pere/sami_parallel huggingface dataset:
Lapsen, vanhempien ja suvun antama palaute auttaa henkilöstöä tiedostamaan missä on onnistuttu ja missä on kehitettävää.
Máná, vánhemiid ja soga addán máhcahat veahkeha bargoveaga diehtit gos leat lihkostuvvan ja gos lea ovddidanveara.
Arviointi sisältää mm..
Árvvoštallan sisttisdoallá ee.
- lapsen yksilöllisen ja kielellisen kehityksen arviointia - arviointia siitä, miten saamelaiset kulttuuriarvot toteutuvat käytännön toiminnaksi
- máná persovnnalaš ja gielalaš ovdáneami árvvoštallama
- varhaiskasvatuksen, vanhempien ja suvun kasvatusyhteistyön arviointia
- árabajásgeassima, vánhemiid ja soga bajásgeassinovttasbarggu árvvoštallan
- arviointia siitä, miten toiminnan organisointi ja järjestäminen tukevat lapsen kokonaisvaltaista hyvinvointia.
- árvvoštallan das, mo doaimma organiseren ja ordnen dorjot máná oppalaš buresbirgejumi
Henkilöstön arvioinnin välineinä ovat havainnointi, dokumentointi, oman työn arviointi, kehittämiskeskustelut esimiehen kanssa, yksikkökohtaiset työpaikkakokoukset ja koko kunnan saamelaisen varhaiskasvatuksen työkokoukset.
Bargoveaga árvvoštallama gaskaoapmin leat áican, dokumenteren, iežas barggu árvvoštallan, ovddidanháleštallamat hoavddain, ovttadatguovdasaš bargobáikečoahkkimat ja oppa giella sápmelaš árabajásgeassima bargočoahkkimat.
Saamelaisen varhaiskasvatussuunnitelman sisällöstä ja toimivuudesta suunnittelun pohjana kootaan palautetta Pohjois-Suomen sosiaalialan osaamiskeskuksen toimesta.
Sápmelaš árabajásgeassinplána sisdoalus ja doaimmalašvuođas plánema vuođđun čohkket máhcahaga Davvi-Suoma sosiálasuorggi máhttinguovddáža bealis.
Palautteen kautta saatua tietoa hyödynnetään saamelaisen varhaiskasvatuksen kehittämistyössä.
Máhcahaga bokte ožžojuvvon dieđu ávkkástallat sápmelaš árabajásgeassima ovddidanbarggus.
Turvallisuussuunnitelma
Dorvvolašvuođaplána
Päivähoidon turvallisuussuunnitteluun sisältyvät sekä henkilökuntaa että lapsia koskevat lakisääteiset ja muut turvallisuutta ja terveellisyyttä koskevat suunnitelmat.
Beaivedivššu dorvvolašvuođaplánii gullet sihke bargoveaga ja mánáid guoskevaš lágas ásahuvvon ja earát dorvvolašvuođa ja dearvvašvuođa guoskevaš plánat.
Päivähoitolaki velvoittaa toimintayksikköä huolehtimaan päivähoidon turvallisesta järjestämisestä.
Beaiveruovttuláhka geatnegahttá doaibmaovttadaga fuolahit beaivedivššu dorvvolaš ordnemis.
Päivähoidon turvallisuussuunnitelma on pelastussuunnitelmaa laajempi kokonaisturvallisuuden parantamiseen ja ylläpitoon tähtäävä asiakirja.
Beaivedivššu dorvvolašvuođaplána lea viidásut go gádjunplána oppalašdorvvolašvuođa buorideapmái ja bajásdoallamii siktejeaddji áššegirji.
Turvallisuussuunnitelmassa arvioidaan toimintaa uhkaavat vaarat ja selvitetään toiminnan riskit ottaen huomioon päivähoitoa säätelevien lakien keskeiset vaatimukset, toimintayksikön työsuojelun toimintaohjelma sekä työterveyshuollon työpaikkaselvitykset.
Dorvvolašvuođaplánas árvvoštallat doaimma uhkideaddji áitagiid ja čielggadit doaimma riskkaid ja váldit vuhtii lágaid, mat muddejit beaivedivššu guovddáš gáibádusaid, doaibmaovttadagaid bargosuodjaleami doaibmaprográmma sihke bargodearvvašvuohtačielggadusat.
Tarkastelun piiriin kuuluvat mm. toimintayksikön henkilöstö, hoidossa olevat lapset, toimintayksikössä vierailevat henkilöt, toimintayksikön ulko- ja sisätilat sekä toimintavälineet ja lähiympäristö.
Guorahallamii gullet ee doaibmaovttadaga bargoveahka, mánát, geat leat divššus, doaibmaovttadagas galledeaddji olbmot, doaibmaovttadaga olgo- ja sissajit sihke doaibmagaskaoamit ja lagašbiras.
Saamelaisissa varhaiskasvatusyksiköissä toteutettava kulttuuriin liittyvä monipuolinen toiminta lasten kanssa mm. tulistelu, erilaisiin tapahtumiin ja retkiin osallistuminen vaatii etukäteisjärjestelyjä, yhteistyötä ja turvallisuusnäkökohtia huomioivaa suunnittelua sekä riittäviä henkilöstöresursseja.
Sápmelaš árabajásgeassinovttadagas ollášuhtton kultuvrii gullevaš máŋggabealat doaibma mánáiguin ee. dolastallan, earálágan dáhpáhusaide ja reaissuide oassálastin gáibida válmmaštallamiid ovddalgihtii, ovttasbarggu ja dorvvolašvuođaoainnuid vuhtii váldi plánema sihke doarvái bargoveahkaresurssaid.
Retkiä ym. voidaan järjestää yhteistyössä lapsen perheen, suvun ja resurssihenkilöstön kanssa, mutta myös näissä tilanteissa tulee toiminnasta vastaavan henkilöstön selvittää vastuu- ja turvallisuuskysymykset vanhempien kanssa etukäteen.
Reaissuid jed. sáhttá ordnet ovttasbargguin máná bearrašiin, sogain ja resursabargoveagain, muhto maiddái dáid diliin galgá doaimmas vástideaddji bargoveahka čielggadit ovddasvástádus- ja dorvvolašvuođagažaldagaid vánhemiiguin ovddalgihtii.
Varhaiskasvatusyksiköissä laaditaan lasten kuljetusohjeet sekä sovitaan tarvittaessa yhdessä lasten vanhempien kanssa kirjallisesti lasten osallistumisesta mm. moottorikelkka-, vene- ym. retkille ja niissä vaadittavista turvavälineistä (kypärät, pelastusliivit).
Árabajásgeassimis dahkat mánáid fievrredanrávvagiid sihke soahpat dárbbašettiin ovttas máná vánhemiiguin girjjálaččat máná oassálastimis ee. mohtorgielká-, fanas- je. reaissuide ja dain gáibiduvvon dorvobiergasiin (suodjegahpirat, gádjunliivvat).
Erityinen tuki varhaiskasvatuksessa
Sierra doarjja árabajásgeassimis
Jokaisen lapsen kasvu, kehitys ja oppiminen on yksilöllistä.
Juohke máná šaddan, ovdáneapmi ja oahppan leat persovnnalaččat.
Lapsi voi tarvita tukea fyysisen, tiedollisen, taidollisen, tunne-elämän tai sosiaalisen kehityksensä osa-alueilla.
Mánná sáhttá dárbbašit doarjaga fysalaš, diđolaš, dáiddolaš, dovdoeallima dahje sosiála ovdáneami surggiin.
Tuen tarve voi syntyä silloin, kun lapsen kasvuolot vaarantuvat tai eivät turvaa hänen terveyttään ja kehitystään.
Doarjaga dárbu sáhttá boahtit dalle, go máná šaddandilit leat áitaga vuolde dahje eai dorvvas su dearvvašvuođa ja ovdáneami.
Erityisesti varhaiskasvatuksen ja neuvolan tulee toimia kiinteässä yhteistyössä lasten oppimisvaikeuksien ja varhaisen tuen tarpeen tunnistamisessa.
Eandalii árabajásgeassima ja rávvehaga doaibma galget leat giddes ovttasbarggus máná oahppanváttisvuođaid ja ára doarjaga dárbbu earuheamis.
Kun vanhemmat tai varhaiskasvatushenkilöstö havaitsevat lapsen kehityksessä viivästymistä tai poikkeavuutta, keskustellaan yhteisesti, mikä lapsen kehityksessä on yksilöllistä tai persoonallisuuden piirteitä ja missä on tuen tarvetta.
Go vánhemat dahje árabajásgeassinbargoveahka áicet máná ovdáneamis bázahallama dahje spiehkkaseami, háleštit ovttas, mii máná ovdáneamis lea persovnnalaš dahje persovnnalašvuođa sárggus ja gos dárbbaša doarjaga.
Toiminnan lähtökohtia ovat lapsen yksilöllisyyden huomioiminen ja itsetunnon vahvistaminen.
Doaimma vuođđun lea máná persovnnalašvuođa vuhtii váldin ja iešdovddu nannen.
Avoimuus ja luottamuksellinen ilmapiiri lapsen vanhempien ja henkilöstön välillä luovat perustan toimivalle yhteistyölle lapsen hyväksi.
Rabasvuohta ja luohttámušlaš biras máná vánhemiid ja bargoveaga gaskkas dahket vuođu doaibmi ovttasbargui máná buorrin.
Tarvittaessa arvioinnin tueksi hankitaan vanhempien kanssa sovitulla tavalla asiantuntijan lausunto.
Dárbbašettiin árvvoštallama doarjjan skáhppot áššedovdi cealkámuša vánhemiiguin sohppojuvvon vugiin.
Tarvittavat tukitoimet aloitetaan heti kun tuen tarve on havaittu.
Dárbbašlaš doarjjadoaimmat álggahuvvojit seammás go doarjaga dárbu lea gávnnahuvvon.
Esiopetus on osa varhaiskasvatusta.
Ovdaoahpahus lea oassi árabajásgeassimis.
Kunnalla on lakiin perustuva velvollisuus järjestää esiopetusta.
Gielddain lea lágas máinnašuvvon geatnegasvuohta ordnet ovdaoahpahusa.
Esiopetusta voidaan järjestää joko päivähoidossa tai koulussa.
Ovdaoahpahusa sáhttá ordnet juogo beaivedivššus dahje skuvllas.
Silloin kun esiopetusta järjestetään päivähoitopaikassa, esiopetukseen sovelletaan täydentävänä myös päivähoidon lainsäädäntöä.
Go ovdaoahpahus lea ordnejuvvon beaivedivššus, ovdaoahpahussii heivehit maiddái beaivedivššu láhkaásaheami dego dievasmahttin.
Saamelaisten kotiseutualueella saamenkielistä esiopetusta järjestetään perusopetuksen yhteydessä.
Sápmelaččaid ruovttuguovllus sámegielat ovdaoahpahus ordnejuvvo vuođđooahpahusa oktavuođas.
Esiopetusta toteutetaan perusopetuslain mukaisesti.
Ovdaoahpahus ordnejuvvo vuođđooahpahuslága vuođul.
Esiopetuksen opetussuunnitelman perusteet ohjaavat valtakunnallisesti esiopetuksen sisältöä, laatua ja paikallisten opetussuunnitelmien laatimista.
Ovdaoahpahusa oahpahusplána vuođustusat stivrejit riikkaviidosaččat ovdaoahpahusa sisdoalu, kvalitehta ja báikkálaš oahpahusplánaid dahkama.
Saamen kielillä annettavan esiopetuksen kielelliset tavoitteet ovat samat kuin muussakin esiopetuksessa.
Sámegielain addojuvvon ovdaoahpahusa gielalaš ulbmilat leat seammá go earáge ovdaoahpahusas.
Lapselle tulee kasvatuksen ja opetuksen avulla antaa mahdollisuus omaksua myös saamelainen kulttuuriperintö.
Mánnái galgá bajásgeassimiin ja oahpahusain addit vejolašvuođa oahppat maiddái sápmelaš kulturárbbi.
Opetuksen painoalueita ovat saamelainen kulttuuri, erityisesti joiku ja käsityöt, elinkeinot, elämäntapa ja paikallinen luonto.
Oahpahusa deaddočuoggát leat sápmelaš kultuvra, eandalii juoigan ja giehtaduojit, ealáhusat, eallinvuohki ja báikkálaš luondu.
Kielellisen ja kulttuuriperinteen jatkumista tulee edistää yhteistyössä paikallisen yhteisön kanssa.
Gielalaš ja kulturárbevieru joatkašuvvama galgá ovddidit báikkálaš servodagain ovttasbarggus.
Kasvatuskumppanuus vanhempien ja suvun kanssa
Bajásgeassinguoibmávuohta vánhemiiguin ja sogain
Kasvatuskumppanuus on suhde, jossa henkilöstö, vanhemmat ja lapsen huolenpitoon osallistuvat henkilöt tietoisesti sitoutuvat lapsen kasvun, kehityksen ja oppimisen tukemiseen.
Bajásgeassinguoibmávuohta lea gaskavuohta, mas bargoveahka, vánhemat ja máná fuolaheapmái oassálastán olbmot diđolaččat čatnasit máná šaddama, ovdáneami ja oahppama doarjumii.
Kumppanuudessa vanhemmat, suku ja työntekijät ovat tasavertaisia, mutta erilaisia lapsen tuntijoita.
Guoibmávuođas vánhemat, sohka ja bargoveahka leat dásseárvosaččat, muhto dovdet máná sierra láhkai.
Lapsen kodin ja varhaiskasvatuspalveluiden vahva yhteistyö tukee lapsen äänen kuulumista.
Máná ruovttu ja árabajásgeassinbálvalusaid nana ovttasbargu doarju máná jiena gulloma.
Lapsella on oikeus osallistua, vaikuttaa ja tulla kuulluksi jokapäiväisissä askareissa ja leikeissä.
Mánás lea vuoigatvuohta oassálastit, váikkuhit ja beasat gullot juohkebeaivválaš doaimmain ja stohkosiin.
Lapsen, perheen ja henkilöstön kanssa käytyjen keskustelujen pohjalta laaditaan lapsen varhaiskasvatussuunnitelma.
Mánáin, bearrašiin ja bargoveagain háleštallamiid vuođul dahkkojuvvui máná árabajásgeassinplána.
Varhaiskasvatuksen toimintaa ja suunnitelmia laadittaessa turvataan vanhempien ja lasten vaikuttamismahdollisuudet päivähoidon kehittämiseen ja arviointiin.
Árabajásgeassima doaimma ja plánema dagadettiin dorvvastit vánhemiid ja máná váikkuhusvejolašvuođaid beaivedivššu ovddideapmái ja árvvoštallamii.
Kumppanuus edellyttää myös sitä, että molemmilla osapuolilla on riittävästi tietoa toistensa kasvatusnäkemyksistä ja – tavoista.
Guoibmávuohta gáibida maiddái dan, ahte goappáge oassebealis lea doarvái diehtu nuppi bajásgeassinoainnuin ja – vugiin.
Perheiden erilaisuuden ja erilaisten arvovalintojen tiedostaminen on kumppanuuden edellytys.
Bearrašiid earáláganvuođa ja earálágan árvoválljemiid ádden lea guoibmávuođa gáibádus.
Työntekijällä on ammatillinen vastuu käynnistää ja ylläpitää kasvatuskumppanuutta.
Bargis lea ámmátlaš ovddasvástádus vuolggahit ja bajásdoallat bajásgeassinguoibmávuođa.
Moniammatillinen yhteistyö
Máŋggasuorggat ovttasbargu
Varhaiskasvatus, neuvola, esiopetus ja perusopetus muodostavat lapsen kehityksen kannalta johdonmukaisesti etenevän kokonaisuuden.
Árabajásgeassin, rávvehat, ovdaoahpahus ja vuođđooahpahus dahket máná ovdáneami dáfus njuolgguslaččat ovdáneaddji oppalašvuođa.
Lapsen kasvun ja kehityksen jatkuvuuden turvaamiseksi tiivis yhteistyö neuvoloiden, koulujen ja varhaiskasvatuspalveluiden välillä on tärkeää.
Máná šaddama ja ovdáneami joatkevašvuođa dorvvasteapmin čavga ovttasbargu rávvehagaid, skuvllaid ja árabajásgeassinbálvalusaid gaskkas lea dehálaš.
Myös neuvolan tehtävänä on edistää lapsen kasvua, kehitystä ja oppimista sekä tukea vanhempia heidän kotikasvatuksessaan.
Maiddái rávvehaga bargun lea ovddidit máná šaddama, ovdáneami ja oahppama sihke doarjut vánhemiid sin ruovttubajásgeassimis.
Sosiaali- ja terveysministeriö suosittelee, että päivähoidon ja lastenneuvolan välillä on yhteisesti sovitut yhteistyö- ja tiedonvaihtomenettelyt.
Sosiála- ja dearvvašvuohtaministeriija ávžžuha, ahte beaivedivššu ja mánnárávvehaga gaskkas leat oktasaččat sohppojuvvon ovttasbargo- ja dieđulonohallanmeannudeamit.
Monin paikoin on kehitetty 3- ja 5-vuotiaiden lasten kehityksen seurantaan vanhempien, neuvolan ja päivähoidon yhteistyömalli.
Máŋgga báikkis leat ovddidan 3- ja 5-jahkásaš mánáid ovddideami čuovvumii vánhemiid, rávvehaga ja beaivedivššu ovttasbargomálle. Ovttasbargu lea veahkehan
Yhteistyö on auttanut päiväkotihenkilökuntaa entistä paremmin tiedostamaan lapsen yksilöllisen tuen tarpeet.
beaivedikšobargoveaga ain buorebut leat diđolaš máná persovnnalaš dárbbuin.
Tärkeinä varhaiskasvattajien yhteistyökumppaneina toimivat vanhempien lisäksi mm. lastenneuvola, koulu, psykologi, sosiaali- ja perhetyöntekijät, puhe-, toiminta- ja fysioterapeutti, erilaiset moniammatilliset työryhmät, hammashoito, seurakunta ja järjestöt.
Dehálaš árabajásgeassima ovttasbargoguoibmin doibmet vánhemiid lassin ee. mánnárávvehat, skuvla, psykologa, sosiála- ja bearašbargit, hállan-, doaibma- ja fysioterapevta, earálágan máŋggasuorggat bargojoavkkut, bátnedikšu, searvegoddi ja organisašuvnnat.
Alueellinen ja rajat ylittävä yhteistyö
Guovlulaš ja rájáid rasttildeaddji ovttasbargu
Varhaiskasvatuksessa tehdään yhteistyötä paikallisella, alueellisella, rajat ylittävällä ja alkuperäiskansatasolla.
Árabajásgeassimis dahkat ovttasbarggu báikkálaš, guovlulaš, rájáid rasttildeaddji ja eamiálbmotdásis.
Saamelaisten palvelujen kehittämishankkeen aikana on saamelaisalueen henkilöstöllä korostunut tarve yhteistyössä suunnitella ja kehittää saamelaista varhaiskasvatustoimintaa.
Sápmelaš bálvalusaid ovddidanfidnu áigge lea sámeguovllu bargoveagas badjánan dárbu ovttasbargguin plánet ja ovddidit sápmelaš árabajásgeassindoaimma.
Työntekijöiden välisen osaamisen vaihto edistää myös oman työn kehittämistä.
Bargiid gaskasaš dáidduid lonohallan ovddida maiddái iežas barggu ovddideami.
Saamelaisen varhaiskasvatuksen kehittämisen jatkaminen edellyttää säännönmukaisia verkostotapaamisia.
Sápmelaš árabajásgeassima ovddideami joatkin gáibida jeavddalaš fierbmedeaivvademiid.
Varhaiskasvatusyksiköiden tulee voida pitää vuosittain kehittämis- ja suunnittelutilaisuuksia, joissa työntekijät voivat yhdessä pohtia miten saamelaiset kulttuuriarvot toteutuisivat parhaiten arjen kasvatuskäytännöissä.
Árabajásgeassinovttadagat galget sáhttit doallat jahkásaš ovddidan- ja plánendilálašvuođaid, main bargit sáhttet ovttas smiehttat mo sápmelaš kulturárvvut ollašuvašedje buoremusat árgabeaivvi bajásgeassindoaimmain.
Yhteistyö paikallisten kulttuuritoimijoiden kanssa vahvistaa lasten yhteyttä omaan kieleen ja kulttuuriin.
Ovttasbargu báikkálaš kulturdoibmiiguin nanne máná oktavuođa iežas gillii ja kultuvrii.
Paikallisten kulttuuritoimijoiden olisi hyvä huomioida toiminnassaan myös varhaiskasvatuksen tarpeet.
Báikkálaš kulturdoibmiid livččii doaimmasteaset buorre váldit árabajásgeassima dárbbuid vuhtii.
Pohjoissaamen kieli on yhteinen Pohjois-Kalotin alueella ja koltansaamen kieli Venäjällä ja Suomessa asuvien kolttasaamelaisten kanssa.
Davvisámegiella lea oktasaš Davvikálohta guovllus ja nuortalašgiella Ruoššas ja Suomas ássi nuortalaččaiguin.
Saamelaisille rajat ylittävä yhteistyö on luonnollista ja jatkuvaa.
Sápmelaččaide ovttasbargu rájáid rastá lea lunddolaš ja bistevaš.
Varhaiskasvatusyksiköiden yhteydenpito yli rajojen saamelaisten päiväkotien kanssa vahvistaa saamelaisten yhteenkuuluvuuden tunnetta ja kulttuurien tuntemusta.
Árabajásgeassinovttadagaid oktavuođadoallan sápmelaš beaiveruovttuid gaskka rájáid badjel rájáid nanne sápmelaš oktiigullevašvuođa dovddu ja kultuvrra dovdamuša.
Saamelaisalueen kunnilla on sopimuksia Ruotsin ja Norjan lähialueen kuntien kanssa varhaiskasvatuspalvelujen ostosta yli rajan.
Sámeguovllu gielddain leat soahpamušat Ruoŧa ja Norgga lagašguovllu gielddaid gaskka árabajásgeassinbálvalusaid oastimis rájá rastá.
Myös muilla alkuperäiskansoilla on samanlaisia haasteita oman kielen, kulttuurin ja yhteisöllisyyden ylläpitämiseksi ja vahvistamiseksi.
Maiddái eará eamiálbmogiin lea seammasullasaš hástalusat iežas giela, kultuvrra ja servodatlašvuođa bajásdoallamis ja nannemis.
Varhaiskasvatushenkilöstön on hyvä tutustua muiden alkuperäiskansojen hyviin käytäntöihin kielen ja kulttuurin siirtämiseksi tuleville sukupolville.
Árabajásgeassinbargovehkii lea ávkin oahpásmuvvat maiddái eará eamiálbmogiid buorre geavadagaide giela ja kultuvrra sirdimis boahttevaš sohkabuolvvaide.
Alkuperäiskansayhteistyö on aloitettu saamelaisen lastenkulttuurikeskuksen toimesta lastenkulttuurin osalta.
Eamiálbmotovttasbargu lea álggahuvvon sápmelaš kulturguovddáža doaimmas mánáidkultuvrra oasis.
Alkuperäiskansan kielten uhanalaisuus edellyttää viranomaisilta positiivista erityiskohtelua, jolla kielten säilyminen ja uusille sukupolville siirtyminen voidaan turvata.
Eamiálbmoga gielaid áitatvulošvuohta gáibida virgeoapmahaččain positiivva meannudeami, mainna gielaid seailun ja ođđa sohkabuolvvaide sirdašuvvan sáhttá dorvvastuvvot.
Suunnitelmallisen kielen- ja kulttuurinelvyttämisohjelman laatiminen varhaiskasvatukseen ja perusopetukseen auttaisi palauttamaan saamen kielen sen menettäneille saamelaisille sekä tekemään saamen kielistä saamelaisyhteiskuntaa kannattelevan voimavaran.
Plánaid mielde dahkkojuvvon giela- ja kulturealáskahttinprográmma dahkan árabajásgeassimii ja vuođđooahpahussii máhcahivččii sámegiela dan manahan sápmelaččaide sihke dagašii sámegielain sámeservodaga bajásdoalli fámu.
Saamelaisen varhaiskasvatuksen haasteena on erityisesti koltta- ja inarinsaamenkielisen varhaiskasvatusmateriaalin tekeminen.
Sápmelaš árabajásgeassima hástalussan lea eandalii nuortalaš- ja anárašgielat árabajásgeassima dahkan.
Saamelaisen materiaalipankin kehittäminen internettiin on tärkeää saamenkielisen varhaiskasvatusmateriaalin kokoamiseksi yhteen varhaiskasvatushenkilöstön ja vanhempien käyttöön.
Sápmelaš materiálabáŋkku dahkan internehttii lea dehálaš sámegielat árabajásgeassinmateriála oktii čohkkemii. Dát báŋku livččii oaivvilduvvon árabajásgeassinbargoveaga ja vánhemiid atnui.
Varhaiskasvatuksen sisällön kehittäminen on perustyön osana tehtävää työtä. Pedagogisen
Árabajásgeassima sisdoalu ovddideapmi lea bargu, man galgá bargat vuođđobarggu olis.
toiminnan edellytysten kehittämiseksi on tärkeää kiinnittää huomiota pienryhmien muodostamismahdollisuuteen, toimintaan, tiloihin ja välineisiin.
Pedagogalaš doaimma eavttuid ovddideapmin lea dehálaš giddet fuopmášumi smávvajoavkkuid ceggenvejolašvuođaide, doibmii, sajiide ja gaskaomiide.
Henkilöstön työolosuhteiden kehittämiseksi on tärkeää huomioida henkilöstön koulutusmahdollisuudet ja työssä jaksaminen. Henkilöstö tarvitsee tukea ja ohjausta saamen kieleen ja kulttuuriin liittyvien pedagogisten käytäntöjen tunnistamisessa, arvioimisessa ja kehittämisessä.
Bargoveaga bargodiliid ovddideapmin lea dehálaš váldit vuhtii bargoveaga skuvlenvejolašvuođaid ja barggus veadjima Bargoveahka dárbbaša doarjaga ja stivrema sámegillii ja kultuvrii gullevaš pedagogalaš geavadagaid earuheamis, árvvoštallamis ja ovddideamis.
Oman työn kehittäminen auttaa näkemään työtä uudessa valossa, nostamaan sen arvostusta, tunnistamaan omaa osaamista sekä omaksumaan uusia työtapoja ja – menetelmiä.
Iežas barggu ovddideapmi veahkeha oaidnit barggu ođđa čalmmiiguin, loktet dan árvvus atnima, earuhit iežas máhttima sihke oahppat ođđa bargovugiid ja –
Kehittämisen haasteena ovat saamelaisten palvelujen kehittämishankkeen aikana luodun kehittämisverkoston ylläpitäminen, yhteistyöedellytysten turvaaminen sekä henkilöstön ja vanhempien osallisuuden vahvistaminen kehittämistyössä.
metodaid. Ovddideami hástalussan lea sápmelaš bálvalusaid ovddidanfidnu áiggedahkkon ovddidanfierpmádaga bajásdoallan, ovttasbargoeavttuid dorvvasteapmi sihke bargoveaga ja vánhemiid oasálašvuođa nannen ovddidanbarggus.
Varhaiskasvatuksen ohjauksesta ja johtamisesta vastaavilla tahoilla on myös keskeinen rooli kehittämistyön etenemisessä.
Árabajásgeassima stivremis ja jođiheamis vástideaddji beliiguin lea maiddái guovddáš rolla ovddidanbarggu ovdáneamis.
Saamelaisten palvelujen kehittämistyössä on noussut esiin resurssien puute, joka vaikeuttaa yhteistyön tekemistä ja toiminnan kehittämistä.
Sápmelaš bálvalusaid ovddidanbarggus lea badjánan resurssaid váilevuohta, mii dahká ovttasbarggu bargama ja doaimma ovddideami váttisin.
Saamelaisalueella tarvitaan koko alueen yhteinen saamelainen varhaiskasvatusohjaaja.
Sámeguovllus dárbbašuvvo oppa guovllu oktasaš sápmelaš árabajásgeassinstivrejeaddji.
Varhaiskasvatusohjaajan tehtäviin kuuluisi päivähoidon, kielipesien, esiopetuksen ja neuvoloiden kanssa tehtävä yhteistyö sekä ohjaus ja tiedottaminen saamen kieleen, kulttuuriin, kasvatukseen ja monikielisyyteen liittyvissä asioissa.
Árabajásgeassinstivrejeaddji bargguide gulašedje beaivedivššuin, giellabesiiguin, ovdaoahpahusain ja rávvehagaiguin dahkkon ovttasbargu sihke stivren ja dieđiheapmi sámegiela, kultuvrra, bajásgeassima ja máŋggagielatvuhtii guoskevaš áššiin.
Varhaiskasvatuksen henkilöstön saatavuus, koulutus ja osaaminen
Árabajásgeassima bargoveaga oažžun, skuvlen ja máhttin
Saamelaisen varhaiskasvatuksen suurimpana haasteena on saamenkielisen koulutetun henkilöstön saatavuus.
Sápmelaš árabajásgeassima stuorámus hástalussan lea sámegielat skuvlejuvvon bargoveaga oažžun.
Saamelaisista lähtökohdista suunniteltua ammatillista ja korkea-asteen koulutusta tulisi voida opiskella saamelaisten kotiseutualueella.
Sápmelaš vuolggačuoggáin plánejuvvon ámmátlaš ja allaskuvladási skuvlejumi galggašii sáhttit oažžut sápmelaččaid ruovttuguovllus.
Suomessa ei järjestetä saamenkielistä varhaiskasvatusalan koulutusta.
Suomas eai lágit sámegielat árabajásgeassinsuorggi skuvlejumi.
Oulun yliopistossa, opettajankoulutuslaitoksessa on kiintiö (2 paikkaa) syntyperäisille saamenkieliselle lastentarhanopettajahakijoille suomenkieliseen koulutukseen.
Oulu universiteahta, oahpaheaddjiskuvlenlágádusas, lea earri (2 báikki) riegádeamis sámegielagiidda mánáidgárdeoahpaheaddjiohcciide suomagielat skuvlejupmái.
Lähin saamelaista varhaiskasvatusopetusta tarjoava korkeakoulu sijaitsee PohjoisNorjassa.
Lagamus sápmelaš árabajásgeassinoahpahusa fálli allaskuvla lea Davvi-Norggas.
Suomalaisilla saamenkielisillä on oikeus hakeutua Norjaan opiskelemaan lastentarhanopettajiksi.
Suomabeale sámegielagiin lea vuoigatvuohta ohcat Norgii oažžut skuvlejumi mánáidgárdeoahpaheaddjin.
Saamelaisalueen koulutuskeskuksessa Inarissa on järjestetty sosiaali- ja terveysalan perustutkintoon johtavaa lähihoitajakoulutusta vuodesta 1997 alkaen.
Sámeguovllu oahpahusguovddážis Anáris lea ordnejuvvon sosiála- ja dearvvašvuođasuorggi vuođđodutkosii doalvu lagašdivššárskuvlejumi jagi 1997 rájes.
Koulutus on helpottanut äidinkieleltään saamenkielisen koulutetun henkilöstön saatavuutta.
Skuvlen lea dahkan álkibun eatnigielat sámegielat skuvlejuvvon bargoveaga oažžuma.
Opetussuunnitelmaan sisältyy kaikille yhteisenä vain 2 opintoviikkoa saamen kielen opetusta ja 2 (ov) monikulttuurisuus opintoja.
Oahpahusplánii gullá buohkaide oktasažžan dušše 2 oahppavahku sámegielat skuvlejupmi ja 2 (ov) máŋggakultuvrrat oahput.
Vapaasti valittaviin opintoihin (10 ov) voi sisällyttää saamen kielen ja kulttuurin opintoja.
Friija válljejuvvon oahpuide (10 ov) sáhttá váldit sámegiela ja kultuvrra oahpuid.
Saamelaisalueella järjestettäviin koulutuksiin tulisi sisällyttää huomattavasti enemmän saamen kielen ja kulttuurin opintoja.
Sámeguovllus ordnejuvvon skuvlejumiide galggašii váldot olu eanet sámegiela ja kultuvrra oahpuid.
Varhaiskasvatushenkilöstön työtehtävät ovat pedagogisesti, sosiaalisesti ja yhteiskunnallisesti muuttuneet vaativammiksi.
Árabajásgeassinbargoveaga barggut leat pedagogalaččat, sosiálalaččat ja servodatlaččat rievdan eambo gáibideaddjin.
Lasten kielitaidon erilainen taso ja yksilölliset tarpeet asettavat työntekijöille omat lisähaasteensa.
Máná gielladáiddu earálágan dássi ja persovnnalaš dárbbut dahket bargiide iežas lassihástalusaid.
Varhaiskasvatuksessa aikuisten keskinäiset suhteet ja työssä jaksaminen heijastuvat lapsiin ja hoitopaikan ilmapiiriin.
Árabajásgeassimis ollesolbmuid gaskanas gaskavuođat ja barggus veadjin čuhcet mánáide ja bargobáikki birrasii.
On tärkeää panostaa henkilöstön työssä jaksamiseen, työnohjaukseen ja kouluttautumiseen.
Lea dehálaš deattuhit bargoveaga barggus veadjima,
Kasvattajan on hyvä pohtia omia toimintatapojaan ja keskustella erilaisten tilanteiden aiheuttamista tunteista ja reagointitavoista.
bargostivrema ja skuvlejumi. Bajásgeassái lea buorre smiehttat iežas doaibmavugiid ja háleštallat earálágan diliid bokte boahtán dovdduin ja reagerenvugiin.
Varhaiskasvatushenkilöstö tarvitsee tukea ja osaamisen vahvistamista
Árabajásgeassinbargoveahka dárbbaša doarjaga ja máhttima nannema
- pedagogisten käytäntöjen ja menetelmien arvioimisessa ja kehittämisessä
- pedagogalaš geavadagaid ja metodaid árvvoštallamis ja ovddideamis
- yhdenmukaistamisprosessin vaikutusten ja järjestelmien tunnistamisessa; miten ne ohjaavat ajattelua ja toimintaa (kolonialismi)
- seammaláganiindahkanproseassa váikkuhusaid ja vuogádagaid earuheamis; mo dat stivrejit jurddašeami ja doaimma (kolonialisma)
- saamen kielissä ja kulttuureissa
- máná sámegiela ja kultuvrra nannemis
- oman saamelaisen ammatti-identiteetin vahvistamisessa
- sámegielain ja kultuvrras - iežas sápmelaš ámátidentitehta nannemis
- saamelaisen kulttuurin lähtökohdista tapahtuvan varhaiskasvatuksen tavoitteiden, sisällön ja toimien suunnittelussa
- sápmelaš kultuvrra vuolggačuoggáin dáhpáhuvvan árabajásgeassima ulbmiliid, sisdoalu ja
- kulttuuriymmärryksen merkityksestä kielen ja kulttuurin säilyttäjänä
doaimmaid plánemis
- monikielisyyskasvatuksessa.
- kulturáddejumi mearkkašumis giela ja kultuvrra seailluheaddjin
Saamelaisten palvelujen kehittämishankkeen aikana on ilmennyt tarve suunnitella ja järjestää koulutusta kielipesähenkilöstölle ja vanhemmille saamen kielen ja kulttuurin elvyttämisestä.
- máŋggagielatvuohtaskuvlejumis sápmelaš bálvalusaid ovddidanfidnu áigge lea ilbman dárbu plánet ja ordnet skuvlejumi giellabeassebargovehkii ja vánhemiidda sámegiela ja kultuvrra ealáskahttimis.
Varhaiskasvatuspalvelujen monimuotoisuus
Árabajásgeassinbálvalusaid máŋggahámatvuohta
Saamelaisten perhe- ja työelämän yhteensovittamiseksi tulisi kehittää saamenkielisten varhaiskasvatuspalvelujen monimuotoisuutta järjestämällä avointa kerho- ja leikkitoimintaa sekä osa-aikaisia varhaiskasvatuspalveluja.
Sápmelaš bearaš- ja bargoeallima oktiiheiveheapmin galggašii ovddidit sámegielat árabajásgeassinbálvalusaid máŋggaláganvuođa nu, ahte ordnet rabas riekkes- ja stoahkandoaimma sihke oasseáigásaš árabajásgeassinbálvalusaid.
Monimuotoistaminen mahdollistaisi paremmin saamelaisten perinteisistä ja yhdistelmäelinkeinoista toimeentulonsa saavien perheiden tarpeiden huomioimisen päivähoitoaikojen järjestelyissä ja hoitomuotojen toteuttamisessa.
Máŋggaláganvuohta dagašii vejolažžan buorebut sápmelaččaid árbevirolaš ja lotnolasealáhusain birgejumi oažžu bearrašiid dárbbuid vuhtii váldima beaivedikšunáiggiid ordnemiin ja dikšunhámiid ollašuhttimis.
VARHAISKASVATUSTA OHJAAVAT SOPIMUKSET JA LAIT
SOAHPAMUŠAT JA LÁGAT, MAT STIVREJIT ÁRABAJÁSGEASSIMA
Kansainväliset sopimukset
Riikkaidgaskasaš soahpamušat
Varhaiskasvatuksen arvopohjaa linjaavat monet kansainväliset sopimukset.
Árabajásgeassima árvvuid linnjáid čájehit máŋggat riikkaidgaskasaš soahpamušat.
Suomi on ratifioinut monia kansainvälisiä sopimuksia, joilla se sitoutunut saamelaisten kielen ja kulttuurin säilyttämiseen ja kehittämiseen.
Suopma le ratifiseren máŋggaid riikkaidgaskasaš soahpamušaid, maiguin dat lea čatnasat sápmelaččaid giela ja kultuvrra seailluheapmái ja ovddideapmái.
Tällaisia ovat mm.. Alueellisia kieliä tai vähemmistökieliä koskeva Eurooppalainen peruskirja (SopS 23/1998) ja Kansallisten vähemmistöjen suojelua koskeva puiteyleissopimus (SopS 2/1998), KP-sopimus (SopS 7/1976) ja Lapsen oikeuksien sopimus (SopS60/1991).
Dákkárat leat ee. Guovlulaš gielaid ja unnitlogu gielaid guoskevaš Eurohpalaš vuođđogirji (SopS 23/1998) ja Nášuvnnalaš unnitlogugielaid guoskevaš vuođđorápmasoahpamuš (SopS 2/1998), KP-soahpamuš (SopS 7/1976) ja Máná vuoigatvuođaid soahpamuš (SopS 60/1991).
Vuonna 2007 hyväksytty YK:n alkuperäiskansoja koskeva julistus osoittaa moraalisena asiakirjana myös suuntaa alkuperäiskansojen ihmisoikeuksien kehittymiselle tulevaisuudessa.
Jagi 2007 dohkkehuvvon ON eamiálbmogiid guoskevaš julggaštus čujuha morálalaš áššegirjin maiddái háltelinnjá eamiálbmogiid olmmošvuoigatvuođaid
Lapsen oikeuksien sopimus velvoittaa sopimusvaltiota turvaamaan lapsille osuuden yhteiskunnan voimavaroista, oikeuden osallistua itseään koskevaan päätöksentekoon ja yhteiskuntaelämään sekä oikeuden suojeluun ja huolenpitoon.
Máná vuoigatvuođaid soahpamuš geatnegahttá soahpamušstáhta dorvvastit mánnái ossodaga servodaga resurssain, vuoigatvuođa oassálastit alcces guoskevaš mearrádusaide ja servodateallimii sihke vuoigatvuođa suodjaleapmái ja fuolaheapmái.
Päivähoidossa lapsen osallisuudessa on kyse yhteisöön kuulumisesta ja siihen vaikuttamisesta.
Beaivedivššus máná oasalašvuođas lea jearaldat servodahkii gullamis ja dasa váikkuheamis.
Sopimuksessa painotetaan lapsen edun näkökulmaa kaikissa lasta koskevissa toiminnoissa.
Soahpamušas deattuhit máná ovddu viŋkila buot máná guoskevaš doaimmain.
Suomen lainsäädäntö
Suoma láhkaásaheapmi
Perustuslain perusoikeussäännöksissä varhaiskasvatuksen toteuttamisessa keskeisiä oikeuksia ovat yhdenvertaisuus, ihmisarvon loukkaamattomuus, yksilön vapauden ja oikeuksien turvaaminen, uskonnonvapaus, lapsen oikeutta osallistua ja vaikuttaa oman arkensa ja kehitystasonsa kannalta tärkeisiin asioihin sekä kielelliset ja kulttuuriset oikeudet.
Vuođđolága vuođđovuoigatvuođaásahusain árabajásgeassima guovddaš vuoigatvuođat leat ovttaveardásašvuohta, olmmošárvvu loavkitmeahttunvuohta, ovttaskasfriijavuohta, vuoigatvuođaid dorvvasteapmi, oskku friijavuohta, máná vuoigatvuohta oassálastit ja váikkuhit iežas árgabeaivvi ja ovdánandási dáfus dehálaš áššiide sihke gielalaš ja kultuvrralaš vuoigatvuođat.
Suomen perustuslain mukaan saamelaisilla on alkuperäiskansana oikeus ylläpitää ja kehittää omaa kieltään ja kulttuuriaan (PL.
Suoma vuođđolága mielde sápmelaččain lea eamiálbmogin vuoigatvuohta bajásdoallat ja ovddidit gielas ja kultuvrras (PL.
17.3 §).
17.3 §).
Julkisen vallan velvollisuutena on perustuslain 22 §:n mukaan turvata perusoikeuksien ja ihmisoikeuksien toteutuminen.
Almmolaš válddi geatnegasvuohta lea vuođđolága 22 § mielde dorvvastit vuođđovuoigatvuođaid ja olmmošvuoigatvuođaid ollašuvvan.
Saamelaisten perusoikeussäännös yhdessä 22 §:n kanssa velvoittaa julkista valtaa tukemaan saamelaisen alkuperäiskansan oman kielen ja kulttuurin kehittämistä.
Sápmelaččaid vuođđovuoigatvuođanjuolggadus ovttas 22 §:ain geatnegahttá almmolaš válddi doarjut sápmelaš eamiálbmoga giela ja kultuvrra ovddideami.
Saamelaisten kielellisistä oikeuksista on säädetty saamen kielilaissa (1086/03).
Sápmelaš gielalaš vuoigatvuođain lea meroštallon sámi giellalágas (1086/03).
Muut varhaiskasvatuksessa huomioitavat lait ja yleiset linjaukset: yhdenvertaisuuslaki, laki sosiaalihuollon asiakkaan asemasta ja oikeuksista, laki sosiaalihuollon ammatillisen henkilöstön kelpoisuusvaatimuksista ja varhaiskasvatussuunnitelman perusteet.
Eará árabajásgeassimis vuhtii váldojuvvon lágat ja almmolaš linnjágeassimat: ovttaveardásašvuođaláhka, láhka sosiálafuolahusa áššehasa sajádagas ja vuoigatvuođain, láhka sosiálafuolahusa ámmátlaš bargoveaga dohkálašvuođagáibádusain ja árabajásgeassinplána vuođustusat.
Laki lasten päivähoidosta
Láhka mánáid beaivedivššus
Lasten päivähoidosta annettu laki (875/1981) velvoittaa kuntia huolehtimaan siitä, että lasten päivähoitoa voidaan antaa lapsen äidinkielenä olevalla saamen kielellä (11 §).
Mánáid beaivedivššus addojuvvon láhka (875/1981) geatnegahttá gielddaid atnit fuola, ahte mánáid beaivedivššu sáhttá fállat máná eatnogiellan sámegillii (11 §).
Lasten päivähoidosta annetun asetuksen (239/1973) 1 a §:n (1336/1994) mukaan lasten päivähoidon kasvatustavoitteisiin kuuluu muun muassa saamelaisten oman kielen ja kulttuurin tukeminen yhteistyössä kyseisen kulttuurin edustajien kanssa.
Mánáid beaivedivššus addojuvvon ásahusa (239/1973) 1 a § (1336/1994) mielde máná beaivedivššu ulbmiliidda gullá earret eará sápmelaččaid iežas giela ja kultuvrra doarjun ovttasbargguin dán kultuvrra ovddasteddjiiguin.
Liite 2.
Mielddus 2.
YK:N LASTEN OIKEUKSIEN SOPIMUS LYHYESTI
ON MÁINÁID VUOIGATVUOĐAID JULGGAŠTUS
Jokainen alle 18-vuotias on lapsi.
1.
2.
Juohkehaš vuollel 18-jahkásaš lea manna 2.
Lapsen oikeudet kuuluvat jokaiselle lapselle.
Máná vuoigatvuođat gullet juohke mánnái.
Ketään lasta ei saa syrjiä hänen tai hänen vanhempiensa ominaisuuksien, mielipiteiden tai alkuperän vuoksi.
Máná ii oaččo soardit su dahje su váhnemiid iešvuođaid, oaiviliid dahje máttuid geažil. 3.
ensimmäiseksi otettava huomioon lapsen etu.
Mánnái guoskevaš mearrádusaid dahkamis galgá álo váldit vuosttamužžan vuhtii máná ovddu.
Valtion on toteutettava Lapsen oikeuksien
Stáhta galgá ollašuhttit vuoigatvuođaid, maid Mánáid vuoigatvuođaid soahpamuš mearrida.
muiden lapsen huoltajien vastuuta, oikeuksia ja velvollisuuksia lapsen kasvatuksessa.
Stáhta galgá gudnejahttit váhnemiid dahje eará máná fuolaheddjiid ovddasvástádusa, vuoigatvuođaid ja geatnegasvuođaid máná šaddadeamis.
Lapsella on oikeus elämään. Valtion on taattava
Mánás lea vuoigatvuohta eallimii.
mahdollisimman hyvät edellytykset lapsen henkiinjäämiselle ja kehitykselle omaan tahtiin.
Stáhta galgá dáhkidit nu buriid eavttuid go vejolaš máná ceavzimii ja čálgamii su iežas čálganmuttu mielde. 7.
Lapsi on rekisteröitävä heti syntymän jälkeen.
Mánná galgá registrerejuvvot dalán riegádeami maŋŋá.
Syntyneellä lapsella on oikeus nimeen ja kansalaisuuteen.
Riegádan mánás lea vuoigatvuohta nammii ja riikkavulošvuhtii.
Lapsella on oikeus tuntea vanhempansa ja olla ensisijaisesti heidän hoidettavanaan.
Mánás lea vuoigatvuohta dovdat váhnemiiddis ja orrut vuosttažettiin sudno divššus. 8.
Lapsella on oikeus säilyttää henkilöllisyytensä,
Mánás lea vuoigatvuohta seailluhit iežas identitehta, riikkavulošvuođa, nama ja fuolkegaskavuođaid.
Lapsella on lähtökohtaisesti oikeus elää
Álgovuolggalaččat mánná galgá beassat eallit iežas váhnemiiguin, juos sus lea buorre ja oadjebas dilli sudno luhtte.
vanhempiensa kanssa, jos hänellä on hyvä ja turvallista olla heidän kanssaan.
Mánás, guhte ii ása váhnemiiddis luhtte, lea vuoigatvuohta deaivat guktuid váhnemiid.
Tapaaminen voidaan estää, jos se on lapsen edun vastaista.
Deaivvadeami sáhttá eastit dalle, juos dat lea máná ovddu vuostá.
valtioihin, on valtion velvollisuus käsitellä hakemus perheen jälleenyhdistämiseksi myönteisesti ja viivyttelemättä.
Juos mánná ja su váhnemat gártet guhtege sierra riikkaide, stáhtas lea geatnegasvuohta gieđahallat ohcamuša bearraša ovttastahttimii miehtemielalaččat ja ájitkeahttá.
Valtion pitää estää lasten laiton kuljettaminen
Stáhta galgá caggat mánáid lágahis doalvuma riikkas nubbái.
Lapsella on oikeus vapaasti ilmaista mielipiteensä
Mánás lea vuoigatvuohta iežas oaiviliidda buot áššiin, mat gusket su.
kaikissa itseään koskevissa asioissa
Máná oaivil galgá váldojuvvot vuhtii su agi ja čálganmuttu mielde.
hakea, vastaanottaa ja levittää tietoa ja ajatuksia vapaasti, kunhan se ei loukkaa muiden oikeuksia.
Mánás lea oaiviliiddis ovdanbuktimii vuoigatvuohta ohcat, váldit vuostá ja juohkit dieđu ja jurdagiid lupmosit, go dat fal ii čuoza eará olbmuid vuoigatvuođaide.
Lapsella on oikeus ajatuksen-, omantunnon ja
Mánás lea vuoigatvuohta jurdda-, oamedovdo- ja oskkoldatluomusvuhtii.
uskonnonvapauteen.
Váhnemiid mánnái addin rávven su vuoigatvuođa atnimis ferte gudnejahttojuvvot.
Lapsella on oikeus liittyä yhdistyksiin ja toimia
Mánás lea vuoigatvuohta searvat servviide ja doaibmat dain.
Lapsella on oikeus yksityisyyteen, kotirauhaan ja
Mánás lea vuoigatvuohta priváhtavuhtii, ruovtturáfái ja reivesuollemasvuhtii.
kirjesalaisuuteen.
Su gudni dahje beaggima ii oaččo fuotnut.
Lapsella on oikeus saada tiedotusvälineiden kautta
Mánás lea vuoigatvuohta oažžut dieđihangaskaomiid bokte dakkár dieđu, mii lea dehálaš su ahtanuššama ja buresbirgema dáfus.
sellaista tietoa, joka on tärkeää hänen kehityksensä ja hyvinvointinsa kannalta.
Máná ferte suodjalit dakkár dieđus ja materiálas, mii sáhttá vahágahttit su buresbirgejumi.
Vanhemmilla on ensisijainen ja yhteinen vastuu
Váhnemiin lea vuosttamuš ja oktasaš ovddasvástádus máná šaddadeamis.
lapsen kasvatuksesta.
Váhnemat galget bargat máná ovddu mielde.
Heillä on oikeus saada tukea tehtäväänsä.
Stáhta galgá dáhkidit beaivedikšo ja mánáidsuodjalanbálvalusaid.
välinpitämättömältä kohtelulta ja hyväksikäytöltä.
Máná galgá suodjalit buotlágán veahkaválddis, berošmeahttun meannudeamis ja buorringeavaheamis.
Lapsella, joka ei voi elää perheensä kanssa, on
Mánás, guhte ii sáhte eallit iežas bearrašiin, lea vuoigatvuohta oažžut earenomáš suoji ja doarjaga.
oikeus saada erityistä suojelua ja tukea.
Dalle galgá giddet fuopmášumi máná šaddadeami boahtteáigái sihke máná etnihkalaš, oskkolaš ja gielalaš duogážii.
Lapsia voidaan adoptoida, jos se on lapsen kannalta paras vaihtoehto 22.
Mánná sáhttá adopterejuvvot, juos dat lea su dáfus buoremus molssaeaktu. 22.
Pakolaislapsella on oikeus saada tarvitsemansa
Báhtareaddjimánás lea vuoigatvuohta oažžut earenoamáš divššu.
mahdollista hoitoa ja apua, joka edistää hänen itseluottamustaan ja osallistumistaan.
Lámis mánná galgá oažžut buoremus vejolaš divššu ja veahki, mii ovddida su iešluohttámuša ja oassálastima.
Lapsella on oikeus elää mahdollisimman terveenä ja
Mánás lea vuoigatvuohta eallit nu dearvan go vejolaš ja oažžut dárbbus mielde dearvvaš- ja buozalmasvuođadivššu.
saada tarvitsemansa terveyden- ja sairaudenhoito.
Etniide galgá dáhkidit áššáigullevaš dearvvašvuohtadivššu.
lapsella on oikeus hänelle annetun hoidon ja hänen sijoituksensa perusteiden ajoittaiseen tarkistamiseen.
Šaddanruovttu olggobeallái gártan mánás lea vuoigatvuohta dasa, ahte su dikšu ja su dikšui bidjama ákkat dárkkistuvvojit gaskkohagaid.
Lapsella on oikeus sosiaaliturvaan.
Mánás lea vuoigatvuohta sosiáladorvui.
Lapsella on oikeus hänen kehityksensä kannalta
Mánás lea vuoigatvuohta eallindássái, mii lea dárbbašlaš su ahtanuššamii.
Lapsella on oikeus saada maksuttomasti
Mánás lea vuoigatvuohta oažžut vuođđooahpahusa nuvttá.
perusopetusta.
Skuvlla stivren galgá gudnejahttit máná olmmošárvvu.
taitoja, ihmisoikeuksien sekä lapsen oman kielen ja kulttuurin kunnioitusta, vastuullista kansalaisuutta, suvaitsevaisuutta sekä ympäristön suojelua.
Skuvlen galgá gárgehit máná ovttaskas dáidduid ja bajidit máná olmmošvuoigatvuođaid ja iežas giela ja kultuvrra gudnejahttima, vásttolaš riikkavulošvuođa, utnolašvuođa, sohkabeliid dásseárvvu ja birrasa gáhttema.
kuuluvalla lapsella on oikeus omaan kulttuuriinsa, uskontoonsa ja kieleensä.
Unnitlohkui dahje eamiálbmogii gullevaš mánás lea vuoigatvuohta iežas kultuvrii, oskui ja gillii.
Lapsella on oikeus lepoon, leikkiin ja vapaa-aikaan
Mánás lea vuoigatvuohta vuoiŋŋastit ja duhkoraddat.
sekä taide- ja kulttuurielämään.
Sus lea maiddái vuoigatvuohta friddjaáigái ja dáidda- ja kultureallimii.
Lapsella ei saa teettää työtä, joka haittaa hänen
Mánnái ii oaččo barggahit barggu, mii hehtte su oahpuid dahje vahágahttá su dearvvašvuođa dahje ahtanuššama.
Lasta on suojeltava huumeilta ja laittomalta
Máná galgá suodjalit gárrenávdnasiin ja lobihis gárrenávdnasiid vuovdimis.
Lasta on suojeltava kaikenlaiselta seksuaaliselta
Máná galgá suodjalit buotlágán seksuála buorringeavaheamis.
Valtioiden on estettävä lapsikauppa.
Stáhtat galget caggat mánáid gávppašeami.
Lasta on suojeltava kaikelta hänen hyvinvointiaan
Máná galgá suodjalit buotlágan buorringeavaheamis, mii áitá su buresbirgejumi.
Lasta ei saa kiduttaa. Lasta ei saa rankaista julmalla
Máná ii oaččo biinnidit iige ráŋggáštit olmmošmeahttumit dahje badjelgeahččanvugiin.
Lapsen vangitsemisen tulee olla viimesijainen keino ja silloinkin on huomioitava hänen ikänsä mukaiset tarpeet.
Máná giddagassii bidjan galgá leat maŋimuš čoavddus ja dallege ferte váldojuvvot vuhtii su agi miel dárbbut.
Alle 18-vuotiasta ei saa värvätä armeijaan eikä hän
Vuollel 18-jahkásacca ii oaččo váldit soahtevehkii iige son oaččo oassálastit soahtái.
saa osallistua sodankäyntiin. Aseellisissa selkkauksissa on suojeltava lapsia.
Buotlágan doaimmain, main leat vearjjut mielde, máná galgá suodjalit.
39.
* 39.
autettava toipumaan ja hänen sopeutumistaan yhteiskuntaan on edistettävä.
Vearredaguid gillájeaddjin gártan máná galgá veajuidahttit ja su vuogáiduvvama servodahkii galgá doarjut.
Lakia rikkonutta lasta on suojeltava ja hänen
Lága rihkkon máná galgá várjalit ja su vuoigatvuođaid galgá gudnejahttit.
oikeuksiaan on kunnioitettava.
Riektegeavvamis galgá sierra váldojuvvot vuhtii máná ahke- ja čálgandássi.
paremmat oikeudet kuin tämä sopimus, sitä on noudatettava.
Juos stáhta sisriikkalaš láhkamearrideapmi dáhkida mánáide buoret vuoigatvuođaid go dát soahpamuš, de dan galgá čuovvut.
Valtion on huolehdittava, että kaikki kansalaiset
Stáhta galgá atnit ávvira das, ahte buot riikkavuložat dihtet mánáid vuoigatvuođain.
43. - 54.
43.
liittymisestä, muuttamisesta, valvonnasta, siitä raportoimisesta ja sopimuksen muusta voimassaolosta.
Dán soahpamuša čuovvuma bearráigeahččá ON:a máná vuoigatvuođaid komitéa.
Liite 3.
44.–54.
Pohjoissaamenkielinen ryhmäperhepäiväkoti Násti, Ivalo. Inarinsaamenkielinen kielipesä Kielâpiervâl, Inari.
Dát artiklat leat mearrádusat soahpamuššii searvamis, rievdadeamis, dan raporteremis ja soahpamuša eará fámus.
Sodankylän kunta: Pohjoissaamenkielinen kielipesä, Vuotso.
* Ahkerádji bajiduvvon lassibeavdegirjjis 15 jagis 18 jahkái.
Tämä sanasto on koottu alun alkaen Saamelaiskäräjien koulutus- ja oppimateriaalilautakunnan työnä.
Dát sátnelistu lea čohkkejuvvon álgoálggos Sámedikki skuvlen- ja oahppomateriálalávdegotti bargun.
Sen jälkeen Saamen
Dan maŋŋel Sámi
kielineuvosto on Pohjoismaisen kielineuvoston myöntämällä projektituella valmistanut sanaston julkaisua varten.
giellaráđđi lea Davviriikkalaš giellaráđi juolludan prošeaktaruđa vehkiin gárvvistan sátnelisttu almmustahttima várás.
Sanaston
Sátnelisttu
kokoajana ja projektityöntekijänä on ollut Oula Valkeapää ja ammatillisena asiantuntijana työssä on ollut mukana Esko Aikio.
čohkkejeaddjin ja prošeaktabargin lea leamaš Oula Valkeapää ja fágalaš áššedovdin barggus lea leamaš mielde Esko Aikio.
Myös Kotimaisten kielten tutkimuskeskus on osallistunut kieliasiantuntijana tähän työhön.
Maiddái Ruovttueatnangielaid dutkanguovddáš lea oassálastán giellaáššedovdin dán bargui.
Projektin tavoitteena on ollut koota lakisanasto, joka luettelee aakkosellisessa järjestyksessä alan erikoissanastoa ja termejä.
Prošeavtta ulbmilin lea leamaš čohkket láhkasátnelisttu, mii logahallá alfabehtalaš ortnegis suorggi spesiálasániid ja tearpmaid.
Sanastossa hakusanat ovat suomen kielellä ja vastineet pohjoissaamen, ruotsin ja norjan kielillä.
Sátnelisttus ohcansánit leat suomagillii ja vástagat davvisámegillii, ruoŧagillii ja dárogillii.
Saamen kieli on sijoitettu
Sámegiella lea biddjon vuosttamužžan
ensimmäiseksi lähinnä projektihistoriallisista ja käytännön syistä.
prošeaktahistorjjálaš ja geavatlaš sivaid dihtii.
Muutoin vastinekielten järjestys vastaa Tekniikan
Muđui vásttasániid ortnet vástida Tekniikan Sanastokeskus tearbmabáŋkkus
Sanastokeskuksen termipankissa käytettyä järjestystä.
geavahuvvon ortnega.
Lainmuutosten vuoksi vanhaksi käyneiden hakusanojen perään on laitettu sulkujen sisään tähti (esim. "
Láhkarievdademiid dihtii boarásmuvvan sániid maŋŋái lea biddjon násti ruođuid sisa (omd. “ puolustusneuvosto (*) ”).
puolustusneuvosto
Dákkár
Tällaisia sanoja on suhteellisen paljon muun muassa holhouslainsäädännön kokonaisuudistuksesta johtuen. Tällaisia
sánit leat oalle olu ee. hovdenláhkaásaheami ollislaš ođasmahttima sivas.
vanhentuneita sanoja ei ole kuitenkaan katsottu aiheelliseksi poistaa sanastosta, koska niihin edelleen voi törmätä esimerkiksi
Dákkár boarásmuvvan sániid ii goittotge leat leamaš
valitusasioiden ja lakiehdotusten yhteydessä.
dárbbašlaš guođđit eret sátnelisttus, go dat gávdnojit ain omd. váidalusáššiid ja láhkaevttohusaid oktavuođas.
Suomenkielisten hakusanojen perään on laitettu viittauksia ns. vieruskäsitteisiin, esim. " adoptiolapsi (vrt.
Suomagielat ohcansániid maŋŋái lea biddjon čujuhus ng. báldadoahpagiidda, omd. “ adoptiolapsi (vrt.
kasvattilapsi,
kasvattilapsi, ottolapsi) ”
ottolapsi) " sekä synonyymeihin (esim. " akkusatorinen periaate (ks.
sihke synonymaide (omd. akkusatorinen periaate (ks.
syyteperiaate) ")
syyteperiaate) ”.
Saamenkielisten sanojen osalta on merkitty lihavoiduilla kirjaimilla ne sanat, joiden käyttö olisi suositeltavaa silloin, kun
Sámegielat sániid dáfus lea merkejuvvon buoiduduvvon bustávain dat sánit, mat ávžžuhuvvojit geavahit dalle go geavahusas
käytettävissä olisi useampia sanoja.
livččejit eanet molssaeavttolaš sánit.
Joidenkin sanojen perään on sulkujen sisään laitetuilla lyhenteillä merkitty, mikäli sanaa
Muhtin sániid maŋŋái lea ruođuid sisa biddjon oanádusain merkejuvvon, jus sáni geavahit
käytetään ainoastaan Norjan (Nor), Ruotsin (Sve) tai Suomen (Fin) puolella.
dušše Norggas (Nor), Ruoŧas (Sve) dahje Suomas (Fin).
Mikäli sanan perässä ei ole tällaista merkintää,
Jus sáni maŋis ii leat dákkár merkejupmi, de dat geavahuvvo oppa
käytetään sitä koko pohjoissaamen kielialueella.
davvisámegielat guovllus.
Ruotsinkielisessä osuudessa on sanojen perään sulkujen sisään laitetuilla lyhenteillä merkitty suomenruotsalaiset (Fin) ja
Ruoŧagielat oasis lea sániid maŋŋái ruođuid sisa biddjon oanádusain merkejuvvon Suoma beale ruoŧagielat (Fin) ja Ruoŧa beale
riikinruotsalaiset (Sve) sanat.
ruoŧagielat (Sve) sánit.
Mikäli sanan perässä ei ole em. merkintää, käytetään sitä koko kielialueella.
Jus sáni maŋis ii leat dát merkejupmi, de dan geavahit olles giellaguovllus.
Norjankielisessä osuudessa ongelmana on ollut, ettei luotettavaa lähdeaineistoa ole ollut saatavissa riittävästi.
Dárogielat oasis váttisvuohtan lea leamašan dat, ahte eai leat doarvái luohtehahtti gáldut.
Ongelmana on
Váttisvuohtan lea leamašan maiddái,
ollut myös, ettei ole ollut käytettävissä norjan kielen täydellisesti hallitsevaa asiantuntijaa.
ahte geavahusas ii leat leamašan dakkár áššedovdi, gii hálddaša dárogiela dievaslaččat.
Lisäksi on otettava huomioon, että
Dasa lassin galgá váldit vuhtii, ahte
norjalainen yhteiskunta poikkeaa suomalaisesta selvästi enemmän kuin ruotsalainen yhteiskunta, mitä lainkäyttöön ja
norgalaš servodat earrána suopmelaš servodagas čielgasit eanet go ruoŧŧelaš servodat, go jurddašit láhkageavahusa ja
oikeudellisiin instituutioihin tulee.
vuoigatvuođalaš institušuvnnaid.
Tästä syystä ja alan erikoissanakirjojen puutteen vuoksi norjankieliset vastineet ovatkin
Dán sivas ja suorggi spesiálasátnegirjjiid váiluma dihtii dárogielat vástagat leatge mánggaid
monien sanojen kohdalla pikemminkin eräänlaisia likiarvoja kuin täydellisiä käännöksiä.
sániid bokte buorebutge muhtinlágán lahkaárvvut go dievaslaš jorgalusat.
norjankielistä vastinetta.
Muhtin sániide ii goittotge leat dárogielat vástagat.
GOLLEGIELLA – Pohjoismainen saamen kielen kielipalkinto jaetaan syksyllä 2014
GOLLEGIELLA – Davviriikkalaš sámi giellabálkkašupmi geigejuvvo čakčat 2014
GOLLEGIELLA – Pohjoismainen saamen kielen kielipalkinto jaetaan kuudennen kerran syksyllä 2014 saamelaisasioista vastaavien ministereiden ja saamelaiskäräjien puheenjohtajien tapaamisessa Helsingissä.
GOLLEGIELLA - davviriikkalaš sámi giellabálkkašupmi geigejuvvo guđát geardde čakčat 2014 sámeministariid ja sámediggepresideanttaid čoahkkimis Helssegis.
Palkinto myönnetään yksityishenkilöille tai yhteisöille Norjassa, Ruotsissa, Suomessa tai Venäjällä saamen kielen edistämisestä.
Giellabálkkašupmi addojuvvo ovttaskas olbmui dahje organisašuvdnii Norggas, Ruoŧas, Suomas dahje Ruoššas sámegiela ovddideamis.
Palkinnon ovat perustaneet saamelaisasioista Norjassa, Ruotsissa ja Suomessa vastaavat ministerit ja näiden maiden saamelaiskäräjien puheenjohtajat.
Giellabálkkašumi leat ásahan sámeáššiin vástideaddji ministarat Norggas, Ruoŧas ja Suomas ovttas dáid riikkaid sámediggepresideanttaiguin.
Palkinto jaettiin ensimmäisen kerran vuonna 2004 ja se jaetaan joka toinen vuosi.
Bálkkašupmi geigejuvvo juohke nuppi jagi ja dat juhkkojuvvui vuosttaš geardde jagi 2004.
Palkinto on suuruudeltaan 15 000 euroa.
Bálkkašumi sturrodat lea 15 000 euro.