pere/sami_parallel huggingface dataset:
Saamelaiskäräjät pyytää neuvotteluja kaivoslain soveltamisesta Tukesia ohjaavan työ- ja elinkeinoministeriön kanssa sekä erikseen Tukesin kanssa.
Sámediggi bivdá ráđđádallamiid ruvkelága guoskadeamis Tukesa stivrejeaddji bargo- ja ealáhusministeriijaiguin sihke sierra Tukesiin.
Myöhemmin saamelaiskäräjät aikoo järjestää kaivoslain soveltamisesta yhteiskokouksen, johon kutustaan paliskuntien, viranomaisten, kolttien kyläkokouksen ja Tukesin edustajia linjaamaan kaivoslain soveltamisesta ja sidosryhmien yhteistyöstä. ”
Maŋŋelis sámediggi áigu lágidit ruvkelága guoskadeamis oktasaščoahkkima, gosa bovdet bálgosiid, eiseválddiid, nuortalaččaid giličoahkkima ja Tukesa ovddasteaddjiid linjet ruvkelága guoskadeamis ja čánusjoavkkuid oktasašbarggus.
On valitettavaa että valitusprosessi on kestänyt näin kauan.
” Lea šállošahtti ahte váidinproseassa lea bistán náge guhká.
Saamelaiskäräjät on esittänyt, että Tukes soveltaisi Rovaniemen hallinto-oikeuden päätöstä lupakäytännössään siihen asti, kun KHO:sta saataisiin asiassa linjaus.
Sámediggi lea evttohan, ahte Tukes guoskadivčče Roavvenjárgga hálddahusrievtti mearrádusa iežas lohpegeavadagas dan rádjai, go AHR:s oaččošeimmet áššái linjjá.
Tukes ei ole näin tehnyt.
Tukes ii leat ná dahkan.
Nyt kaivosviranomaisen toiminta on aiheuttanut ylimääräistä vaivaa luvan hakijalle, saamelaiskäräjille, viranomaisille ja paliskunnille.
Dál ruvkeeiseválddi doaimmat leat dagahan badjelmearálaš váivvi lobi ohccái, sámediggái, eiseválddiide ja bálgosiidda.
Toivon, että päätöksen myötä yhteistyö Tukesin kanssa kehittyisi sellaiseksi, mitä lainsäätäjä on tarkoittanut.
Sávan, ahte mearrádusa mielde oktasašbargu Tukesiin ovdánivččii dakkárin, maid láhkaaddi lea dárkkuhan.
Saamelaiskäräjät on valmis yhteistyöhön kaivoslain velvoitteiden täyttämiseksi ”, puheenjohtaja Näkkäläjärvi linjaa.
Sámediggi lea gárvvis oktasašbargui ruvkelága geatnegasvuođaid ollašuhttima dihtii ”, ságajođiheaddji Näkkäläjärvi linje.
Eduskunta hyväksyi toukokuussa kaivoslain 169 § mukaisen muutoksen, jonka mukaan Tukes voi perustellusta syystä hakijan pyynnöstä malminetsintäluvan tai kullanhuuhdontaluvan voimassaolon jatkamista taikka kaivoslupaa tai kaivosturvallisuuslupaa koskevassa päätöksessä määrätä, että luvassa yksilöityihin toimenpiteisiin voidaan valituksesta huolimatta ryhtyä lupapäätöstä noudattaen. ”
Riikkabeaivvit dohkkehedje miessemánus ruvkelága 169 § mieldásaš nuppástusa, man mielde Tukes sáhttá vuođustallon buori siva dihtii ohcci bivdagis málbmaohcanlobi dahje golledoidinlobi dohkkenáiggi joatkima dahje ruvkelobi dahje ruvkedorvvolašvuođalobi guoskavaš mearrádusas mearridit, ahte lobis dárkkálnuhtton doaibmabijuide sáhttit váidagis fuolakeahttá álgit čuovvumiin lohpemearrádusa. ”
Eduskunnan tekemä muutos oli hätiköity ja saamelaiskäräjät esitti vielä hallintovaliokunnan kuulemisen yhteydessäkin, että ennen kuin kaivoslakia ryhdytään muuttamaan, odotetaan KHO:n linjausta kaivoslain toimeenpanosta.
Riikkabeivviid dahkan nuppástus lei hohppui ja sámediggi evttohii velá hálddahusváljagotti gullama oktavuođasge, ahte ovdal go ruvkelága álgit nuppástuhttit, vuordit AHR:a linjjá ruvkelága ollašuhttimis.
Mielestäni eduskunnan päätös oli hätiköity ottaen huomioon KHO:n päätöksen ”, sanoo puheenjohtaja Näkkäläjärvi.
Mu mielas riikkabeivviid mearrádus lei hohppui vuhtii váldimin AHR:a mearrádusa ”, dadjá ságajođiheaddji Näkkäläjärvi.
Saamelaiskäräjät vahvisti vuoden 2013 tilinpäätöksen
Sámediggi nannii jagi 2013 ruhtadoalloloahpaheami
Saamelaiskäräjien kokous vahvisti vuoden 2013 tilinpäätöksen.
Sámedikki čoahkkin nannii jagi 2013 ruhtadoalloloahpaheami.
Tilinpäätös oli 43 176,06 euroa.
Ruhtadoalloloahpaheapmi lei 43 176,06 euro.
Saamelaiskäräjien kokous oli budjetoinut vuodelle 2013 71 000 euron alijäämäisen budjetin.
Sámedikki čoahkkin lei váldán bušehttii jáhkái 2013 71 000 euro vuollebázat bušeahta.
Varsinaisen toiminnan tuotot olivat 5 886 066,90 euroa ja kulut -5 842 487,75 euroa.
Áitosaš doaimmaid vuoittut ledje 5 886 066,90 euro ja golut -5 842 487,75 euro.
Saamelaiskäräjien menoista kiinteitä (henkilöstö- ja toimitilakulut) on 85 %.
Sámedikki goluin fásta (bargoveahka- ja doaibmasadjegolut) leat 85 %.
Saamelaiskäräjien varsinaisen toiminnan tulos oli 55 338,13 euroa.
Sámedikki áitosaš doaimma boađus lei 55 338,13 euro.
Varsinaiseen toimintaan kuuluu oikeusministeriön yleisen valtionavustuksen käyttö, saamen kieliyhteistyö, nuorisoneuvoston toiminta, saamelaisnuorten taidetapahtuma ja pohjoismainen saamelaissopimus.
Áitosašdoibmii gullet vuoigatvuohtaministeriija dábálaš stáhtadoarjaga geavaheapmi, sámi giellaoktasašbargu, nuoraidráđi doaibma, sámenuoriad dáiddadáhpáhus ja davviriikkalaš sámesoahpamuš.
Saamelaiskulttuurikeskus Sajoksen palveluyksikkö, joka hoitaa Sajoksen palvelumyyntiä ja kulttuurikeskuksen tukipalveluita, teki tappiota -8 448,68 euroa.
Sámekulturguovddáš Sajosa bálvalusovttadat, mii dikšu Sajosa bálvalusvuovdima ja kulturguovddáža doarjjabálvalusaid, dagai dáhpaga -8 448,68 euro.
Saamelaiskäräjien tilintarkastajat ovat tilintarkastuskertomuksessaan todenneet saamelaiskäräjien taloutta ja hallintoa hoidetun laillisesti ja päätösten mukaisesti.
Sámedikki ruhtadoallodárkkisteaddjit leat ruhtadoallodárkkistanmuitalusas gávnnahan, ahte sámedikki ekonomiija ja hálddahusa leat dikšon lágalaččat ja mearrádusaid mielde.
Saamelaiskäräjien vuoden 2013 toimintakertomuksessa on käsitelty laajasti saamelaiskäräjien omaa toimintaa ja budjettivuodelle ja vaalikaudelle asetettujen tavoitteiden toteutumista.
Sámedikki jagi 2013 doaibmačilgehusas leat gieđahallon viidát sámedikki iežas doaimmat ja bušeahttajáhkái ja válgabadjái ásahuvvon ulbmiliid ollašuvvan.
Saamelaiskäräjät on uudistanut toimintakertomuksen laatimistapaa.
Sámediggi lea ođasmahttán doaibmačilgehusa ráhkadanvuogi.
Saamelaiskäräjät antoi vuonna 2013 198 erilaista lausuntoa tai kirjelmää.
Sámediggi attii jagi 2013 198 earálagan árvalusa dahje čállosa.
Tästä 154 oli lausuntoja, 4 esityksiä ja 40 muistioita tai valituksia.
Dáin 154 ledje cealkámušat, 4 evttohusat ja 40 muittuhančállaga dahje váidagat.
Saamelaiskäräjillä oli yhteensä 83 edustajaa eri työryhmässä.
Sámedikkis ledje oktiibuot 83 ovddasteaddji eará bargojoavkkuin.
Saamelaiskäräjät neuvotteli kertomusvuonna saamelaiskäräjälain § 9 mukaisia neuvotteluja ministeriöiden kanssa 3 kertaa ja muiden viranomaisten kanssa 4 kertaa.
Sámediggi ráđđádalai čilgehusjagi sámediggelága § 9 mieldásaš ráđđádallamiid ministeriijaiguin 3 geardde ja eará eiseválddiiguin 4 geardde.
Lisäksi saamelaiskäräjillä oli kertaluonteisia sidosryhmä- ja edustustapaamisia 65 kertaa.
Lassin sámedikkis ledje geardelunddogat čanusjoavko- ja ovddastandeaivvadeamit 65 geardde.
Toisena toimintavuotenaan Sajoksessa kävi n. 12 000 kokous- ja tapahtuma-asiakasta.
Nuppi doaibmajagi Sajosis fidne s. 12 000 čoahkkin- ja dáhpáhus-áššehasa.
Sajoksessa järjestettiin kertomusvuoden aikana 40 yleisötapahtumaa.
Sajosis lágidedje čilgehusjagi áigge 40 álbmotdáhpáhusa.
Kertomusvuonna saamelaiskäräjillä oli käynnissä 7 eri projektia, joista saamelaisten sosiaali- ja terveyspalvelujen kehittämisrakenne – hanke päättyi vuonna 2013.
Čilgehusjagi sámedikkis ledje jođus 7 sierra prošeavtta, main sápmelaččaid sosiála- ja dearvvasvuohtabálvalusaid ovvidanráhkadus– fidnu nogai jagi 2013.
Vuodelle 2013 oli asetettu kuusi päätavoitetta: saamelaiskäräjälain uudistus, ILO 169-sopimuksen ratifioiminen, pohjoismainen saamelaissopimus, saamen kielten elvytysohjelman ja biodiversiteettisopimuksen artikla 8(j):n toimeenpano, pääministeri Jyrki Kataisen hallitusohjelman saamelaiskirjausten edistäminen sekä saamelaiskäräjien henkilöstöpoliittisten ohjelmien hyväksyminen.
Jahkái 2013 ledje meroštallon guhtta váldoulbmila: sámediggelága ođastus, ILO 169-soahpamuša ratifiseren, davviriikkalaš sámesoahpamuš, sámegielaid ealáskahttinprográmma ja biodiversitehtasoahpamuša artihkal 8(j) ollášuhttin, oaiveministtar Jyrki Katainena ráđđehusprográmma sámegirjemiid ovddideapmi sihke sámedikki bargoveahkapoltihkalaš prográmmaid dohkkeheapmi.
Päätavoitteita toimeenpantiin pääosin saamelaiskäräjien varsinaiseen toimintaan myönnetyllä määrärahalla.
Váldoulbmilat ollašuhttojedje eanáš sámedikki aitosaš doaimmaid várás juolluduvvon mearreruđain.
Päätavoitteista saamelaiskäräjien henkilöstöpoliittiset ohjelmat on hyväksytty ja artikla 8(j):n toimeenpano on tehostunut.
Váldoulbmiliin sámedikki bargoveahkapoltihkalaš prográmmat leat dohkkehuvvon ja artihkal 8(j) ollašuhttin lea beavttálmuvvan.
Muut päätavoitteet eivät budjettivuoden aikana edenneet saamelaiskäräjistä riippumattomista syistä.
Eará váldoulbmilat eai bušeahttajagi áigge ovdánán sámediggis sorjjasmeahttun sivaid dihtii.
Saamelaiskäräjät asetti vaalilautakunnan valmistelemaan vuonna 2015 pidettäviä saamelaiskäräjävaaleja
Sámediggi ásahii válgalávdegotti válmmaštallat jagi 2015 sámediggeválggaid
Saamelaiskäräjät asetti viisihenkisen vaalilautakunnan valmistelemaan ja toimeenpanemaan saamelaiskäräjien vaalit.
Sámediggi ásahii viđaolbmo válgalávdegotti válmmaštallat ja doibmiibidjat sámedikki válggaid.
Lain mukaan vaalilautakunnassa on oltava edustajat jokaisesta saamelaisten kotiseutualueen kunnasta sekä kokoonpanossa on huomioitava tasa-arvolain velvoitteet.
Lága mielde válgalávdegottis galget leat ovddasteaddjit juohke sámiid ruovttuguovllu gielddas ja čoahkus galgá váldit vuhtii dásseárvolága geatnegasvuođaid.
Jokaisella edustajalla on omat varajäsenensä.
Juohke ovddateaddjis lea iežas várrelahttu.
Vaalilautakunta valitsee keskuudestaan varapuheenjohtajan sekä valitsee vaalilautakunnalle päätoimisen sihteerin.
Válgalávdegoddi vállje joavkkustis várreságajođiheaddji sihke vállje válgalávdegoddái váldodoaibmasaš čálli.
Saamelaiskäräjien hallitus suositti päätösesityksessään yleiskokoukselle, että vaalilautakunnan nimeämisessä huomioidaan kaikki Suomessa puhutut saamen kielet ja saamelaiset kulttuuriryhmät.
Sámedikki stivra ávžžuhii mearrádusevttohusastis dievasčoahkkimii, ahte válgalávdegotti nammadeamis váldojit vuhtii buot Suomas hállojuvvon sámegielat ja sápmelaš kulturjoavkkut.
Vaalilautakuntaan valittiin seuraavat henkilöt:
Válgalávdegoddái válljejuvvojedje čuovvovaš olbmot:
Puheenjohtaja: Janne Näkkäläjärvi, Enontekiöltä (varajäsen Inker-Anne Magga)
Ságajođiheaddji: Janne Näkkäläjärvi, Eanodagas (várrelahttu Inker-Anne Magga)
Jouni Aikio, Inarista varajäsen Johanna Alatorvinen Inarista.
Jouni Aikio, Anáris várrelahttu Johanna Alatorvinen Anáris.
Veikko Feodoroff Inarista, varajäsen Tauno Haltta Inarista
Veikko Feodoroff Anáris, várrelahttu Tauno Haltta Anáris
Inga Guttorm Utsjoelta, varajäsen Maarit K. Pieski Utsjoelta
Inga Guttorm Ohcejogas, várrelahttu Maarit K. Pieski Ohcejogas
Vaalilautakunnan puheenjohtaja ja muutamat muut edustajat valittiin äänestyksellä.
Válgalávdegotti ságajođiheaddji ja muhtun eará ovddasteaddjit válljejuvvojedje jienastemiin.
Saamelaiskäräjien kokous hyväksyi lausunnon esityksestä ratifioida ILO 169-sopimus
Sámedikki čoahkkin dohkkehii cealkámuša evttohusas ratifiseret ILO 169-soahpamuša
Saamelaiskäräjät käsitteli hallituksen esitysluonnosta Ilo 169-sopimuksen ratifioimiseksi.
Sámediggi gieđahalai stivra evttohushápmosa Ilo 169-soahpamuša ratifiserema várás.
Yleiskokous pani tyytyväisenä merkille pääministeri Stubbin hallitusohjelman kirjauksen, että Suomi ratifioi ILO 169-sopimuksen syksyllä, mikäli saamelaismääritelmästä päästään yksimielisyyteen.
Dievasčoahkkin duhtavažžan merkii oaiveministtar Stubbi ráđđehusprográmma girjema, ahte Suopma ratifisere ILO 169-soahpamuša čakčat, juos sápmelašmeroštallamis beassat ovttamielalašvuhtii.
Saamelaiskäräjien kokous hyväksyi asiassa perusteellisen ja laajan lausunnon äänin 17-2. 1 äänesti tyhjää ja yksi oli poissa äänestyksestä.
Sámedikki čoahkkin dohkkehii áššis vuđolaš ja viiddes cealkámuša jienain 17-2. 1 jietna lei guorus ja okta leai eret jienasteamis.
Anu Avaskari ja Pentti Valle jättivät eriävän mielipiteen.
Anu Avaskari ja Pentti Valle guđiiga sierra oaivila.
Saamelaiskäräjät kannattaa ILO 169-sopimuksen ratifiointia ja pitää ILO 169-sopimuksen ratifiointia välttämättömänä, jotta saamelaiskulttuuri säilyy ja kehittyy Suomessa.
Sámediggi doarju ILO 169-soahpamuša ratifiserema ja doallá ILO 169-soahpamuša ratifiserema vealtameahttumin, vai sámekultuvra seailu ja ovdána Suomas.
Nykyinen lainsäädäntö ja rahoitus eivät ole riittäviä turvaamaan saamelaiskulttuuri tulevaisuutta Suomessa ja koko saamelainen elämänmuoto ja saamen kielet ovat hyvin uhanalaisia.
Dálá lágat ja ruhtadeapmi eai leat doarvái dorvvastit sámekultuvrra boahtteáiggi Suomas ja oppa sápmelaš eallinvuohki ja sámegielat leat hui áitatvuložat.
Saamelaiskäräjät piti hyvin valitettavana, että asian valmistelussa ei ole kuultu saamelaiskäräjiä asianmukaisesti ja toivoo, että ratifioinnin jatkovalmistelu tapahtuu hyvässä yhteistyössä saamelaiskäräjien kanssa.
Sámediggi anii hui šállošahttin, ahte ášši válmmaštallamis eai lean gullan sámedikki áššáigullevaččat ja sávvá, ahte ratifiserema joatkkaválmmaštallan dáhpáhuvvá buori ovttasbarggus sámedikkiin.
Hallituksen esitysluonnoksen mukaan Suomen lainsäädäntö täyttää ILO 169-sopimuksen velvoitteet erityisesti jos saamelaiskäräjälain uudistus etenee eduskuntaan ja Metsähallituslakiin otetaan saamelaiskulttuurin heikentämiskielto sekä suunnitteluvelvoite saamelaisten kotiseutualueella.
Stivrra evttohushápmosa mielde Suoma lágat devdet ILO 169-soahpamuša geatnegasvuođaid erenoamážit juos sámediggelága ođastus ovdána riikkabeivviide ja Meahciráđđehusláhkii váldo sámekultuvrra headjudangielddus sihke plánengeatnegasvuohta sámiid ruovttuguovllus.
Esityksen mukaan saamelaisten maa- ja vesioikeudet olisivat ratkaistu erityislainsäädännössä kaikille Suomen asukkaille kuuluvilla käyttöoikeuksilla ja jokamiehenoikeuksilla ja luonnonvaraoikeudet olisi ratkaistu mm. kaivoslaissa.
Evttohusa mielde sámiid eana- ja čáhcevuoigatvuođat livčče čovdojuvvon sierraláhkaaddimis buohkaide Suoma ássiide gulavaš geavahanvuoigatvuođaiguin ja juohkeolbmovuoigatvuoiđaiguin ja luondduriggodatvuoigatvuođat livčče čovdojuvvon ee. ruvkelágas.
Saamelaiskäräjät ei hyväksynyt esityksen perusteluja, koska ne eivät vastaa ILO 169-sopimuksen velvoitteita.
Sámediggi ii dohkkehan evttohusa vuođustusaid, daningo dat eai vástit ILO 169-soahpamuša geatnegasvuođaid.
Saamelaiskäräjät esittää, että Ilo 169-sopimuksen ratifioinnin yhteydessä saamelaisten kotiseutualueen valtion hallinnassa olevat maa- ja vesialueet siirretään Metsähallituslain uudistuksen myötä erityisen hallintoelimen alaisuuteen, jonka edustajien enemmistön saamelaiskäräjät valitsee ja jossa myös kolttien kyläkokous on edustettuna.
Sámediggi evttoha, ahte Ilo 169-soahpamuša ratifiserema oktavuođas sámiid ruovttuguovllu stáhta hálddašan eana- ja čáhceguovllut sirdojit Meahciráđđehuslága ođastusa mielde sierra hálddahusorgána vuollásažžan, man ovddasteaddjiid eanetlogu sámediggi vállje ja mas maiddái nuortalaččaid giličoahkkin lea ovddastuvvon.
Elimen tarkoituksena olisi hallinnoida saamelaisten kotiseutualueella sijaitsevia valtion maa- ja vesialueita erityislainsäädännön mukaisesti.
Orgána mihttomearrin livččii hálddašit sámiid ruovttuguovllu stáhta eana- ja čáhceguovlluid sierraláhkaaddima mielde.
Tehtävää varten saamelaiskäräjille ja kolttien kyläkokoukselle turvataan riittävät resurssit.
Doaimma várás sámediggái ja nuortalaččaid giličoahkkimii dorvvastuvvojit doarvái resurssat.
Tässä lausunnossa saamelaiskäräjien esittämä hallintomalli takaa saamelaisten osallistumisoikeudet maiden, vesien ja luonnonvarojen hallintaan, mutta sillä ei ratkaista saamelaisten kotiseutualueen maiden, vesien ja luonnonvarojen omistus- ja käyttöoikeutta pysyvästi.
Dán čealkámušas sámedikki evttohan hálddahusmálle dáhkida sápmelaččaid oassálastinvuoigatvuođaid eatnamiid, čážiid ja luondduriggodagaid hálddašeapmai, muhto dainna ii čovdojuvvo sámiid ruovttuguovllu eatnamiid, čáziid ja luondduriggodagaid oamastan- ja geavahanvuoigatvuođa bissovaččat.
Saamelaiskäräjät toteaa lausunnossaan, että hallituksen esityksen perustelujen tarkoitus on ohjata lain tulkintaa sekä nostaa esille mahdollisia muita lainsäädännön kehittämisen tarpeita ja tuoda esille esityksen vaikutukset, suhteen perustuslakiin ja Suomen kansainvälisiin velvoitteisiin.
Sámediggi gávnnaha cealkámušastis, ahte ráđđehusa evttohusa dárkkuhus lea stivret lága dulkoma sihke bajidit vejolaš eará láhkaaddima ovvdideami dárbbuid ja buktit ovdan evttohusa váikkuhusaid, gaskavuođa vuođđoláhkii ja Suoma riikkaidgaskasaš geatnegasvuođaide.
Hallituksen esityksen perusteluilla ei ole merkitystä sille, miten ILO:n asiantuntijakomitea tulkitsee ILO-sopimusta ja sen velvoitteiden toteutumista, eli perusteluilla ei ole kansainvälisellä tasolla tosiasiallista merkitystä sopimuksen toimeenpanolle.
Ráđđehusa evttohusa vuođustusain ii elat mearkkašupmi dasa, man láhkai ILO áššedovdikomitea dulko ILO-soahpamuša ja dan geatnegasvuođaid ollašuvvama, dahjege vuođustusain ii leat riikkaidgaskasaš dásis duođalaš mearkkašupmi soahpamuša ollašuvvamii.
ILO:n asiantuntijakomitea antaa valtioille suosituksia ILO-sopimuksen toimeenpanemiseksi.
ILO áššedovdikomitea addá stáhtaide ávžžuhusaid ILO-soahpamuša ollašuhttima várás.
Esityksen perusteluilla on kuitenkin kansallisella tasolla merkitystä, koska eduskunnalla on oltava riittävät tiedot päätöksestä ja sen vaikutuksista kansalliseen lainsäädäntöön ja hallituksen esityksen perustelut ohjaavat alussa sopimuksen toimeenpanoa Suomessa siihen asti kun määräraikasraportointi ja suosituskierros alkaa.
Evttohusa vuođustusain lea goit riikkasis dásis mearkkašupmi, daningo riikkabeivviin galget leat doarvái dieđut mearrádusas ja dan váikkuhusain riikkasis lágaide ja ráđđehusa evttohusa vuođustusat stivrejit álggos soahpamuša ollašuhttima Suomas dan rádjai go mearreáiggeraporteren ja rávvenmuddu álgá.
Saamelaiskäräjät myös toteaa, että ILO 169-sopimuksen velvoitteiden toimeenpano on kansainvälisesti tarkasteltuna pitkä prosessi ja kaikki sopimuksen ratifioineet valtiot saavat edelleen suosituksia kehittää lainsäädäntöä vastaamaan ILO 169-sopimuksen velvoitteita.
Sámediggi maiddái gávnnaha, ahte ILO 169-soahpamuša geatnegasvuođaid ollašuhttin lea riikkaidgaskasaččat geahčadettiin guhkes proseassa ja buot soahpamuša ratifiseren riikkat ožžot ainge ávžžuhusaid ovddidit láhkaásahusaid vástidit ILO 169-soahpamuša geatneagasvuođaid.
Myöskään Norja ei täytä vieläkään kaikkia sopimuksen velvoitteita.
Máiddái Norga ii deavdde veláge buot soahpamuša geatnegasvuođaid.
Mikäli Suomi ratifioi sopimuksen, niin sen toimeenpano siirtyy joka tapauksessa tuleville eduskunnille ja saamelaiskäräjille.
Juos Suopma ratifisere soahpamuša, de dan ollašuhttin sirdašuvvá juohke dáhpáhusas čuovvovaš riikkabeivviide ja sámediggái.
Saamelaiskäräjät toteaa, että mallit, miten sopimus on ratifioitu joissakin maissa, eivät ole sovellettavissa Suomeen vaan ratkaisevaa on, että sopimuksen toimeenpanon tulee olla Suomen saamelaiskäräjien hyväksymää ja tukemaa.
Sámediggi gávnnaha, ahte mállet, mo soahpamuš lea ratifiserejuvvon muhtun riikkain, eai leat guoskadeamis Supmii muhto mearkašahtti lea, ahte soahpamuša ollašuhttin galgá leat Suoma sámedikki dohkkehan ja doarjon.
ILO:n asiantuntikomitea on kaikissa suosituksissaan selvittänyt valtioiden ja alkuperäiskansan näkemyksiä sopimukseen toimeenpanosta ja edellyttänyt että sopimuksen toimeenpanemiseksi esitetyillä toimilla on sekä valtion että kyseisen alkuperäiskansan hyväksyntä.
ILO áššedovdikomitea lea buot ávžžuhusainnis čilgen stáhtaid ja eamiálbmogiid oaiviliid soahpamuša ollašuhttimis ja eaktudan ahte soahpamuša ollašuhttima várás evttohuvvon doaimmaiguin lea sihke stáhta ja gažaldagas leahkki eamiálbmoga dohkkeheapmi.
Saamelaiskäräjien ehdoton edellytys on, että ILO 169-sopimusta ei voi ratifioida ilman saamelaiskäräjien hyväksymää saamelaismääritelmää.
Sámedikki eavttohis gáibádus lea, ahte ILO 169-soahpamuša ii sáhte ratifiseret sámedikki dohkkehan sápmelašmeroštallama haga.
Sopimus ja sen velvoitteet koskevat Suomessa vain saamelaisia.
Soahpamuš ja dan geatnegasvuođat gusket Suomas dušše sápmelaččaid.
Saamelaiskäräjät hyväksyi aiemmin kokouksessaan saamelaisasioiden ministerityöryhmän esityksen saamelaismääritelmäksi.
Sámediggi dohkkehii ovdalis čoahkkimisttis sámeáššiid ministtarbargojoavkku evttohusa sápmelašmeroštallamin.
Saamelaiskäräjien näkemyksen sopimuksen ratifiointi edellyttää mm. muutoksia poronhoitoa, kalastusta ja metsästystä ohjaavaan lainsäädäntöön, Metsähallitus-, kaivos-maa-aines ja metsälakeihin ja nämä muutokset olisi mielellään tehtävä sopimuksen ratifioinnin yhteydessä.
Sámedikki oainnu mielde soahpamuša ratifiseren eaktuda ee. nuppástusaid boazodoalu, guollebivddu ja meahccebivddu stivrejeaddji lágaide, Meahciráđđehus - ruvke-eana-materiála ja vuovdelágaide ja dáid nuppástusaid galggašii áinnas dahkat soahpamuša ratifiserema oktavuođas.
Luonnonvaraoikeuksia koskevan artiklan 15 osalta saamelaiskäräjät toteaa, että Suomen lainsäädännössä ei ole määräyksiä hyötyjen jaosta ja lainsäädäntöä on muutettava siten, että saamelaisten kotiseutualueen luonnonvarojen hyödyntämisestä saadut hyödyt tulee jakaa sopimuksen edellyttämällä tavalla saamelaiskäräjien ja kolttien kyläkokouksen hallinnointiin.
Luondduriggodatvuoigatvuođaid guoski artihkkala 15 oasil sámediggi gávnnaha, ahte Suoma lágain eai leat mearrádusat ávkkiid juohkimis ja láhkaaddima galgá nuppástuhttit nu, ahte sámiid ruovttuguovllu luondduriggodagaid ávkkástallamis ožžojun ávkki gálgá juohkit soahpamuša gáibidan vugiin sámedikki ja nuortalaččaid giličoahkkima hálddašeapmai.
Metsien hyödyntämisen osalta hyötyjen jakaminen ei koske saamelaiskäräjien näkemyksen mukaan yksityisessä omistuksessa olevia metsiä tai yhteismetsiä.
Vuvddiid ávkkástallama oasil ávkkiid juohkin ii guoskka sámedikki oainnu mielde vuvddiid dahje oktasašmehčiid, mat leat priváhta oamastusas.
Saamelaiskäräjät toteaa, että ILO 169-sopimuksen ratifioiminen ei vaikuttaisi jokamiehenoikeuksiin eikä muussa lainsäädännössä taattuihin käyttö- ja nautintaoikeuksiin taaten myös alueella asuvien valtakulttuurin edustajien oikeudet käyttää luontoa ja luonnonresursseja erityislainsäädännössä säädetyillä edellytyksillä.
Sámediggi gávnnaha, ahte ILO 169-soahpamuša ratifiseren ii váikkuhivččii juohkeolbmovuoigatvuođaide iige eará láhkaaddimis dáhkiduvvon geavahan- ja návddašanvuoigatvuođaide dáhkidemiin maiddái guovllus ássi váldekultuvra ovddasteaddjiid vuoigatvuođaid geavahit luonddu ja luondduresurssaid sierralágain mearriduvvon eavttuiguin.
Saamelaiskäräjät teki esityksiä valtion vuoden 2016 talousarvioon
ediggi dagai evttohusaid stáhta jagi 2016 bušeahttaárvalussii
Oppimateriaalin ja saamelaisopetuksen kehittäminen
Oahppamateriála ja sámeoahpahusa ovddideapmi
Saamelaiskäräjät hyväksyi esitykset valtioavustuksiksi saamelaisopetuksen kehittämistä ja saamenkielistä oppimateriaalityötä varten.
Sámediggi dohkkehii evttohusaid stáhtadoarjagin sámeoahpahusa ovddideami ja sámegielat oahppamateriálabarggu várás.
Saamelaiskäräjät esittää tätä työtä varten yhteensä 960 000 euroa.
Sámediggi evttoha dán barggu várás oktiibuot 960 000 euro.
Summasta 860 000 eristetään käytettäväksi saamenkieliseen oppimateriaalityöhön, josta pohjois-, inarin- ja koltansaamenkielisten oppimateriaalien tuottamiseen 240 000/kieli, 100 000 euroa perinteisen tiedon opetusta ja kielenelvytystä tukevien oppimateriaalien tuotantoon sekä kielenhuoltoon ja terminologiatyöhän 40 000 euroa.
Supmis 860 000 sirrejuvvo sámegielat oahppamateriálabarggu geavaheapmai, mas davvi-, anáraš- ja nuortalašsámegielagiid oahppamateriálaid buvttadeami várás 240 000/giella, 100 000 euro árbevirolaš dieđu oahpaheami ja gielaealáskahttima doarju oahppamateriálaid buvttadeapmai sihke giellagáhttemii ja terminologiijabargui 40 000 euro.
Lisäksi esitetään 50 000 euroa saamen kielen elvyttämisen kehittämiseksi opetuksessa saamelaisten kotiseutualueen ulkopuolella ja 50 000 euroa digitaalisen oppimateriaalin laatimista varten.
Lassin evttohuvvo 50 000 euro sámegiela ealáskahttima ovddieapmi várás oahpahusas sámiid ruovttuguovllu olggobealde ja 50 000 euro digitálalaš oahppamateriála ráhkadeami várás.
Kuluvana toimintavuonna saamenkielistä oppimateriaalityötä varten on 400 000 euron määräraha.
Dán doaibmajagi sámegielat oahppamateriálabarggu várás lea 400 000 euro mearreruhta.
Saamelaisopetuksen kehittämistä varten ei ole myönnetty erillistä määrärahaa.
Sámeoahpahusa ovddideami várás ii leat juolluduvvon sierra mearreruhta.
Saamelaiskäräjät korosti esityksessään, että oppimateriaalitarpeet ovat kasvaneet merkittävästi eikä nykyisellä oppimateriaalimäärärahalla pystytä tuottamaan riittävästi opetusmateriaalia kaikilla Suomessa puhutulla saamen kielellä eri koulutusasteille.
Sámediggi deattuhii evttohusastis, ahte oahppamateriáladárbbut leat lassánan mearkkašahtti láhkai iige dálá oahppamateriálamearreruđain sáhte buvttadit doarvái oahpahusmateriála buot Suomas hállojuvvon sámegielaide ja iešguđet skuvlenmuttuide.
Kulttuurimääräraha
Kulturmearreruhta
Saamelaiskäräjien kokous esitti että saamelaista kulttuurimäärärahaa nostettaisiin 402 000 euroon.
Sámedikki čoahkkin evttohii ahte sámi kulturmearreruhta bajiduvvošii 402 000 euroi.
Saamelainen kulttuurimääräraha jakautuu varsinaiseen kulttuuritukeen, saamelaisyhdistysten toiminta-avustuksiin ja julkaisutukeen.
Sámi kulturmearreruhta juohkása aitosaš kulturdoarjagii, sámeservviid doaibmadoarjagiidda ja almmustahttindoarjagii.
Kulttuurituella tuetaan saamelaistaiteilijoita ja käsityöntekijöitä ja sen suuruus olisi 120 000 euroa.
Kulturdoarjagiin doarjut sámedáiddáriid ja duojáriid ja dan sturrodat livččii 120 000 euro.
Kulttuurituella tuetaan saamelaisen perinnetiedon, aineettoman kulttuuriperinnön ja kulttuuri-ilmaisujen säilymistä ja kehittymistä.
Kulturdoarjagiin doarjut sámi árbevirolašdieđu, materiálakeahtes kulturárbbi ja kultur-dajaldagaid seailuma ja ovdáneami.
Saamelaisyhdistyksen toiminta-avustuksen suuruudeksi esitetään 92 000 euroa.
Sámesearvvi doaibmadoarjaga sturrodahkan evttohuvvo 92 000 euro.
Saamelaisesta kulttuurimäärärahasta myönnettiin vuonna 2014 toiminta-avustuksia 18 saamelaisyhdistykselle, joissa on yhteensä noin 2 500 jäsentä Saamelaisyhdistyksillä on suuri merkitys saamelaisyhteisöjen elinvoimaisuuden, saamen kielten ja kulttuurin säilymisen ja kehittymisen turvaamisessa.
Sámi kulturmearreruđas juolludedje jagi 2014 doaibmadoarjagiid 18 sámeservviiide, main leat oktiibuot sullii 2 500 lahtu Sámeservviin lea stuorra mearkkašupmi sámeservošiid ealasvuođa, sámegielaid ja kultuvrra seailuma ja ovdáneami dorvvasteamis.
Julkaisutukea määräksi esitetään 150 000 euroa.
Almmutahttindoarjaga mearrin evttohuvvo 150 000 euro.
Julkaisuavustusta myönnetään saamenkielisen kirjallisuuden, aikakauslehden, cd-levyjen ja multimediatuotteiden julkaisuun.
Almmustahttindoarjja juolluduvvo sámegielat girjjálašvuođa, áigečállaga, cd-skearruid ja multimediabuktagiid buvttadeapmai.
Uudeksi tuettavaksi toiminnoksi esitetään saamelaisen urheilu- ja liikuntatoiminnan tukemista.
Ođđa doaibman maid doarjut evttohuvvo sámi valástallan- ja lihkadandoaimma doarjun.
Nykyisin saamelaista urheilua on tuettu osana saamelaisyhdistysten toiminta-avustusta ja kulttuuritukea, mutta toiminnan kehittämiseksi ja rahoituksen turvaamiseksi saamenkieliseen ja kulttuurinmukaiseen urheilutoimintaan tulisi korvamerkitä oma määrärahansa.
Dán áigge sámi valástallama leat dorjon oassin sámeservviid doaibmadoarjaga ja kulturdoarjaga, muhto doaimma ovddideami dihtii ja ruhtadeami dorvvasteami dihtii sámegielat ja kulturmieldásaš valástallandoibmii galggašii leat iežas mearreruhta.
Saamelaiskäräjät esittää määrärahan suuruudeksi 30 000 euroa.
Sámediggi evttoha mearreruđa sturrodahkan 30 000 euro.
Saamelaisen kulttuuripalkinnon rahoittamiseksi esitetään 10 000 euroa.
Sámi kulturbálkkášumi ruhtadeami várás evttohuvvo 10 000 euro.
Saamelaisesta kulttuurimäärärahasta myönnettävä kulttuuripalkinto jaetaan henkilölle tai henkilöille, jotka ovat ansioituneet saamelaiskulttuurin eteen tehdyssä työssä.
Sámi kulturmearrreruđas juolluduvvon kulturbálkkášupmi juhkkojuvvo olbmui dahje olbmuide, geat leat ánssášan merihtaid sámekultuvrra ovdii dahkkon barggus.
Lisäksi saamelaiskäräjät esittää 12 000 euron rahoitusta Utsjoen kirkkotupien ylläpitoon.
Lassin sámediggi evttoha 12 000 euro ruhtadeami ohcejoga girkostobuid bajásdoalu várás.
Kuluvana vuonna saamelainen kulttuurimääräraha on 184 000 euroa, josta 10 340 euroa on myönnetty Utsjoen kirkkotupien ylläpitoon.
Dán jagi sámi kulturmearreruhta lea 184 000 euro, mas 10 340 euro lea juolluduvvon Ohcejoga girkostobuid bajásdollui.
Varsinaisena kulttuuritukena on myönnetty yhteensä 81 780 €, yhdistysten toiminta-avustuksina 60 000 € ja julkaisutukena 20 380 €.
Váldo kultutdoarjjan lea juolluduvvon oktiibuot 81 780 €, servviid doaibmadoarjjan 60 000 € ja almmutahttindoarjjan 20 380 €.
Saamenkielisten sosiaali- ja terveys-, varhaiskasvatus- ja kielipesätoiminnan kehittäminen
Sámegielat sosiála- ja dearvvasvuođa-, árrabajásgeassima- ja giellabeassedoaimma ovddideapmi
Saamelaiskäräjät esittää saamenkielisten sosiaali- ja terveyspalvelujen, varhaiskasvatuksen ja kielipesätoiminnan turvaamiseksi ja kehittämiseksi yhteensä 7.12 miljoonaa euroa vuodelle 2016.
Sámediggi evttoha sámegielat sosiála- ja dearvvasvuohtabálvalusaid, árrabajásgeassima ja giellabeassedoaimma dorvvasteami ja ovddieami várás oktiibuot 7.12 miljon euro jáhkái 2016.
Saamenkielisten sosiaali- ja terveyspalvelujen turvaamiseksi saamelaisten kotiseutualueella esitetään 1.5 miljoonaa euroa, joka myönnettäisiin edelleen palveluntuottajille saamelaiskäräjien toimiessa valtionapuviranomaisena.
Sámegielat sosiála- ja dearvvasvuohtabálvalusaid dorvvasteami várás sámiid ruovttuguovllus evttohuvvo 1.5 miljon euro, mii mieđihuvvošii ain bálvalusabuvttadeaddjiide sámedikki doaimmadettiin stáhtveahkkeeiseváldin.
Pohjois-Suomen sosiaalikeskukselle esitetään toisen suunnittelijan palkkaamista ja 80 000 euron lisäavustusta.
Davvi-Suoma sosiálaguovddáža várás evttohuvvo nuppi plánedeaddji bálkáheapmi ja 80 000 euro lassidoarjja.
Uusiksi määrärahoiksi sosiaali- ja terveyspalveluihin esitetään 50 000 euron määrärahaa selvityksen tekemiseen saamen kielen ja kulttuurin huomioon ottamiseksi sosiaali- ja terveyspalveluissa saamelaisten kotiseutualueen ulkopuolella ja saamelaisten terveyden ja hyvinvoinnin edistämiseen 150 000 euroa.
Ođđa mearreruhtan sosiála- ja dearvvasvuohtabálvalusaide evttohuvvo 50 000 euro mearreruhta čielggadusa dahkamii sámegiela ja kultuvrra vuhtii váldima dihtii sosiála- ja dearvvasvuohtabálvalusain sámiid ruovttuguovllu olggobealde ja sámiid dearvvasvuođa ja buresveadjima ovddideami várás 150 000 euro.
Saamenkieliseen varhaiskasvatuspalveluihin esitettyä määrärahaa esitetään nostettavaksi 2.5 miljoonaan euroon ja tuen piiriin esitetään otettavaksi myös saamelaisten kotiseutualueen ulkopuolinen alue.
Sámegielat árrabajásgeassinbálvalusaide evttohuvvon mearreruhta árvaluvvo bajiduvvot 2.5 miljon euroi ja doarjaga ollái evttohuvvo váldot maiddái sámiid ruovttuguovllu olggobeale guovlu.
Rahoituksella esitetään rahoitettavaksi saamenkielistä päivähoitoa Rovaniemellä, Oulussa ja Helsingissä.
Ruhtademiin evttohuvvo ruhtadit sámegielat beaivedivššu Roavvejárggas, Oulus ja Helssegis.
Saamen kieltä ja kulttuuria elvyttävään toimintaan saamelaisten kotiseutualueella ja sen ulkopuolella esitetään 2.37 miljoonan euron määrärahaa.
Sámegiela ja kultuvrra ealáskahtti doaimma várás sámiid ruovttuguovllus ja dan olggobealde evttohuvvo 2.37 miljon euro mearreruhta.
Määrärahalla rahoitettaisiin 10 kielipesää saamelaisten kotiseutualueella ja 5 kielipesää kotiseutualueen ulkopuolella.
Mearreruđain ruhtaduvvošii 10 giellabeasi sámiid ruovttuguovllus ja 5 giellabeasi ruovttuguovllu olggobealde.
Uusiksi toimenpiteiksi esitetään varhaiskasvatus- ja kielipesätoiminnan kehittämiseksi 170 000 euroa.
Ođđa doaibmabidjun evttohuvvo árrábajásgeassin- ja giellabeassedoaimma ovddideami várás 170 000 euro.
Rahoitus olisi tarkoitus käyttää saamelaiskäräjillä toimivien saamelaisen varhaiskasvatus- ja kielipesäohjaajan palkkaus- ja toimintakuluihin.
Ruhtadeami livččii ulbmil geavahit sámedikkis doaibmi sámi árrabajásgeassin - ja giellabeassejođiheaddji bálkáhan- ja doaibmagoluide.
Lisäksi saamelaiskäräjät esittää saamenkielisen varhaiskasvatusmateriaalipankin laatimiseksi ja ylläpitämiseksi 300 000 €. Saamelaisten sosiaali- ja terveyspalvelujen kehittämisrakenne – hankkeessa (SaKaste-hanke) on aloitettu varhaiskasvatusmateriaalipankin luominen pohjois-, inarin ja koltansaamen kielillä.
Lassin sámediggi evttoha sámegielat árrabajásgeassinmateriálabáŋkku ráhkadeami ja bajásdoalu várás 300 000 €. Sámi sosiála- ja dearvvasvuohtabálvalusaid ovddidanráhkadus – fidnus (SaKaste-fidnu) lea álggahuvvon árrabajásgeassinmateriálabáŋkku ráhkadeapmi davvi-, anár ja nuortalašsámegillii.
Hanke on päättynyt 31.10.2013. materiaalipankin kehittäminen ja ylläpito edellyttävät erillisrahoitusta, jotta hyvin alkanut toiminta ei pääty hankkeen päättymisen myötä.
Fidnu lea nohkan 31.10.2013. Materiálabáŋkku ovddideapmi ja bajásdoallu gáibidit sierraruhtadeami, vai bures álgán doaibma ii noga fidnu nohkama mielde.
Kuluvana vuonna avustus saamenkielisten sosiaali- ja terveyspalvelujen tuottamiseen on 480 000 euroa, saamenkielisten varhaiskasvatuspalvelujen tuottamiseen saamelaisten kotiseutualueella 120 000 euroa ja saamenkieliseen kieli- ja kulttuuripesätoimintaan 550 000 euroa ja 52 000 euroa POSKE:n toimintaan, yhteensä 1,202 miljoona euroa.
Dán jagi doarjja sámegielat sosiála- ja dearvvasvuohtabálvalusaid buvttadeami várás lea 480 000 euro, sámegielat árrabajásgeassinbálvalusaid buvttadeapmai sámiid ruovttuguovllus 120 000 euro ja sámegielat giella- ja kulturbeassedoaimma várás 550 000 euro ja 52 000 euro POSKE doaimmaide, oktiibuot 1,202 miljon euro.
Saamelaiskäräjät teki esityksen saamelaisten kestävän kehityksen yhteiskuntasitoumuksen laatimiseksi
Sámediggi dagai evttohusa sámiid suvdilis ovdáneami servodatčatnašumi ráhkadeapmin
Saamelaiskäräjät esittää ympäristöministeriölle, että saamelaiskäräjien johdolla laadittaisiin eri toimialoja velvoittava saamelaisen kestävän kehityksen yhteiskuntasitoumus ” Saamelainen tulevaisuus jonka haluamme 2050 ” ja sitoumuksen laadinnalle turvataan resurssit.
Sámi boahtteáigi man mii hálidat 2050 ” ja čátnašumi ráhkadeami várás dorvvastuvvojit resurssat.
Saamelaiskäräjien kokous vahvisti vahvan sitoutuneisuutensa kestävän kehityksen periaatteiden ja tavoitteiden edistämiseen edunvalvonnassaan ja omassa toiminnassaan.
Sámedikki čoahkkin nannii nana čátnašeamis suvdilis ovdáneami vuođđojurdagiid ja ulbmiliid ovddideapmin ovdduidgohcimisttis ja iežas doaimmain.
Saamelaiskäräjät sitoutui Rio +20 loppuasiakirjan tavoitteiden edistämiseen.
Sámediggi čatnašii Rio +20 loahppaáššegirjji ulbmiliid ovddideami dihtii.
Suomessa kestävää kehitystä on edistetty kansallisilla kestävän kehityksen strategioilla.
Suomas suvdilis ovdáneami leat ovddidan álbmotlaš suvdilis ovdáneami strategiijain.
Kansallisen strategian tueksi on laadittu saamelaiskäräjien oma saamelaisen kestävän kehityksen ohjelma.
Álbmotlaš strategiija doarjjan lea ráhkaduvvon sámedikki iežas sámi suvdilis ovdáneami prográmma.
Edellinen ohjelma hyväksyttiin vuonna 2006.
Ovddit prográmma dohkkehuvvui jagi 2006.
Kansallisen strategian on korvannut yhteiskuntasitoumus.
Álbmotlaš strategiija lea buhtten servodatčatnašupmi.
Kansallinen kestävän kehityksen yhteiskuntasitoumus ” Suomi, jonka haluamme 2050 ” hyväksyttiin vuonna 2013.
Álbmotlaš suvdilis ovdáneami servodatčatnašupmi ” Suopma, man mii hálidat 2050 ” dohkkehuvvui jagi 2013.
Sitoumuksessa on huomioitu Rio +20 julistuksen ” The Future We Want ” – velvoitteita.
Čatnašumis lea váldon vuhtii Rio +20 julggáštusa ” The Future We Want ” – geatnegasvuođat.
Rion julistus ohjaa kestävän kehityksen periaatteiden toteuttamista YK:ssa ja sen jäsenvaltioissa.
Rio julggáštus stivre suvdilis ovdáneami vuođđojurdagiid ollašuhttima ON:s ja dan lahttoriikkain.
Esityksen mukaan saamelaisen yhteiskuntasitoumuksen laadinnassa kuullaan perinteisiä saamelaiselinkeinojen harjoittajia, saamelaisyhdistyksiä ja – instituutioita.
Evttohusa mielde sámi servodatčatnašumi ráhkadeamis gullat árbevirolaš sámeealáhusaid ollašuhttiid, sámeservviid ja – institušuvnnaid.
Yleiskokous painotti, että sitoumuksesta on laadittava tehokas ja vaikuttava ja piti välttämättömänä, että ministeriöt ja saamelaisten kannalta keskeiset viranomaiset sitoutuvat saamelaisen kestävän kehityksen yhteiskuntasitoumuksen tavoitteisiin ja toimeenpanoon.
Dievasčoahkkin deattuhii, ahte čatnašumis galgá ráhkadit beaktilis ja váikkuheaddji ja anii vealtameahttumin, ahte ministeriijat ja sámiid dáfus guovddáš eiseválddit čatnasit sámiid suvdilis ovdáneami servodatčatnašumi ulbmiliidda ja ollašuhttimii.
Esityksen mukaan sitoumus hyväksytään saamelaiskäräjien kokouksessa, ja saamelaiskäräjien ja viranomaisten lisäksi myös saamelaisinstituutioilla, - yhdistyksillä, perinteisillä saamelaiselinkeinon harjoittajilla sekä muilla saamelaistoimijoilla olisi mahdollista sitoutua sitoumukseen.
Evttohusa mielde čatnašupmi dohkkehuvvo sámedikki čoahkkimis, ja sámedikki ja eiseválddiid lassin maiddái sámeinstitušuvnnain, - servviin, árbevirolaš sámeealáhusa ollašuhttiin sihke eará sámedoaibmiin livččii vejolaš čatnasit čatnašupmai.
Yleiskokous korosti, että saamelaisen kestävän kehityksen yhteiskuntasitoumuksen avulla voidaan turvata kestävä kehitys ja tulevien sukupolvien elinmahdollisuudet ja toimitaan edelläkävijänä Rion loppuasiakirjan toimeenpanossa ja alkuperäiskansojen oikeuksien edistämisessä.
Dievasčoahkkin deattuhii, ahte sámi suvdilis ovdáneami servodatčatnašumi mielde sáhttit dorvvastit suvdilis ovdáneami ja boahtti buolvvaid eallinvejolašvuoiđaid ja doibmet báktečuollin Rio loahppaáššegirjji ollašuhttimis ja eamiálbmogiid vuoigatvuođaid ovddideamis.
Saamelaiskäräjät myönsi ero Pirjo Lotvoselle koulutus- ja oppimateriaalilautakunnan varajäsenyydestä ja nimesi hänen tilalleen Terhi Kytölän Inarista.
Sámediggi mieđihii earu Pirjo Lotvosii skuvlen- ja oahppamateriálalávdegotti várrelahttovuođas ja nammadii su sadjái Terhi Kytölä Anáris.
Kulttuurimaisema
Kulturduovdda
Luonnon monimuotoisuus on saamelaisten kotiseutualueella rikasta, mutta se kuten subarktinen luonto, on myös haavoittuvaa.
Luonddu máŋggahápmásašvuohta lea sámiid ruovttuguovllus rikkis, muhto dat dego subárktalaš luondu, lea maiddái herket vaháguvvi.
Pohjoisessa maisemaa luonnehtivat laajat tunturiylängöt ja etelämpänä laajat vesistöt ja metsät.
Davvin duovdaga govvidit viiddes duottarbadjosat ja máddeleabbos viiddes čázádagat ja vuovddit.
Alueen vallitsevina luontotyyppeinä ovat tunturipaljakka ja - koivikko sekä jängät eli suot.
Guovllu ráđđejeaddji luonddutiippat leat duottarjalgadas ja – maras sihke jeakkit.
Eteläisellä alueella kasvaa myös kangasmetsää ja vanhoja aarniometsiä.
Mátta guovllus šaddet maiddái guolbbavuovddit ja boares álgovuovddit.
Kotiseutualueella tavataan kaikki Suomen suurpedot, uusimpana ilves.
Ruovttuguovllus gávdnojit buot Suoma stuorrabeađut, ođđasamosin alvvas.
Alueella pesii lukuisia uhanalaisia ja myös tavallisia lintulajeja.
Guovllus bessejit máŋggat áitatvuloš ja maiddái dábálaš loddešlájat.
Kotiseutualueen monipuolinen kasvillisuus ja eliöstö ovat tarjonneet saamelaisille resurssipohjan kulttuuria ja elinkeinoja varten.
Ruovttuguovllu máŋggabealat šattolašvuohta ja organismmat leat fállan sámiide resursavuođu kultuvrra ja ealáhusaid várás.
Saamelaiskulttuurin liikkuva elämäntapa ei ole jättänyt maisemaan juurikaan pysyviä muinaismuistoja.
Sámekultuvrra johtti eallinvuohki ii leat guođđán duovdagii olus bissovaš dološmuittuid.
Maisemaan on jäänyt esivanhempien kotakenttiä, reittejä, kaarteita ja rakennelmia.
Duovdagii leat báhcán máddariid goahtegiettit, máđit, áiddit ja rusttegat.
Saamelainen luontoon liittyvä kulttuuriperintö elääkin tarinoissa, joiuissa ja paikannimissä.
Sámi lundui gulavaš kulturárbi ealláge máidnasiin, juigosiin ja báikenamain.
Saamelaisten kotiseutualueella on hyvin rikas saamenkielinen paikannimistönsä.
Sámiid ruovttuguovllus leat hui rikkis sámegielat báikenamat.
Paikannimet kertovat mm. alueen käytöstä, historiasta, uskonnosta, tapahtumista ja elinkeinoista.
Báikenamat muitalit ee. eatnamiid geavahusas, historjjás, oskkus, dáhpáhusain ja ealáhusain.
Ympäristö
Biras
Saamelaisten kotiseutualueen maa- ja vesialueiden pinta-ala on yhteensä yli kolme miljoonaa hehtaaria.
Sámiid ruovttuguovllu eana - ja čáhceguovlluid viidodat lea oktiibuot badjel golbma miljon hektára.
Se on noin kymmenesosa koko Suomen pinta-alasta.
Dat lea sullii logátoassi oppa Suoma viidodagas.
Saamelaisten kotiseutualueesta 91 % on valtion hallinnassa ja noin 80 % on eri tavoin suojeltua.
Sámiid ruovttuguovllus 91 % lea stáhta hálddus ja sullii 80 % lea eará láhkai suodjaluvvon.
Saamelaisten kotiseutualueella valtion hallinnassa olevilla alueilla harjoitetaan metsätaloutta lähinnä Lapin paliskunnan ja Inarin kunnan alueilla.
Sámiid ruovttuguovllus stáhta hálddašan eatnamiin ollašuhtto vuovdedoallu lagamustá Lappi bálgosa ja Anára gieldda eatnamiin.
Metsähallitus, paliskunnat ja luontojärjestöt ovat sopineet kyseisillä alueilla tärkeiden poronhoitoalueiden ja luontokohteiden rauhoittamisesta 20 vuodeksi.
Meahciráđđehus, bálgosat ja luondoorganisašuvnnat leat soahpan máinnašuvvon eatnamiin dehalaš boazodoalloguovlluid ja luondočuozáhagaid ráfoheamis 20 jahkái.
Sopimus tehtiin vuonna 2010.
Soahpamuš dahkkui jagi 2010.
Valtion hallinnassa olevilla metsätalousalueilla sovelletaan PEFC-metsäsertifiointikriteeristöä.
Vuovdedoalloeatnamiin, mat leat stáhta hálddus guoskaduvvojit PEFC-vuovdesertifiserenkritearat.
Saamelaisten kotiseutualueella on oma kriteeristönsä, joka on sovittu yhteistyössä Metsähallituksen, kolttien kyläkokouksen ja saamelaiskäräjien kanssa.
Sámiid ruovttuguovllus leat iežas kritearat, mii lea sohppojuvvon ovttasbarggus Meahciráđđehusain, nuortalaččaid giličoahkkimiin ja sámedikkiin.
Saamelaisten kotiseutualueen paliskunnat ovat hyväksyneet kriteeristön.
Sámiid ruovttuguovllu bálgosat leat dohkkehan kritearaid.
Kartta: saamelaisten kotiseutualueen maankäyttö Metsähallituksen hallinnassa olevilla maa-alueilla
Gárta: sámiid ruovttuguovllu eanageavaheapmi Meahciráđđehusa hálddašan eana-guovlluin
Poroilla on vapaa laidunnusoikeus saamelaisten kotiseutualueella myös luonnonsuojelualueilla ja yksityisten maa-alueilla.
Bohccuin lea friddja guohtunvuoigatvuohta sámiid ruovttuguovllus maiddái luonddusuodjalanguovlluin ja priváhta eana-guovlluin.
Kartassa kuvataan keskeisimmät maankäyttömuodot valtion hallinnassa olevilla maa- ja vesialueilla.
Gárttas govvidat dehalamos eanageavahanvugiid stáhta hálddašan eana - ja čáhceguovlluin.
Suojametsäalue on lainsäädännöllä säädetty alue, jossa metsää tulee hoitaa ja käyttää siten, ettei se aiheuta metsärajan alenemista.
Suodjevuovdeguovlu lea láhkaásahusain mearriduvvon guovlu, gos vuovddi galgá dikšut ja geavahit nu, ahte dat ii dagat vuovderájá sirdašuvvama vuollelii.
Suojametsäalueeseen kuuluvat Enontekiön ja Utsjoen kuntien alueet sekä alueita Inarin kunnasta.
Suodjevuovdeguvlui gullet Eanodaga ja Ohcejoga gielddaid guovllut sihke guovllut Anára gielddas.
Hallitus
Stivra
Saamelaiskäräjät asettaa keskuudestaan hallituksen, johon kuuluvat jäseninä käräjien puheenjohtaja, kaksi varapuheenjohtajaa ja neljä muuta jäsentä.
Sámediggi vállje gaskavuođastis stivrra, masa gullet lahttun sámedikki ságajođiheaddji, guokte várreságajođiheaddji ja njeallje eará lahtu.
Hallitus toimii saamelaiskäräjien kokouksen alaisena ja sen ensisijaisena tehtävänä on vastata poliittisesta toiminnasta ja hallinnosta sekä huolehtia käräjien kokousten valmistelusta.
Stivra doaibmá sámedikki čoahkkima vuollásažžan ja dan dehaleamos bargun lea vástidit politihkalaš doaimmas ja hálddahusas ja maiddái fuolahit sámedikki čoahkkimiid válmmaštallamis.
Saamelaiskäräjien hallitus 2012 - 2015:
Sámedikki stivra 2012-2015:
Sanila-Aikio Tiina, Puheenjohtaja
Tiina Sanila-Aikio, ságajođiheaddji
Paltto Heikki, I varapuheenjohtaja
Heikki Paltto, I várreságajođiheaddji
Magga Ulla-Maarit, II varapuheenjohtaja
Magga Ulla-Maarit, II várreságajođiheaddji
Morottaja Anna
Petra Magga-Vars
Elokuvakeskuksen suunnittelijan sijaisuus haettavana
Sámediggi ohcá mearreáigásaš plánejeaddji
Saamelaiskäräjien yhteydessä toimiva alkuperäiskansojen elokuvakeskus Skábma on alueellinen elokuva- ja audiovisuaalisen alan resurssikeskus, jonka tehtävänä on edistää saamelaisen elokuvakerronnan monimuotoisuutta järjestämällä koulutusta, levittämällä saamelaista elokuvaa sekä kasvattamalla lapsia ja nuoria elokuvakerronnan maailmaan.
Sámedikki oktavuođas doaibmi eamiálbmogiid filbmaguovddáš Skábma lea guovlluguovdasaš filbma- ja audiovisuála suorggi resursaguovddáš, man bargun lea ovddidit sámi filbmamuitaleami máŋggahámatvuođa ordnemiin skuvlejumi, márkanastimiin sámi filmma ja bagademiin mánáid ja nuoraid filbmamuitaleami máilbmái.
Elokuvakeskuksen tehtäviin kuuluu myös saamelaislasten mediakasvatuksen kehittäminen.
Filbmaguovddáža bargguide gullá maid lassin sámemánáid mediabajásgeassima gárgeheapmi.
Tätä tehtävää varten Saamelaiskäräjät hakee
Dán barggu váras Sámediggi ohcá
(sijaisuus).
(sadjásašvuohta).
Työ alkaa heti ja kestää 31.12.2014 saakka.
Bargu álgá dalán ja nohka 31.12.2014.
Kelpoisuusvaatimuksena on Saamelaiskäräjistä annetun asetuksen (1727/1995) mukaisesti tehtävän edellyttämä koulutus ja saamen kielen taitoa.
Gelbbolašvuođagáibádussan lea Sámedikkis addon ásahusa (1727/1995) mielde barggu eaktudan skuvlejupmi ja sámegiela máhttu.
Tehtävän luonteesta johtuen soveltuva korkeakoulututkinto luetaan hakijalle eduksi.
Barggu iešvuođaid dihte heivvolaš allaskuvladutkkus lohkko ohccái ovdun.
Työntekijän palkkaus määräytyy saamelaiskäräjien palkkausjärjestelmän vaativuustason VI.
Bargi bálká mearrašuvvá sámedikki bálkávuogádaga gáibádusdási IV.
/ II mukaan (peruspalkka 2540,57 euroa / kk).
/ II mielde (vuođđobálká 2 540,57 euro / mb).
Peruspalkan lisäksi maksetaan 24 %:n saamelaisalueen lisä ja työkokemuksen mukaan määräytyvät kokemuslisät.
Vuođđobálká lassin mákso 24%:a sámeguovllu lassi ja bargovásáhusa mielde meroštallon vásáhuslasit.
Työntekijän toimipaikka sijaitsee saamelaiskulttuurikeskus Sajoksessa Inarissa.
Bargi doaibmabáikin lea sámekulturguovddáš Sajosis Anáris.
hallintopäällikkö Pia Ruotsala puh. 010 839 3106.
Ohcamušaid mildosiiguin galgá doaimmahit sámedikki čállingoddái 22.8.2014 dmu 16.00 rádjái čujuhusain Sajos, 99870 Anár. Lassidieđuid barggus addá má. hálddahushoavda Pia Ruotsala tel. 010 839 3106.
Ilmoitus on nähtävissä pohjois-, inarin- ja koltansaamen kielillä osoitteessa www.samediggi.fi
Almmuhus lea oaidninláhkái davvi-, anáraš- ja nuortalašgillii čujuhusas www.samediggi.fi
Inarissa 12.8.2014 Saamelaiskäräjät
Anáris 12.8.2014 Sámediggi
Ijahis idja rikkoi kävijäennätyksensä sateisesta säästä huolimatta
Ijahis ijas fs oláhus olu galledeaddjit arvvis fuolakeahttá
Inarissa 15-17.8.2014 järjestetty Ijahis idja – alkuperäiskansojen musiikkitapahtuma rikkoi jälleen kävijäennätyksensä.
Anáris 15.-17.8.2014 lágiduvvon Ijahis idja - eamiálbmogiid musihkkafestivála dagai vuohon geahččioláhusa.
Yhdettätoista kertaa järjestettyyn tapahtumaan osallistui kahden päivän aikana yhteensä lähes 2900 kävijää.
Oktanuppelogát geardde lágiduvvon dáhpáhussii oassálaste guovtti beaivve áigge lagabui 2900 olbmo.
Perjantaina järjestetyn lasten- ja nuortenpäivän eri työpajoihin osallistui yli 270 lasta ja nuorta ympäri saamenmaata, joka on enemmän kuin koskaan aiemmin.
Bearjadaga lágiduvvon mánáid- ja nuoraidbeaivvi iešguđet bargobájiide oassálaste badjelas 270 máná ja nuora miehtá Sámi, mii lea eanet go goassige ovdal.
Lasten- ja nuortenpäivän Ijahis ija násttážat - konsertissa oli parhaimmillaan lähes 400 kuulijaa.
Mánáid- ja nuoraidbeaivvi Ijahis ija násttážat – konsearttas ledje juobe 400 geahčči.
Tapahtuman pääkonserttiin lauantai-iltana myytiin sateisesta säästä huolimatta reilut 1200 lippua, joka on lähes kolmesataa lippua enemmän kuin edellisenä vuonna.
Dáhpáhusa váldokonsertii vuvde lávvordaga arvvis fuolakeahttá badjelaš 120 bileahta, mii lea lagabui 300 bileahta eanet go diibmá. Ijahis ija váldokonseartta sáhtii čuovvut streama bokte njuolggosáttan, man Sámi oahpahusguovddáža medialinjá lei lágidan.
Ijahis idjan pääkonserttia oli myös mahdollista seurata suorana Saamelaisalueen koulutuskeskuksen medianlinjan toteuttaman live stream - lähetyksen kautta, jota keräsin ruudun ääreen parhaimmillaan noin 1500 katsojaa ympäri maailmaa.
Streama geasuhii ollugiid ja dan ledje čuovvume juobe 1500 geahčči miehtá máilmmi.
Tapahtumassa esiintyivät tänä vuonna mm. maailman tunnetuimmaksi saamelaiseksi kutsuttu Mari Boine, karasjoelta saapunut Felgen Orkester, Tsukotkalainen rokkibändi Gubernator sekä Tuupa Houseband useiden saamelaisartistien kera.
Dáhpáhusas ledje loaiddasteame dán jagi earret eará máilmmi beakkáneamos sápmelažžan gohčoduvvon Mari Boine, kárášjohkalaš Felgen Orkester, rock-joavku Gubernator Tšukotka-njárggas sihke Tuupa Houseband mánggain sámeartisttaiguin.