pere/sami_parallel huggingface dataset:
Suomessa kestävää kehitystä on edistetty mm..
Suomas suvdilis ovdáneapmi lea ovddiduvvon ee.
kansallisella kestävän kehityksen strategialla ja yhteiskuntasitoumuksell
álbmotlaš suvdilis ovdáneami strategiijain ja servodatčátnašumiin
Rio +20 kokouksen loppuasiakirja käsittelee erityisesti vihreää taloutta, köyhyyden vähentämistä ja kestävän kehityksen periaatteita.
Rio +20 čoahkkima loahppaáššegirji gieđahallá erenoamážit ruoná ekonomiija, geafivuođa geahpedeami ja suvdilis ovdáneami prinsihpaid.
Myös alkuperäiskansojen oikeudet on tuotu esille julistuksessa.
Maiddái eamiálbmogiid vuoigatvuođat leat ovdanbuktojuvvon julggáštusas.
Rion julistus painottaa, että kestävän kehityksen toteuttaminen edellyttää alkuperäiskansojen aktiivista ja vaikuttavaa osallistumista kestävän kehityksen edistämiseksi kaikilla tasoilla.
Rio julggáštus deattuha, ahte suvdilis ovdáneami ollašuhttin eaktuđa eamiálbmogiid aktiiva ja váikkuheaddji oassálastima suvdilis ovdáneami ovddideapmin juohke dásis.
Rion julistus myös tunnustaa YK:n alkuperäiskansajulistuksen merkityksen ja sen, että julistus tulee huomioida kestävän kehityksen strategioiden toimeenpanossa.
Rio julggáštus maiddái dovddasta ON:id eamiálbmotjulggáštusa mearkkašumi ja dan, ahte julggáštusa galgá vuhtiiváldit suvdilis ovdáneami strategiijaid ollašuhttimis.
Rion julistus edellyttää valtioiden tukevan alkuperäiskansojen identiteettiä, kulttuuria, kulttuuriperintöä, perinteistä tietoa ja tapoja.
Rio julggáštus eaktuda stáhtaid doarjut eamiálbmogiid identitehta, kultuvrra, kulturárbbi, árbevirolaš dieđu ja dábiid.
Julistus korostaa tarvetta tukea alkuperäiskansojen kestävän kehityksen mukaisia elinkeinomuotoja.
Julggáštus deattuha dárbbu doarjut eamiálbmogiid suvdilis ovdáneami mieldásaš ealáhusaid.
Unescon kulttuurista moninaisuutta koskeva yleismaailmallinen julistus
Unesco kultuvrralaš máŋggahámátvuođa guoski oppamáilmmálaš julggáštus
Unescon yleiskokouksen hyväksymä
Unesco oktasaščoahkkima dohkkehan
on luonut perustan aineettoman kulttuuriperinnön ja kulttuuri-ilmauksien suojelusopimuksille.
lea hábmen vuođu ávnnahis kulturárbbi ja kulturalbmonemiid suodjalansoahpamušaide.
Julistuksen artiklassa 4 todetaan, että kulttuurisen moninaisuuden puolustaminen on eettisesti välttämätöntä ja erottamaton osa ihmisarvon kunnioittamista.
Julggástusa artiklas 4 celkojuvvo, ahte kultuvrralaš maŋggahámátvuođa bealušteapmi lea etihkalaččat vealtameahttun ja earutkeahtes oassi olmmošárvvu gudnejahttimis.
Siihen sisältyy sitoutuminen ihmisoikeuksiin ja perusvapauksiin, erityisesti vähemmistöihin ja alkuperäiskansoihin kuuluvien ihmisten oikeuksiin.
Dasa gullá čatnaseapmi olmmošvuoigatvuođaide ja vuođđofriijavuođaide, erenoamážit unnitloguide ja eamiálbmogiidda gulavaš olbmuid vuoigatvuođaide.
Julistuksen toteuttamissuunnitelman kohdassa 14 Unescon jäsenvaltiot sitoutuvat ryhtymään toimiin erityisesti alkuperäiskansojen perinteisen tietämyksen kunnioittamiseksi ja säilyttämiseksi, sen arvon tunnustamiseksi varsinkin ympäristönsuojelussa ja luonnonvarojen hallinnoinnissa, sekä nykyaikaisen tieteen ja paikallisen tietämyksen hyödyntämisessä toisiaan täydentävästi.
Julggáštusa ollašuhttinplána čuoggás 14 Unesco lahttoriikkat čatnasit álggahit doaimmaid erenoamážit eamiálbmogiid árbevirolaš dieđu gudnejahttima ja seailluheami várás, dan árvvu dovddasteami várás eandalitge birassuodjaleamis ja luondduriggodagaid hálddašeamis, sihke otnáža diehtaga ja báikkálaš dieđu ávkkástallamis dievasmahttimin nuppiid.
Ratifioimattomat ja valmisteilla olevat sopimukset
Ratifiserekeahtes ja válmmaštallama vuolde soahpamušat
ILO 169-sopimus
ILO 169-soahpamuš
Kansainvälisen työjärjestyksen
Riikaidgaskasaš bargoortnega eamiálbmogiid vuoigatvuođain lea dohkkehuvvon
alkuperäiskansojen ja heimokansojen oikeuksista on hyväksytty vuonna 1989.
jagi 1989
Sopimuksen ovat ratifioineet pohjoismaista Norja ja Tanska.
Soahpamuša leat ratifiseren davviriikkain Norga ja Dánmárku.
Sopimuksen ratifiointi on ollut Suomen ihmisoikeuspoliittisen tavoitteena pitkään.
Soahpamuša ratifiseren leamašan Suoma olmmošvuoigatvuohtapolitihkalaš ulbmilin guhká.
Sopimuksen ratifiointi otettiin ensimmäisen kerran tavoitteeksi pääministeri Jyrki Kataisen hallitusohjelmaan.
Soahpamuša ratifiseren váldui vuosttas geardde ulbmilin oaiveministtar Jyrki Katainena ráđđehusprográmmii.
Sopimuksen keskeisimmät artiklat 14 ja 15 käsittelevät alkuperäiskansojen oikeutta maahan, veteen ja luonnonvaroihin.
Soahpamuša guovddáš artiklat 14 ja 15 gieđahallet eamiálbmogiid vuoigatvuođa eatnamii, čáhcái ja luondduriggodagaide.
Suomessa oikeusministeriö on selvittänyt vuonna 2012 sopimuksen ratifiointiesteiden poistamista lähettämällä asiasta lausuntopyynnön ministeriöille ja saamelaiskäräjille.
Suomas vuoigatvuođaministeriija lea čielggadan jagi 2012 soahpamuša ratifisereneastagiid eretváldima sáddemiin áššis cealkkabivdaga ministeriijai ja sámediggái.
Saamelaiskäräjät totesi lausunnossaan että Suomella on hyvät edellytykset ratifioida sopimus ja kiirehti ratifiointiprosessin aloittamista.
Sámediggi celkii cealkámušas ahte Suomas leat buorit vejolašvuođat ratifiseret soahpamuša ja hoahpuhii ratifiserenproseassa álggaheami.
Saamelaiskäräjät myös totesi, että maa- ja vesioikeudet koskevat saamelaisten kotiseutualuetta ja valtion hallinnassa olevia maa- ja vesialueita.
Sámediggi maiddái celkii, ahte eana- ja čáhcevuoigatvuođat gusket eana- ja čáhceviidodagaid, mat leat sámiid ruovttuguovllu ja stáhta hálddus.
Sopimuksen ratifiointi on saamelaiskäräjien vaalikauden kärkitavoite.
Soahpamuša ratifiseren lea sámedikki válgabaji váldoulbmil.
Sopimuksen ratifiointi ei ole kuitenkaan vielä edennyt.
Soahpamuša ratifiseren ii leat goit velá ovdánan.
Nagoyan pöytäkirja
Nagoya beavdegirji
geenivarojen saatavuudesta ja hyötyjen oikeudenmukaisesta jaosta hyväksyttiin vuonna 2010 biodiversiteettisopimuksen osapuolikokouksessa.
genaváriid oažžumis ja ávkkiid vuoiggalaš juohkimis dohkkehuvvui jagi 2010 biodiversitehtasoahpamuša oassebeallečoahkkimis.
Pöytäkirja täydentää biodiversiteettisopimuksen artiklaa 17, joka käsittelee myös geenivarojen satavuutta ja hyötyjen jakoa sekä artiklaa 8(J), joka käsittelee alkuperäiskansojen ja perinteisen elämänmuodon omaavien paikallisyhteisöjen luonnon monimuotoisuuteen liittyvää perinteistä tietoa.
Beavdegirji dievasmahttá biodiversitehtasoahpamuša artikla 17, mii gieđahallá maiddái genaváriid oažžuma ja ávkkiid juohkima sihke artikla 8(J), mii gieđahallá báikkálašservošiid, main lea eamiálbmogiid ja árbevirolaš eallinhámi luonddu máŋgggahámátvuhtii gulavaš árbevirolaš diehtu.
Suomi allekirjoitti pöytäkirjan vuonna 2011 ja
Suopma vuolláičálii beavdegirjji jagi 2011 ja
valmistelee
válmmaštallá
parhaillaan pöytäkirjan ratifiointia.
aiddo beavdegirjji ratifiserema.
Ratifiointia valmistelevan työryhmän on tarkoitus saada esityksensä valmiiksi vuoden 2014 puolivälissä.
Ratifiserema válmmaštalli bargojoavkku ulbmilin lea oažžut evttohusa gárvvisin jagi 2014 gaskamuttus.
Nagoyan pöytäkirja on tärkeä alkuperäiskansoille.
Nagoya beavdegirji lea dehalaš eamiálbmogiidda.
pöytäkirjan johdanto-osiossa valtiot panevat merkille YK:n alkuperäiskansojen oikeuksia koskevan julistuksen.
Beavdegirjji láidehusas stáhtat vuhtiiváldet ON:id eamiálbmogiid vuoigatvuođaid guoski julggáštusa.
Pöytäkirjan artiklat 5, 6 7, 11 ja 12 käsittelevät erityisesti alkuperäiskansojen oikeuksia.
Beavdegirjji artiklat 5, 6 7, 11 ja 12 gieđahallet erenoamážit eamiálbmogiid vuoigatvuođaid.
Pöytäkirjan mukaan alkuperäiskansojen hallussa olevaa geenivaroihin liittyvää perinteistä tietoa voidaan käyttää vain alkuperäisansan ennakkosuostumuksella tai hyväksynnällä ja sitä saatavat hyödyt on jaettava oikeudenmukaisesti.
Beavdegirjji mielde eamiálbmogiid hálddus leahkki genaváriide gulavaš árbevirolaš dieđu sáhttá atnit dušše eamiálbmogiid ovddalgihtii miehtamiin dahje dohkkehemiin ja das ožžon ávkiid galgá juohkit vuoiggalaččat.
Kansainvälinen asiantuntijatyöryhmä luovutti esityksensä
Riikaidgaskasaš áššedovdibargojoavku guđii
pohjoismaiseksi saamelaissopimukseksi
evttohusa davviriikkalaš sámesoahpamuššan
vuonna 2005.
jagi 2005.
Valtiosopimusneuvottelut Suomen, Norjan ja Ruotsin valtioiden kanssa sopimuksen viimeistelemiseksi ja hyväksymiseksi aloitettiin vuonna 2011.
Stáhtasoahpamušráđđádallamat Suoma, Norgga ja Ruoŧa stáhtaiguin soahpamuša vátnama ja doahkkeheami várás álggahuvvui jagi 2011.
Ne on tarkoitus saada päätökseen vuoden 2015 loppuun mennessä.
Daid lea dárkkuhus loahpahit jagi 2015 loahpa rádjai.
Asiantuntijatyöryhmän esittämän sopimusluonnoksen tavoitteena on harmonisoida saamelaisia koskevaa lainsäädäntöä, luoda edellytykset saamen kielen, kulttuurin ja saamelaiselinkeinojen kehittymiselle siten, että valtion rajat estävät saamelaisten yhteistyötä mahdollisimman vähän.
Áššedovdibargojoavkku evttohan soahpamushápmosa ulbmilin lea harmoniseret sámiid guoski láhkaásaheami, hábmet vejolašvuođaid sámegiela, kultuvrra ja sámeealáhusaid ovdáneapmai nu, ahte stáhta ráját estet sámiid ovttasbarggu nu unnán go vejolaš.
Sopimusluonnos kokoaa keskeisiä velvoitteita muista kansainvälisistä sopimuksista ja julistuksista kuten ILO 169-sopimuksesta ja alkuperäiskansajulistuksesta.
Soahpamušhámus čohkke guovddáš geatnegasvuođaid eará rikkaidgaskasas soahpamušain ja julggáštusain dego ILO 169-soahpamusaš ja eamiálbmotjulggášusas.
Suomen saamelaiskäräjillä on kolme edustajaa valtioneuvoston nimittämässä neuvotteluvaltuuskunnassa.
Suoma sámedikkis leat golbma ovddasdeaddji stáhtáráđi namahan ráđđádallansáttagottis.
Saamelaiskäräjien edustajilla on puheoikeus sopimusneuvotteluissa sekä oikeus jättää näkemyksensä pöytäkirjaan.
Sámedikki ovddasteadjiin lea hállanvuoigatvuohta soahpamušráđđádallamiin sihke vuoigatvuohta guođđit iežas oainnu beavdegirjái.
Saamelaiskäräjien ja Venäjän saamelaisten yhteistyöelin saamelainen parlamentaarinen neuvosto on sopinut, että saamelaiset neuvottelevat yhtenä kansana neuvotteluissa ja että saamelaisten yhteiset kannat sovitaan SPN:ssä.
Sámedikki ja Ruošša sámiid ovttasbargoorgáná Sámiid parlamentaralaáš ráđđi lea soahpan, ahte sámit ráđđádallet oktan álbmogin ráđđádallamiin ja ahte sámiid oktasaš oainnut sohppojuvvojit SPR:as.
WIPO:n instrumentti perinteisen tiedon, kansanperinteen ja geenivarojen suojelemiseksi
WIPO instrumeanta árbevirolaš dieđu, álbmotárbbi ja genaváriid suodjaleapmin
WIPO eli maailman henkisen omaisuuden järjestö (engl.
WIPO dahjege máilmmi intellektuála opmodaga organisašuvdna (engl.
) on Yhdistyneiden kansakuntien erityisjärjestö.
World Intellectual Property Organisation) lea Ovttastuvvan nášuvnnaid sierraorganisašuvdna.
Suomen valtio on WIPO:n jäsen.
Suoma stáhta lea WIPO lahttu.
WIPO:n pääasiallisena tehtävänä on edistää sellaisten toimenpiteiden kehittämistä, joiden on määrä helpottaa henkisen omaisuuden tehokasta suojaamista kaikkialla maailmassa ja yhdenmukaistaa kansallista lainsäädäntöä tällä alalla; rohkaista kansainvälisten henkisen omaisuuden suojaamisen edistämistä tarkoittavien sopimusten solmimista ja huolehtia henkisen omaisuuden kansainvälisen suojelun helpottamisesta sekä tarvittaessa rekisteröinnistä tällä alalla sekä rekisteröintiä koskevien tietojen julkisuuteen saattamisesta.
WIPO váldobargun lea ovddidit dakkáraš doaibmabijuid ovddideami, maid mearri álkidahttá intellektuála opmodaga beaktilis suodjaleami juohke bealde máilmmis ja dahkat sullalažžan álbmotlaš láhkaásaheami dán suorggis; roahkasmahttit riikkaidgaskasaš intellektuála opmodaga suodjaleami ovddideami darkuheaddji soahpamušaid dahkama ja fuolahit intellektuála opmodaga riikkaidgaskasaš suodjaleami álkidahttima sihke dárbbu mielde registrerema dán suorggis sihke registrerema guoski dieđuid almmustahttima.
SPN on tarkkailijana WIPO:n
SPR lea dárkojeaddjin
eli valtioiden välisessä komiteassa henkisestä omaisuudesta, geenivaroista, perinteisestä tiedosta ja kansanperinteestä.
dahjege stáhtaid gaskasaš komiteas intellektuála opmodagas, genaváriin, árbevirolaš dieđus ja álbmotárbbis.
Komitean tehtävänä on valmistella sopimusteksti kansainvälisen instrumentin tai instrumenttien saamiseksi geenivarojen, perinteisen tiedon ja kansanperinteen suojelemiseksi.
Komitea bargun lea válmmaštallat soahpamušteavstta riikkaidgaskasaš instrumeantta dahje instrumeanttaid oažžuma várás genaváriid, árbevirolaš dieđu ja álbmotárbbi suodjaleapmin.
Laillisen instrumentin valmistelu on kestänyt pitkään.
Lágalaš instrumeantta válmmaštallan lea bistán guhká.
Tavoitteena on saada esitys laillisen / laillisten instrumenttien luomiseksi komitean toimikauden 2014/2015 aikana.
Ulbmilin lea oažžut evttohus lágalaš instrumeantta / instrumeanttaid hábmema várás komitea doaibmabaji 2014/2015 áigge.
Uusia oppimateriaaleja saamenkieliseen opetukseen
Ođđa oahppamateriálat sámegielat oahpahussii
Peruskoulun yläluokkien inarinsaamenkielistä opetusta varten on ilmestynyt uusi maantiedon oppikirja ja opiskeluvihko, Amerik ja Amerik Oppâmvihko.
Vuođđoskuvlla badjeluohkáid anárašgielat oahpahusa várás lea almmuhuvvon ođđa eatnandieđu oahppogirji ja oahppangihppa, Amerik ja Amerik Oppâmvihko.
Pohjoissaamenkielellä on ilmestynyt 500 sanaa sisältävä omaan kulttuuriin perustuva kuvasanakirja Oahpa sániid.
Davvisámegillii lea almmuhuvvon iežás kultuvrii vuođđuduvvi govvasátnegirji Oahpa sániid, mas leat 500 govaiguin čilgejuvvon sáni.
Amerik - oppikirjan ja opiskeluvihon on kääntänyt inarinsaameksi Ilmari Mattus.
Amerik - oahppogirjji ja oahppangihppaga lea anárašgillii jorgalan Ilmari Mattus.
Oppikirja käsittelee Etelä- ja Pohjois-Amerikkaa ja se on käännetty suomenkielisestä Koulun maantieto - sarjasta.
Oahppogirji gieđahallá Lulli- ja Davvi-Amerihká ja dat lea jorgaluvvon suomagielat Koulun maantieto - ráiddus.
Pohjoissaamenkielen ja - kieliseen opetukseen on ilmestynyt omaan kulttuuriin perustuva kuvasanakirja Oahpa sániid, jonka inarin- ja koltansaamenkieleen ja kulttuuriin perustuvat kirjat Oopâ saanijd ja Mattu saaŠnid on julkaistu jo aiemmin.
Davvisámegiela ja - gielat oahpahussii lea almmuhuvvon iežas kultuvrii vuođđuduvvi govvasátnegirji Oahpa sániid, man anáraš- ja nuortalašgielat veršuvnnat Oopâ saanijd ja Mattu saaŠnid leat almmuhuvvon juo ovdal.
Alkuteos on Matti Morottajan käsialaa.
Girjjiid vuođđun lea Matti Morottaja originála.
Pohjoissaamenkielisen kirjan sanaston on tehnyt Kaisa Tapiola-Länsman ja kuvat Sirpa Mänty.
Davvisámegielat girjji sátneráju lea ráhkadan Kaisa Tapiola-Länsman ja govaid Sirpa Mänty.
Oppimateriaaleja voi tilata saamelaiskäräjien koulutus- ja oppimateriaalitoimistosta ritva.
Oahppamateriálaid sáhttá diŋgot sámedikki skuvlen- ja oahppamateriáladoaimmahagas ritva.
fi tai info (at) samediggi.
fi dahje info (at) samediggi.
Saamelaisnuorten konferenssin ohjelma
Sámenuoraid konfereanssa prográmma
Tervetuloa Saamelaiskäräjien nuorisoneuvoston järjestämään saamelaisnuorten konferenssiin saamelaiskulttuurikeskus Sajokseen Inariin 6.-7.2.2014.
Buresboahtin sámenuoraid konferensii sámekulturguovddáš Sajosii Anárii 6.-7.2.2014.
10.00 Konferenssin avaus nuorisoneuvoston pj.
Konfereanssa lágida Suoma Sámedikki nuoraidráđđi.
10.30 Ei vihapuheelle – liikkeen aktivistit Veeti Nevala ja Seida Sohrabi
10.30 Ii vaššiságaide aktivisttat Veeti Nevala ja Seida Sohrabi
11.00 SDP:n varapuheenjohtaja Eero Vainio: Suvaitsevaisuus ja suvaitsemattomuus Suomessa
11.00 SDP:a várreságadoalli Eero Vainio: Gierdilvuohta ja ii-gierdilvuohta Suomas
11.30 Kysely osallistujille
11.30 Jearahallan oasseváldiide
13.00 Työryhmät: Suvaitsevaisuus draaman keinoin
13.00 Bargojoavkkut: Gierdilvuohta drámá vehkiin
14.00 Ryhmien tulosten purku
14.00 Joavkobargguid bohtosat
16.00 Päivä päättyy
16.00 Beaivvi loahpaheapmi
18.00 Kansallispäivän konsertti Sajoksen auditoriossa
18.00 Álbmotbeaivvi konsearta, Sajosa auditoriija
Perjantai 7.2.2014 Parlamenttisali Solju, tulkkaus kaikille Suomessa puhutuille saamenkielille
Bearjadat 7.2.2014 Parlameantasále Solju, tulkon buot Suomas hállojuvvon sámegielaide
10.00 Paneelikeskustelu saamelaisnuorten identiteetistä
10.00 Panelaháleštallan sámenuoraid identitehta birra
Panelisteina:
34 jahkásaš
Tanja Sanila
válmmaštuvvan industriija hábmejeaddjin Lappi universiteahtas
valmistunut teolliseksi muotoilijaksi Lapin yliopistosta
bargá dál sámekultuvrra leanadáiddárin
toimii saamenkulttuurin läänintaiteilijana
eret Čeavetjávrris
kotoisin Sevettijärveltä
Váhčira bálgosa badjenisu.
toimii poronhoitajana Vätsärin paliskunnassa.
Mikkel Näkkäläjärvi
kone- ja tuotantotekniikan opiskelija
studere mášen- ja buvttadanteknihka
Suomen opiskelijakuntien liitto SAMOKin varapuheenjohtaja
Suoma studeantagotti lihtu SAMOK:a várreságadoalli
kotoisin Inarista, opiskelee Vaasassa ja työskentelee Helsingissä.
eret Anáris, studere Vaasas ja bargá Helssegis.
Aslak-Uula Länsman
27 jahkásaš
kotoisin Inarista ja asuu parhaillaan Rovaniemellä
eret Anáris ja orru dál Roavenjárggas
opiskelee insinööriksi palopäällystön koulutusohjelmassa
bargan máŋgga sajis sierralágan gádjunsuorggi bargguid
toiminut usealla paikkakunnalla eri pelastusalan tehtävissä
dikšon mánáidis ruovttus guhkit áigge
ollut myös pitkään lasten kanssa kotona
lea nuorabun komponeren rapmusihka suomagillii ja davvisámegillii dáiddárnamain Aziz
on tehnyt nuorempana rap-musiikkia suomeksi ja pohjoissaameksi taiteilijanimellä Aziz
20 jahkásaš
kasvanut poronhoitajaperheessä Rovaniemellä
bajásšaddan boazodoallobearrašis Roavenjárggas
äidin puolelta inarinsaamelainen ja äidin kotikylä Nellim on aina ollut tärkeä paikka
eatni bealde anáraš ja eatni ruoktogilli Njellim leamaš álo dehálaš báiki
Opiskelee inarinsaamen ja kulttuurin koulutusohjelmassa SAKK:ssa
studere anárašgiela ja kultuvrra skuvlenprográmmas SOG:s
lukenut pohjoissaamea Kautokeinossa.
studeren davvisámegiela Guovdageainnus.
13.00 Paneelin yhteenveto ja keskustelua
13.00 Panela čoahkkáigeassu ja hálešteapmi
15.00 Päivä päättyy
15.00 Beaivvi loahpaheapmi
Ohjelmamuutokset ovat mahdollisia.
Prográmma sáhttá rievdat.
Saamelaiskäräjät kartoittaa saamenkielisen kielipesätoiminnan tarvetta Jyväskylän ja Tampereen seudulla
Sámediggi kárte sámegielat giellabeassedoaimma dárbbu Jyväskylä ja Tampere guovllus
Saamelaiskäräjät kartoittaa saamelaisperheiden saamenkielisen toiminnan tarvetta Sisä-Suomessa, Jyväskylän ja Tampereen seudulla.
Sámediggi kárte sámebearrašiid dárbbuid sámegielat doaimmaide Sis-Suomas, Jyväskylä ja Tampere guovllus.
Kartoitus koskee saamelaislasten kielipesä- ja kielikylpytoimintaa.
Kárten guoská sámemánáid giellabeasse- dahje giellariekkesdoaimmaide.
Saamelaiskäräjät hakee vuosittain opetus- ja kulttuuriministeriöltä valtionavustusta saamelaisten kielipesä- ja kielikylpykerhotoimintaa varten.
Sámediggi ohcá jahkásaččat oahpahus- ja kulturministeriijas stáhtadoarjaga sámiid giellabeasse- ja giellalávgunriekkesdoaimma várás.
Pyydämme kaikkia kielipesätoiminnasta tai kielikylpykerhotoiminnasta kiinnostuneita vastaamaan tähän kyselyyn 7.2. mennessä: https://www.webropolsurveys.com/S/D3106C7A0DA780EF.par
Mii sihtat buohkaid, geat leat beroštuvvan giellabeassedoaimmas dahje giellalávgunriekkesdoaimmas, vástidit dán jearahallamii 7.2. rádjai: https://www.webropolsurveys.com/S/C0DA0D0891BAB828.par
Saamelaiskäräjät kehittää kotisivujaan
Sámediggi ovddida ruoktosiidduidis
Saamelaiskäräjät on aloittanut kotisivujensa uudistamisen.
Sámediggi lea álggahan ruoktosiidduid ođasmahttima.
Kotisivuille on lisätty uutta tietoa
Ruoktosiidduide leat lasihuvvon ođđa dieđut sámiid
saamelaisista lainsäädännössä
láhkaásaheamis
, saamelaiskäräjien edustajista eri
, sámedikki
työryhmissä
ovddasteaddjiin
, alkuperäiskansojen oikeuksia käsittelevistä
sierra bargojoavkkuin, eamiálbmogiid vuoigatvuođaid guoski riikkaidgaskasaš
kansainvälisistä sopimuksista
soahpamušain
sekä alkuperäiskansojen oikeuksien toteutumista valvovien elimien uusimmista
sihke eamiálbmogiid vuoigatvuođaid ollašuvvama gohcci orgánaid ođđaseamos
suosituksista Suomelle
ávžžuhusain
Uusia sivuosioita käännetään parhaillaan saameksi.
Supmii. Ođđa siiddut leat bárrásiin sámegillii jorgaleami vuolde.
Saamelaisten kansallispäivän iltaohjelma Sajoksessa
Sámiid álbmotbeaivvi prográmma Sajosis
Saamelaisten kansallispäivää vietetään Inarissa, Saamelaiskulttuurikeskus Sajoksessa kulttuurin ja musiikin parissa.
Sámi álbmotbeaivi ávvuduvvo Sámekulturguovddáš Sajosis Anáris ja prográmmas lea kultuvrra ja musihkka.
Saamelaiskäräjien nuorisoneuvosto järjestää 6-7.2 Sajoksessa kaksipäiväisen Saamelaisnuorten konferenssin, jonka aiheena on suvaitsevaisuus ja saamelaisnuorten identiteetti.
Sámedikki nuoraidráđđi ordne 6.-7.2.
Konferenssiin odotetaan osallistujia Suomen lisäksi ainakin Norjasta.
Sajosis guokte beaivve bisti Sámenuoraid konfereanssa, man fáddán lea sámenuoraid identitehta ja gierdilvuohta.
Ilmoittautuminen konferenssiin päättyy 24.1.2014.
Almmuheapmi konferensii nohká 24.1.2014.
Kansallispäivän iltana Sajoksen auditoriossa järjestetään iltakonsertti, jossa esiintyy Tiina Sanila-Aikio, Lars Heaika Blind, Boŋkkas, Oobižeh sekä Ima Aikio-Arianaick ja Miro Mantere.
Eahkedis álbmotbeaivve dmu 18.00 Sajosa auditorias álgá eahketkonsearta. Lávddi alde loaiddastit Tiina Sanila-Aikio, Lars Heaika Blind, Boŋkkas, Oobižeh sihke Ima Aikio-Arianaick ja Miro Mantere.
Konsertti on kaikille avoin ja ilmainen, ja se tullaan striimaamaan suorana nettiin.
Konseartta lea vejolaš čuovvut maiddái live-streama bokte interneahtas.
Kansallispäivän konsertin järjestelyistä vastaa Saamelaiskäräjien nuorisoneuvosto sekä Saamelaismusiikkikeskus.
Konseartta ordnemis fástidit Sámedikki nuoraidráđđi ja Sámemusihkkaguovddáš.
Konsertin jälkeen klo: 19.30 alkaen Sajoksessa järjestetään Sámi Grand Prix- Suomen joikuosakilpailu, joka on niinikään kuulijoille avoin tapahtuma.
Konseartta maŋŋá dmu 19.30 Sajosis álgá Sámi Grand Prix – Suoma juoiganoassegilvu, mii maiddái lea guldaleaddjiide rabas ja nuvttá.
Joikuosakilpailun tarkoituksena on löytää edustaja Kautokeinon pääsiaäismarkkinoiden aikaan järjestettävään Sámi Grand Prix-joikuosion finaaliin.
Juoiganoassegilvvu dárkkuhussan lea gávdnat ovddasteaddji Guovdageainnu beassášmárkaniid Sámi Grand Prix – juoiganoasi finálii.
Joikukarsintaa juontaa Niiles-jouni Aikio.
Juoigangilvvu jođiha Niiles-Jouni Aikio.
Kolttakulttuurikeskushanke etenee
Nuortalaškulturguovddáš-fidnu ovdána
Kolttakulttuurisäätiön hallituksen kokous pidettiin Inarissa 21.1.
Nuortalaškulturvuođđudusa stivrra čoahkkin dollui Anáris 21.1.
Kokouksessa suunniteltiin kolttakulttuurikeskuksen perustamista Sevettijärvelle.
Čoahkkimis plánejuvvui nuortalaškulturguovddáža vuođđudeapmi Čeavetjávrái.
Tilaisuuteen osallistuivat myös saamelaiskäräjien puheenjohtaja Klemetti Näkkäläjäjärvi ja kulttuurilautakunnan puheenjohtaja Tauno Haltta.
Dilálašvuhtii oassálaste maiddái sámedikki ságajođiheaddji Klemetti Näkkäläjärvi ja kulturlávdegotti ságajođiheaddji Tauno Haltta.
Kolttakulttuurikeskusta esiteltiin samana päivä myös ulkoministeri Erkki Tuomiojalle Sajoksessa.
Nuortalaškulturguovddáš ovdanbuktui seammá beaivve maiddái olgoministtar Erkki Tuomiojai Sajosis.
Saamelaiskäräjät on alustavasti sitoutunut vuokraamaan yhden työhuoneen keskuksesta.
Sámediggi lea álgoplánaid mielde čatnasan láigohit ovtta bargolanja guovddážis.
” Keskuksella on selkeästi kolttayhteisön tuki.
” Guovddážis lea čielgasit nuortalašservoša doarjja.
Minulla oli hyvin helppo osallistua kokoukseen koska saamelaiskäräjien yleiskokous on asettanut yhdeksi
Mus lei hirbmat álki oassálastit čoahkkimii go sámedikki dievasčoahkkin lea ásahan válgabaji oktan ulbmilin doarjut buot fámuiguin nuortalaškulturguovddáš-fidnu Čeavetjávrái.
Samassa ohjelmassa saamelaiskäräjät on sitoutunut lisäämään kuntakeskuksien ulkopuolisten alueiden elinvoimaisuutta.
Seammá prográmmas sámediggi lea čatnasan lasihit gieldaguovddážiid olggobeale guovlluid eallinfámu.
Kolttakulttuurikeskushankkeella on saamelaiskäräjien täysi tuki ”, puheenjohtaja Näkkäläjärvi kertoi.
Nuortalaškulturguovddáš - fidnus lea sámedikki dievas doarjja ”, ságajođiheaddji Näkkäläjärvi muitalii.
Kuvassa saamelaiskäräjien puheenjohtaja Klemetti Näkkäläjärvi ja kolttien luottamusmies Veikko Feodoroff.
Govas sámedikki ságajođiheaddji Klemetti Näkkäläjärvi ja nuortalaččaid luohttámušalmmái Veikko Feodoroff
Kuva: Rauno Pietarinen
Govva: Rauno Pietarinen
Kolttakulttuurikeskus tarvitsee rahoituksen keskuksen rakentamiseen, toiminnan kehittämiselle ja ylläpidolle.
Nuortalaškulturguovddáš dárbbaša ruhtadeami guovddáža huksemii, doaimma ovddideapmái ja bajásdoallamii.
Kolttakulttuurikeskuksen tavoitteena on elvyttää, ylläpitää ja kehittää kolttasaamelaista kulttuuria ja koltan saamen kieltä Suomessa.
Nuortalaškulturguovddáža ulbmilin lea ealáskahttit, doalahit ja ovddidit nuortalaččaid kultuvrra ja nuortalašgiela Suomas. ”
” Kolttakulttuurikeskuksen tavoitteena on luoda luonteva koltansaamenkielinen asiointi- ja työskentely-ympäristö kolttasaamelaiskulttuurin ydinalueelle.
Nuortalaškulturguovddáža ulbmilin lea fállat lunddolaš nuortalašgielat áššiiddikšun- ja bargobirrasa nuortalaškultuvrra guovddášguvlui.
Keskuksen suunnittelu on jo pitkällä.
Guovddáža plánen lea juo guhkás ovdánan.
Keskukseen on tarkoitus sijoittaa kolttien kyläkokouksen tehtäviä, saamelaiskäräjien koltansaameen liittyviä toimintoja, kolttakulttuurisäätiön toimitiloja, kokoustiloja, koltansaamenkielisiä palveluja ja koltansaamen kielikeskus ”, kolttien luottamusmies Veikko Feodoroff kertoi.
Guovddážii lea dárkkuhus sajustit nuortalaččaid giličoahkkima bargguid, sámedikki nuortalašgillii gulavaš doaimmaid, nuortalaškulturvuođđudusa doaibmalanjaid, čoahkkinlanjaid, nuortalašgielat bálvalusaid ja nuortalašgiela giellaguovddáža ”, nuortalaččaid luohttámušalmmái Veikko Feodoroff muitalii.
Kolttakulttuurikeskusta valmistelee kolttakulttuurisäätiö, jonka työhön osallistuvat useat keskeiset sidosryhmät.
Nuortalaškulturguovddáža válmmaštallá nuortalaškulturvuođđudus, man bargui oassálastet máŋggat guovddáš čanasjoavkkut.
Saamelaiskäräjien edustajana kolttakulttuurisäätiön hallituksessa on kulttuurilautakunnan puheenjohtaja Tauno Haltta. ”
Sámedikki ovddasteaddjin nuortalaškulturvuođđudusa stivrras leat kulturlávdegotti ságajođiheaddji Tauno Haltta. ”
Keskus on tärkeä kaikille koltta-alueella asuville kolttasaamelaisille.
Guovddáš lea dehalaš nuortalašguovllus ássi buot nuortalaččaide.
Kaikkia toimintoja ei voida sijoittaa Inariin, vaan pienet ja perinteiset kolttakylät on pidettävä elinvoimaisina.
Buot doaimmaid ii sáhte sajustit Anárii, muhto smávva ja árbevirolaš nuortalašgiliid galgá doallat eallinfámolažžan.
Uskon keskuksen lisäävän kolttasaamelaiskulttuurin tunnettavuutta ja arvostusta ”, Haltta kertoi.
Jáhkán ahte guovddáš lasiha nuortalaškultuvrra dovdama ja árvvus atnima ”, Haltta muitalii.
Kolttakulttuurisäätiö on hakenut maa- ja metsätalousministeriöltä rahoitusta keskuksen toteuttamista varten.
Nuortalaškulturvuođđudus lea ohcan eana- ja meahccedoalloministeriijas ruhtadeami guovddáža ollašuhttima várás.
Rahoitusta ei ole myönnetty.
Ruhtadeapmi ii leat mieđihuvvon.
Kolttakulttuurikeskusta suunnitellaan rahoitettavaksi eri ministeriöiden, Euroopan aluekehityskehitysrahaston ja muiden mahdollisten rahoituslähteiden tuella.
Nuortalaškulturguovddáš plánejuvvo ruhtaduvvot sierra ministeriijaid, Eurohpá guovlluovddidanfoandda ja eará vejolaš ruhtadangálduid doarjagiin.
Saamelaiskäräjien hallitus käsittelee kokouksessaan 28.1 tilatarvetta kolttakulttuurikeskuksessa.
Sámedikki stivra gieđahallá čoahkkimis 28.1 latnjadárbbu nuortalaškulturguovddážis.
” En näe mitään estettä sille, että miksei saamelaiskäräjät voisi varata keskuksesta toimistotilat kahdelle henkilölle.
” In oainne makkárge eastaga dasa, ahte manin sámediggi ii sáhtášii várret guovddážis doaimmahatlanjaid guovtte olbmui.
Saamen kielten elvytysohjelman toimeenpano, saamelaiskäräjien oman toiminnan kehittäminen ja yhteispohjoismaisen saamen kieliyhteistyön uudelleen organisointi voivat tuoda saamelaiskäräjille koltansaameen ja kolttasaamelaiskulttuuriin liittyviä uusia virkoja ”, Näkkäläjärvi kertoo.
Sámegielaid ealáskahttinprográmma ollašuhttin, sámedikki iežas doaimma ovddideapmi ja davviriikkaid oktasaš sámi giellaovttasbarggu ođđasit organiseren sáhttet buktit sámediggái nuortalašgillii ja nuortalaškultuvrai gulavaš ođđa virggiid ”, Näkkäläjärvi muitala.
” On välttämätöntä, että keskuksen rakentamiselle ja toiminnan ylläpitämiselle löydetään pikaisesti pysyvä rahoitus.
” Lea vealtameahttun, ahte guovddáža huksemii ja doaimma bajásdoallamii gávdno jođánit bissovaš ruhtadeapmi.
Kolttasaamelaiskulttuurin turvaaminen edellyttää pikaisia toimia ”, Haltta korosti.
Nuortalaškultuvrra sihkkarastin eaktuda jođánis doaimmaid ”, Haltta deattuhii.
Oletko kiinnostunut oppimateriaalityöstä ?
Leatgo beroštuvvan oahppamateriálabargguin ?
Saamelaiskäräjät tuottaa kouluja varten oppimateriaaleja.
Sámediggi buvttada skuvllaid várás oahppamateriálaid.
Tässä työssä tarvitsemme oppimateriaalien tekijöitä.
Dán barggus dárbbašit oahppamateriálaid ráhkadeaddjiid.
Oletko kiinnostunut tällaisesta työstä ?
Leatgo don beroštuvvan dákkár bargguin ?
Materiaaleja valmistetaan koulutus- ja oppimateriaalilautakunnan hyväksymän tuotantosuunnitelman mukaisesti, mutta otamme mielellämme vastaan hyviä ideoita ja ehdotuksia.
Materiálat ráhkaduvvojit skuvlen- ja oahppamateriálalávdegotti dohkkehan buvttadanplána vuođul, muhto váldit maid vuostá buriid ideaid ja evttohusaid.
Jos olet kiinnostunut oppimateriaalityöstä, ota yhteyttä Saamelaiskäräjien koulutus- ja oppimateriaalitoimistoon.
Juos leat beroštuvvan oahppamateriálabargguin, de váldde oktavuođa Sámedikki skuvlen- ja oahppamateriáladoaimmahahkii.
Lisätietoja saat oppimateriaalisihteeriltä.
Lassedieđuid oaččut oahppamateriálačállis.
Maa- ja metsätalousministeri Koskinen tapasi saamelaiskäräjien hallituksen
Eana- ja meahccedoalloministtar Koskinen deaivvadii sámedikki stivrrain
Maa- ja metsätalousministeri vieraili Sajoksessa 28.1.2014 ja tapasi saamelaiskäräjien hallituksen. ”
Eana- ja meahccedoalloministtar galledii Sajosis 28.1.2014 ja deaivvadii sámedikki stivrrain. ”
Ministeri Koskinen oli pyytänyt tapaamista ja hän halisi keskustella erityisesti saamelaiskäräjälain uudistamisesta, Metsähallituslain uudistamisesta sekä saamelaiskäräjien yhteistyöstä Metsähallituksen kanssa ” puheenjohtaja Näkkäläjärvi kertoi.
Ministtar Koskinen lei bivdán deaivvadeami ja son háliidii ságastallat erenomážit sámediggelága ođasmahttimis, Meahciráđđehuslága ođasmahttimis sihke sámedikki ovttasbarggus Meahciráđđehusain ” ságajođiheaddji Näkkäläjärvi muitalii.
Saamelaiskäräjät esitteli ministerille saamelaiskäräjien kokouksen hyväksymää lausuntoa saamelaiskäräjälakityöryhmän esityksestä sekä ajankohtaisia kehittämishankkeita.
Sámediggi ovdanbuvttii ministarai sámedikki čoahkkima dohkkehan cealkámuša sámediggeláhkabargojoavkku evttohusas sihke áigeguovdilis ovddidanfidnuid.
Kuvassa vasemmalta ma. Hallintopäällikkö Pia Ruotsala, hallituksne jäsen Anna Morottaja, II varapuheenjohtaja Heikki Paltto, I varapuheenjohtaja Tiina Sanila-Aikio, puheenjohtaja Klemetti Näkkäläjärvi, maa- ja metsätalousministeri Jari Koskinen, hallituksen jäsen Ilmari Tapiola ja ma. Lakimiessihteeri Kalle Varis
Govas gurotravddas má. hálddahushoavda Pia Ruotsala, stivrra lahttu Anna Morottaja, II várreságajođiheaddji Heikki Paltto, I várreságajođiheaddji Tiina Sanila-Aikio, ságajođiheaddji Klemetti Näkkäläjärvi, eana- ja meahccedoalloministtar Jari Koskinen, stivrra lahttu Ilmari Tapiola ja má. láhkačálli Kalle Varis.
” Toimme esille sen, että saamelaiskulttuuria tulisi suojella erityislaeissa, kuten poronhoito-, kalastus- ja metsästyslaeissa.
” Buvttiimet ovdan dan, ahte sámekultuvrra galggašii suodjalit sierralágas, nugo boazodoallo-, guolástan- ja meahcástanlágain.
Nostimme esille myös tarpeen uudistaa poronhoitolakia vastaamaan Suomen perustuslakia ja kansainvälisiä velvoitteita.
Bajiideimmet ovdan maiddái dárbbu ođasmahttit boazodoallolága vástidit Suoma vuođđolága ja riikkaidgaskasaš geatnegasvuođaid.
Poronhoitolaissa on tunnustettava saamelainen siidajohtoinen poronhoidon järjestämismalli.
Boazodoallolágas galgá dovddastit sámi siida-mállesaš boazodoalu.
Toivoimme että valtioneuvostossa tehtäisiin pikaisesti ratkaisuja ILO 169-sopimuksen.
Sávaimet ahte stáhtaráđis dahkkošedje jođánit čovdosat ILO 169-soahpamuša olis.
Saamelaiset ja koko kansainvälinen yhteisö odottavat Suomen vihdoinkin täyttävän kansainväliset velvoitteensa. ”
Sámit ja olles riikkaidgaskasaš searvvuš vurdet Suoma viimmatge ollašuhttit riikkaidgaskasaš geatnegasvuođaid. ”
saamelaiskäräjien II varapuheenjohtaja Heikki Paltto kertoi.
sámedikki II várreságajođiheaddji Heikki Paltto muitalii.
Neuvotteluissa nousi esille myös Suomen ja Norjan Tenojokisopimuksen uudistaminen. ”
Ráđđádallamiin bođii ovdan maiddái Suoma ja Norgga Deanu soahpamuša ođasmahttin.
Esitimme ministerille että neuvotteluvaltuuskunnan tueksi nimetään saamelaiskulttuurin, Tenon erityisolosuhteiden ja kalastusoikeuksia tunteva asiantuntija, joka selvittäisi valtiosopimusehdotuksen vaikutuksia Tenonsaamelaisille ” hallituksen jäsen Ilmari Tapiola kertoi.
” Evttoheimmet ministarai ahte ráđđádallansáttagotti doarjjan nammaduvvo sámekultuvrra, Deanu sierradiliid ja bivdovuoigatvuođaid dovdi áššedovdi, mii čielggadivčče stáhtasoahpamuševttohusa váikkuhusaid Deanu sámiide ” stivrra lahttu Ilmari Tapiola muitalii.
Saamelaiskäräjien hallitus ja ministeri Koskinen keskustelivat myös kolttakulttuurikeskuksesta. ”
Sámedikki stivra ja ministtar Koskinen ságastalaigga maiddái nuortalaškulturguovddážis.
Koltta-asiat ovat lain mukaan maa- ja metsätalousministeriön alaisuudessa.
” Nuortalašáššit leat lága mielde eana- ja meahccedoalloministeriija vuollásažžan.
Esitimme, että kolttakulttuurikeskuksen käynnistämiselle löydetään pikaisesti rahoitus.
Evttoheimmet, ahte nuortalaškulturguovddáža álgui bidjamii gávdno jođánit ruhtadeapmi.
Kolttasaamelaiskulttuurin turvaaminen edellyttää erityistoimia, ” Tiina Sanila-Aikio kertoi.
Nuortalaškultuvrra sihkkarastin eaktuda sierradoaimmaid, ” Tiina Sanila-Aikio muitalii.
” Saamelaiskäräjät on iloinen että ministeri halusi tavata saamelaiskäräjien hallituksen ja keskustella ajankohtaisista saamelaisasioista.
” Sámediggi lea ilolaš ahte ministtar háliidii deaivvadit sámedikki stivrrain ja ságastallat áigeguovdilis sámeáššiin.
Ministeri oli tyytyväinen että yhteistyö Metsähallituksne kanssa toimii hyvin.
Ministtar lei duhtavaš ahte ovttasbargu Meahciráđđehusain doaibmá bures.
Saamelaiskäräjien osalta huolenaiheena on se, miten metsähallituksen hallintomallin uudistus tulee vaikuttamaan saamelaiskäräjien ja Metsähallituksen väliseen yhteistyöhön tulevaisuudessa. ”
Sámedikki fuollan lea dat, mo meahciráđđehusa hálddašanmálle ođastus boahtá váikkuhit sámedikki ja Meahciráđđehusa gaskasaš ovttasbargui boahttevuođas. ”
puheenjohtaja Näkkäläjärvi kertoi.
ságajođiheaddji Näkkäläjärvi muitalii.
Uusi oppikirja lukion pohjoissaamen äidinkieleen ilmestyi
Ođđa girji logahaga davvisámegiela eatnigiela oahpahussii almmuhuvvui
Lukion pohjoissaamen äidinkielen opetusta varten on ilmestynyt uusi oppikirja
Logahaga davvisámegiela eatnigiela oahpahusa várás lea almmuhuvvon ođđa oahppogirji
Kirja on tarkoitettu äidinkielen ja kirjallisuuden oppiaineen toisen kurssin opetukseen.
Girji lea oaivvilduvvon eatnigiela ja girjjálašvuođa oahppoávdnasa nuppi gurssa várás.
Kurssin pääpaino on tekstien rakenteissa ja merkityksissä.
Gurssa oaivedeaddu lea teavsttaid ráhkadusain ja mearkkašumiin.
Kirja noudattaa lukion äidinkielen valtakunnallista opetussuunnitelmaa.
Girji čuovvu logahaga eatnigiela riikkaviidosaš oahppoplána.
Lukion äidinkielen opetuksessa painotetaan saamen kielen ja - kulttuurin lisäksi kirjallisuutta ja sen tulkintaa.
Logahaga eatnigiela oahpahusas sámegiela ja - kultuvrra lassin deaddu lea girjjálašvuođas ja dan dulkomis.
Opiskelijat oppivat kirjoittamaan monenlaisia tekstejä ja vähitellen myös uusia tapoja ja näkökulmia tekstien analysointiin ja tulkintaan.
Oahppit ohppet čállit máŋggalágan čállosiid ja dađistaga maiddái ođđa vugiid ja geahččanguovlluid teavsttaid analyseremii ja dulkomii.
Kirjan ovat kirjoittaneet Marjaana Aikio, Helmi Länsman, Maarit Magga ja Elen Anne Sara.
Girjji leat čállán Marjaana Aikio, Helmi Länsman, Maarit Magga ja Elen Anne Sara.
Kirjan piirrokset ovat Tania-Maria Moilasen käsialaa ja graafinen suunnittelu Svea Päiviön.
Tania-Maria Moilanen lea ráhkadan girjji sárgumiid ja Svea Päiviö hábmen girjji gráfalaččat.
Giela geainnut 2 on jatkoa vuonna 2012 julkaistulle samannimiselle ensimmäisen kurssin oppikirjalle.
Giela geainnut 2 lea joatkka jagis 2012 almmuhuvvon seammánammasaš vuosttaš gurssa oahppogirjái.
Uusia oppimateriaaleja inarin- ja pohjoissaamenkieliseen opetukseen
Ođđa oahppamateriálat anáraš- ja davvisámegielat oahpahussii
Inarin- ja pohjoissaamenkielistä perusopetusta varten on ilmestynyt uusia oppimateriaaleja.
Anáraš- ja davvisámegielat vuođđooahpahussii leat almmuhuvvon ođđa oahppamateriálat.
Inarinsaamenkielinen toisen luokan matematiikan kevätkirja
Anárašgillii lea almmuhuvvon nuppi luohká matematihká giđđagirji
on jatkoa aiemmin julkaistuille kolmelle kirjalle.
mii lea joatkka ovdal almmuhuvvon golmma girjái.
Pohjoissaamenkieliseen opetukseen ilmestyi viisi uutta oheislukemistoa ja yksi uusintapainos
Davvisámegielat oahpahussii leat almmuhuvvon vihtta ođđa siidolohkamuša ja okta ođđa preanttus
Bluppe-sarjassa
Bluppe-ráiddus
on käännetty WSOY:n Matikka-sarjasta, joka tullaan julkaisemaan kokonaisuudessaan inarinsaameksi.
jorgaluvvon WSOY Matikka-nammasaš ráiddus, mii šaddá almmuhuvvot ollasit anárašgillii.
Pohjoissaamenkielinen Lohkoleaika - niminen käännös sarjasta on jo koulujen käytössä.
Davvisámegielat Lohkoleaika - nammasaš jorgalus ráiddus lea juo skuvllaid anus.
kirjan on kääntänyt Iiris Mäenpää.
girjji lea jorgalan
Lisätietoja
dás
Bluppe-sarjassa julkaistut uudet pohjoissaamenkieliset kirjat
Bluppe-ráiddus davvisámegillii almmuhuvvon ođđa girjjit
sopivat oheislukemistoksi sekä saamenkieliseen että äidinkielen ja vieraan kielen opetukseen.
heivejit siidolohkamuššan sihke sámegielat ja eatnigiela ja vieris giela oahpahussii.
Edellisten lisäksi ilmestyi uusintapainos aiemmin loppuunmyydystä
Máinnašuvvon girjjiid lassin almmuhuvvui ođđa preanttus
- kirjasta.
- girjjis.
Uudet kirjat on ruotsin kielestä kääntänyt Hannu Kangasniemi.
Ođđa girjjiid lea ruoŧagielas jorgalan Hannu Kangasniemi.
Kielen tarkastuksen on tehnyt Jovnna Ánde Vest.
Giela lea dárkkistan Jovnna Ánde Vest.
Bluppe - kirjat on kirjoittanut alunperin Inga Borg.
Bluppe - girjjiid lea álgoálggus čállán Inga Borg.
Lisätietoja
Lassedieđut
Saamelaiskäräjät on julkaissut yhteensä kahdeksan uutta materiaalia vuoden 2014 ensimmäisten viikkojen aikana.
Sámediggi lea almmuhan oktiibuot gávcci ođđa oahppamateriála jagi 2014 vuosttaš vahkuid áigge.
Seuraavaksi painosta odotetaan näköispainosta Girjegiisá Oy:n alunperin vuonna 1993 julkaisemasta Pekka Sammallahden Saamelais-suomalais-saamelaisesta pohjoissaamen sanakirjasta (Sámi-suoma-sámi sátnegirji).
Čuovvovažžan prentehusas vurdojuvvo ođđa preanttus Girjegiisá Oy álgoálggus jagi 1993 almmuhan Pekka Sammallahti Sámi-suoma-sámi sátnegirjjis.
Saamelaiskäräjien julkaisemat oppimateriaalit ovat saatavissa Sámi duodji-kaupasta Sajoksesta Inarista, yhdistyksen
Sámedikki almmuhan oahppamateriálat leat fidnemis Sámi duodjegávppis Sajosis Anáris, searvvi
tai saamelaiskäräjien koulutus- ja oppimateriaalitoimistosta ritva.
dahje sámedikki skuvlen- ja oahppamateriáladoaimmahagas ritva.
Saamelaisopetuksen oppilasmäärä kasvaa
Sámeoahpahusa oahppiid mearri stuorru
Saamenkielisen ja saamen kielen opetuksen oppilasmäärä Suomen perusopetuksessa ja lukiossa kasvaa.
Sámeoahpahusa oahppiid mearri Suoma vuođđooahpahusas ja logahagain stuorru.
Oppilasmäärä on lisääntynyt noin 170 oppilaalla lukuvuodesta 2005-2006.
Oahppiid mearri lea lassánan sullii 170 skuvlajagi 2005-2006 rájes.
Kuluvana lukuvuonna kokonaisoppilasmäärä on 613, kun se syksyllä 2005 oli 444.
Dán lohkanjagi olles oahppiid mearri lea 613, go dat čakčat 2005 lei 444.
Saamen kielen opetusta annetaan äidinkielen ja vieraan kielen oppiaineina kaikissa kolmessa saamen kielessä.
Buot Suoma golbma sámegiela oahpahuvvojit eatnigiela ja vierisgiela oahppoávnnasin.
Saamenkielistä opetusta järjestetään inarin- ja pohjoissaamen kielillä saamelaisten kotiseutualueella.
Oahpahus sámegillii ordnejuvvo anáraš- ja davvisámegielain sámiid ruovttuguovllus.
Kokonaisoppilasmäärä on kasvanut edellisestä lukuvuodesta yhteensä 59.
Oahppiid olles mearri lea lassánan ovddit jagis oktiibuot 59.
Suurin nousu on tapahtunut saamen kielen aineopetuksessa (+70).
Stuorámus lassáneapmi lea dáhpáhuvvan sámegiela ávnnasoahpahusas (+70).
Saamenkielistä opetusta saavien oppilaiden määrä sen sijaan on laskenut 11 oppilaalla.
Daid oahppiid mearri, geat ožžot oahpahusa sámegillii, lea geahppánan 11.
Inarinsaamenkielisen opetuksen oppilasmäärä on edellisen vuoden tasolla (15), koltansaamenkielinen opetus on muuttunut aineopetukseksi (-5) ja pohjoissaamenkielisen opetuksen oppilasmäärä laskenut kuudella.
Anárašgielat oahpahusa oahppiid mearri lea ovddit jagi dásis (15), nuortalašgielat oahpahus lea molson ávnnasoahpahussan (-5) ja davvisámegielat oahpahusa oahppiid mearri geahppánan guđain.
Oppilasennusteet osoittavat kuitenkin, että saamenkielinen opetus tulee lähivuosina lisääntymään saamenkielisen varhaiskasvatuksen vahvistaessa asemaansa.
Oahppieinnostusat goittotge čájehit, ahte oahpahus sámegillii boahtá lagaš jagiin lassánit dađi mielde go sámegielat árrabajásgeassin nanosmuvvá.
Saamenkielistä varhaiskasvatusta järjestetään saamenkielisissä päiväkodeissa tai päiväkotiryhmissä ja saamen kieliä elvyttävissä kielipesissä.
Sámegielat árrabajásgeassin ordnejuvvo sámegielat beaiveruovttuin dahje beaiveruoktojoavkkuin ja sámegielaid ealáskahtti giellabesiin.
Kielipesätoiminta on laajenemassa saamelaisten kotiseutualueelta muille alueille.
Giellabeassedoaibma lea viidáneamen sámiid ruovttuguovllus eará guovlluide.
Valtaosa saamelaisopetuksesta annetaan saamelaisten kotiseutualueen kunnissa, jotka saavat tähän opetukseen erityisen korvamerkityn valtionavustuksen.
Eanášoassi sámeoahpahusas addojuvvo sámiid ruovttuguovllu gielddain, mat ožžot dán oahpahussii earenoamáš bealljemerkejuvvon stáhtaveahki.
Kotiseutualueen kunnissa saamenkielisessä ja saamen kielen opetuksessa on yhteensä 549 oppilasta.
Sámiid ruovttuguovllu gielddain leat sámegielat ja sámegielaid oahpahusas oktiibuot 549 oahppi.
Lisäystä on yhteensä 33 oppilasta edelliseen kouluvuoteen verrattuna.
Lassáneapmi lea oktiibuot 33 oahppi ovddit skuvlajagiin veardidettiin.
Inarin kunnan kouluissa saamen kielen ja saamenkielisessä opetuksessa on yhteensä 262 oppilasta, jossa lisäystä edelliseen vuoteen 22.
Anára gieldda skuvllain sámegielaid ja sámegielat oahpahusas leat oktiibuot 262 oahppi, mas lea ovddit jagi ektui lassáneapmi 22.
Omien oppilaiden lisäksi Inarin kunnan opettajat antavat etäopetusta yhteensä kahdeksalle lukiolaiselle.
Iežas oahppiid lassin Anára gieldda oahpaheaddjit addet gáiddusoahpahusa oktiibuot gávcci logahatoahppái.
Inarin kunnan saamelaisopetuksen oppilasmäärä on kasvanut tasaisesti vuodesta 2007 lähtien.
Anára gieldda sámeoahpahusa oahppiid mearri lea sturron dássidit jagi 2007 rájes.
Utsjoen kunnan kouluissa saamen kielen ja saamenkielistä opetusta annetaan yhteensä 124 oppilaalle, jossa lisäystä edelliseen vuoteen 16.
Ohcejoga gieldda skuvllat addet sámegiela ja sámegielat oahpahusa oktiibuot 124 oahppái, mas lea lassáneapmi ovddit jagis 16.
Saamenkielisen opetuksen suhteellinen osuus on suurin Utsjoella.
Sámegielat oahpahusa oassi gielddas addojuvvon oahpahusa ollisvuođas lea stuorámus Ohcejogas.
Saamenkielisen opetuksen osuus on vuosien mittaan kasvanut selvästi.
Sámegillii addojuvvon oahpahusa oassi lea jagiid mielde čielgasit sturron.
Kuluvana lukuvuonna myös saamen kielen aineopetusta saavien oppilaiden määrä on kasvanut 18.
Dán lohkanjagis maiddái daid oahppiid mearri, geat ožžot sámegiela ávnnasoahpahusa, lea lassánan 18.
Enontekiön kunnan kouluissa saamen kielen ja saamenkielistä opetusta annetaan yhteensä 61 oppilaalle.
Enodaga gieldda skuvllain oahpahus sámegillii ja sámegielas addojuvvo oktiibuot 61 oahppái, mii lea 15 unnit go ovddit skuvlajagi.
Oppilasmäärä on pienentynyt edellisestä kouluvuodesta 15 oppilaalla. Myös Enontekiöltä ja Utsjoelta annetaan etäopetusta muualle maahan.
Maiddái Enodagas ja Ohcejogas addojuvvo sámegiela gáiddusoahpahus sámiid ruovttuguovllu olggobeallái.
Sodankylän kunnan kouluissa pääpaino on saamen kielen aineopetuksessa, jota saa yhteensä 99 oppilasta.
Soađegili gieldda sámeoahpahusa váldodeaddu lea giela ávnnasoahpahusas, man ožžot oktiibuot 99 oahppi.
Oppilasmäärä on kasvanut edellisestä kouluvuodesta 10.
Oahppiid mearri lea sturron ovddit skuvlajagis 10.
Saamenkielistä perusopetusta annetaan kolmelle oppilaalle.
Sámegielat luohkkáoahpahusas leat golbma oahppi.
Saamenkielisen opetuksen oppilasmäärän ennakoidaan kasvavan tulevina vuosina.
Sámegielat oahpahusa oahppiid meari einnostit stuorrut boahttevaš jagiin.
Saamelaisten kotiseutualueen kuntien ulkopuolella oppilasmäärä on suurin Oulun seudulla, jossa kielen aineopetusta annetaan yhteensä 15 perusopetuksen oppilaalle ja 13 lukiolaiselle.
Sámiid ruovttuguovllu gielddaid olggobealde stuorámus oahppiid mearri lea Oulu guovllus, gos giela ávnnasoahpahus addojuvvo oktiibuot 15 vuođđooahpahusa oahppái ja 13 logahatstuđentii.
Rovaniemen kaupungin alueella saamen kielen opetusta saa yhteensä 12 perusopetuksen oppilasta ja kuusi lukiolaista.
Roavvenjárgga gávpoga guovllus sámegiela oahpahusas leat oktiibuot 12 vuođđooahpahusa oahppi ja guhtta logahatstuđeantta.
Helsingin seudulla saamen kielen opetuksessa on yhteensä 10 perusopetuksen oppilasta.
Helssega guovllus sámegiela oahpahusas leat 10 vuođđooahpahusa oahppi oktiibuot njealji skuvllas.
Koko maassa saamen kielen tai saamenkielistä perusopetusta saa yhteensä 542 oppilasta.
Sámegiela dahje sámegielat vuođđooahpahusa ožžot olles riikkas oktiibuot 542 oahppi.
Lukioiden yhteenlaskettu saamen kielen opiskelijamäärä on 71.
Sámegiela oktii rehkenastojuvvon oahppiid mearri logahagain lea 71.
Saamelaiskäräjät seuraa ja raportoi saamelaisopetuksen kokonaisuudesta Suomessa.
Sámediggi čuovvu ja raportere sámeoahpahusa ollisvuođas Suomas. Sámeoahpahusa statistihkat maŋimuš jagiin lea gávdnamis
Saamelaisopetuksen oppilastilastot ovat löydettävissä
dás.
Saamelaiset ovat niiden ihmisten jälkeläisiä, jotka asuttivat Pohjois-Fennoskandian heti jääkauden jälkeen yli 10 000 vuotta sitten.
Sámit ledje daid olbmuid maŋisboahttit, geat ásaiduvve Davvi-Fennoskandiai dalán jiekŋabaji maŋŋá badjel 10 000 jagi dassái.
Pohjois-Skandinavian saamelaisväestö polveutunee ensimmäisistä Jäämeren rannikon väestöistä ja kantasaamea puhuvasta väestöstä.
Davvi - Skandinávia sámiálbmot nállašuvaš vuosttas Jiekŋameara rittu álbmogiin ja vuođđosámi hálli álbmogis.
Nykysaamelaiset ovat osa kivikautisen väestön jälkeläisjatkumoa, joka asettui saamelaisalueelle heti jääkauden jälkeen saamelaisten asuinalue ja levinneisyys oli laajimmillaan ajanlaskun alun tienoilta 1000-luvulle.
Dálásámit leat oassi geađgebaji álbmoga maŋisboahttijoatkit, mat ásaiduvve sámeguvlui dalán jiekŋabaji maŋŋá. Sámiid orrunguovlu ja lávdu lei viidasamos áigelogu álggu sulaid 1000-lohkui.
Saamelaisia asui Laatokalta Jäämerelle ja Keski-Skandinaviasta Vienanmerelle.
Sámit orro Laatokkas Jiekŋamerrii ja Gaska-Skandinavias Vilgesmerrii.
Lounais- ja etelärannikkoa lukuun ottamatta koko nykyisen Suomen alue oli saamelaista asuinaluetta.
Earet máttaviesttar- ja máttarittu oppa dálá Suoma guovlu lei sámiid orrunguovlu.
Etelä-Suomessa on edelleenkin saamelaisperäisiä paikannimiä muistuttamassa alueen muinaisesta nautinnasta.
Mátta-Suomas lea ainge sápmelašvuvuđot báikenamat muittuheamin guovllu dološ návddašeamis.
Saamelaisten harjoittamista elinkeinomuodoista on säilynyt tietoja saamelaisessa kansaperinteessä ja arkeologinen tutkimus on tuonut uutta tietoa muinaisista saamelaisyhteisöistä.
Sámiid ollašuhttán ealáhusvugiin leat seilon dieđut sámi álbmotárbbis ja arkeologalaš dutkan lea buktán ođđa dieđu dološ sámeservošiid birra.
Saamelaiset ovat harjoittaneet varhaishistorian aikana pyyntiä, keräilyä, kalastusta ja poronhoitoa.
Sámit leat ollašuhtttán árrahistorjjá áigge bivddu, čoaggima, guollebivddu ja boazodoalu.
Elinkeinot ovat olleet hyvin luonnonmukaisia ja kaikki raaka-aineet saatiin luonnosta.
Ealáhusat leat leamaš hui luonddulági miel ja buot materiálaid oažžui luonddus.
Saamelaisten luontosuhdetta ilmentää hyvin se, että maisemaan on jäänyt hyvin vähän jälkiä muinaisista saamelaiskulttuureista arkeologien tutkittavaksi.
Sámiid luonddugaskavuođas muitala bures dat, ahte eatnamii lea báhcán hui unnán luottat dološ sámekultuvrras arkeologaid dutkama várás.
Saamelaisten muinaisuskonto perustui muiden pohjoisten uskontojen tapaan luonnonpalvontaan ja uskonto oli šamanistinen.
Sámiid dološosku vuođđuduvai eará davvi oskkuid láhkai luonddubálvaleapmai ja osku lei šamanistalaš.