pere/sami_parallel huggingface dataset:
Nykyistä kaudelle ovat antaneet leimansa ulosmarssi yleiskokouksesta, läpimenemättömät valitukset hallituksesta ja henkilöihin kohdistuva ajojahtimainen ikävä julkisuuskampanja.
Dálá sámedikki baji leat steampilastán olggosvázzileapmi dievasčoakkámis; stivrra birra dahkkon váidimat, mat eai leat mannan čađa ja olbmuid bostaleapmi mediaid bakte.
Ulospäin on näyttänyt kuva riitelevästä saamen kansasta, vaikka saamelaiskäräjien enemmistö on aina ollut verrattain yksimielinen tärkeissä poliittisissa asioissa.
Olggosguvlui lea boahtán govva sámi álbmogis, mii riidala geažos áigge, vaikko nuppe dáfus sámedikki eanetlohku lea leamaš álohii oalle ovttamielalaš politihkalaš áššiin.
Medialla on ollut toki oma roolinsa saamelaiskäräjien heikon julkisuuskuvan rakentamisessa.
Medias lea gal maid leamaš iežas rolla sámedikki heajos olgguldas gova šaddamis.
Tällaisen politiikan on loputtava ja on siirryttävä asiakeskeiseen parlamentaariseen väittelyyn.
Dákkár sámi politihkka ferte nohkat ja ferte sirdásuvvot áššeguovdásaš parlamentáralaš digaštallamii.
Erimielisyydet kuuluvat politiikkaan – politiikkahan on yhteisten asioiden hoitamista ja kompromissien löytämistä.
Sierramielalašvuođat gullet politihkkii – politihkkihan lea oktasaš áššiid dikšun ja dasa gullá kompromissaid gávdnan.
Ehdokkailta tarvitaan myös mediataitoa.
Evttohasat galget maid máhttit mediadáidduid.
Jokaisen saamelaiskäräjäjäsenen vastuulla on myös se, millainen kuva saamelaiskäräjistä välittyy ulospäin.
Juohke sámediggeláhtu ovddasvástádussan lea maid dat makkár lea sámedikki olgguldas govva.
Hallitusohjelman saamelaiskirjauksilla on useita vastustajia kuten kesällä olemme mediasta lukeneet.
Ráđđehusprográmma sámi girjemiidda leat olu vuostálastit dego leat geasset medias lohkan.
On tärkeää, että saamelaiset ovat yhtenäisiä toimiessaan hallitusohjelman kirjausten toteuttamiseksi antamatta saamelaisten oikeuksien vastustajille lisää aseita vastustaa saamelaisten aseman parantamista.
Lea dehálaš, ahte sápmelaččat leat ovttasráđiid bargame ráđđehusprográmma girjemiid olláhuhttima várás ja nu ahte eat atte sápmelaččaid vuoigatvuođaid vuostálastiide lasi vearjjuid vuostálastit sápmelaččaid sajádaga buorideami.
Vihapuheiden yleistyminen on hyvin tyypillistä taloudellisen taantuman aikana.
Vaši dovddaheapmi ja čájeheapmi lea hui mihtilmas dalle go lea ruđalaččat ja muđuid heajos áigi.
Oikeuksia vailla olevia vähemmistöjä on helppo leimata ja syyllistää.
Dakkár veahádagaid, main eai leat vuoigatvuođat, lea hui álki steampilastit ja dahkat sivalažžan.
Maahanmuuttajia syyllistetään, että he vievät suomalaisten työpaikat tai että he elävät sosiaalituella.
Sisafárrejeaddjit sivahuvvojit nu ahte sii dolvot suopmelaččaid bargosajiid dehe sii ellet sosiálaoajuin.
Myös saamenkielisiä palveluja pidetään rahanmenona.
Maiddái sámegielalaš bálvalusat adnojuvvojit duššás ruhtamannun.
Niin ruotsin- kuin saamenkieliset lapset voivat joutua kuulemaan, että Suomessa tulee puhua suomea.
Sihke ruoŧa- ja sámegielatmánát šaddet gullat, ahte Suomas galgá hupmat suomagiela.
Pohjoismaat ovat maailman rikkaimpia ja sivistyneimpiä yhteiskuntia ja odotusarvona olisi vapaa, oikeudenmukainen ja heikompiosaisten oikeuksia kunnioittava kansalaisyhteiskunta.
Davviriikkat leat máillmi jábálaččamus ja eanemus čuvgejuvvon servodagat ja livččii vuorddehahtti doppe ahte dain riikkain livččii friddja, vuoiggalaš, lihkohemiid ja heajut birgejeddjiid vuoigatvuođaid gudnejahtti álbmotservodat.
Vihapuheet erilaisia vähemmistöjä kohtaan ovat olleet kuitenkin leimallisesti esillä eri Pohjoismaiden parlamenttivaalien vaalikampanjoinnissa.
Vaššeságat sierralágán veahádagaid guovdu leat leamaš goitge steampilastán ja leamaš ovdan sierra Davviriikkaid parlameantaválggaid válgakámpannjain.
Meillä Suomessa maahanmuuttajiin ja vähemmistöihin kohdistuva vastenmielinen kampanja tuli esille eduskuntavaalikampanjoinnissa, niihin liittyvässä internet-kirjoittelussa ja jälkeenpäinkin joidenkin kansanedustajien poliittisessa toiminnassa.
Dáppe Suomas ilgadis kámpannja sisafárrejeddjiid guovdu bođii ovdan riikkabeaiválgakámpannjain, daidda laktáseaddji interneahtta-čállosiin ja maŋŋelnai muhtin riikkabeaivvelahtuid politihkalaš barggus.
Vaikka Norjan traagisten tapahtumien tekijä oli henkisesti sairas henkilö, niin murhenäytelmän yhteydessä on paljastunut miten yleisiä ääriliikkeiden edustajien vihapuheet ovat Internet-sivustoilla.
Vaikko Norgga tragihkalaš dáhpáhusaid dahkki lei vuoŋŋalaččat buohcci olmmoš, de morašdagu olis lea ikton man dábálaččat ravddamus lihkadusaid ovddasteddjiid vaššeságat leat Interneahtta-siidduin.
Inetrnet-keskustelut tuntuivat viime tietojen valossa ruokkineen Breivikin ajatusmaailmaa ja vainoharhaisuutta.
Interneahtta-ságastallamat orro maŋimus ságaid čuovggas biebman Breivika jurddamáilmmi ja vuoiŋŋalaš buozanvuođa.
Myös Suomessa ne ovat hyvin yleisiä ja niin vastenmielisiä, keskusteluja käydään esimerkiksi hommafoorumin ja suomi24 nettikeskusteluissa.
Maiddái Suomas dat leat hui dábálaččat ja nu ilgadat, ságastallamat leat omd. hommaforuma ja suomi24 neahttaságastallamiin.
Myös saamelaisten oikeuksien edistäminen ja vaatiminen nostattaa nettikeskusteluissa ikävää vihapuhetta.
Maiddái sápmelaččaid vuoigatvuođaid ovddideapmi ja gáibideapmi bajida ahkidis vaššeságagastallama.
Vihapuhe ei kuitenkaan rajoitu vaan internetiin.
Vaššeságastallan ii goitge noga dušše internehttii.
Kun saamelainen kulttuuri-itsehallintolaki tuli 1990-luvun puolivälissä eduskuntakäsittelyyn, niin silloin myös saamelaisten oikeuksia vastustava liike oli voimissaan.
Go sámi kulturiešstivrenláhka bođii 1990-logu beallemuttos riikkabeivviid gieđahallamii, de dalle maid sápmelaččaid vuostálasti lihkadus lei álššaid nalde.
Monella on varmaan tallella lappalaiskulttuuri- ja perinneyhdistyksen toimittama ja yleisesti levittämä Kiisa-julkaisu, jonka vihapuheet saamelaisia kohtaan ovat vailla vertaansa Suomen lähihistoriassa.
Máŋgasis lea várra rájus lappalaš- ja árbevierrosearvvi doaimmahan ja almmolaččat viiddidan Kiisa-bláđđi, man vaššeságat sápmelaččaid guovdu leat nu heahpatmeahttumat ja ilgadat, ahte dat eai gal gávdno nu ilgadin Suoma lagašhistorjjás.
Kyseinen yhdistys vastusti kaikin tavoin saamelaisten oikeuksien edistämistä, se mobilisoi mielenosoituksen eduskantatalon portaille, Lapin maakuntalehtien yleisenosastot olivat täynnä saamelaisvastaisia kirjoituksia ja saamelaisten oikeuksia ajavia uhkailtiin.
Namuhuvvon searvi vuostálasttii buot vejolaš vugiid mielde sápmelaččaid vuoigatvuođaid ovddideami, dat mobiliserii miellačájáhusaid riikkabeivviid rahpáid nala, Sámi guovllu aviissaid lohkkiidčállosiin ledje dievva sápmelaččaid vuostálasti čállosat ja sápmelaččaid vuoigatvuođaid ovddideaddjit uhkiduvvoje.
Propaganda oli niin tehokasta, että se on kantanut hedelmää aina näihin päiviin asti.
Propagánda lei nu ábas, ahte das leat leamaš šattut gitta dáidda beivviide.
Olen jopa kuullut, että ILO-sopimuksen ratifiointi johtaisi Lapissa sisällissotaan – vaikka saamelaiset maailman rauhaa rakastavimpina kansana eivät ole sotineet milloinkaan.
Mun lean juobe gullan, ahte ILO 169-soahpamuša ratifiseren doalvvulii Sámi siskkáldassoahtái – vaikko sápmelaččat máilmmi ráfi eanemus ráhkisteaddji álbmogin eai leat soahtán goassige.
Vihaterminologia on sekin yleistynyt ja sillä halutaan luoda kielteisiä mielikuvia ja perustella omaa poliittista linjaansa.
Vaššeterminologiija lea datnai šaddan dábálažžan ja dainna háliduvvojit ráhkaduvvot biehtadahkes miellagovat ja ákkastallojuvvot iežas politihkalaš linnjá.
Sotaa käyneille on varmasti tällainen keskustelu hyvin loukkaavaa.
Soađi muosáhan olbmuide dákkár ságastallan lea sihkkarit hui bávččagahtti.
Saamelaiset ovat taistelleet Suomen valtion puolesta toisessa maailmansodassa ja sodan jäljet näkyvät vieläkin suomalaisessa yhteiskunnassa.
Sápmelaččat leat dáistalan Suoma stáhta beales nuppi máimmisoađis ja soađi hávit vuhttojit velnai suopmelaš servodagas.
Edelleen uskotaan yleisesti lappalaiskulttuuri- ja perinneyhdistyksen kannattajien piirissä, totuuden vastaisesti ja saamelaisten historiaa ja kulttuuria tuntematta, että nykysaamen kansan muodostavat ” Norjasta Suomeen muuttaneet porosaamelaiset ”, ja että kaukana historiassa suomalaisiin integroinut ja saamea osaamaton kansanryhmä, eli kadonnut kulttuuri, olisi todellinen Suomen alkuperäiskansa.
Velnai jáhkkojuvvo almmolaččat lappalaš- ja árbevierrosearvvi (lappalais- ja perinneyhdistys) guottiheddjiid olis, duohtavuođa vuostá ja sámi historjjá ja kultuvrra dovddageahttá, ahte dálá sámi álbmoga ráhkadit “ Norggas Supmii mutkon boazosápmelaččat ”, ja ahte dolin historjjás suopmelaččaide integreren ja sámegiela máhtekeahtes álbmotjoavku, dehege jávjan kultuvra, livččii duođalaš Suoma álgoálbmot.
Valitettavan yleinen propagandistinen uskomus on myös että saamelaiset haluavat ILO 169-sopimuksen ratifioinnin myötä riistää paikallisten suomalaisten elinkeino-oikeuksia ja että saamelaisilta pitäisi pyytää lupa saamelaisten kotiseutualueen vapaaseen liikkumiseen ja hyödyntämiseen.
Hui šállošahtti dábálaš propagándalaš jáhkku lea maid, ahte sápmelaččat hálidit rivvet báikkálaš láddelaččaid ealáhusrivttiid ja ahte sápmelaččain galggalii átnut lobi sámi ruovttuguovllus luomos vánddardeapmái ja luondduin ávkkástallamii.
Nämä väitteet elävät omaa elämäänsä netissä ja lehtien mielipidepalstoilla ja lappalaiskulttuuri- ja perinneyhdistyksen toiminnassa eikä mitkään saamelaiskäräjien linjaukset tai tutkimustulokset tätä joukkoa hetkauta.
Dát čuoččuhusat ellet iežaset eallima neahtas ja aviissaid lohkkiidčállosiin jaa lappalaš- ja árbevierrosearvvi doaimmas eaige matge sámedikki linnjemat dehe dutkanbohtosat dán joavkku oainnuid rievdat.
Tämä määrätietoinen propaganda on tuottanut tulosta sikäli, että kaikki Lapin kansanedustajat ja huomattava osa keskeisistä yhteiskunnallisista vaikuttajista ja kunnanjohtajista etenkin Lapissa on saatu valjastettua vastustamaan saamelaisten oikeuksien parantamista ILO 169-sopimuksen edellyttämälle tasolle.
Dát mearrediđolaš propaganda lea buktán bohtosa dan dáfus, ahte buot Lappi riikkabeivve lahtut ja mearkkašahtti oassi guovddáš servodatlaš váikkuheddjiin ja suohkanhoavddain earenoamážit Sámi ruovttuguovllus leat leŋgejuvvon vuostálastit sámiid vuoigatvuođaid buorideami ILO 169-soahpamuša gáibidan dássái.
Valtio tilasi jopa Oulun ja Lapin yliopistoilta tutkimuksia, joiden tarkoituksena oli todistaa saamelaisten maa- ja vesioikeudet perusteettomiksi.
Stáhta diŋgui juobe Oulu ja Lappi universiteahttadutkamušaid, maid dárkkuhussan lei duođaštit vuođuheapmin sápmelaččaid eanan- ja čáhcevuoigatvuođaid.
Tutkimustulokset olivat odotusarvon mukaisesti toki olemattomia.
Dutkanbohtosat ledje vuorddehahttivuođa mielde duššit.
Hallitusohjelman saamelaiskirjaukset ovat mobilisoineet taas kyseisen liikkeen.
Ráđđehusprográmma sámi girjemat leat fas mobiliseren jearaldatvuloš lihkadusa.
Samat lappalaiskulttuuri- ja perinneyhdistyksen henkilöt kuin 1990-luvulla ovat nostattamassa samanlaisen vihapuheiden ja propagandan aallon.
Seamma lappalaš- ja árbevierrosearvvi olbmot dego 1990-logusnai leat bajideame sámi guovdu vaššeságaid ja propagándda báru.
Puheet toistavat samaa agendaa.
Dát ságastallamat geardduhit seamma ageandda.
Tulevien saamelaiskäräjien jäsenien tulee olla vahvoja ja järkähtämättömiä saamelaisten oikeuksien edistämisessä huolimatta pienen mutta äänekkään vihaliikkeen painostuksesta huolimatta.
Boahtte sámedikki lahtut galget leat gievrrat ja eaige galgga sparggehit go ovddidit sámiid vuoigatvuođaid vaikko unna muhto rigearas vaššelihkadusat viggetnai deaddit.
Saamelaisten kotiseutualue on pieni alue ja monet ehdokkaat voivat olla myös kunnallispolitiikassa aktiivisia.
Sámiid ruovttuguovlu lea unni ja máŋggat evttohasat sáhttet leat maid mielde suohkanpolitihkas aktiivvalaččat.
Kunnat ovat ainakin tähän asti kirjelmöineet valtiolle usein, että ILO 169-sopimusta ei tule ratifioida.
Suohkanat leat aŋkke dán rádjái čállán stáhta guvlui dávjá, ahte ILO 169-soahpamuš ii galgga ratifiserejuvvot.
Kunnilla on myös kaavoitusmonopoli ja tämä on usein aiheuttanut ongelmia saamelaisten oikeusaseman kannalta.
Suohkaniin lea maid lávvamonopola ja dát lea lea dávjá dagahan váttisvuođaid sámiid riektesajádaga dáfus.
On tärkeää, että saamelaisia on mukana kunnallispolitiikassa – mutta saamelaiskäräjille tulee valita edustajia, jotka ajavat saamelaisten etua saamelaiskäräjälain mukaisesti ja johdonmukaisesti. kunnallispolitiikka on asia erikseen.
Lea dehálaš, ahte sápmelaččat leat fárus suohkanpolitihkas – muhto sámediggái galget válljejuvvot ovddasteaddjit, geat ovdidit sápmelaččaid ovdduid sámediggelága mielde ja jearggalaččat, suohkanpolitihkka lea aivve sierra ášši.
Toivonkin, että äänestäjät vaativat ehdokkailtaan myös poliittista taitoa – oman kantansa argumentointia ja puolustamista asiallisesti saamen kansan etua ajatellen menemättä henkilökohtaisuuksiin.
Mun sávan, ahte jienasteaddjit gáibidit evttohasaineaset maid politihkalaš máhtu – iežaset oainnuid ákkastallama ja bealušteami áššálaččat sámi álbmoga beroštumiid jurddahaladettiin ja nu ahte eai mana persovnnalašvuođaide.
Saamelaiset ovat aina historian aikana pystyneet sopimaan keskenään tärkeät asiansa.
Sápmelaččat leat álohii čađa historjjá bastán soahpan gaskaneaset dehálaš áššiineaset.
Siidajärjestelmän puitteissa on yhteen sovitettu riidat ja huolehdittu siitä, että kaikilla on mahdollisuus saada elantonsa ja harjoittaa omaa kulttuuriaan.
Siidavuogádaga olis leat soabuvvon riiddut ja lea adnojuvvon ávvir das, ahte buohkain lea leamaš vejolašvuohta oažžut ealáhusa ja bargat iežaset kultuvrra mielde.
Tätä perinnettä meidän pitää yllä saamelaiskäräjilläkin, hoitaa asioita yhteisöllisesti ja yhteisesti – eikä ottaa aina mallia valtakulttuuriin huonoista menettelytavoista.
Dán árbevieru mii galgat várjalit sámedikkisnai, dikšut áššiideamet searvvuslaččat ja oktasaččat – eat galgga váldit málle válokultuvrra heajos meannudanvugiin.
Hyvät äänestäjät, äänenne ovat kalliit – ja on tärkeää, että saatte äänillenne vastinetta ja tiedätte millaista politiikkaa oma edustajanne ajaa.
Buorit jienasteaddjit, din jienat leat divrasat – ja lea dehálaš, ahte oažžubehtet iežaideattet jienaide vástaga ja diehtibehtet makkár politihka iežaideattet ovddasteaddji vuodjá.
Samaa toivon saamelaismedialta – kriittisiä asiantuntevia kysymyksiä ja hyviä vaaliväittelyitä.
Seamma sávan sámi medias – kritihkalaš áššedovdi gažaldagaid ja buriid válgadigaštallamiid.
Laadin oman vaaliohjelman, kotisivut ja alan pitämään myös erillistä vaaliblogia.
Mun ráhkadan iežan válgaprográmma, ruovttusiidduid ja doallagoađán maid sierra válgablogga.
Vaaleja en kommentoi tässä blogissani enää muuten kun siten, että muistakaa äänestää, valitkaa hyvä ehdokas jonka poliittisen linjan ja toiminnan pidätte parhaimpana.
Válggaid in kommentere dán bloggastan muđuid go nu ahte galgabehtet muitit jienasti, válljejehket buori evttohasa, gean politihkalaš linnjá ja barggu atnibehtet buoremussan.
Kesälomani viimeinen viikko alkaa maanantaina.
Mu geasseluomu maŋimus vahkku álgá mánnodaga.
Elokuun puolessa välissä alkavat jo ensimmäiset syksyn kokoukset.
Borgemánu gaskkamuttus álget juo čavčča vuosttaš čoakkámat.
15.8 tuon saamelaiskäräjien tervehdyksen Rovaniemellä järjestettävään erämaalaki 20-vuotta seminaariin ja sitten lähdenkin jo heti Inariin ympäristöministeriön, Metsähallituksen, Lapin Ely-keskuksen, saamelaiskäräjien ja kolttien kyläkokouksen yhteiseen sidosryhmätapaamiseen, nk. luonnonsuojelukäräjille.
15.8. buvtátán sámedikki dearvvahusa Roavenjárggas ordnejuvvon meahcceláhka 20-jagi seminárii ja dan maŋŋel vuolggán dakkaviđe Anárii birasministeriija, meahcceráđđehusa, Lappi Ely-guovddáža, sámedikki ja nuortalaččaid siidasobbara oktasaš čánusjoavkodeaivvadeapmái, ng. luonddusuodjalangearregiidda.
Rentouttavaa loppukesää kaikille blogini lukijoille !
Buori loahppageasi buot mu blogga lohkkiide
Oulussa 8.8.2011
Oulus 8.8.2011
Terveiset saamelaisen parlamentaarisen neuvoston kokouksesta Toissa viikolla olin eduskunnan ympäristövaliokunnan kuultavana Pallas-Yllästunturin kansallispuistolain muuttamisesta.
Dearvvuođagat sámi parlamentáralaš ráđi čoakkámis Ovddetvahku ledjen riikkabeivviid birasválljagotti gullandilálašvuođas Bállás-Ylläsduoddara álbmotmeahccelága rievdadeamis.
Valiokunnalle jättämäni muistio löytyy saamelaiskäräjien kotisivuilta kirjeet ja muistiot osiosta.
Válljágoddái mu guođđin muittuhančála gávdno sámedikki ruovttusiidduin reivvet ja muittuhančállagat – gaskabláđi olis.
Toin esille rakentamisen vaikutukset biodiversiteettiin, luonnonsuojelun tulevaisuuteen, saamelaiskulttuuriin ja saamelaisporonhoitoon.
Bukten ovdan huksema váikkuhusaid biodiversitehttii dehege luonddu máŋggahápmásašvuhtii, luonddusuodjaleami boahtteáigái, sámi kultuvrii ja sámi boazodollui.
Kuulemisessa kävi selville, että lainmuutos ilmeisesti etenee sellaisenaan ja Pallaksesta tulee ennakkotapaus miten luonnonsuojelulakia voidaan muuttaa yksityisen yrityksen tarpeita varten.
Gullandilálašvuođas čielggai, ahte láhkarievdadus almmatge ovdána dakkáražžan ja Bállásis boahtá ovdadáhpáhus mot luonddusuodjalanláhka sáhttá rievdaduvvot priváhta fitnodaga dárbbuid dihte.
Hallitus kokoontui myös puhelinkokoukseen.
Stivra čoahkkanii maid telefončoakkámii.
Hallitus hyväksyi pitkään saamelaiskäräjillä lausunnolla olleen ja perusteellisesti valmistellun lausunnon saamenpuvun käyttämisestä vähemmistövaltuutetulle.
Stivra dohkkehii guhká sámedikkis cealkinládje leamaš ja vuđolaččat válmmaštallojuvvon cealkámuša sámi gávtti geavaheamis veahádatáittardeaddjái.
Lausunnon valmistelussa on kuultu saamelaisten käsityöläisten edusjärjestön, Sámi Duodjin mielipiteitä.
Cealkámuša válmmaštallamis lea gullojuvvon sámi duodjáriid organisašuvnna, Sámi Duoji oaidnu.
Hallitus hyväksyi kulttuurilautakunnan valmisteleman aloitteen opetusministeriölle Unescon aineettoman kulttuuriperinnön suojelusopimuksen ratifioimiseksi Suomessa.
Stivra dohkkehii kulturlávdegotti válmmaštallan álgaga oahpahusministeriijai Unesco immateriála kulturárbbi suodjalansoahpamuša ratifiserema várás Suomas.
Sopimus mm. suojelee perinteistä tietoa ja käsityötaitoa.
Soahpamuš ee. suodjala árbevirolaš dieđu ja duodjemáhtu.
Lisäksi hallitus teki aloitteen opetus- ja oikeusministerille sekä Helsingin kaupungille saamelaisten kotiseutualueen ulkopuolella asuvien saamelaisten aseman parantamiseksi (löytyy kotisivuilta aloitteet-osiosta).
Dasa lassin stivra dagai álgaga oahpahus- ja vuoigatvuohtaministeriijai sihke Helssega gávpogii sámiid sajádaga buorideami várás daidda sápmelaččaide, geat orrot sámi ruovttuguovllu olggobealde (álgga gávdno www-siidduin álgagat-ossodagas).
Saamelaisen parlamentaarisen neuvoston (SPN) hallitus kokoontui Kiirunassa viime viikolla.
Sámi parlamentáralaš ráđi (SPR) stivra čoahkkanii Gironis mannan vahku.
Kokouksen jälkeen jäin talvilomalle.
Čoakkáma maŋŋel báhcen dálvelupmui.
SPN:n hallituksen asialista oli pitkä ja laaja.
SPR:a stivrra áššelistu lei guhkki ja viiddis.
Kiireellisimpänä asiana oli YK:n alkuperäiskansa-asioiden erityisraportoija James Anayan vierailuohjelman valmistelu ja neuvoston varsinaisen kokouksen valmistelu, joka pidetään huhtikuussa Rovaniemellä.
Hohpolaččamuš áššin lei ON:a álgoálbmotáššiid sierraraporterejeaddji James Anaya guossástallama prográmma válmmaštallan ja ráđi aitosaš čoakkáma válmmaštallan, mii dollojuvvo cuoŋománu Roavenjárggas.
Tässä kokouksessa SPN:n puheenjohtajuus siirtyy Suomen saamelaiskäräjille.
Dien čoakkámis SPR:a jođihanovddasvástádus sirdása Suoma sámediggái.
SPN:n hallitus päätti, että erityisraportoijan ensimmäinen vierailupäivä on varattu SPR:lle saamelaispoliittisten asioiden esille tuomiseen.
SPR:a stivra mearridii, ahte vuosttaš sierraráporterejeaddji guossástallama prográmmabeaivi lea oaivvilduvvon SPR:ái sámipolitihkalaš áššiid ovdan buktimii.
Toisena vierailupäivänä myös kaikille saamelaisyhdistyksille varataan mahdollisuus esittää näkemyksiään erityisraportoija Anayalle.
Nuppi beaivve fas buot sámi servviide addojuvvo vejolašvuohta buktit oainnuideaset sierraraporterejeaddji Anayai.
SPN:n hallitus käsitteli Norjan, Ruotsin ja Suomen saamelaiskäräjien esityksiä SPN:n ilmastopoliittiseksi strategiaksi.
SPR:a stivra gieđahalai Norgga, Ruoŧa ja Suoma sámedikkiid evttohusaid SPR:a dálkkádatpolitihkalaš strategiijan.
Kokous päätti, että huhtikuun SPN:n täysistuntoon tuodaan lyhyt ja tiivistetty strategia-asiapaperi koskien ilmastonmuutosta, ja tätä asiakirjaa valmistelevat saamelaiskäräjien virkamiehet ja Venäjän saamelaisjärjestöjen edustajat.
Čoakkán mearridii, ahte cuoŋománu SPR:a dievasčoakkámii buktojuvvo oanehis ja čohkkejuvvon dálkkádatrievdama strategiijaáššebábir ja dán áššegirjji válmmaštallet sámedikkiid virgeolbmot ja Ruošša sámi servviid ovddasteaddjit.
Tämä on kiireellinen sen vuoksi, että kolmen maan saamelaiskäräjät voivat tehdä yhteisiä esityksiä voidaan omien valtioidensa valtuuskunnissa loppuvuodesta järjestettäviä Meksikon ilmastoneuvotteluja varten.
Dát lea hohpolaš danin, vai golmma riikka sámedikkit sáhttet ovddidit oktasaš evttohusaid iežaset stáhta delegašuvnnain loahppajagi Mexico dálkkádatráđđádallamiid várás.
Keväällä aloitetaan työ myös laajemman ilmastopoliittisen ohjelman laatiminen.
Giđđat álggahuvvo bargu maiddái viiddit dálkkádatpolitihkalaš prográmma ráhkadeapmi.
Olin toivonut että jo nyt keväällä olisimme SPN:ssä voineet hyväksyä laajan ilmastopoliittisen ohjelman, mutta on luonnollisesta, että kolmen maan edustuksellisten elinten asian valmistelu ei voi olla kovin nopeaa ohjelmapoliittisissa kysymyksissä.
Livččen sávvan ahte juo dál giđđat livččiimet sáhttán dohkkehit SPR:s viiddes dálkkádatpolitihkalaš prográmma, muhto diehttelas golmma riikka álbmotválljenorgánaid ášševálmmaštallan ii sáhte leat beare jođán prográmmapolitihkalaš gažaldagain.
Valitettavasti SPN:ssä pitkään valmisteltu saamen kieliyhteistyön uudelleenorganisointi ei mennyt eteenpäin.
Šállošahtti lea maid dat, ahte SPR:s guhká válmmaštallojuvvon oktasaš sámi giellaovttasbarggu ođđasitorganiseren ii ovdánan.
Saamen kieliyhteistyötä on valmisteltu Suomen saamelaiskäräjien johdolla yhteistyössä Ruotsin ja Norjan saamelaiskäräjien kanssa siten, että saamelaisen kieliyhteistyön uudelleenorganisointia valmisteltaisiin InterregSápmi-esiprojektin kautta.
Sámi giellaovttasbargu lea válmmaštallojuvvon Suoma sámedikki jođihemiin ovttas Ruoŧa ja Norgga sámedikkiiguin nu ahte sámi giellaovttasbarggu ođđasitorganiseren válmmaštallojuvvolii InterregSápmi-ovdaprošeaktan.
Kolmen maan saamelaiskäräjien virkamiestasolla hyväksytty ja Suomen saamelaiskäräjien esittelemä esitys jätettiin vielä jatkoselvittelyjen varaan.
Golmma riikka sámedikkiid virgeolmmošdásis dohkkehuvvon ja Suoma sámedikki ovdanbuktin evttohus guđđojuvvui vel joatkkačielggademiid várás.
SPN:n hallituksen kokous myös päätti esityksestäni, että jatkossa yli rajat ylittävissä yhteisissä saamelaisasioissa kansalliset saamelaiskäräjät ja niiden edustajat eivät voi tehdä sellaisia päätöksiä, jotka vaikuttavat toisten maiden saamelaiskäräjiin käsittelemättä asiaa ensin SPN:ssä.
SPR:a stivrra čoakkán maid mearridii mu evttohusa mielde, ahte boahttevaš rájiid rasttildeaddji oktasaš sámi áššiin našuvnnalaš sámedikkit eai sáhte dahkat dakkár mearrádusaid, mat váikkuhit nuppi riikka sámedikkiide, gieđahalakeahttá ášši vuohččan SPR:s.
Kokouksessa päätettiin, että pohjoismaisen saamelaissopimuksen jatkoneuvotteluissa saamelaiskäräjät sopivat yhteisesti neuvottelun tavoitteista SPN:ssä.
Čoakkámis mearriduvvui, ahte davviriikkalaš sámi soahpamuša joatkkaráđđádallamiin sámedikkit šihttet oktasaččat ráđđádallamiid ulbmiliin SPR:s.
Päätös oli hyvä, ja korostaa SPN:n roolia saamelaisten yhteisenä parlamentaarisena elimenä ja estää ikävät tilanteet, joissa toisen maan saamelaiskäräjät tekevät päätöksiä, jotka vaikuttavat toisten saamelaiskäräjien asemaan kielteisesti.
Mearrádus lei buorre ja dat deattuha SPR:a rolla sámiid oktasaš parlamentáralaš orgánan ja eastá ahkidis diliid, main nuppi riikka sámediggi dahká mearrádusaid, mat váikkuhit nuppi riikka sámedikki sajádahkii biehtadahkes vuogi mielde.
Tällä viikolla lomani päättyy keskiviikkona ja torstaina pidetään saamelaiskäräjien yleiskokous ja seuraavana päivänä saamelaiskulttuurikeskuksen sidosryhmäneuvottelu.
Mu luopmu nohká dán vahku gaskavahkko ja duorastaga dollojuvvo sámedikki dievasčoakkán ja maŋit beaivve sámi kulturguovddáža čanusjoavkoráđđádallan.
Yleiskokouksessa käsitellään mm. tämän vuoden budjettia ja saamelaiskäräjien kertomusta viime vuoden toiminnastaan.
Dievasčoakkámis gieđahallojuvvo ee. dán jagi bušeahtta ja sámedikki muitalus diimmá doaimmas.
Tärkeimpänä ja ensimmäisenä asiana on nuorisoneuvoston perustaminen saamelaiskäräjien yhteyteen.
Mávssolaččamus ja vuosttaš áššin lea nuoraidráđi vuođđudeapmi sámedikki ollái.
Nuorisoneuvoston mallia on valmistellut saamelaisnuorista koostuva esiprojekti ja neuvoston rakenteesta on neuvoteltu opetusministeriön ja oikeusministeriön kesken, jotta neuvosto täyttää saamelaiskäräjälain ja opetusministeriön rahoituksen velvoitteet.
Nuoraidráđi málle lea válmmaštallan sámi nuorain čohkkejuvvon ovdaprošeakta ja ráđi struktuvrras lea ráđđádallojuvvon oahpahusministeriija ja vuoigatvuohtaministeriija gaskka, vai ráđđi deavdá sámediggelága ja oahpahusministeriija ruhtadeami geatnegasvuođaid.
Aikaisemmassa blogissani kirjoitin Näkkälän paliskunnan laiduntilanteesta.
Ovddit bloggastan čállen Näkkela bálgesa guohtondilis.
Tilanne korjautui paliskunnan sisäisin ratkaisuin hyvin nopeasti ja suomalaiset poronhoitajat siirsivät poronsa pois saamelaisten laidunalueelta omille alueilleen ja laidunrauha palautui.
Dilli lea divvojuvvon bálgesa siskkáldas čovdosiiguin hui jođánit ja látti boazodoallit sirde bohccuideaset eret sámiid guohtoneatnamiin iežaset guohtoneatnamiidda ja guohtonráfi máhcai.
Olen tyytyväinen tilanteen nopeaan ratkaisuun ja siitä että saamelaisporonhoidon harjoittamisedellytykset turvataan.
Lean duhtavaš dili jođánis čovdosii ja dasa, ahte boazosápmelaččaid bargama eavttut sihkkarastojuvvojit.
Lomaterveisin, Klemetti Näkkäläjärvi
Luopmodearvvuođaiguin, Juvvá Lemet
Katsaus valtion ensi vuoden talousarvioon
Geahčastat boahtte jagi stáhtabušehttii
Saamelaiskäräjien hallitus kokoontui tiistaina puhelinkokoukseen käsittelemään kiireellisiä asioita.
Sámedikki stivra čoahkkanii disdaga telefunčoakkámii gieđahallat hohpolaš áššiid.
Isoin ja tärkein asiakokonaisuus oli yli 10 vuotta valmisteltu, pohdittu ja keskusteltu saamen kieliyhteistyön uudelleenorganisointi.
Stuorimus ja deháleamos áššeollisvuohta lei badjelaš 10 jagi válmmaštallojuvvon, suokkarduvvon ja ságastallojuvvon sámi giellaovttasbarggu ođđasitorganiseren.
Itsekin olen asiaa pohtinut ensin asiaa valmistelleena virkamiehenä, saamelaiskäräjäjäsenenä ja nyt saamelaiskäräjien puheenjohtajana ja SPN:n jäsenenä.
Lean iešnai ášši guorahallan vuohččan ášševálmmaštalli virgeolmmožin, sámediggeáirasin ja dál sámedikki ságadoallin ja SPR:a áirasin.
Suomen, Norjan ja Ruotsin saamelaiskäräjät ovat saaneet saamen kieliyhteistyön uudelleenorganisointia varten rahoitusta InterregSápmilta.
Suoma, Ruoŧa ja Norgga sámedikkit leat ožžon ruhtadeami sámi giellaovttasbarggu ođđasitorganiserema várás InterregSámi-ruhtarájus.
Hallitus päätti, että Suomen saamelaiskäräjät ei tässä vaiheessa voi osaltaan käynnistää kieliyhteistyöhanketta.
Stivra mearridii, ahte Suoma sámediggi ii dán muttos sáhte álggahit giellaovttasbargofidnu iežas oasi mielde.
Hankkeen päävastuu ja hallinnollinenkin vastuu on Suomen saamelaiskäräjillä.
Fidnu váldoovddasvástádus ja hálddahusovddasvástádusnai lea Suoma sámedikkis.
Hanke oli tarkoitus aloittaa syyskuussa ja Suomen saamelaiskäräjät oli kesälomani aikana hakenut jo työntekijää hankkeeseen, jota nyt ei voida kuitenkaan täyttää.
Ulbmilin lei álggahit fidnu čakčamánu álggu rájes ja Suoma sámediggi lei mu geasseluomu áigge ohcan juo bargi fidnui, muhto dál dat goit ii sáhte devdojuvvot.
Saamelaisen parlamentaarisen neuvoston hallitus oli samoin tehnyt päätöksiä, joihin Suomen saamelaiskäräjillä ei ole mahdollista sitoutua taloudellisesta tilanteesta ja lainsäädännöstämme johtuen.
Sámi parlamentáralaš ráđi stivra lei seamma ládje dahkan mearrádusaid, maidda Suoma sámedikki ii sáhte čatnasit ruđalaš dili ja min sámediggelága geažil.
Hallitus päätti selvittää juridiset ja taloudelliset edellytykset käynnistää kyseinen Interreg-hanke ensi vuoden alusta lähtien.
Stivra mearridii čielggadit juridihkalaš ja ruđalaš eavttuid álggahit namuhuvvon Interreg-fidnu boahtte jagi álggu rájes.
Ikävää on se, että kieliyhteistyöhankkeen aloitus viivästyy taas, mutta saamelaiskäräjillä ei ollut muita vaihtoehtoja.
Šállošahtti lea dieđusge dat, ahte giellaovttasbargofidnu álggaheapmi maŋŋona vuot, muhto sámedikkis eai lean eará vejolašvuođat.
Jos hanke olisi aloitettu syyskuun alussa, saamelaiskäräjille olisi tullut kassakriisi ja hallitus ei tietenkään voinut antaa sellaista tapahtua.
Jos fidnu livččii álggahuvvon čakčamánu álggu rájes, sámediggái livččii šaddan ruđalaš kássaroasu sisa ja stivra ii dieđusge sáhttán diktit dan dáhpáhuvvat.
Interreg-rahoitus maksetaan n. 7-8 kk:n viiveellä toteutuneita kuluja vastaan.
Interreg-ruhtadeapmi máksojuvvo maŋálgihtii s. 7-8 mánu maŋŋel, olláhuvvan goluid mielde.
Hankkeen aloittaminen syyskuussa olisi syönyt tämän vuoden toimintamäärärahamme hyvin nopeasti moniksi kuukausiksi eteenpäin ja vaarantanut niin edunvalvonnan kuin varsinaiseen toimintaan varatun määrärahan käytön.
Fidnu álggaheapmi čakčamánu álggu rájes livččii borran dán jagi doaibmamearreruđa hui jođánit máŋggaide mánuide ovddos ja bidjan vára vuollái nu ovdduidgoziheami go maid aitosaš bargui várrejuvvon mearreruđa anu.
Hallitus edellytti hallintoa etsimään syksyn aikana rahoituskeinoa, joka mahdollistaisi hankkeen aloittamisen ilman saamelaiskäräjien kassakriisiä.
Stivra geatnegahtii hálddahusa ohcat čavčča áigge ruhtadanvuogi, mii dagalii vejolažžan fidnu álggaheami almmá sámedikki kássaroasu.
Hankkeen varsinainen sisältö ja toteuttaminen vaatii vielä tarkennusta, jotta Suomen saamelaiskäräjiä ohjaava lainsäädäntö ja työjärjestys tulevat huomioiduksi hankkeessa.
Fidnu aitosaš sisdoallu ja ja olláhuhttin gáibida vel dárkkisteami, vai láhka ja bargoortnet, mat stivreba Suoma sámedikki, šaddába váldojuvvot vuhtii fidnus.
Lisäksi hankkeen suuri kysymysmerkki ja puute on Venäjän saamelaisten asema ja mahdollisuudet osallistua kieliyhteistyöhön.
Dasa lassin fidnu hui stuora gažaldahkan ja váilin leat Ruošša sápmelaččaid sajádat ja vejolašvuođat oassálastit giellaovttasbargui.
Nyt hanke ei toisi sellaisenaan lisäresursseja Venäjän saamen kielten tukemiseen.
Dál fidnu ii dakkáražžan buvttále lassiresurssaid Ruošša sámegielaid doarjumii.
Tosiasiassa juuri nehän tarvitsevat saamen kielistä kaikkein eniten tukea.
Duohtavuohtahan lea, ahte dathan dárbbahit sámegielain buot eanemus doarjaga.
Saamelaiskäräjät tapasi eilen elinkeinoministeri Jyri Häkämiehen.
Sámediggi deaivvadii ikte ealáhusministtar Jyri Häkämiehiin.
Keskustelun aiheena oli kaivoslain toimeenpano saamelaisten kotiseutualueella, saamelaiskäräjien taloustilanne ja turvallisuus- ja kemikaliviraston (Tukes) ohjauksesta.
Ságastallama fáddán ledje ruvkelága olláhuhttin sámiid ruovttuguovllus, sámedikki ruhtadilli ja dorvo- ja kemikálavirgelágádusa (Tukes) stivren.
Saamelaiskäräjien hallitus on alkukesästä kirjelmöinyt eri ministeriöille kaivoslain toimeenpanosta ja saamelaiskäräjien resursoinnista kaivoslain toimeenpanoon liittyen.
Sámedikki stivra lea álgojagi čállán sierra ministeriijaide ruvkelága olláhuhttimis ja sámedikki resurseremis ruvkelága olláhuhttima olis.
Tapaaminen ministerin kanssa oli hyvin hedelmällinen ja hyödyllinen.
Deaivvadeapmi ministariin lei hui attolaš ja ávkkálaš.
Ministeri ymmärsi tarpeen antaa saamelaiskäräjille lisäresursseja kaivoslain saamelaiskäräjille antamien velvoitteiden täyttämistä varten.
Ministtar ipmirdii dárbbu addit sámediggái lassiresurssaid ruvkelága sámediggái buktin geatnegasvuođaid deavdima várás.
Valtiovarainministeriö samoin kuin eri ministeriöt ovat julkistaneet omat ehdotuksensa ensi vuoden talousarvioksi.
Ruhtaministeriija (RM) dego maid sierra ministeriijat leat ilmmuhan iežaset evttohusaid boahtte jagi stáhtabušeahttan.
Saamelaiskäräjät on neuvotellut omasta budjetistaan oikeusministerin ja ympäristöministerin sekä työ- ja elinkeinoministeriön kanssa.
Sámediggi lea ráđđádallan iežas bušeahtas vuoigatvuohtaministeriijain ja birasministeriijain dego maid dál bargo- ja ealáhusministeriijain.
Saamelaiskäräjät on saanut tukea ympäristöasioiden esittelijän viran perustamiselle kaikista kyseisistä ministeriöistä.
Sámediggi lea ožžon doarjaga birasáššiid válmmaštalli virggi vuođđudeapmái buot namuhuvvon ministeriijain.
Oikeusministeriö ehdottaakin korotusta saamelaiskäräjien varsinaiseen toimintaan varattuun rahoitukseen ja ilmoittaa varautuvansa saamen kielten elvyttämisohjelman toteuttamiseen toimialallaan.
Vuoigatvuohtaministeriija evttohanai bajideami sámedikki aitosaš bargui várrejuvvon ruhtadeapmái ja ilmmuha iežas ráhkkanit sámegielaid ealáskahttinprográmma olláhuhttimii iežas doaibmasuorggis.
Ministeriö ehdottaa saamelaiskäräjille 100 000 euroa lisärahoitusta ympäristöasioiden esittelijän virkaan ja 14 000 saamelaiskäräjien henkilöstön palkkojen tarkistukseen.
Ministeriija evttoha 100 000 euro lassiruhtadeami birasáššiid válmmaštalli virgái ja 14 000 euro sámedikki bargiid bálkkáid dárkkisteapmái.
VM:n budjettiesitys ensi vuodelle esittää saamelaiskäräjien varsinaiseen toimintaan varatuksi määrärahaksi 1,636 milj. euroa.
Ruhtaministeriija bušeahttaevttohusas evttohuvvo boahtte jahkái sámedikki aitosaš doibmii várrejuvvot 1 636 000 euro.
VM:n budjettiesitys saamelaiskäräjien budjetiksi on 64 000 euroa pienempi kuin oikeusministerin budjettiesitys.
RM:a bušeahttaevttohus sámedikki bušeahttan lea 64 000 euro unnit go vuoigatvuohtaministeriija bušeahttaevttohus.
Uskon, että neuvottelumme tuottavat tulosta ja saamelaiskäräjille tulee ensi vuonna lisäresurssi kaivos- ja ympäristöasioihin ja voimme perustaa uuden viran.
Jáhkán, ahte min ráđđádallamat buktet bohtosa ja sámediggái boahtá boahtte jagi lassiruhta ruvke- ja birasáššiide ja sáhttit vuođđudit ođđa virggi.
Valtiovarainministeriön budjettiesitys on tältä osin hyvin lupaava.
Ruhtaministeriija bušeahttaevttohus lea dán dáfus hui lohpideaddji.
Opetus- ja kulttuuriministeriön budjettiesitys samoin kuin valtiovarainministeriön vahvistama kyseisen ministeriön ehdotus ensi vuoden budjetiksi on osaltaan huolestuttava.
Oahpahus- ja kulturministeriija bušeahttaevttohus dego maid ruhtaministeriija dan doaibmaministeriija nannen evttohus boahtte jagi bušeahttan lea muhtin muddui fuolastuhtti.
OKM:n ehdotuksessa ei mainita eurolla eikä sanallakaan varautumista saamen kielten elvyttämisohjelman toteuttamiseen.
OKM:a evttohusas ii máinnašuvvo euroin iige sániinge ráhkkaneapmi sámegielaid ealáskahttinprográmma olláhuhttimii.
Tämä on hyvin huolestuttavaa, koska ohjelman toteuttamiseen on sitouduttu hallitusohjelmatasolla ja päävastuu ohjelman toteuttamisesta on OKM:llä.
Dát lea hui fuolastuhtti, daningo prográmma olláhuhttimii lea čatnasuvvon ráđđehusprográmmadásis ja váldoovddasvástádus prográmma olláhuhttimis lea OKM:s.
Opetus- ja kulttuuriministeriön asettaman työryhmän ehdotus, jonka puheenjohtaja toimi OKM:n virkamies Mikko Cortés Téllez, teki esityksiä, joilla on vaikutuksia ensi vuoden talousarvioon.
Oahpahus- ja kulturministeriija ceggen bargojoavkku evttohus, man ságadoallin doaimmai OKM:a virgeolmmoš Mikko Cortés Téllez, dagai evttohusaid, main leat váikkuhusat boahtte jagi stáhtabušehttii.
Työryhmä ehdotti mietinnössään kieli- ja kulttuuripesien rahoitusta nostettavaksi 700 000 euroon / vuosi.
Bargojoavku evttohii smiehttamušastis giella- ja kulturbesiid ruhtadeami bajideami 700 000 euroi jagis.
Lisäksi työryhmä ehdottaa asteittaista nostoa niin saamelaiseen kulttuurimäärärahaan ja saamenkieliseen oppimateriaalituotantoon.
Dasa lassin bargojoavku evttoha dađistaga bajideami sihke sámi kulturmearreruhtii ja sámegielalaš oahppomateriálabuvttadeapmái.
OKM:n eikä VM:n budjettiehdotuksissa esitetä näiden määrärahojen nostoa.
Ii OKM:a iige RM:a bušeahttaevttohusas evttohuvvo dáid mearreruđaid bajideapmi.
Lisäksi työryhmä ehdottaa viittä eri selvityshanketta, jotka tulisi saattaa valmiiksi ensi budjettivuoden aikana.
Dasa lassin bargojoavku evttoha vihtta sierra čielggadanfidnu, mat galggale gearggahuvvot boahtte bušeahttajagi áigge.
Varovaisesti arvioiden työryhmän tekemien ehdotusten toteuttaminen edellyttäisi noin 1,5 miljoonan euron rahoituspanostusta ensi vuoden budjetissa.
Várrugasat árvvoštaladettiin bargojoavkku dahkan evttohusaid olláhuhttin gáibidivččii sulaid 1,5 miljovnna euro ruhtadanbidjosa boahtte jagi bušeahtas.
Ehdotus saamen kielten elvyttämisohjelmaksi on parhaillaan lausunnolla ja valmisteltavana saamelaiskäräjien lautakunnissa.
Evttohus sámegielaid ealaskahttinprográmman lea bárrásiin cealkinládje ja válmmaštallamis sámedikki lávdegottiin.
Lausuntokierroksen jälkeen OKM viimeistelee elvyttämisohjelman.
Cealkima maŋŋel OKM vátná ealaskahttinprográmma.
Olen pyytänyt lautakuntia arvioimaan ohjelman toteuttamiseen vaadittavia resursseja.
Lean bivdán sámedikki lávdegottiid ja ráđiid árvvoštallat prográmma čađaheami resursagáibádusaid.
Näyttää siltä, että elvyttämisohjelmaa viivästytetään valtionhallinnossa.
Orru leame nu, ahte ealaskahttinprográmma ájihuvvo vásedin stáhtahálddahusas.
Ohjelmaa valmistelleessa työryhmässä ollut saamelaiskäräjien edustaja esitti alkuvuodesta, että työryhmän työaikaa jatkettaisiin, jotta työryhmän ehdotusten budjettivaikutukset voitaisiin arvioida.
Prográmma válmmaštalli bargojoavkkus leamaš sámedikki ovddasteaddji evttohii álgojagi, ahte bargojoavkku bargoáigi jotkojuvvolii, vai bargojoavkku evttohusaid bušeahttaváikkuhusat háhppehuvvole árvvoštallojuvvot.
OKM ei myöntänyt lisäaikaa, mutta työryhmän ehdotuksen luovuttamisen jälkeen maaliskuun alussa työryhmän ehdotus jäi pöydälle ja se lähetettiin lausunnolle vasta kesäkuussa.
OKM ii miehtan lassiáigái, muhto bargojoavkku evttohusa luobaheami maŋŋel njukčamánu álggus bargojoavkku evttohus bázii beavdde nala ja dat sáddejuvvui cealkima várás easka geassemánu.
OKM ei ole selkeästi priorisoinut ohjelman toteuttamista, vaikka sille kuuluu yksiselitteisesti kokonaisvastuu ohjelman toteuttamisesta.
OKM ii čielgasitge vuoruhan prográmma olláhuhttima, vaikka dasa gullá ovttačilggolaččat ollislaš ovddasvástádus prográmma olláhuhttimis.
Saamen kielten elvyttämisohjelman valmistumisen hidastuminen ei ole kuitenkaan estänyt Suomea hyödyntämästä kielenelvytysohjelmaa kansainvälisillä areenoilla.
Sámegielaid ealaskahttinprográmma gárváneami maŋŋoneapmi ii leat goitge eastán Suoma atnit ávkin giellaealaskahttinprográmma riikkaidgaskasaš arenain.
Kielenelvytysohjelmaa on hehkutettu alkukesästä alkuperäiskansojen pysyvän foorumin kokouksessa New Yorkissa ja erityisesti Genevessä YK:n ilmisoikeusneuvoston kokouksessa, jossa Suomen ihmisoikeustilanne oli määräaikaistarkastelussa.
Suopma lea áhcagahttán giellaealáskahttinprográmmain álgogease álgoálbmogiid bissovaš foruma čoakkámis New Yorkkas ja earenoamážit Geneves ON:a olmmošriekteráđi čoakkámis, mas Suoma olmmošriektedilli lei mearreáigegeahčadeami vuollásažžan.
Silloin Suomi ilmoitti, että kielenelvytysohjelma olisi jo hyväksytty.
Dalle Suopma ilmmuhii, ahte giellaealaskahttinprográmma livččii juo dohkkehuvvon.
Saamelaislasten kieli- ja kulttuuripesien rahoitus näyttää säilyvän osittain ensi vuoden budjetissa.
Sámi mánáid giella- ja kulturbesiid ruhtadilli orru seailume buore muddui boahtte jagi bušeahtas.
OKM ehdottaa määrärahan säilymistä kahden vuoden siirtymämäärärahana, eli rahoitus olisi käytettävä kahden budjettivuoden kuluessa (yht.
OKM evttoha mearreruđa seailuma guovtti jagi sirddamearreruhtan, dehege ruhtadeapmi galggalii adnojuvvot guovtti bušeahttajagi áigge (okt.
700 000 euroa) ja OKM:n budjettiehdotuksen mukaan rahoitusta oltaisiin vakiinnuttamassa.
700 000 euro) ja OKM:a bušeahttaevttohusa mielde ruhtadeapmi boađálii fásta vuođu nala.
VM:n ehdotuksessa kielipesärahoja leikattaisiin 50 000 eurolla, eli ensi vuodelle kielipesärahoja olisi vain 300 000 euroa.
RM:a evttohusas giellabeasseruhta čuhppojuvvo 50 000 euroin ja dan mielde boahtte jahkái giellabeasseruhta livččii dušše 300 000 euro.
Todellinen tarve kieli- ja kulttuuripesätoiminnalle on nykyistä rahoitustarvetta suurempi ja jos VM:n budjettiehdotus toteutuu, saamen kielten elvyttäminen ja samalla saamen kielten elvyttämisohjelman toteutuminen heikkenee.
Duođalaš dárbu giella- ja kulturbeassedoibmii lea dáláš ruhtadandárbbu stuorit ja juos RM:a bušeahttaevttohus olláhuvvá, de sámegiela ealaskahttin ja seammas maid sámegielaid ealaskahttinprográmma olláhuvvan hedjona.
Toiveissa on ollut laajentaa kieli- ja kulttuuripesätoimintaa myös saamelaisten kotiseutualueen ulkopuolelle, mutta mikäli rahoitusta ei lisätä, siihen ei ole mahdollisuuksia.
Sávaldahkan lea leamaš viiddidit giella- ja kulturbeassedoaimma maid sámiid ruovttuguovllu olggobeallái, muhto jos ruhtadeapmi ii lasihuvvo, de dasa eai leat vejolašvuođat.
Opetus- ja kulttuuriministeriön budjettimomentilla on kuitenkin hyvin mielenkiintoinen uusi rahoitusmomentti: varautuminen Unescon aineettoman kulttuuriperinnön suojelua koskevan sopimuksen kansallisen täytäntöönpanoon.
Oahpahus- ja kulturministeriija bušeahttamomeanttas lea goitge hui miellagiddevaš ođđa ruhtadanmomeanta: ráhkkaneapmi Unesco immateriála kulturárbbi suodjalansoahpamuša álbmotlaš olláhuhttimii.
OKM oli alun perin esittänyt työhön 140 000 euroa, mutta jonka VM on omassa esityksessään pudottanut 124 000 euroon.
OKM lei álgoálggus evttohan bargui 140 000 euro, muhto man RM lea iežas evttohusas unnidan 124 000 euroi.
Saamelaiskäräjät on tehnyt aloitteen vuonna 2010 silloiselle kulttuuri- ja urheiluministeri Stefan Wallinille sopimuksen ratifioimiseksi.
Sámediggi lea jagi 2010 dahkan álgaga dalá kultur- ja faláštallanministtar Stefan Wallinii soahpamuša ratifiserema várás.
Ministeri vastasi hyvin pian, että hän on määrännyt virkamiehensä selvittämään sopimuksen ratifiointia ja asiasta järjestettiin asiantuntijaseminaari vuoden 2011 alkukeväänä johon myös itse osallistuin.
Ministtar vástidii hui jođánit, ahte son lea mearridan virgeolbmuid čielggadit soahpamuša ratifiserema ja áššis lágiduvvui áššedovdiseminára jagi 2011 álgogiđa, masa maid ieš oassálasten.
Seminaarin viesti oli selvä: sopimus tulee ratifioida.
Seminára signála lei hui čielggas: soahpamuš galgá ratifiserejuvvot.
Saamelaiskäräjät on myös neuvotellut asiasta ministeriön kanssa ja neuvottelut näyttävän tuottavan nyt tulosta.
Sámediggi lea maid ráđđádallan áššis ministeriijain ja ráđđádallamat orrot dál buktán bohtosa.
Sopimus ilmeisesti ratifioidaan pikaisesti, mikä on todella suuri edistysaskel.
Mearkkat leat čielgasat, soahpamuš ratifiserejuvvo hui jođánit, mii lea duođaid stuora ovdánanlávki.
Uskonkin, että kyseisestä määrärahasta osa voidaan kanavoida aineettoman saamelaisen kulttuuriperinnön tukemiseen, koska alkuperäiskansojen kulttuurioikeudet ja perinteinen tieto on huomioitu sopimuksessa.
Jáhkánnai, ahte namuhuvvon mearreruđas oassi sáhttá kanaliserejuvvot immateriála sámi kulturárbbi doarjumii, daningo álgoálbmogiid kulturvuoigatvuođat ja árbevirolaš diehtu leat váldojuvvon vuhtii soahpamušas.
Sopimus velvoittaa valtiota ryhtymään toimiin aineettoman kulttuuriperinnön suojelemiseksi.
Soahpamuš geatnegahttá stáhta riepmat doaimmaide immateriála kulturárbbi suodjaleami várás.
Sopimuksen mukaan aineeton kulttuuriperintö ilmenee mm. seuraavissa asioissa: suullinen perinne ja ilmaukset, tietämys ja käytännöt koskien luontoa ja perinteinen käsityötaito.
Soahpamuša mielde immateriála kulturárbi albmana ee. čuovvovaš áššiin: njálmmálaš árbevierru ja albmaneamit, luonddudiehtu ja geavadat ja árbevirolaš duodjemáhttu.
Saamenkielisiin sosiaali- ja terveyspalveluihin varattuun määrärahaan ei ole budjettiesityksen mukaan tulossa pitkään kaivattua korotusta.
Sámegielalaš sosiála- ja dearvvašvuohtabálvalusaide várrejuvvon mearreruhtii ii leat bušeahttaevttohusa mielde boahtime guhká vurdojun bajideapmi.
Jatkossa, mikäli lakiesitys menee läpi, niin saamelaiskäräjien vaikutusmahdollisuudet rahoituksen käytön ohjaamiseen pienenevät entisestään.
Boahttevuođas, jos láhkaevttohus manná čađa, de sámedikki váikkuhanvejolašvuođat ruhtadeami geavahusa stivremii unnot ovddežisge.
OKM ja STM ehdottavat, että 600 000 euron määrärahasta 120 000 euroa kanavoidaan OKM:n ja saamelaiskäräjien kautta saamelaisten kotiseutualueen kunnille saamenkielisen päivähoidon järjestämiseen.
OKM ja SDM evttoheaba, ahte 600 000 euro mearreruđas 120 000 kanaliserejuvvo OKM:a ja sámedikki bakte sámiid ruovttuguovllu suohkaniidda sámegielalaš beaivedivššu ordnema várás.
Asiakokonaisuus on parhaillaan saamelaiskäräjillä lausuttavana.
Áššeollisvuohta lea bárrásiin sámedikkis cealkinládje.
Ennen ensi vuoden budjetin lopullista hyväksymistä eduskunnassa käydään poliittisella tasolla vielä monet väännöt.
Ovdal boahtte jagi bušeahta loahpalaš dohkkeheami riikkabeivviin čađahuvvojit politihkalaš dásis vel máŋggat ráđđádallamat ja fággádallamat.
Niihin tulee myös saamelaiskäräjät omalta osaltaan varautua.
Daidda galgá maid sámediggi iežas beales ráhkkanit.
Minulla on vielä vuosilomaa pitämättä ja tässä kuussa pidän sitä työtilanteen niin salliessa.
Mus lea vel jahkeluopmu doalakeahttá ja dán mánu čakčaluvvagoahtima mielde doalan dan go bargodilli addá fal dasa vejolašvuođa.
Vuontisjärvi 9.8.2012
Vuottesjávrres 9.8.2012
Enontekiön kunnasta ja kunnanjohtajan roolista
Eanodaga suohkanis ja suohkanhoavdda rollas
Olen ollut tämän viikon suomalais-ugrilaisten kansojen maailmankongressissa.
Mun lean leamaš dán vahku suoma-ugralaš álbmogiid máilmmikongreassas.
Kerron kongressin tunnelmista seuraavassa blogissani.
Muitalan kongreassa dovdamušain čuovvovaš bloggastan.
Unkariin kaikui terveisiä myös kotikunnastani Enontekiöltä.
Uŋgarii skáige dearvvuođagat maid mu ruovttusuohkanis Eanodagas.
Enontekiön uusi kunnanjohtaja Mikko Kärnä, joka on alkanut tiedottaa omista sanomisistaan ja antamistaan lausunnoistaan hyvin tehokkaasti, osoitti jälleen kerran, että Enontekiön kunnanjohtaja ei ole saamelaisten ystävä, vaan suomalaisten ja saamelaisten oikeuksia vastustavien tahojen edun ajaja.
Eanodaga ođđa suohkanhoavda Mikko Kärnä, gii lea dieđihišgoahtán iežas dadjamiin ja addin cealkámušain hui áhpasit, čájehii ohpit, ahte Eanodaga suohkanhoavda ii leat sápmelaččaid ustit, muhto suopmelaččaid ja sápmelaččaid vuoigatvuođaid vuostálastiid beroštumiid vuoddji.
Kunnanjohtaja oli lähettänyt tiedotteen omissa nimissään 6.9.2012, jossa kritisoi Ylä-Lapin luonnonvarasuunnitelmaa sen saamelaismyönteisyydestä ja oli saattanut vielä lausuntoluonnoksenkin kaiken kansan nähtäville.
Suohkanhoavda lei sádden dieđáhusa iežas namas 6.9.2012, mas son cuiggodii Davvi-Sámi luondduriggodatplána dan sápmelašmiehtemielalašvuođas ja lei vel bidjan diehtun cealkámušhápmosa oba álbmoga oidnosii.
Enontekiön kunnanhallitus käsittelee kunnanjohtajan lausuntoluonnosta kokouksessaan 13.9., eli kunnanjohtaja mediatempauksellaan pyrkii selkeästi vaikuttamaan kunnanhallituksen päätöksiin ja painostaa median avulla kunnanhallitusta hyväksymään laatimansa lausuntoluonnoksen.
Eanodaga suohkanstivra gieđahallá suohkanhoavdda cealkámušhápmosa čoakkámisttis 13.9., dehege suohkanhoavda mediahutkkiinis viggá čielgasit váikkuhit suohkanstivrra mearrádusaide ja deaddit media bakte suohkanstivrra dohkkehit iežas ráhkadan cealkámušhápmosa.
Kunnanjohtajan esiintulolla on varmasti oma vaikutuksensa myös kunnallisvaaleihin.
Suohkanhoavdda oidnosii boahtimis lea sihkkarit iežas váikkuhus maid suohkanválggaide.
Kunnanjohtaja viestii selkeästi, että saamelaiset eivät ole tervetulleita Enontekiön kuntaan – eivät asukkaina eivätkä politiikkoina.
Suohkanhoavda addá čielga signála, ahte sápmelaččat eai leat buresboahtimat Eanodaga suohkanii – eai orrun eaige politihkarin.
Kunnanjohtajan menettelytapa on hyvin erikoista ja onkin pohdittava, onko se edes hyvän hallinnon mukaista.
Suohkanhoavdda meannudanvuohki lea hui earenoamáš ja fertenai suokkardit leago dat obanassiige buori hálddahusa jelgii.
Kunnanjohtajalla on toki kuntalain nojalla oikeus käyttää puhevaltaa kunnanhallituksen puolesta – mutta hän ei voi puhua kunnanhallituksen puolesta ennen kuin kunnanhallitus on asiaa käsitellyt.
Suohkanhoavddas lea almmatge suohkanlága vuođul riekti geavahit hupmanválddi suohkanstivrra beales – muhto son ii sáhte hupmat suohkanstivrra beales ovdal go suohkanstivra lea gieđahallan ášši.
Saamelaiskäräjillä tällainen toiminta ei olisi mahdollista.
Sámedikkis dákkár meannudeapmi ii livčče vejolaš.
Kaikki saamelaiskäräjien lausunnot, jotka ovat julkisuuslain mukaan julkisia, julkistetaan vasta kun niistä tehdään virallinen päätös.
Buot sámedikki cealkámušat, mat leat almmolašvuohtalága mielde almmolaččat, almmustuhttojuvvojit easka dan maŋŋel go dain dahkkojuvvo virggálaš mearrádus.