pere/sami_parallel huggingface dataset:
Tarrapostimerkkipaperille painetun merkkiarkin pohjakuvio muistuttaa nahkaa, merkin keskelle on kuvattu noitarumpu.
Liibmapoastamearkabáhpárii prentejuvvon mearkaárkka vuođđogovva muittuha náhki, mearkka guovdu lea govviduvvon meavrresgárri.
Arkin kuviot esittävät kolmea saamelaista naisjumalaa. ”
Árkka govain leat golbma sámi nissonipmila. "
Juksahkka suojelee metsästäjiä ja varjelee poikalapsia koko elämän ajan.
Juksáhkka suodjala meahcásteaddjiid ja várjala gándamánáid olles eallima áigge.
Sarahkka on naisia ja tyttölapsia kohdusta alkaen suojeleva syntymisen säätelijä.
Sáráhkka lea nissoniid ja nieidamánáid goaŧu rájes suodjaleaddji, riegádeami ráđđejeaddji.
Uksahkka on kodin jumala, joka suojelee ihmisten asumista sekä eläinten ja lintujen pesiä ”, Merja Aletta Ranttila kuvailee teostaan.
Uksáhkka lea ruovttu ipmil, mii várjala olbmuid ássama ja maiddái ealliid ja lottiid besiid ", Merja Aletta Ranttila govvida barggu.
Naisjumalien ja noitarummun lisäksi merkkiarkkiin on kuvattu noita, porokylä, poroja ja laavuja.
Nissonipmiliid ja meavrresgári lassin mearkaárkii leat govviduvvon noaidi, siida, bohccot ja lávut.
Itse tarrapostimerkkien muodot mukailevat tunturien muotoja.
Ieš liibmapoastamearkka hámit čuvodit duoddariid hámiid.
Saamelaiskulttuuria-pienoisarkissa on neljä 1. luokan postimerkkiä, arkin painosmäärä on 300 000 kappaletta.
Sámekultuvra-smávvaárkkas leat njealje 1. luohká poastamearkka, árkka preanttusmearri lea 300 000 stuhka.
Seitsemän uutta suunnittelijaa
Čieža ođđa plánejeaddji
Designpääkaupunkivuotta juhlistava Future City - postimerkkivihko esittelee seitsemän uutta postimerkkisuunnittelijaa, jotka palkittiin keväällä 2011 internetissä järjestetyssä kaikille avoimessa suunnittelukilpailussa
Word Design Capital Helsinki 2012-fidnui gulavaš Future City - poastamearkagihppagis muitaluvvo čieža ođđa poastamearkaplánejeaddjis, geat bálkkašuvvojedje giđđat 2011 interneahtas lágiduvvon buohkaide rabas plánengilvvus.
Kilpailussa palkitut kahdeksan työtä olivat Chloe Chapeaublancin Future City, Sini Henttosen Onnela, Katja Hynnisen Citykani, Daniel Kallström in Kaupungin liike, Ville Korhosen Asenne, Elias Ollilan Tulevaisuus rohkeana sekä Varpu Kankaan kaksi työtä Color Power ja Mix.
Gilvvus bálkkašuvvon gávcci barggu ledje Chloe Chapeaublanc Future City, Sini Henttonen Onnela, Katja Hynninen Citykani, Daniel Kallström Kaupungin liike, Ville Korhonen Asenne, Elias Ollila Tulevaisuus rohkeana sihke Varpu Kangas guokte barggu Color Power ja Mix.
Kaikkiin kilpailuun osallistuneisiin töihin voi tutustua kilpailusivustolla: w w w. futurecity.
Gilvui oasálastán buot bargguide sáhttá oahpásmuvvat gilvosiidduin: w w w. futurecity.
fi.
fi
Suunnittelutoimisto Kokoro & Moi on viimeistellyt palkitut kilpailutyöt postimerkeiksi.
Plánendoaimmahat Kokoro & Moi lea hábmen bálkkašuvvon gilvobargguid poastamearkan.
Schjerfbeckin neljä teosta postimerkkiin
Schjerfbeck njealje barggu poastamerkii
Taiteilija Helene Schjerfbeckin (1862–1946) syntymästä on vuonna 2012 kulunut 150 vuotta.
Dáiddár Helene Schjerfbeck (1862-1946) riegádeamis lea jagi 2012 gollan 150 jagi.
Juhlan kunniaksi julkaistavassa neljän merkin tarravihkossa esitellään hänen teoksiaan.
Njealji mearkka gihppagis, mii olggosaddo ávvudeami gudnin, ovdanbuktojit su duojit.
Teresa Moorhousen suunnittelemaan vihkoon mukaan tulevat työt ovat Kansakoulutyttö II.
Teresa Moorhouse plánen gihppagii fárrui boahtán barggut leat Kansakoulutyttö II.
, Vihreät omenat ja samppanjalasi, Mustataustainen omakuva ja Silkkikenkä.
, Vihreät omenat ja samppanjalasi, Mustataustainen omakuva ja Silkkikenkä.
Ensi vuoden ystävänpäiväpostimerkit on suunnitellut Ruotsissa asuva suomalainen kuvittaja Päivi Unenge.
Guhtta sym bola ustitvuhtii Boahtte jagi ustibabeaivvepoastamearkkaid lea plánen Ruoŧas ássi suopmelaš govvideaddji Päivi Unenge.
Kuuden merkin Sydän ystävälle - tarrapienoisarkin kuvaaiheissa vilahtelevat pikkutytöt, linnut, saippuakuplat, lemmikit ja pääosassa ovat tietysti sydämet.
Guđa mearkka Sydän ystävälle-smávvaárkka govain givdnjot nieiddažat, lottit, sáibbobulljarasat, jiellahat ja váldooasis leat dieđusge váimmut.
Lisätietoja:
Lassidieđut:
Saamelaiskäräjien vaalit 2007 Saamelaiskäräjien vaalit toimitetaan 3.9. – 1.10.2007 välisenä aikana.
Sámedikki válggat 2007 Sámedikki válggat leat 3.9. – 1.10.2007 gaskasaš áigge.
Vaaliluettelo pidetään nähtävänä maaliskuun 15.3 – 28.3.2007 päivien aikana kello 10.00 – 14.00 seuraavissa paikoissa: Saamelaiskäräjien toimisto Hetta, Tunturi-Lapin luontokeskus, Peuratie 15 Saamelaiskäräjien toimisto Inari, Saarikoskentie 4 Saamelaiskäräjien toimisto Utsjoki, Kunnantalo Vuotson koulu Vuotso, Ivalontie 8716 Jokaisella on mahdollisuus tarkistaa itseään koskevat vaaliluetteloon merkityt tiedot suoraan vaalilautakunnan toimistosta puh (016) 665 038, (016) 665 027, 050493 9018, fax (016) 671 323 tai
Válgalogahallan dollojuvvo oaidninláhkai njukčamánu 15. – 28. beivviid áigge dmu 10.00 – 14.00 čuovvovaš báikkiin: Sámedikki doaimmahat Heahttá, Duottar-Sámi luondduguovddáš, Peuratie 15 Sámedikki doaimmahat Anár, Saarikoskentie 4 Sámedikki doaimmahat Ohcejohka, Gielddadállu Vuohču skuvla Vuohčču, Ivalontie 8716 Juohkehaččas lea vejolašvuohta dárkkistit iežas guoski dieñuid, mat leat merkejuvvon válgalogahallamii, njuolgga válgalávdegotti doaimmahagas tel. (016)665 038, (016)665 027, 050493 9018, fax (016)671 323 dahje vaalit@samediggi.fi dahje juo, ahte fitná geahččamin válgalogahallama bajábealde namuhuvvon báikkiin máinnašuvvon áigge.
Joka katsoo, että hänet on oikeudettomasti jätetty pois vaaliluettelosta tai häntä koskeva merkintä vaaliluettelossa on virheellinen, voi kirjallisesti vaatia oikaisua vaalilautakunnalta viimeistään huhtikuun 11. päivänä ennen kello 16.00.
Guhte oaivvilda, ahte son lea eahpevuoiggalaččat guññojuvvon eret válgalogahallamis dahje su guoski merkejupmi válgalogahallamis lea boastut, sáhttá čálalaččat gáibidit njulgema válgalávdegottis maŋimustá cuoŋománu 11. beaivve ovdal dmu 16.00.
Oikaisumenettelyohjeet saa vaalilautakunnan toimistosta tai ne voi tulostaa www.samediggi.fi
Njulgenrávvagiid oaččot válgalávdegotti doaimmahagas dahje daid sáhtát čálihit www.samediggi.fi
Inarissa 28.2.2007 Vaalilautakunta
Anáris 28.2.2007 Válgalávdegoddi
Pohjoismaisen saamelaissopimuksen valmistelu ja eteneminen on ollut pitkä prosessi ja sitä on valmisteltu pohjoismaisessa asiantuntijatyöryhmässä kolme vuotta.
Davviriikkalaš sámekonvenšuvnna válmmaštallan ja ovdáneapmi lea leamaš guhkes proseassa ja dat lea válmmaštallojuvvon davviriikkalaš áššedovdijoavkkus golbma jagi.
Sopimusluonnoksen luovuttamisen jälkeen vuonna 2005 pohjoismaisen saamelaissopimuksen edistäminen loppui valtioiden välisessä yhteistyössä moneksi vuodeksi.
Konvenšuvdnahápmosa luobaheami maŋŋel jagi 2005 davviriikkalaš sámekonvenšuvnna ovddideapmi nogai stáhtaidgaskasaš ovttasbargun máŋgga jahkái.
Nyt neuvottelut sopimuksen hyväksymiseksi alkavat Ruotsin, Suomen ja Norjan valtioiden ja saamelaiskäräjien yhteistyönä vuodesta 2011 lähtien.
Dál ráđđádallamat konvenšuvnna dohkkeheami várás álget Ruoŧa, Suoma ja Norgga stáhtaid ja guoskevaš riikkaid sámedikkiid ovttasbargun jagi 2011 rájes.
Tämä päätettiin Ruotsin, Suomen ja Norjan saamelaisasioista vastaavien ministerien ja kyseisten maiden saamelaiskäräjien presidenttien yhteiskokouksessa tänään 22.11.2010 Tukholmassa.
Dát mearriduvvui Ruoŧa, Suoma ja Norgga stáhtaid nd. sámeministariid ja guoskevaš riikkaid sámediggepresideanttaid oktasaščoahkkimis odne 22.11.2010 Stockholmmas.
Pohjoismaisen saamelaissopimuksen hyväksyminen on sovittu saatettavan päätökseen viidessä vuodessa.
Davviriikkalaš sámekonvenšuvnna dohkkeheapmi lea šihttojuvvon ollašuhttojuvvot viđa jagis.
Saamelaiskäräjät ovat toivoneet, että neuvottelut voitaisiin käydä nopeammalla aikataululla, mutta tärkeintä on asian eteneminen.
Sámedikkit ledje sávvan, ahte ráđđádallamat sáhtále ollašuhttojuvvot jođáneappot, muhto ášši ovdáneapmi lea deháleamos.
Neuvotteluista on odotettavissa vaikeat.
Lea vuorddehahtti, ahte ráđđádallamiin šaddet váddásat.
Sopimus olisi historiallinen ja sen hyväksyminen tarkoittaisi maailman ensimmäisen valtiosopimuksen syntyä, minkä tarkoituksena on parantaa usean valtion alueella asuvan alkuperäiskansan, saamelaisten, asemaa.
Konvenšuvdna livččii historjjálaš ja dan dohkkeheapmi dárkkuhivččii máilmmi vuosttaš stáhtasoahpamuša šaddama, man ulbmilin lea buoridit máŋgga riikka álgoálbmoga, sápmelaččaid, sajádaga.
Ruotsin, Suomen ja Norjan saamelaiskäräjien sekä Venäjän saamelaisten yhteistyöelin, Saamelainen Parlamentaarinen Neuvosto (SPN), odottaa pohjoismaisen saamelaissopimuksen kehittävän saamelaisten rajat ylittävää yhteistyötä entistä paremmaksi lisäten saamelaisten yhteenkuuluvuutta ja luovan SPN:stä saamelaisten yhteisen korkeimman edustuksellisen elimen omine hallintorakenteineen.
Ruoŧa, Suoma ja Norgga sámedikkiid ja Ruošša sámiid ovttasbargoorgána, Sámi Parlamentáralaš Ráđđi (SPR), vuordá davviriikkalaš sámekonvenšuvnna ovddidit sápmelaččaid rájiid rasttildeaddji ovttasbarggu ovdalačča buorebun nu ahte dat lasiha sápmelaččaid oktiigullevašvuođa dovddu ja dahká SPR:s sápmelaččaid oktasaš alimus representatiivvalaš orgána iežas hálddahusstruktuvrrainis.
Vaikka saamelaiskäräjät ovat pohjoismaisen saamelaissopimuksen hyväksymisneuvotteluissa osana valtioiden delegaatiota, saamelaisten ääni on yhteinen.
Vaikko sámedikkit leat davviriikkalaš sámekonvenšuvnna dohkkehanráđđádallamiin stáhta delegašuvnnaid oassin, de sápmelaččain lea oktasaš jietna.
SPN neuvottelee yhtenä rintamana pohjoismaisen saamelaissopimuksen hyväksymiseksi.
SPR ráđđádallá oktan jietnan davviriikkalaš sámekonvenšuvnna dohkkeheami várás.
SPN edellyttää, että pohjoismainen saamelaissopimus neuvotellaan kokonaisuudessaan ja kaikki sopimusluonnoksen takaamat oikeudet toteutuvat.
SPR gáibida, ahte davviriikkalaš sámekonvenšuvdna ráđđádallojuvvo ollislažžan ja buot konvenšuvdnaháposa dáhkidan vuoigatvuođat ollašuvvet.
Ruotsin saamelaiskäräjien hallituksen puheenjohtaja Ingrid Inga sanoo, että on hyvin ilahduttavaa että kolme Saamelaiskäräjää osallistuvat tasa-arvoisina osapuolina neuvotteluissa pohjoismaisesta saamelaissopimuksesta.
Ruoŧa sámedikki ráđđehusa ságadoalli Ingrid Inga dadjá, ahte lea hui illudahtti ahte golbma Sámedikki oassálastet dásseárvosaš oassebeallin ráđđádallamiidda, mii guoská davviriikkalaš sámekonvenšuvdnii.
Lähdemme siitä, että Saamelaiskäräjien edellytykset osallistua neuvotteluihin turvataan kyseisten valtioiden toimesta.
Mii vuolgit das, ahte sámedikkiid vejolašvuođat oassálastit ráđđádallamiidda sihkarastojuvvojit sierra stahtaid beales.
Se seikka että neuvottelujen tulee päättyä viiden vuoden sisällä, merkitsee myös, että Ruotsi tänä aikana voi ilmoittaa aikovansa vahvistaa ja turvata saamelaisten oikeutta itsemääräämiseen ja maiden ja vesien ja luonnonvarojen hallintaan kansainvälisen oikeuden periaatteiden mukaisesti.
Dat ahte ráđđádallamat galget leat gárvásat viđa jagi siste, mearkkaša maiddái ahte Ruoŧŧa dán áiggis sáhttá almmuhit, áigugo Ruoŧŧa nannet ja dorvvastit sámiid vuoigatvuođa iešmearrideapmái, vuoigatvuođa eatnamii ja čáhcái ja luondduriggodagaide álbmotrievtti prinsiippaid mielde.
Suomen saamelaiskäräjien puheenjohtaja Klemetti Näkkäläjärvi sanoo, että Suomen saamelaiskäräjille neuvottelut pohjoismaisen saamelaissopimuksen hyväksymiseksi ovat erityisen tärkeitä, koska Suomi joutuu pohjoismaisen saamelaissopimuksen kautta takaamaan saamelaiselinkeinojen ja - kulttuurin suojan nykyistä paremmin, ratkaisemaan saamelaisten oikeudet maahan ja veteen sekä turvaamaan saamelaiskäräjille riittävät resurssit toimia.
Suoma sámedkki presideanta Klemetti Näkkäläjärvi dadjá, ahte Suoma sámediggái ráđđádallamat davviriikkalaš sámekonvenšuvnna dohkkeheami várás lea earenoamáš dehálaččat, daningo Suopma šaddá davviriikkalaš sámekonvenšuvnna bakte dáhkidit sámi ealáhusaid ja kultuvrra suoji dáláža buorebut, čoavdit sápmelaččaid rivttiid eatnamiidda ja čáziide sihke dorvvastit sámediggái dárbahassii buriid resurssaid obanassiige doaibmat.
Suomi ei voi enää piiloutua kansallisen ratkaisun hakemisen taakse.
Suopma ii sáhte šat čiehkadit álbmotlaš čovdosa ohcama duohkái.
Suomen valtion tulee ratkaista saamelaisten maa- ja vesioikeudet viimeistään osana pohjoismaista saamelaissopimusta, siis viiden vuoden kuluessa.
Suoma stáhta šaddá čoavdit sápmelaččaid eanan- ja čáhcevuoigatvuođaid maŋimusat davviriikkalaš sámekonvenšuvnna oassin, nappo viđa jagi siste.
Norjan saamelaiskäräjien presidentti Egil Olli sanoo olevansa hyvin ilahtunut siitä, että neuvottelut pääsevät nyt käyntiin. ”
Egill Olli dadjá iežas leat hui ilus go šiehtadallamat bohtet dál johtui.
Kuten tiedämme on ollut jonkin verran erimielisyyttä neuvottelusuunnitelmasta, erityisesti Norjassa, mutta kun me nyt tiedämme, että Suomen ja Ruotsin saamelaiskäräjien ja niiden maiden hallitusten välillä vallitsee yksimielisyyttä, niin aloittaminen ei saa olla Norjasta kiinni.
“ Nugo diehtit de lea leamaš veaháš soahpameahttunvuohta šiehtadallanplána ektui, erenoamážit Norggas, muhto go mii dál diehtit ahte lea ovttamielalašvuohta Suoma ja Ruoŧa sámedikkiid ja daid guoskevaš ráđđehusaid gaskka, de ii galgga johtui boahtin leat Norgga duohken.
Haluan käyttää tilaisuutta hyväkseen kehuakseni Suomea ja Ruotsia tähänastisesta hienosta ja hyvästä prosessista Ja odotan innolla että alamme tehdä työtä tämän historiallisen asian parissa, eli saadaksemme aikaan saamelaissopimuksen kolmessa pohjoismaassa, jossa asumme ”, jatkaa Egil Olli.
Áiggun geavahit vejolašvuođa rámiidit Suoma ja Ruoŧa čorgadis ja buori proseassa dihte dán rádjai, ja mielas vuorddán bargagoahtit dáinna historjjálaš doaimmain; oažžut áigái oktasaš sámi konvenšuvnna golmma davviriikkas gos mii ássat. ” joatká Egill Olli.
Ingrid Inga Klemetti Näkkäläjärvi Egil Olli Ruotsin saamelaiskäräjät Suomen saamelaiskäräjät Norjan saamelaiskäräjät 070 – 773 7762 +358 50 5242109 +47 78 47 40 00
Ingrid Inga Klemetti Näkkäläjärvi Egil Olli Ruoŧa sámediggi Suoma sámediggi Norgga sámediggi 070 – 773 7762 +358 50 5242109 +47 78 47 40 00
Saamelaismusiikkikeskushanke järjestää musiikkikoulutusta:
Sámemusihkkaguovddášprošeakta lágida musihkaskuvlejumi:
- Koulutuspäivä opettajille sekä päivähoidon ohjaajille Inarissa Siida-museon auditoriossa tiistaina 6.11. klo 9-16.
- Skuvlenbeaivi oahpaheaddjiide ja beaiveruovttobargiide Anáris Siida-musea auditorios máŋŋebargga 6.11. dmu 9-16.
M arko Jouste (Yhteispohjoismainen Joikuarkisto-projekti), Ulla Pirttijärvi-Länsman, Annukka Hirvasvuopio-Laiti, Jussi Isokoski.
M arko Jouste (Davviriikalaš Luohte arkiivaprošeakta), Ulla Pirttijärvi-Länsman, Annukka Hirvasvuopio-Laiti, Jussi Isokoski.
Ilmoittautumiset Annukalle 2.11. mennessä (yhteystiedot alla).
Almmuheamit Annukkai 2.11. rádjái (oktavuođadieđut vulobealde).
- Bändileiri 15-vuotiaista ylöspäin 2.-4.11.
- Bändileaira badjel 15-jahkasazzaide 2-.4.11.
Sevettijärvellä Sevetin koululla.
Čevetjávrri skuvllas.
Alkaa perjantaina
Álgá bearjadaga dmu 18
klo 18, loppuu sunnuntaina klo 17.
ja bistá sotnabeaivve dmu 17 rádjái.
Kuljetukset järjestetään, opetus, aamu- ja iltapalat, yöpyminen maksuttomia.
Sáhttu ordnejuvvo, oahpahus, iđit- ja eahketbihtát, idjadeapmi lea nuvttá.
Lämpimät ruuat oppilas kustantaa itse.
Liekka biepmuid oahppi máksá ieš.
Ohjelmassa niin perinteistä kuin uutta saamelaismusiikkia, mahdollisuus sekä yksityisopetukseen että bändisoittoon.
Prográmmas sihke ođđa ja árbevirolaš sámemusihka, vejolašvuohta fidnet sihke privahtaoahpahusa ahte čuojahit joavkku mielde.
Annukka Hirvasvuopio-Laiti, Jussi Isokoski, Tiina Sanila, Seija Sivertsen, Atte Palokangas, Jussi Tikka.
Annukka Hirvasvuopio-Laiti, Jussi Isokoski, Tiina Sanila, Seija Sivertsen, Atte Palokangas, Jussi Tikka.
Ilmoittautumiset Jussille 30.11. mennessä jussi.isokoski@samediggi.fi tai 0408465844.
Almmuheamit Jussii 30.11. rádjái jussi.isokoski@samediggi.fi dahje 0408465844.
Koulutuspäivän ja bändileirin tarkat ohjelmat lähetetään myöhemmin.
Skuvlenbeaivvi ja bändileairra dárkilut programma sáddejuvvo maŋŋá.
Lisätietoja projektin työntekijöiltä Annukalta ja Jussilta.
Lassedieđuid Annukkas ja Jussis.
Julkaisuvapaa heti
Dieđahus 17.1.2014
Sámi Grand Prix on vuodesta 1990 lähtien järjestetty saamelainen laulu- ja joikukilpailu, johon osallistuu saamelaismusiikin taitajia niin Norjasta, Ruotsista, Suomesta kuin Venäjältäkin.
Sámi Grand Prix lea sámi lávlun- ja juoigangilvu, mii lea lágiduvvon jagi 1990 rájes. Gilvui oassálastet sámemusihka dáiddárat nu Norggas, Ruoŧas, Suomas go Ruoššasge.
Kilpailu järjestetään Norjan Kautokeinossa pääsiäisen aikaan ja sen järjestelyistä vastaa Samisk musikfestival – järjestö.
Gilvu lágiduvvo Norgga Guovdageainnus beassážiid áigge ja dan ordnemiin vástida Samiskmusikfestival – searvi.
Sámi Grand Prix – kilpailussa on kaksi eri sarjaa; perinteisen säestyksettömän musiikin sarja sekä laulusarja.
Sámi Grand Prix – gilvvus leat guokte sierra luohká; árbevirolaš musihkka almmá čuojaldahttima sihke lávlun.
Sami Grand Prix perinteisen säestyksettömän musiikin eli niin kutsutun joikuosion karsinnat järjestetään tänä vuonna Norjan lisäksi myös Suomessa, Ruotsissa ja Venäjällä.
Sámi Grand Prix árbevirolaš musihka (almmá čuojaldahttima) dahjege nu gohčoduvvon juoiganoasi rátkkagilvvohallamat lágiduvvojit dán jagi Norgga lassin maid Suomas, Ruoŧas ja Ruoššas.
Jokaisesta maasta yksi joikaaja saa paikan Sámi Grand Prix- finaalissa, jonka lisäksi tuomaristo valitsee finaaliin määräaikaan ilmoittautuneista 6 joikaajaa.
Guhtege riikkas okta juoigi oažžu báikki Sámi Grand Prix- finálas, man lassin duopmárat válljejit finálai 6 juoigi dain, geat leat almmuhan iežaset mearreáigái.
Ilmoittautumisaika Sámi Grand Prix- kilpailuun päättyy 26.1.2014 klo. 23.59.
Almmuhanáigi Sámi Grand Prix- gilvui nohká 26.1.2014 dmu 23.59.
Ilmoittautumisen yhteydessä kilpailija toimittaa jurylle näytteen kilpailukappaleestaan.
Almmuheami oktavuođas gilvaleaddji doaimmaha juryi čájánasa gilvobihtástis.
Suomen osakilpailun voittaja lähettää kilpailukappaleensa osakilpailun jälkeen.
Suoma oassegilvvu vuoiti sádde gilvobihtás oassegilvvu maŋŋá.
Saamelaismusiikkikeskus avustaa osakilpailun voittajaa joikutallenteen äänittämisessä ja lähettämisessä sekä kaikissa kilpailuun liittyvissä asioissa.
Sámemusihkkaguovddáš veahkeha oassegilvvu vuoiti luođi vurkemis dahjege báddemis ja vurkejuvvon luođi sáddemis sihke buot gilvui guoski áššiin.
Kilpailun finaali järjestetään Bakteharjissa Kautokeinossa pääsiäislauantaina.
Gilvvu finála lágiduvvo Báktehárjjis Guovdageainnus beassášlávvardaga.
Sami Grand Prix joikuosion Suomen osakilpailun säännöt
Sámi Grand Prix juoiganoasi Suoma oassegilvvu njuolggadusat
o Kilpailu järjestetään Inarissa, Saamelaiskulttuurikeskus Sajoksessa 6.2.2014 klo: 19.30 alkaen.
o Gilvu lágiduvvo Anáris, Sámekulturguovddáš Sajosis 6.2.2014 dmu 19.30 rájes.
välisenä aikana.
o Gilvui ávžžuhuvvo almmuhit ovddalgihtii, muhto gilvui sáhttá maid almmuhit báikki alde dmu 16.00-18.00 gaskkas.
o Kilpailijan tulee esittää karsinnassa 2 - 4 joikua
o Gilvaleaddji galgá juoigat rátkkagilvvus 2-4 luođi
o Joikukilpailuun voi osallistua myös Inarinsaamelaisella livđellä sekä kolttasaamelaisella leuŠddilla o Kilpailuun osallistuminen edellyttää vähintään 16 vuoden ikää.
o Juoigangilvui sáhttá oassálastit maid anáraš livdein sihke nuortalaš leuŠddiin o Gilvui oassálasti galgá leat uhcimustá 16-jahkásaš.
o Joikuosiossa ei käytetä instrumentteja o Plagiaatteja ei hyväksytä
o Juoiganoasis eai geavahuvvo instrumeanttat o Plagiáhtat eai dohkkehuvvo
o Kilpailijan tai järjestäjän ei tarvitse ilmoittaa osakilpailussa esitettäviä joikuja etukäteen
o Gilvaleaddji dahje lágideaddji ii dárbbaš almmuhit oassegilvvu luđiid ovddalgihtii o Duopmárat leat golbma, main uhcimustá guovttis galgaba leat juoigama áššedovdit. Okta duopmáriin doaibmá
o Tuomaristo koostuu kolmesta mutta vähintään kahdesta joiun asiantuntijasta, joista yksi toimii tuomariston
o Duopmárat árvvoštallet loaiddasteaddji heivvolašvuođa oassálastit Sámi Grand Prix - juoiganfinálai Guovdageainnus
puheenjohtajana o Tuomaristo arvioi esiintyjän sopivuutta osallistua Kautokeinossa järjestettävään Sami Grand Prixin joikufinaaliin o Voittajan lisäksi tuomaristo valitsee henkilöt 2. ja 3. sijalle
o Vuoiti lassin duopmárat válljejit olbmuid 2. ja 3. sadjái
o Jos voittaja on estynyt osallistumasta Kautokeinossa järjestettävään joikufinaaliin tai ei toimita joikunäytettä
o Jos vuoiti lea eastašuvvan oassálastimis Guovdageainnu juoiganfinálai dahje ii doaimmat čájánasa luođistis válljenjuryi
valitsijajurylle ennakkoon, edustajaksi valitaan osakilpailussa toiseksi sijoittunut kilpailija o Palkintona on paikka Sami Grand Prixin joikukilpailun finaalista sekä festivaalipassi Kautokeinon pääsiäisfestivaaliin.
ovddalgihtii, ovddasteaddjin válljejuvvo oassegilvvus nubbin boahtán gilvaleaddji o Bálkkašupmin lea báiki Sámi Grand Prix - juoigangilvvu finálas sihke festiválapássa Guovdageainnu beassášfestiválai.
o Sámi Grand Prix korvaa osakilpailussa karsiutuneen finalistin matkustus - ja yöpymiskustannukset
o Sámi Grand Prix buhtte oassegilvvus olggobeallái báhcán finalistta mátke - ja idjadangoluid o Dasa lassin vuoiti bovdejuvvo loaiddastit borgemánus Anárii Ijahisidja 2014
o Tämän lisäksi voittaja kutsutaan esiintymään elokuussa Inarissa järjestettävään Ijahis idja 2014- alkuperäiskansojen
- eamiálbmogiid musihkkadáhpáhussii
musiikkitapahtumaan
Sámi Grand Prix 2014 njuolggadusat
o Ikäraja Sami Grand Prixin osallistumiseen on 16 vuotta
o Ahkerádjá Sámi Grand Prix - gilvui oassálastimii lea 16 jagi
o Joikuosioissa ei käytetä instrumentteja o Plagiaatteja ei hyväksytä
o Juoiganoasis eai geavahuvvo instrumeanttat o Plagiáhtat eai dohkkehuvvo
o Osallistumiskappaletta ei saa olla julkaistu ennen o Kaikki finaaliesitykset äänitestataan etukäteen sekä julkaistaan myöhemmin Sámi Grand Prix- levyllä
o Oassálastinbihttá ii oaččo leat almmustahtton ovdal o Buot finálabihtát jietnatestejuvvojit ovddalgihtii sihke almmustahttojit maŋŋá Sámi Grand Prix - skearrus
o Sami Grand Prixin joikufinaalin voittaja saa 20.000 NOK palkinnon.
o Sámi Grand Prix – juoiganfinála vuoiti oažžu 20.000 NOK bálkkašumi.
Tämän lisäksi Samisk musikkfestival kutsuu voittajan
Dasa lassin Samiskmusikkfestival bovde vuoiti doallat
pitämään joikukonsertin Kautokeinossa seuraavan vuoden kiirastorstaina.
juoigankonseartta Guovdageainnus čuovvovaš jagi skilleduorastaga.
Joikukonsertista saatava esiintymispalkkio on 30.000 NOK. o Sami Grand Prix:in joikufinaalin 2. sijan palkintona on 7500 NOK ja 3. sijalla 3000 NOK
Juoigankonseartta loaiddastanbálká lea 30.000 NOK. o Sámi Grand Prix - juoiganfinála 2. saji bálkkašupmin lea 7500 NOK ja 3. saji 3000 NOK
Lisätiedot ja ilmoittautumiset Suomen osakilpailuun:
Lassediehtu ja almmuheamit Suoma oassegilvui:
Saamelaiskäräjien seuraava kokous (3/2013) pidetään 23. pnä lokakuuta 2013 alkaen klo 10.00 Sajoksessa, Inarissa.
Smedikki uovvova oahkkin (3/2013) dollojuvvo golggotmänu 23. beaivve 2013 dmu 10.00 råjes Sajosis, Aniris.
Kokouksen esityslista liitteineen lähetetään viimeistään 10 päivää ennen kokousta.
oahkkima åe1istu uvvosiiguin såddejuvvo marjimustå 10 beaivvi ovdal oahkkima.
Saamelaisnuorten taidetapahtuma Rovaniemellä huhtikuussa
Sámenuoraid dáiddadáhpáhus Roavvenjárggas cuoŋománus
- teemana musiikki rockista joikuun
- temán musihkka rockis luohtái
Sámenuoraid dáiddadáhpáhus / Saamelaisnuorten taidetapahtuma järjestetään kaksipäiväisenä tapahtumana Rovaniemellä nuorisotila Mondella keskellä kaupunkia huhtikuun 7.-8. päivinä.
Sámenuoraid dáiddadáhpáhus lágiduvvo guovttebeaivásaš dáhpáhussan Roavvenjárggas nuoraidbáiki Mondes guovdugávpoga cuoŋománu 7.-8. beivviid.
Valtakunnallista Nuori Kulttuuri – tapahtumaa ei järjestetä tänä vuonna lainkaan, joten Saamelaisnuorten taidetapahtuma on oma itsenäinen tapahtumansa.
Riikkadási Nuorra Kultuvra – dáhpáhus ii lágiduvvo dán jagi olláge, nu ahte Sámenuoraid dáiddadáhpáhus lea iehčanas dáhpáhus.
Tapahtumaan odotetaan osallistujia kaikista saamelaisten kotiseutualueen kunnista ja myös muualta.
Dáhpáhussii vurdojit oassálastit sámiid ruovttuguovllu buot gielddain ja maiddái eará báikkiin.
Teemana musiikki Tapahtuman teemana on musiikki.
Temán musihkka Dáhpáhusa temán lea musihkka.
Esitykset voivat olla laulua, joikua (luohti, livđe, leuŠdd), rockia, räppiä, hengellistä musiikkia, instrumentaalista musiikkia tai minimusikaaleja.
Loaiddasteamit sáhttet leat lávlun, juoigan (luohti, livđe, leuŠdd), rock, räpp, vuoiŋŋalaš musihkka, instrumentála musihkka dahje minimusikálat.
Esitysten maksimipi5 minuuttia. tuus on
Loaiddastemiid maksimaguhkkodat lea 5 minuhta.
Juliste Jokaiselta tapahtumaan osallistuvalta koululta toivotaan yhtä värikästä A2-kokoista julistetta, jonka aihe ja toteutustapa ovat vapaita.
Plakáhta Dáhpáhussii oassálasti juohke skuvllas sávvojuvvo okta ivdnás A2-sturrosaš plakáhta, man fáddá ja ollašuhttinvuohki leat friddja.
Tekijät voivat itse päättää, mitä haluavat tuoda esille omasta kou lustaan, ympäristöstään tai saamelaisuudestaan.
Dahkkit sáhttet ieža mearridit, maid háliidit buktit ovdan iežaset skuvlla, birrasa dahje sápmelašvuođa birra.
Julisteista kootaan näyttely tapahtumapaikalle.
Plakáhtain čohkkejuvvo čájáhus dáhpáhusbáikái.
Oheistapahtumia Saamelaisten käsityöntekijöiden yhdistys Sámi Duodji ry osallistuu tapahtumaan esittelemällä ja myymällä saamelaista musiikkia, kirjoja ja käsitöitä.
Lassidáhpáhusat Sámi duojáriid searvi, Sámi Duodji ry, oassálastá dáhpáhussii ovdanbuktimiin ja vuovdimiin sámemusihka, girjjiid ja dujiid.
Muitakin näyttelyitä ja esittelyitä on tulossa – tiedotamme niistä myöhemmin !
Earáge čájáhusat ja ovdanbuktimat leat boahtimin – dieđihit dain maŋŋá !
Lisäksi tapahtumassa näytetään saamenkielisiä lyhytelokuvia.
Lassin dáhpáhusas čájehuvvojit sámegielat oanehisfilmmat.
Rockia ja teatteria
Rock ja teáhter
Keskiviikkona 7.4. järjestetään erityinen kulttuuri-ilta, joka pitää sisällään pohjoissaamenkielisen teatteriesityksen Wiljamissa sekä SomByn konsertin Mondella.
Gaskavahku 7.4. lágiduvvo erenomáš kultureahket, mii doallá sisttistis davvisámegielat teáhterčájáhusa Wiljamis ja SomBy konseartta Mondes.
Konsertti liittyy SomByn uuden levyn julkistamiseen.
Konsearta laktása SomBy ođđa skearru almmustahttimii.
Ruotsin Kiirunasta vieraaksi tulee Giron Sámi Teáhter esityksellään ” Ovtta guovvamánoija ” (Yhtenä helmikuun yönä).
Ruoŧa Gironas guossin boahtá Giron Sámi Teáhter čájáhusain ” Ovtta guovvamánoija ” (Yhtenä helmikuun yönä).
Saamelaiskäräjät järjestää aiempien vuosien tapaan linja-autokuljetukset tapahtumaan ja takaisin sekä yöpymiset Rovaniemellä.
Sámediggi lágida ovddit jagiid láhkai linnjabiilasáhtuid dáhpáhussii ja ruovttoluotta ja maiddá idjademiid Roavvenjárggas.
Yöpymisistä ja ruokailuista ilmoitetaan lähempänä tapahtumaa.
Idjademiin ja borademiin dieđihuvvo lahkalebbos dáhpáhusa.
Ilmoittautumiset ja julisteet tulee toimittaa Saamelaiskäräjien koulutus- ja oppimateriaalitoimistoon maaliskuun 5. päivään mennessä.
Almmuhemiid ja plakáhtaid galgá doaimmahit Sámedikki skuvlen- ja oahppamateriáladoaimmahahkii njukčamánu 5. beaivve rádjai.
Seuraa tiedotteita saamelaiskäräjien nettisivuilla
Čuovo dieđáhusaid sámedikki neahttasiidduin
www.samediggi.fi, jonne tulee erityinen ilmoittautumislomake ja tarkempia ohjeita.
www.samediggi.fi, gosa bohtet sierra almmuhanskovvi ja dárkilut rávvagat.
Ilmoittautumi
Sávvat, ahte almmu
set toivotaan sähköisessä muodossa.
heamit dahkkojit elektrihkalaš hámis.
Tapahtuman järjestävät Saamelaiskäräjät, Saamelainen lastenkulttuurikeskus ja Rovaniemen kaupunki.
Dáhpáhusa lágidit Sámediggi, Lappi mánáidkulturguovddášfierpmádat ja Roavvenjárgga gávpot.
Saamelaisnuorten taidetapahtuma pidetään Enontekiön Hetassa 27.3.2008.
Sámenuoraid Dáiddadáhpáhus dollojuvvo Heahtás 27.3.2008.
Valtakunnallinen teema on TANSSI.
Váldofáddán lea DÁNSA.
Erityisenä saamelaisena lajina on KIRJA, jonka luokka tai ryhmä tekee yhdessä.
Earenoamáš sámišládjan dán jagi lea GIRJI, man luohkká dahje joavku ráhkada ovttas.
Kirjan voi tehdä myös yksin jos haluaa.
Maiddái akto sáhttá ráhkadit iežas girjji jus nu háliida.
Se voi olla perinteinen paperikirja, tai tietokoneella valmistettu CD-kirja, joka esitetään Taide-tapahtumassa. Kirjan koon ja sivumäärän voi päättää itse.
Girji sáhttá leat juogo dábálaš bábergirji dahjege dihtoriin ráhkaduvvon cd-girji, mii ovdanbuktojuvvo Dáiddadáhpáhusas.
CD-kirjan tekemisessä voi hyödyntää kaikkia tekniikan hienouksia.
Cd-girjji ráhkadeamis oažžu geavahit buot tek-nihka vejolašvuođaid.
Kirjan teema on vapaa, mutta aiheen tulee jo-tenkin liittyä Saamenmaahan tai saamelaisyhteisöön.
Girjji fáddá lea muđuid friija, muhto galgá guoskkahit sámi ja sámi birrasa juogaláhkái.
Kirjat tulee toimittaa Saamelaiskäräjille Inariin viimeistään viikolla 12, ennen pääsiäis-tä !
Girjjit doaimmahuvvojit Sámediggái Anárii maŋimustá vahkus 12, ovdal beassážiid !
Vuoden 2009 pääteemana on teatteri, ja saamelaisena lajina silloin tulee olemaan elokuva.
Jagi 2009 váldofáddán lea teáhter, ja sámišládjan boahtá dalle leahkit ealligovva (filbma).
Elokuvan tekemiseen tarvittavaa koulutusta tarjoaa Saamelaislasten media-kirjeitä maailman lapsille – projekti, joka järjestää saamelaisalueen lapsille ja nuorille vähintään 6 koulutustilaisuutta vuosina 2008-2009.
Ealligovaid dahkamii dárbbašuvvon skuvlejumi fállá Sámimánáid media-reivvet máilmmi mánáide – prošeakta, mii ordne sámiguovllu nuoraide ja mánáide unnimustá 6 skuvlendilálašvuođa jagiid 2008-2009.
Lisätietoja aiheesta tulee kouluille myöhemmin.
Dás boahta maŋŋel eambo diehtu skuvllaide.
Saamelaismusiikin opetus osaksi Inariin nousevaa saamelaiskulttuurikeskusta
Sámemusihka oahpahus oassin Anárii plánejuvvon sámekulturguovddáža
Saamelainen musiikkikeskus tulee osaksi Inariin nousevaa saamelaiskulttuurikeskusta.
Sámi musihkkaguovddáš šaddá oassin Anárii boahtti sámekulturguovddáža.
M usiikkikeskukseen suunnitellaan saamelaismusiikin opetuksesta vastaavaa pistettä.
M usihkkaguovddážii plánejuvvo ásahus, mii vástida sámemusihka oahpahusas.
Toimintaan liittyy myös muita saamelaismusiikkia edistäviä toimintoja, mm. musiikkitapahtumien järjestämistä.
Dan doaimmaide laktásit maid eará sámemusihka ovddideaddji doaimmat, ee. musihkkadáhpáhusaid ordnen.
Saamelaismusiikin keskusta on suunniteltu kahdessa perättäisessä EU-hankkeessa, jotka liittyvät tiiviisti saamelaiskulttuurikeskuksen sisällön rakentamiseen.
Sámemusihka guovddáš lea plánejuvvon juo guovtti EU-prošeavttas, mat laktásit sámekulturguovddáža sisdoalu ovddideapmái.
Vuoden 2007 lopussa päättynyttä, järjestyksessä toista EU-hanketta johti Annukka HirvasvuopioLaiti, jonka mukaan musiikkikeskuksen suunnittelulle odotetaan jatkoa uuden projektin muodossa.
Ortnega mielde nuppi EU-prošeavtta, mii nogai jagi 2007 loahpas, jođihii Annukka HirvasvuopioLaiti. Son muitala, ahte sámemusihkkaguovddáža plánemii vurdojuvvo joatkka ođđa prošeaktan.
Päättyneessä hankkeessa projektityöntekijänä toimi Jussi Isokoski.
Nohkan prošeavttas prošeaktabargin lei Jussi Isokoski.
Hankkeen aikana järjestettiin saamelaismusiikin opetusta sekä koulujen opettajille, nuorille, että päiväkotien työntekijöille.
Prošeavtta áigge ordnejuvvui musihka oahpahus sihke skuvllaid oahpaheaddjiide, nuoraide ja beaiveruovttuid bargiide.
Nuorille muusikoille järjestettiin suosittuja bändileirejä.
Nuorra musihkkáriidda ordnejuvvojedje bivnnuhis čuojahanleairrat.
Inarin kirkonkylässä järjestettiin keväisin Ijahis Idja-alkuperäiskansojen musiikkitapahtuma.
Anára girkosiiddas ordnejuvvui giđđat Ijahis Idjaálgoálbmogiid musihkkadáhpáhus.
M usiikinopetusta järjestettiin yhteistyössä saamelaismusiikin oppikirjaa työstävien Ulla Pirttijärven ja M arko Jousteen kanssa.
M usihkkaoahpahus ordnejuvvui ovttasbarggus Ulla Pirttijärviin ja M arko Joustein, geat leaba lágideamen sámi musihka oahppogirjji.
Lisäksi hankkeen aikana käännettiin laaja musiikkisanasto pohjoissaamen kielelle.
Dasa lassin prošeavtta áigge davvisámegillii jorgaluvvui viiddis musihkkasátnelistu.
Saamelaiskäräjien hallitus hyväksyi kokouksessaan musiikkikeskushankkeen loppuraportin.
Sámedikki stivra dohkkehii čoahkkimistis musihkkaguovddášfitnu loahpparaportta.
Saamelaiskäräjien uuden vaalikauden avaus lähestyy
Sámedikki ođđa válgabaji rahpan lahkona
Saamelaiskäräjien uuden vaalikauden avajaiskokous pidetään helmikuun 9. päivänä Inarissa.
Sámedikki ođđa válgabaji rahpančoahkkin dollojuvvo guovvamánu 9. beaivve Anáris.
Syksyllä 2007 toimitetuissa vaaleissa valituiksi tulleista jäsenistä vanhin, inarilainen Pekka Pekkala avaa vaalikauden ensimmäisen kokouksen.
Čavčča 2007 válggain válljejuvvon diggelahtuin lea boarráseamos anárlaš Pekka Pekkala, gii galgá njuolggadusaid mielde rahpat válgabaji vuosttaš čoahkkima.
Uusi vaalikausi aloitetaan saamelaiskäräjien toimintaan ja asemaan uusia jäseniä perehdyttävällä seminaarilla.
Ođđa válgabadji álggahuvvo seminárain, mii addá ođđa lahtuide dieđuid sámedikki vuogádagas, sajis ja ovddit doaimmain.
Ensimmäinen kokous on järjestäytymiskokous, jossa asetetaan jäsenet saamelaiskäräjien omiin toimielimiin.
Vuosttaš čoahkkin lea ordniiduvvančoahkkin, mas ásahuvvojit lahtut sámedikki iežas doaibmaorgánaide.
Ruotsala maatalousyrittäjien eläkelaitoksen poronhoitajien neuvottelukuntaan
Ruotsala eanandoalu ealáhatlágádusa badjeolbmuid ráđđádallangoddái
Pia Ruotsala nimettiin saamelaiskäräjien edustajaksi M aatalousyrittäjien eläkelaitoksessa toimivaan poronhoitajien neuvottelukuntaan.
Pia Ruotsala nammaduvvui sámedikki ovddasteaddjin eanandoalus bargi olbmuid ealáhatlágádusas doaibmi badjeolbmuid ráđđádallangoddái.
Varaedustajaksi nimettiin Asko Länsman.
Várreovddasteaddjin nammaduvvui Asko Länsman.
Saamelaiskäräjät esittää maa- ja metsätalousministeriölle lain mukaisia neuvotteluita kansallisesta metsäohjelmasta
Sámediggi evttoha eana- ja meahccedoalloministeriijai lága geatnegahttin ráđđádallamiid nášuvnnalaš meahcceprográmmas
M aa- ja metsätalousministeriössä valmistellusta kansallisesta metsäohjelmasta 2015 puuttuu kokonaan ohjelman vaikutusten arviointi saamelaiseen kulttuuriin kuuluviin elinkeinoihin.
Eana- ja meahccedoalloministeriijas válmmaštallojuvvon nášuvnnalaš meahcceprográmmas 2015 váilu oalát prográmma váikkuhusaid árvvoštallan sámi kultuvrii gullevaš ealáhusaide.
Saamelaiseen kulttuuriin liittyviä elinkeinoja ovat poronhoito, kalastus, metsästys ja niiden uudenaikaiset ammatinharjoittamisen muodot.
Sámi kultuvrii laktáseaddji ealáhusat leat boazodoallu, guolásteapmi, meahccebivdu ja daid ođđaáigásaš ámmáhat.
Saamelaiskäräjät esittää ministeriölle, että se järjestää asiassa saamelaiskäräjälaissa edellytetyt neuvottelut saamelaiskäräjien kanssa.
Sámediggi evttoha ministeriijai, ahte dat ordne áššis sámedikkiin sámediggelágas geatnegahttojuvvon ráđđádallamiid sámedikkiin.
Saamelaiskäräjien hallitus antoi lausunnon kansallisesta metsäohjelmasta 2015 kokouksessaan.
Sámedikki stivra attii cealkámuša nášuvnnalaš meahcceprográmmas 2015 čoahkkimistis Anáris.
Saamelaiskäräjät edellyttää ympäristöministeriöltä saamelaisten oikeuksien turvaamista kotiseutualueen alueiden käytössä
Sámediggi gáibida birasministeriija dorvvastit sámiid rivttiid ruovttuguovllu guovlogeavahemis
Saamelaiskäräjät esittää ympäristöministeriölle, että saamelaisten kotiseutualueen alueiden käytössä saamelaisille turvataan alkuperäiskansana sille kuuluva oikeus ylläpitää ja kehittää omaa kulttuuriaan.
Sámediggi evttoha birasministeriijai, ahte sámiid ruovttuguovllu guovlogeavaheamis sámiide dorvvastuvvo álgoálbmot-sajádaga mielde sidjiide gullevaš vuoigatvuohta bajásdoallat ja ovddidit iežaset kultuvrra.
Vaatimus tarkoittaa saamelaisten perinteisten elinkeinojen kehittämisedellytysten varmistamista.
Gáibádus mearkkaša sámiid árbevirolaš ealáhusaid ovddidanvejolašvuođaid sihkkarastima.
Saamelaiskäräjät antoi lausunnon ympäristöministeriössä valmistellusta valtakunnallisten alueidenkäyttötavoitteiden tarkistamisesta kokouksessaan.
Sámediggi attii cealkámušas birasministeriijas válmmaštallojuvvon riikkaviidosaš guovlluidgeavahanulbmiliid dárkkisteamis.
Lausunnossa todetaan, että asiakirjasta puuttuu kokonaan vaikutusten arviointi saamelaiseen kulttuuriin kuuluviin elinkeinoihin, kuten poronhoitoon, kalastukseen, metsästykseen ja niiden uudenaikaisiin ammatinharjoittamisen muotoihin.
Cealkámušas gávnnahuvvo, ahte áššegirjis váilu oalát prográmma váikkuhusaid árvvoštallan sámi kultuvrii gullevaš ealáhusaide. Sámi kultuvrii laktáseaddji ealáhusat leat boazodoallu, guolásteapmi, meahccebivdu ja daid ođđaáigásaš ámmáhat.
Guttorm Euroopan alueellista yhteistyötä toteuttavan pohjoisen ohjelman seurantakomiteaan
Guttorm Eurohpa guovllulaš ovttasbarggu ollašuhtti davvi prográmma čuovvu komiššuvdnii
Saamelaiskäräjien edustajaksi Euroopan alueelliseen yhteistyöhön liittyvän pohjoisen ohjelman seurantakomiteaan esitetään 1. sijalla Juha Guttormia ja 2. sijalla Anne Nuorgamia.
Sámedikki ovddasteaddjin Eurohpa guovllulaš ovttasbargui gullevaš davveguovlluid prográmma čuovvu komiššuvdnii evttohuvvo 1. sajis Juha Guttorm ja 2. sajis Anne Nuorgam.
Euroopan alueellisen yhteistyön tavoitteen ” Pohjoisen rajat ylittävä yhteistyö ” ohjelmien toteuttaminen käynnistyi viime joulukuussa.
Eurohpa guovllulaš ovttasbarggu ulbmila ” Rájáid rastilteaddji ovttasbargu davveguovlluin ” prográmmaid ollašuhttin álggahuvvui mannan juovlamánus.
Kullekin EU-ohjelmalle asetetaan seurantakomitea, joka vastaa ohjelman täytäntöönpanosta.
Ieš guđet EU-prográmmii ásahuvvo čuovvunkomiššuvdna, mii vástida prográmma ollašuhttimis.
Seurantakomiteoissa ovat edustettuina kaikki ohjelmaan osallistuvat maat.
Čuovvunkomiššuvnnas leat ovddasteaddjit buot oassálasti riikkain.
Yksi Suomea edustavista jäsenistä on saamelaiskäräjien esittämä.
Ovtta Suoma ovddasteaddjiin evttoha sámediggi.
Seurantakomitean nimeää valtioneuvosto.
Čuovvunkomiššuvnna nammana stáhtaráđđi.
Jomppanen saamelaisten kirkkopäivien ohjelmatoimikuntaan
Jomppanen sámi girkobeivviid prográmmadoaibmagoddái
Jouni Ilmari Jomppanen nimettiin saamelaiskäräjien edustajaksi Inarissa ensi vuonna järjestettävien saamelaisten kirkkopäivien ohjelmatoimikuntaan.
Jouni Ilmari Jomppanen nammaduvvui sámedikki ovddasteaddjin sámi girkobeivviid prográmmadoaibmagoddái. Sámi girkobeaivvit ordnejuvvojit Anáris boahtte jagi.
Kirkkopäivien sisällöstä ja ohjelmasta vastaa saamelaiskäräjät yhdessä Norjan ja Ruotsin kirkollisten saamelaisneuvostojen kanssa.
Girkobeivviid sisdoalus ja prográmmas vástida sámediggi ovttas Norgga ja Ruoŧa girkolaš sámeráđiiguin.
Järjestelyissä ovat mukana myös Oulun hiippakunta ja Inarin seurakunta.
Ordnemiin leat mielde maiddái Oulu bismagoddi ja Anára searvegoddi.
Tiedotteen toimitti kokoustiedottaja Ulla Aikio-Puoskari, ulla.
Dieđáhusa doaimmahii čoahkkindieđiheaddji Ulla Aikio-Puoskari, ulla.
aikio (at) samediggi.
aikio (at) samediggi.
fi, +358 40 767 3101
fi., +358 40 767 3101
- Saamelaiskäräjät ja saamelaisalueen kunnat ovat sopineet saamenkielisten sosiaali- ja
SÁMEGIELAT SOSIÁLA- JA DEARVVAŠVUOĐABÁLVALUSAID OAŽŽUMA DORVVASTEAPMÁI 600 000 EURO
terveyspalvelujen turvaamiseksi osoitetun valtionavustuksen käytöstä vuonna 2009.
- Sámediggi ja sámeguovllu gielddat leat soahpan sámegielat sosiála- ja dearvvašvuođabálvalusaid dorvvasteapmái čujuhuvvon mearreruđa geavaheamis jagi 2009.
Saamelaisalueen kuntien esittämä määrärahantarve saamenkielisiin sosiaali- ja terveyspalveluihin oli vuodelle 2009 yhteensä 1,5 miljoonaa euroa.
Sámeguovllu gielddaid ovdanbuktan mearreruhtadárbu sámegielat sosiála- ja dearvvašvuođabálvalusaid várás lei jahkái 2009 oktiibuot 1,5 miljon euro.
Enontekiön kunnan saamenkielisten sosiaali- ja terveyspalvelujen turvaamiseen yhteensä 73 873,66 euroa:
600 000 euro stáhtadoarjja juohkašuvai sámeguovllu gielddaid gaskkas čuovvovaččat: Eanodaga gieldda sámegielat sosiála- ja dearvvašvuođabálvalusaid dorvvasteapmái oktiibuot 73 873,66 euro:
- Saamenkielisen päivähoidon turvaaminen Hetassa 21 798,66 €
- Sámegielat beaivedivššu dorvvasteapmi Heahtás 21 798,66 €
- Saamenkielinen kotiavustaja Veahkki I ostopalveluna 29 100 €
- Sámegielat ruoktoveahkki Veahkki I oastinbálvalussan 29 100 €
- Saamenkielinen kehittäjä-sosiaalityöntekijä ajalla 1.1.-28.2.2009 4 800 €
- Sámegielat ovddideaddji-sosiálabargi áigodagas 1.1. – 28.2.2009 4800 €
- Saamenkielinen kotiavustaja Veahkki II ostopalveluna 18 175 €
- Sámegielat ruoktoveahkki Veahkki II oastinbálvalussan 18 175 €
Inarin kunnan saamenkielisten sosiaali- ja terveyspalvelujen turvaamiseen yhteensä 278 181,58 euroa:
Anára gieldda sámegielat sosiála- ja dearvvašvuođabálvalusaid dorvvasteapmái oktiibuot 278 181,58 euro:
- Inarin pohjoissaamenkielisen ryhmäperhepäiväkodin toiminnan turvaaminen 57 890,56 €
- Anára davvisámegielat joavkobearašbeaiveruovttu doaimma dorvvasteapmi 57 890,56
- Ivalon pohjoissaamenkielisen ryhmäperhepäiväkodin toiminnan turvaaminen 43 796,02 €
- Avvila davvisámegielat joavkobearašbeaiveruovttu doaimma dorvvasteapmi 43 796,02 €
- Koltansaamenkielinen terveydenhoitaja / palveluneuvoja Sevettijärven alueelle 22 000 €
- Nuortalašgielat dearvvašvuođadikšu / bálvalanrávvejeaddji Čeavetjávrri guovllus 22 000 €
- Koltansaamenkielinen kotipalvelutyöntekijä Sevettijärven alueelle 24 187,50 €
- Nuortalašgielat ruovttubálvalusbargi Čeavetjávrri guovllus 24 187,50 €
- Pohjoissaamen / inarinsaamenkielinen / koltansaamenkielinen lähihoitaja, Männikön palvelukoti, osasto Mustikka 18 700 €
- Davvisámegielat / anárašgielat / nuortalašgielat lagašdivššár, Männikkö bálvalanruoktu, ossodat Sárrit 18 700 €
- Koltansaamenkielinen kylätyöntekijä Sevettijärven alueelle 18 157,50 € Pohjoissaamen / inarinsaamenkielinen / koltansaamenkielinen lähihoitaja Männikön palvelukoti, osasto Hilla-Puolukka 18 700 €
- Davvisámegielat / anárašgielat / nuortalašgielat lagašdivššár Männikkö bálvalanruoktu, ossodat Luomi-Jokŋa 18 700 €
- Ivalon koltansaamenkielinen kielipesä 74 750 €
- Avvila nuortalašgielat giellabeassi 74 750 €
Sodankylän kunnan saamenkielisten sosiaali- ja terveyspalvelujen turvaamiseen yhteensä 26 250 euroa:
Soađegili gieldda sámegielat sosiála- ja dearvvašvuođabálvalusaid dorvvasteapmái oktiibuot 26 250 euro:
- Saamenkielinen lähihoitaja Sodankylän keskustan koti- ja laitoshoidossa oleville saamenkielisille vanhuksille sekä saamenkielisten terveyspalvelujen tarjoamiseksi Vuotson alueella 26 250 €
- Sámegielat lagašdivššár Soađegili guovddáža ruovttu-ja lágádusdivššus leahkki sámegielat boarrásiidda ja sámegielat dearvvašvuođabálvalusaid fállamii Vuohču guovllus 26 250 €
Utsjoen kunnan saamenkielisten sosiaali- ja terveyspalvelujen turvaamiseen yhteensä 221 694,76 euroa:
Ohcejoga gieldda sámegielat sosiála- ja dearvvašvuođabálvalusaid dorvvasteapmái oktiibuot 221 694,76 euro:
- Saamenkielisen päivähoidon turvaaminen Utsjoen kirkonkylässä 51 455,52 €
- Sámegielat beaivedivššu doarvvasteapmi Ohcejoga girkosiiddas 51 455,52 €
- Saamenkielinen perhetyö 30 000 €
- Sámegielat bearašbargu 30 000 €
- Karasjoen kriisi- ja insestikeskuksen sopimuksen jatkaminen 3239,24 €
- Kárášjoga kriisa- ja inseastaguovddáža soahpamuša joatkin 3239,24 €
- Auttaja-Aslak – toiminta, Utsjoki 32 500 €
- Veahkke-Ásllat – doaibma, Ohcejoga girkosiida 32 500 €
- Hoivatyöntekijä 34 500 €
- Divššodanbargi 34 500 €
- Auttaja-Aslak – toiminta, Karigasniemi 32 500 €
- Veahkke-Ásllat – doaibma, Gáregasnjárga 32 500 €
- Saamenkielinen toiminnanohjaaja 17 500 €
- Sámegielat doaibmajođiheaddji 17 500 €
- Saamenkielinen terveydenhoitaja 20 000 €
- Sámegielat dearvvašvuohtadivššár 20 000 €
- Opetusministeriö on myöntänyt Saamelaiskäräjille 100 000 euroa vuodelle 2009
- Oahpahusministeriija lea mieđihan Sámediggái 100 000 euro jahkái 2009 sámiid giella-
saamelaisten kieli- ja kulttuuripesätoimintaa varten.
ja kulturbeassedoaimma várás.
Hanke toteuttaa lapsi- ja nuorisopolitiikan kehittämisohjelman kohtaa 4.3 Lasten ja nuorten oikeus omaan kulttuuriin ja aktiiviseen kansalaisuuteen.
Fidnu ollašuhttá mánná- ja nuoraidpolitihkalaš ovddidanprográmma čuoggá 4.3 Mánáid ja nuoraid vuoigatvuohta iežaset kultuvrii ja aktiivvalaš oassálastimii.
Saamelaiskäräjät ja saamelaisalueen kunnat hakivat 28.11.2008 opetusministeriöltä valtionavustusta Saamelaisten kieli- ja kulttuuripesätoimintaa varten vuosille 2009-2011 yhteensä 1,7 miljoonaa euroa.
Sámediggi lea ovttas sámeguovllu gielddaiguin ohcan 28.11.2008 oahpahusministeriijjas stáhtadoarjaga Sámiid giella- ja kulturbeassedoaimma várás jagiide 2009-2011 oktiibuot 1,7 miljon euro.
Hankkeen toteutusaikana on tavoitteena saada rahoitus saamelaisten kotiseutualueelle suunnitelluille kahdeksalle (8) saamelaisten kieli- ja kulttuuripesälle.
Fidnu áigge lea ulbmilin fidnet ruhtadeami sámiid ruovttuguvlui plánejuvvon gávcci (8) sámiid giella- ja kulturbeassái.
Vuodelle 2009 myönnetyllä valtionavustuksella rahoitetaan Inarin kirkonkylässä toimivan inarinsaamenkielisen kielipesän toimintaa yhteensä 81 200 eurolla ja Vuotsossa sijaitsevan pohjoissaamenkielisen kielipesän toimintaa yhteensä 18 800 eurolla.
Jahkái 2009 mieđihuvvon doarjaga vehkiin ruhtaduvvojit Anára girkosiiddas doaibmi anárašgielat giellabeassi oktiibuot 81 200 euroin ja Vuohču gilis doaibmi davvisámegielat giellabeassi oktiibuot 18 800 euroin.
Lisätietoja: Pia Ruotsala, sosiaali- ja terveyssihteeri, Saamelaiskäräjät, 040-7262688,
Lassidieđut: Pia Ruotsala, sosiála- ja dearvvašvuođačálli, Sámediggi, 040-7262688,
- Lapin aluehallintovirasto on vahvistanut 16.2.2011 Saamelaiskäräjien ja saamelaisten
SÁMEGIELAT SOSIÁLA- JA DEARVVAŠVUOĐABÁLVALUSAID OAŽŽUMA DORVVASTEAPMÁI 600 000 EURO
kotiseutualueen kuntien tekemät sopimukset saamenkielisten sosiaali- ja terveyspalvelujen turvaamiseksi osoitetun valtionavustuksen käytöstä vuonna 2011.
- Lappi guovlohálddašandoaimmahat lea nannen 16.2.2011 Sámediggi ja sámeguovllu gielddat dahkan soahpamušaid sámegielat sosiála- ja dearvvašvuođabálvalusaid dorvvasteapmái čujuhuvvon mearreruđa geavaheamis jagi 2011.
Saamelaiskäräjien esittämä määrärahantarve saamenkielisiin sosiaali- ja terveyspalveluihin oli vuodelle 2011 yhteensä 1,6 miljoonaa euroa.
Sámedikki evttohan mearreruhtadárbu sámegielat sosiála- ja dearvvašvuođabálvalusaid várás lei jahkái 2011 oktiibuot 1,6 miljon euro.
600 000 euron valtionavustus jakautui saamelaisten kotiseutualueen kuntien kesken seuraavasti: Enontekiön kunnan saamenkielisten sosiaali- ja terveyspalvelujen turvaamiseen yhteensä 93 523,50 euroa:
Eanodaga gieldda sámegielat sosiála- ja dearvvašvuođabálvalusaid dorvvasteapmái oktiibuot 93 523,50 euro:
- Saamenkielisen päivähoidon turvaaminen Hetassa 22 811 €
- Sámegielat beaivedivššu dorvvasteapmi Heahtás 22 811 €
- Saamenkielisen päivähoidon turvaaminen Karesuvannossa ostopalveluna Ruotsin Karesuandon saamenkielisestä päiväkodista 5 987,50 €
- Sámegielat beaivedivššu dorvvasteapmi Gárasavvonis oastinbálvalussan Ruoŧabeale sámegielat mánáidgárddis 5 987,50 €
- Saamenkielinen kotiavustaja Veahkki ostopalveluna 25 575 €
- Sámegielat ruoktoveahkki Veahkki oastinbálvalussan 25 575 €
- Saamenkielinen terveydenhoitaja, Enontekiön kunnan avohoito 39 150 €
- Sámegielat dearvvašvuođadivššár, Eanodaga gieldda rabasfuolahus 39 150 €
Inarin kunnan saamenkielisten sosiaali- ja terveyspalvelujen turvaamiseen yhteensä 232 120 euroa:
Anára gieldda sámegielat sosiála- ja dearvvašvuođabálvalusaid dorvvasteapmái oktiibuot 232 120 euro:
- Inarin pohjoissaamenkielisen ryhmäperhepäiväkodin toiminnan turvaaminen 27 000 €
- Anára davvisámegielat joavkobearašbeaiveruovttu doaimma dorvvasteapmi 27 000 €
- Ivalon pohjoissaamenkielisen ryhmäperhepäiväkodin toiminnan turvaaminen 16 100 €
- Avvila davvisámegielat joavkobearašbeaiveruovttu doaimma dorvvasteapmi 16 100 €
- Koltansaamenkielinen kotipalvelutyöntekijä Sevettijärven alueelle 33 262,50 €
- Nuortalašgielat ruovttubálvalusbargi Čeavetjávrri guovllus 33 262,50 €
- Pohjoissaamenkielinen kotipalvelutyöntekijä Pohjois-Inarin alueella 32 332,50 €
- Davvisámegielat ruovttubálvalusbargi Davvi-Anára guovllus 32 332,50 €
- Saamenkielinen lähihoitaja, Männikön palvelukoti, osasto Mustikka 31 650 €
- Sámegielat lagašdivššár, Männikkö bálvalanruoktu, ossodat Sárrit 31 650 €
- Saamenkielinen lähihoitaja, Männikön palvelukoti, osasto Hilla-Puolukka 31 650 €
- Sámegielat lagašdivššár, Männikkö bálvalanruoktu, ossodat Luomi-Jokŋa 31 650 €
- Koltansaamenkielinen kylätyöntekijä Sevettijärvi-Näätämö alueelle 16 050 €
- Nuortalašgielat gilibargi Čeavetjávrri guovllus 16 050 €
- Saamenkielinen kylätyöntekijä Pohjois-Inarin alueelle 18 600 €
- Sámegielat gilibargi Davvi-Anára guovllus 18 600 €
- Saamenkielinen kylätyöntekijä Nellim-Keväjärvi alueelle 15 975 €
- Sámegielat gilibargi Njellim-Gevajávri guovllus 15 975 €
- Pohjoissaamenkielinen hammashoitaja 9 500 €
- Davvisámegielat bátnedivššár 9 500 €
Sodankylän kunnan saamenkielisten sosiaali- ja terveyspalvelujen turvaamiseen yhteensä 38 025 euroa:
Soađegili gieldda sámegielat sosiála- ja dearvvašvuođabálvalusaid dorvvasteapmái oktiibuot 38 025 euro:
- Saamenkielinen lähihoitaja vanhustenhuoltoon 38 025 €
- Sámegielat lagašdivššár boarrásiidfuolahussii 38 025 €