuostáiválddii ohcamušaid 13 st oktiibuot 93 059 euro ovddas.
Avustuksia myönnettiin seuraavasti:
Doarjagat mieđihuvvojedje čuovvovaččat:
Saamelaisneuvoston Suomen jaosto
Sámi Dáiddačehpiid searvi
Toiminta-avustus 4 800 €
Doaibmandoarjja 4 800 €
Suomen saamelaisten keskusjärjestö ry
Suoma sámiid guovddášsearvi rs
Toiminta-avustus 2 000 €
Doaibmandoarjja 2 000 €
satni.
satni.
org - Tervetuloa OAHPA-sivuille !
org - Buresboahtin Oahpa-siidduide !
Kokeile vaikkapa sanojen taivuttamista:
Ovttas.no Sámi oahpponeavvut neahtas
Oktavuohta Nettilehti saamelaisista ja saamelaiskulttuurista
Oktavuohta Neahttaaviisa sámiin ja sámi kultuvrras
Nettisaje - inarinsaamenkieliset nettisivut, joilla voi jakaa tietoja, keskustella ja löytää monenlalista materiaalia, kuten artikkeleleita, kuvia, laulujen sanoja ja oppimateriaaleja.
Nettisaje - anárašgielat neahttasiiddut, gos sáhttá juohkit dieđuid, ságastallat ja gávdnat máŋggalágan materiála numot čállosiid, govaid, lávlagiid sániid ja oahppamateriálaid.
Álgu - diehtovuođđu - Saamelaiskielten sanojen alkuperä - etymologinen tietokanta
Álgu - diehtovuođđu - Sámegielaid sániid álgovuolgga - etymologalaš diehtovuođđu
- nettisivusto, jossa voi harjoitella itsenäisesti saamenkieltä monipuolisilla opetusohjelmilla.
- interneahttavuorká, gos beassá oahppat iehčanassii sámegiela máŋggabealát oahpahusprográmmaiguin
- opetusohjelmia voi käyttää myös opettajan johdolla koko opetusryhmän kanssa.
- oahpaheaddji sáhttá geavahit daid maid olles oahpahusjoavkkuin dahje sierraoahpahusas.
- Suomessa sivuja voi käyttää ilmaisksi saamenkielen ja saamenkielisessä opetuksessa.
Suomas siidduid oažžu geavahit nuvttá sámegiela ja sámegielat oahpahusas.
Opettajan tulee pyytää käyttäjätunnus Toivo Westiltä (toivo.
Oahpaheaddji galgá ieš bivdit geavahandovddaldaga Toivo Westas (toivo.
west (at) yahoo.
west (at) yahoo.
co.
co.
uk.).
uk.).
- Norjan ja Ruotsin puolella koulujen tulee ostaa ohjelman lisenssi.
Norgga ja Ruoŧa beale skuvllat galget oastit prográmma liseanssa sierra.
Sátnemeahccái - luku- ja kirjoitustaidon alkuopetus I - pohjoissaame
Sátnemeahccái - lohkan- ja čállindáiddu álgooahpahus I - davvisámegiella
Lohkan- ja čállindáiddu alkuopetus II - pohjoissaame
Lohkan- ja čállindáiddu álgooahpahus II - davvisámegiella
Esim.
E-skuvla
Cujaju on sivusto, jonka avulla voi helposti kertoa päiväkoti-ikäisille joikaamisesta ja joiusta !
- mánáide ja nuoraide sámegiela ja sámegiel neahttaoahpponeavvut,
- lapsille ja nuorille saamenkielen ja saamenkielisiä nettiopetusmateriaaleja,
- vuođđo- ja joatkkaskuvllaid ohppiide gáiddusoahpahus,
- peruskouluihin ja lukioon etäopetusta,
- rávesolbmuide davvi-, julev- ja máttasámegielakurssat,
- aikuisille pohjois- luulajan- ja eteläsaamen kursseja,
- máŋgakultuvrralašvuođa áddejumi kurssat.
- monikulttuurisuuden ymmärtämisen kursseja.
- Anárašgiela searvvi ja Sámi Musea Siidda buvttadan diehtosiiddut
Nuortalaččat - Saamelaismuseosäätiö Siidan tuottama tietosivusto koltansaamelaisista
Nuortalaččat - Sámi Musea Siidda buvttadan diehtosiiddut
Maahisweb - Saamelaismuseosäätiö Siidan tuottama nettisivusto lapsille
Maahisweb - Sámi Musea Siidda buvttadan mánáid neahttasiiddut
Bildetema - Interaktiivinen monikielinen kuvasanakirja
Bildetema - Interaktiivvalaš máŋggagielat govvasátnegirji
- inarinsaame
- nuortalašgiella
Nettisanakirjoja pohjoissaame - suomi
Neahttadigisánit davvisámegiella - suomagiella
Yle Sámi radio (Unna Junná - lasten TV ja Binna bánna lasten radio)
Yle Sámi radio (Unna Junná - mánáid TV ja Binna bánna mánáid radio)
Cugu - nettisivusto lapsille
Cugu - neahttasiidu mánáide
Eanadállu - Interaktiivinen pelisivusto lapsille
Eanadállu - Interaktiivvalaš speallansiidu mánáide
Gos lea Nora gielká ?
Gos lea Nora gielká ?
- Lasten kertomus jonka voi lukea tai kuunnella.
- Mánáid máinnas man sáhttá lohkat dahje guldalit.
Sámi Giellagáldu julkaisee saamenkielten uusinta terminologiaa ja normitusta.
Sámi Giellagáldu almmustahttá sámegielaid ođđa terminologiija ja normeremiid.
Hallintopäällikön määräaikainen virka haettavana
Hálddahushoavdda mearreáigásaš virgi ohcanláhkai