pere/sami_parallel huggingface dataset:
Älä unohda suojata itseäsi HIV:ltä, hepatiitti B:ltä, tippurilta ja muilta tarttuvilta
Ale vajálduhte suddjet iežat hiv, hepatit B, gonorrea ja ieža
sukupuolitaudeilta ollessasi ulkomailla.
seksuálalaččat njommodávddaid go leat olgoriikkas.
Ota aina mukaan omat kondomit matkalle, sillä ollessasi ulkomailla voi tuottaa hankaluuksia ostaa kondomeja.
Váldde álo mielde iežat kondomaid reaissus. Sáhttá leahkit váttis
Hyvää matkaa !
Buorre mátki !
Yhdessä vapaaehtoisjärjestöjen kanssa
Ovttasbargu eaktodáhtolaš organisašuvnnaiguin
Hyvää päivää !
- Hyvvää päivää !
Aluksi opit muutaman sanan kainun kieltä.
Bures boahtin jietnačájáhussii !
Näyttelyn muut äänet kuvaavat kveenien arkipäivää ja lähiympäristöä.
Dát čájáhus muitala kveanaid historjjá ja árgabeaivvi birra.
Äänet kertovat kaukaa historiasta periytyvistä elinkeinoista ja perinteistä, jotka liittyvät kveenien elämään pohjoisilla alueilla.
Álggus don oahpat muhtun sáni kveanagillii: Hyvvää päivää. Čájáhusa eará jienat muitalit kveanaid árbevieruid, birgejumi ja eallima birra.
Kveenejä kutsutaan usein vaiteliaaksi kansaksi.
Máŋgii gohčodit kveanaid " jávohis álbmogin ".
Siksi näyttely lähestyy kveenien maailmaa juuri kuuloaistin kautta, ja antaa mahdollisuuden heidän omalle äänelleen kuulua.
Danin dán jietnačájáhusas kveanat ieža muitalit iežaset eallima ja historjjá birra.
Erilaiset teemat muodostavat yhdessä äänimaton, jossa näyttelyn eri teemat toimivat yhdessä ja erikseen.
Bissojoga Feastasáles lea buorre akustihkka, ja dat leage okta dain buoremus konsertasáliin olles Davvikalohtas.
Ääniin perustuva näyttely on kuin kotonaan akustiikaltaan yhdessä Ruijan parhaista konserttisaleista.
Danin jietnačájáhusa heive bures guldalit justa dán sáles.
Hyvää päivää !
Bisán donge ja guldal !
Eläimet ja luonto - Länsstyrelsen Skåne
Eallit ja luondu - Länsstyrelsen Skåne
Eläimet ja luonto
Eallit ja luondu
Verkkokartta
Webkárta
Aloitussivu
Álginsiidu
Tietojen jakaminen
Juoge informašuvnna
Lääninhallitus toimii läänin arvokkaiden kasvien, eläinten ja luonnonympäristöjen säilyttämiseksi.
Leanastivra bargá vai leana divrras šattut, eallit ja luonddubirrasat galget seailluhuvvot.
Tämä merkitsee muun muassa lajien ja luonnonympäristöjen inventointia, luonnonympäristöön mahdollisesti vaikuttavien toimintojen toimilupien tarkkaa harkintaa sekä luonnonsuojelualueiden perustamista ja hoitamista.
Dat mearkkaša ahte ee. inventeret šlájaid ja luonddubirrasiid, geahččalit lobiid doaimmain mat sáhttet váikkuhit luonddubirrasii sihke cegget ja dikšut luonddureserváhta.
Luonnonsuojelualueet ja kansallispuistot ovat käytettävissä ulkoiluun ja luontoelämysten hankkimiseen.
Luonddureser-váhtta ja luonddupárkkat leat dárkkuhuvvon olgoleahkimii ja luonddunávddašeapmái.
Lääninhallitus on vastuussa läänin eläinsuojelusta.
Leanastivrras lea vástu leana elliidsuodjaleamis.
Toimimme ennaltaehkäisevästi eläinten hyvinvoinnin takaamiseksi.
Mii bargat ovdaeastademiin vai eallit galget veadjit bures.
Voimme päättää eläinten huostaanotosta, jos niitä kohdellaan kaltoin, tai kieltää tiettyä henkilöä pitämästä eläimiä tai tiettyä eläinlajia.
Mii sáhttit mearridit elliid áittardeamis jus dat sorbmanit dehe gieldit olbmo atnimis elliid dehe dihto eallišlája.
Eläinsuojelu
Elliidsuodjaleapmi
Eläinsuojelulaissa on perusluonteisia määräyksiä siitä, että eläimiä tulee kohdella hyvin ja suojella sairauksilta sekä tarpeettomilta kärsimyksiltä.
Elliidsuodjalanlágas leat vuđolaš mearrádusat got eallit galget dikšojuvvot ja suodjaluvvot buozasvuođa ja dárbbatmeahttun gilláma vuostá.
Lääninhallitus suorittaa eläinsuojelutarkastuksia läänin alueella.
Leanastivra dahká elliidsuodjalankontrollaid birra leana.
Jos jotakin eläintä on hoidettu huonosti, voimme päättää sen huostaanotosta.
Jus ealli gieđahallojuvvo heajuid mii sáhttit mearridit ahte dat galgá áittarduvvot.
Jos epäilet jotakin eläintä hoidettavan huonosti, ota yhteys lääninhallitukseen.
Jus don eahpidat ahte ealli healbadit don galggat váldit aktavuođa Leanastivrii.
Kalastus
Guolasteapmi
Lääninhallitus vastaa kalastuselinkeinon ja urheilukalastuksen kehittämisestä alueellaan.
Leanastivrras lea vástu ahte guolleealáhus ja friddjaáiggeguolásteapmi ovdána guovllus.
Elinvoimaisten kalakantojen luomiseksi ja säilyttämiseksi lääninhallitus tukee eri kalanhoitohankkeita.
Ođđasit luovvan dehe seailluhan dihte ealas guollenáli Leanastivra dorjo sierra guolledikšunprošeavttaid.
Toimimme myös hyvien kalastusedellytysten luomiseksi perustamalla kalanhoitoalueita.
Mii bargat maid buriid guolástanvejolašvuođaid buorrin háhkamin guolledikšunguovlluid.
Lääninhallituksen tulee pitää huolta siitä, että kalastuksen säännöstelyssä otetaan huomioon alueelliset intressit.
Leanastivra galgá oaidnit ahte guolásteami muddemat váldet vuhtii báikkálaš beroštumi.
Suojeltava luonto
Suodjaluvvon luondu
Lääninhallituksen vastuulla on luoda, hoitaa ja hallinnoida luonnon- ja kulttuurinsuojelualueita, kansallispuistoja ja vaellusreittejä.
Leanastivra lea vástus luovvat, dikšut ja hálddašit luonddu- ja kulturreserváhta, našunálapárkkaid ja vájaldangeainnuid duoddaris.
Luontoa voidaan suojella monilla tavoin.
Gávdnojit máŋga vuogi suddjet luonddu.
Kansallispuisto on tehokkain suojelumuoto.
Luonddupárka lea nannoseamos suddjenvuohki.
Se on suuri yhtenäinen, tietyn maisematyypin alue, jota suojellaan luonnontilassaan.
Dat lea stuorit oktilaš oassi dihto eanadatdiippas mii suddjejuvvo dan lunddolaš hámis.
Luonnonsuojelualue on taas tavallisin suojelumuoto.
Luonddureserváhtta lea dábáleamos suddjenvuohki.
Se voidaan perustaa biologisen monimuotoisuuden, arvokkaiden luonnonympäristöjen säilyttämiseksi tai ulkoilualueiden tarpeen tyydyttämiseksi.
Dat sáhttá ráhkaduvvot seailluhan dihte biologalaš máŋggalágánvuođa, árvvolaš luonddubirrasiid dehe gohcit guovllu dárbbu friddjaáiggeeallimii.
Ulkoilu
Friddjaáiggeeallin
Lääninhallitus toimii monimuotoisen ulkoilutoiminnon ylläpitämiseksi läänissä ja kaikille vapaan pääsyn luontoon takaamiseksi.
Leanstivra bargá vai leanas galgá leahkit rikkis friddjaáiggeeallin ja ahte luondu galgá leahkit rabas buohkaide.
Osa hoitamistamme luonnonalueista on sopeutettu niin, että niihin on helppo päästä pyörätuolilla ja lastenvaunuilla.
Oassi dain luondduguovlluin maid mii dikšut leat heivehuvvon nu ahte jorristuoluin dehe mánnávávnnain lea álki lihkadit doppe.
Ruotsissa kaikilla on mahdollisuus liikkua luonnossa ns. jokamiehenoikeuden nojalla, jossa pääsääntönä on ” älä häiritse - älä tuhoa ”.
Ruoŧas lea erenomáš vejolašvuohta lihkadit luonddus nu gohčoduvvon juohkeolbmovuoigatvuođa jelgii gos oaivenjuolggadus lea “ ii ráfehuhttit – ii billistit ”.
Jokamiehenoikeus on voimassa myös luonnonsuojelualueilla, mutta se voi olla tietyissä tapauksissa rajattu.
Juohkeolbmovuoigatvuohta lea vuoimmis maid luonddureserváhtain, muhto sáhttá dihto dáhpáhusain leahkit ráddjejuvvon.
Uhatut kasvit ja eläimet
Uhkiduvvon šattut ja eallit
Lääninhallitus toimii läänin arvokkaiden kasvien ja eläinten suojelemiseksi ja säilyttämiseksi.
Leanastivra bargá vai leana divrras šattut ja eallit galget seailluhuvvot.
Laadimme toimenpideohjelmia uhanalaisten eläin- ja kasvilajien suojelemiseksi.
Mii váldit sadjosii doaibmabidjoprográmmaid uhkiduvvon ealli- ja šaddošlájaid suddjemii.
Jos jokin kasvi- tai eläinlaji on rauhoitettu, et saa poimia, kerätä tai vahingoittaa sitä.
Jus muhtin šlája lea ráfáiduhtton don it oaččo čoaggit dehe vahágahttit šattu dehe ealli.
Myös monien kasvi- ja eläinlajien elinympäristön vahingoittaminen on kielletty.
Máŋgga šlája dáfus lea gildojuvvon vahágahttit daid eallinbirrasa.
Metsästys ja riista
Meahcásteapmi
Metsästyslaissa sanotaan, että kaikki riista, mukaan lukien munat ja pesät, ovat rauhoitettuja.
Bivdolágas namuhuvvo ahte buot meahci vallji, dasa gullojit maid daid monit ja beasit, leat ráfáiduhtton.
Tämä merkitsee, että riistaa voi metsästää ainoastaan silloin kun metsästyslainsäädäntö sallii sen.
Dat mearkkaša ahte meahci valji ožžo beare bivdit meahcástanlágaásaheami jelgii.
Ruotsissa kiinteistönomistajalla on normaalisti metsästysoikeus kiinteistöön kuuluvilla mailla.
Ruoŧas dálloeaiggádis lea dábálaččat riekti bivdit dan eatnamis mii gullo dállui.
Poikkeuksia tästä periaatteesta ovat kuitenkin tietyt uhanalaiset tai harvinaiset eläinlajit.
Dihto áitojuvvon dehe hárvenaš eallišlájat leat goit dan prinsihpa olggobealde.
Lääninhallitus tiedottaa määräyksistä metsästäjille ja maanomistajille, rekisteröi metsästysalueita, myöntää lupia sekä kerää tilastoja ja tekee yhteenvetoja niistä.
Leanastivra informere bivdiid ja eanaeaiggádiid, registrere bivdoguovlluid, juohká liseanssaid sihke čohkke ja ovttastahttá báhčinstatistihka.
Hoidamme myös riistan vahingoittumisen estämistä koskevaan suojametsästykseen liittyviä asioita.
Mis huolahit maid áššiin mat guoskkahit suodjalusbivddu eastalan dihte meahccevalljivahágiid.
Lääninhallitus vastaa läänin suurten petoeläinten hallinnointia koskevista asioista.
Leanastivrras lea vástu leana stuora meahcielliid hálddašeamis.
Tavoitteena on, että eläinten tulee elää elinvoimaisina kantoina samalla kun pyrimme minimoimaan niiden mahdollisesti aiheuttamat vahingot.
Ulbmilin lea ahte eallit galget leahkit ealas náliin, seamma áigge mii háliidit uhcidit daid problemaid maid dat sáhttet dagahit.
Suuriin petoeläimiin kuuluvat karhu, susi, ilves, ahma ja maakotka.
Stuora meahcielliide gullojit bierdna, návdi, albbas, geatki ja goaskin.
Lääninhallitus suorittaa inventointeja vuosittain ja päättää esimerkiksi ennaltaehkäisevistä toimenpiteistä, suoja- ja lupametsästyksistä sekä valvoo mahdollista luvatonta metsästystä.
Leanastivra dahká jahkásaččat inventeremiid ja mearrida ovdamearkka dihte eastadan doaibmabijuid, suodjalusbivddu ja liseansa-bivddu ja fákte vejolaš lobihis bivddu.
Käsittelemme lisäksi petoeläinten aiheuttamiin riistavahinkoihin liittyviä asioita.
Dan lassin mii gieđahallat meahcieallivahátáššiid maid meahcieallit leat dagahan.
Moottoriliikenne luonnossa
Mohtortrafiika luonddus
Lääninhallitus sääntelee ja valvoo maastossa lumettomalla maalla suoritettavaa ajoa sekä moottorikelkka- ja vesiskootteriliikennettä.
Leanastivra mudde ja čuovvu bievlaeananvuodjima meahcis sihke muohtaskohter ja čáhceskohter-trafihka.
Tarkoituksena on estää moottoriliikenteen aiheuttamat häiriöt sekä maaperään, kasvillisuuteen, ulkoilutoimintaan, eläimistöön, poronhoitoon sekä maa- ja metsätalouteen kohdistuvat vahingot.
Dárkkuhus lea ahte mohtortrafihka ii galgga ráfehuhttit dehe vahágahttit eatnamiid, šattolaš-vuođa, olgoleahkineallima, elliid eallima, boazodoalu, eanandoalu dehe meahccedoalu.
Maastoajo lumettomalla maalla on kielletty koko Ruotsissa.
Meahcce-vuodjin bievlan lea gildojuvvon olles Ruoŧas.
Moottorikelkkaa saa käyttää vain lumen peittämällä maalla.
Muohtaskohtera oažžu vuodjit beare eatnamiin gos lea valjit muohta.
Moottorikelkalla ajamista on rajoitettu tietyillä alueilla, ennen kaikkea tuntureilla, kieltämällä sen käyttö moottorikelkkareittien ulkopuolella.
Dihto guovlluin, erenomážiid duoddaris, skohtertrafihka lea muddejuvvon skohter-gieldduin skohtergeinnodagaid olggobealde.
Vesiskootteria saa ajaa vain yleisillä väylillä ja lääninhallituksen hyväksymillä alueilla.
Čáhceskohtera oažžu vuodjit beare almmolaš vuodjin-geainnuid mielde ja guovlluin maid Leanastivra lea dohkkehan.
Kommentoi sivua
Čielggat siiddu
Piilota kommenttilomake
Čiega čielggadanskovi
Raportoi sivulla oleva vika
Čielggat siiddu
Jos olet löytänyt jotakin virheitä tältä sivulta, lähetä meille tieto siitä.
Mii váldit mielanis vuostá du oainnuid ju gávnnat feaillaid dán siiddus.
Kommenttisi lähetetään sivusta vastaavalle toimittajalle.
Du čilgehus sáddejuvvo siidovásttolaš doaimmaheaddjái.
Sähköposti
Čielggadeapmi
Syötä seuraava koodi lähettääksesi kommenttisi
Biepma sisa vulobeale kooda vai sáhtát sáddet čilgehusa
Luo uusi kuva
Buvttit ođđa gova
Hallitus esitteli maaliskuussa 2009 uuden
Ráđđehus ovdanbuvttii njukčamánus 2009 ođđa
vähemmistöpoliittisen strategian esityksessään
unnitlogopolitihkalaš strategiija proposišuvnnas Från
Tunnustamisesta omaan valtaan – Hallituksen kansallisia
strategiija nášuvnnalaš unnitloguid váras) (prop.
vähemmistöjä koskeva strategia (esitys 2008/2009:158).
2008/2009:158).
Strategia merkitsee useita muutoksia, jotka koskevat
Strategiija sisdoallá máŋga rievdadusa
kansallisten vähemmistöjen oikeuksien vahvistamista ja
nannen dihte daid nášuvnnalaš unnitloguid vuoigatvuođaid ja
vähemmistöpolitiikan toteuttamisambitioiden parantamista.
alidit gudneáŋgirvuođa got unnitlogopolitihkka galgá
Hallitus panostaa 70 miljoonaa kruunua uudistukseen, jota
čađahuvvot. Ráđđehus bidjá 70 miljovnna ruvnnu reforbmii mii
aletaan toteuttaa vuodesta 2010.
galgá čađahuvvot 2010 rájis.
Vähemmistöpolitiikan
Bušeahtta unnilogopolitihkkii
budjetiksi tulee täten runsaat 80 miljoonaa kruunua.
šaddá dalle sullii 80 miljovnna ruvnna. Riikabeaivi lea
Valtiopäivät hyväksyivät esityksen 10. kesäkuuta 2009.
geassemánu 10 b. 2009 dohkkehan proposišuvnna.
Vähemmistöpolitiikasta tuli oma politiikan alue
Unnitlogopolitihkka álggahuvvui
vuonna 2000, kun Ruotsi ratifioi Euroopan
politihkkarsuorgin jagi 2000 dan oktavuođas go
neuvoston kansallisten vähemmistöjen suojelua
Ruoŧŧa dohkkehii Eurohpáráđi
koskevan puiteyleissopimuksen ja Alueellisia
rámmakonvenšuvnna suodjalit nášuvnnalaš
kieliä tai vähemmistökieliä koskevan
unnitloguid ja dan eurohpalaš julggaštusa
Eurooppalaisen peruskirjan.
riikaguovlu- dahje unnitlogogiela birra.
Ruotsin
Ulbmil
vähemmistöpolitiikan tavoitteena on antaa suoja
ruoŧa unnilogopolitihkain lea addit suoji
kansallisille vähemmistöille, vahvistaa niiden
nášuvnnalaš unnitloguide, nannet sin
vaikutusmahdollisuuksia ja tukea historiallisia
vejolašvuođaid váikkuhit ja doarjut historjjálaš
vähemmistökieliä, niin että ne säilyvät elävinä.
unnitloguid vai ellet viidáseappot ja seilot. Ruoŧa
Ruotsin kansalliset vähemmistöt ovat juutalaiset,
nášuvnnalaš unnitlogut leat judálaččat, romat,
romanit, ruotsinsuomalaiset, saamelaiset ja
sámit, ruoŧelašsuopmelaččat ja
tornionlaaksolaiset.
durdnosleagilaččat.
Vähemmistökielet ovat jiddiš,
Unnitlogugielat leat jiddisch,
meänkieli, romani, saame ja suomi.
Vásáhusat vuosehit ahte unnitlogopolitihkalaš
Kokemus osoittaa, että vähemmistöpoliittisia
ulbmiliid leat váddásat ceavzit ja unnitloguid dárbbuid eai leat beroštan doarvái.
tavoitteita on vaikea saavuttaa ja että
Eurohpáráđđi lea iežas dárkkisteamis ruoŧa
huomioon riittävässä määrin. Euroopan neuvosto on Ruotsin
unnitlogopolitihkas cuigon ahte lea dárbu
alueella.
buorideamis máŋga beliin.
Hallituksen vähemmistöpoliittinen strategia
Ráđđehusa unnitlogopolitihkalaš strategiija
sisältää sen vuoksi toimia, joiden tarkoituksena
sisdoallá danin bijuid ahte:
• turvata Euroopan neuvoston vähemmistösopimusten parempi
• sihkkarastit ahte čuovvot Eurohpáráđi unnilogokonvenšuvnnaid buorebut
noudattaminen
• buorebut čuovvut čađaheami unnitlogopolitihkkas
• seurata paremmin vähemmistöpolitiikan toteuttamista
• eastit vealaheami ja hearkkesvuođa daid nášuvnnalaš unnitloguide
• toimia kansallisten vähemmistöjen syrjinnän ja uhanalaisuuden vastustamiseksi
• nannet nášuvnnalaš unnitloguid iešfámu ja váikkuhanfámu ja
• vahvistaa kansallisten vähemmistöjen omaa valtaa ja vaikutusmahdollisuuksia sekä
• ovddit seailluheami nášuvnnalaš unnitlogogielain.
• edistää kansallisten vähemmistökielten säilymistä.
OĐĐA LÁHKÁ NÁŠUVNNALAŠ UNNITLOGUID BIRRA
Uusi laki kansallisista vähemmistöistä ja
Ođđa láhka nášuvnnalaš unnitloguid ja
vähemmistökielistä (SFS.
unnitlogogielaid birra (SFS.
2009:724) korvaa nykyiset
2009:724) galgá leat
lait oikeudesta käyttää saamea ja suomea ja
sadjin dálá lágaid rievtti geavahit sámegiela,
tehdään myös Saamelaiskäräjistä annettuun lakiin
1999:1176). Rievdadusat dahkkojit maid
(SFS.
Sámediggelágas (SFS.:
1992:1433) ja sosiaalipalvelulakiin (SFS
1992:1433) ja
2001:453).
2001:453).
Lakimuutokset tulevat voimaan 1.
Láhkarievdadusat bohtet fápmui ođđajagimanu 1 b..
tammikuuta 2010.
Ruoŧa gaskariikkalaš geatnegasvuođat mearkkaša
Ruotsin kansainväliset velvoitteet merkitsevät, että
ahte muhtin unnitlogovuoigatvuođat galget
koko maassa.
ollašuvvot olles riikas.
Uusi laki koskee sen vuoksi kaikkia
Dán ođđa láhkii gullet visot
kansallisia vähemmistöjä.
vihtta nášuvnnalaš unnitlogut.
Viranomaisille määrätään
Eiseválddiin šaddá
velvollisuus tiedottaa kansallisille vähemmistöille
geatnegasvuohta dieđihit nášuvnnalaš unnitloguide
uuden lain mukaisista oikeuksista. Kansallisten
iežaset vuoigatvuođaid birra ođđa lága jelgii.
tulee voimaan erityinen vastuu. Kansallisten
Erenomáš ovddasvástádus suodjalit ja ovddidit
vähemmistöjen mahdollisuuksia säilyttää kulttuurinsa
nášuvnnalaš unnitlogogielaid šaddá molssaeaktun.
Ruotsissa ja kehittää sitä on edistettävä, samoin kuin
Nášuvnnalaš unnitloguid vejolašvuođat seailluhit ja
lasten kulttuuri-identiteetin ja oman
dego mánáid ovdáneapmi kultuvrralaš identitehtas
vähemmistökielen kehittymistä.
ja iežas unnitlogogielas.
Vahvistettua vähemmistösuojaa, joka nykyisin koskee
Nannejuvvon unnitlogosuodji mii otne guoská
meänkieltä, saamea ja suomea seitsemässä
sámegiela, suomagiela ja meänkiela gieža gielddain
Norrbottenin kunnassa – ns. hallintoalueilla –
Norrbottenis – nu gohččoduvvon hálddahusguovllut
laajennetaan maantieteellisesti käsittämään useampia
– viiddiduvvot geográfalaččat vai guoská eanet
kuntia.
gielddaid.
Tämä merkitsee, että entistä useammat voivat
Dat mearkkaša ahte eanet oktasaččat
käyttää saamea ja suomea yhteyksissään viranomaisiin
sáhttet geavahit suomagiela dahje sámegiela
ja että entistä useammat saavat oikeuden
eiseváldi oktavuođain ja eanet ožžot rievtti
esikoulutoimintaan ja vanhustenhuoltoon kokonaan tai
ovdaskuvladoibmii ja boarrásiiddikšumii ollásit
osittain saamen ja suomen kielellä.
dahje oassin suomagillii dahje sámegillii.
Suomen kielen hallintoaluetta laajennetaan 18
Hálddahusguovlu suomagillii viiddiduvvo 18 ođđa
kuntaan.
gielddaide.
Nämä ovat: Botkyrka, Eskilstuna,
Dat leat: Botkyrka, Eskilstuna, Hallsta
Österåker ja Östhammar.
by, Österåker och Östhammar.
Jo aikaisemmin
Gielddat mat juo
hallintoalueeseen ovat kuuluneet Haaparanta,
gullet hálddahusguvlui leat Jiellevárri, Haparanda, Giron, Bájil och Badjeduortnus.
Saamen kielen hallintoaluetta laajennetaan 13
Hálddahusguovlu sámegillii lassána 13 ođđa
kuntaan.
gielddaiguin.
Nämä ovat: Arvidsjaur, Berg, Härjedalen,
Dat leat: Aerviesjaevrie, Berg,
aikaisemmin hallintoalueeseen ovat kuuluneet
hálddahusguvlui leat Árjjátluovvi, Jiellevárri,
kuuluvat edelleen seuraavat kunnat: Haaparanta,
Hálddahusguovlu meänkilli ii stuoru. Guovlu
Jällivaara, Kiiruna, Pajala ja Övertorneå.
Bájila ja Badjedurdnosa gielddaid.
Kyseiset kunnat saavat valtionavustusta uusien
Daid gielddaide geasa guoská ožžot stáhtadoarjaga
määräysten aiheuttamiin lisäkustannuksiin.
daid lassegoluide mat dát ođđa njuolggadusat
Myös
buktet.
muut kuin tässä luetellut kunnat voivat
oažžut vejolašvuođa searvat iešdáhtolaččat
vapaaehtoisesti liittyä hallintoalueeseen ja saavat siten
hálddahusguvlui ja de ožžot rievtti stáhtadoarjagii.
oikeuden valtionavustukseen. Hallitus päättää
Dakkár iešdáhtolaš searvama birra Ráđđehus
vapaaehtoisesta hallintoalueeseen liittymisestä sen
mearrida maŋŋil go gielda gii háliida searvat lea
jälkeen, kun kunta on hakenut sitä.
ohcan.
Yksityisillä henkilöillä on oikeus käyttää meänkieltä,
Oktasaččain lea vuoigatvuohta geavahit suomagiela
saamea ja suomea yhteyksissään viranomaisiin, jos
ja meänkiela ja sámegiela oktavuođaiguin
asian voi käsitellä vähemmistökieltä hallitseva
eiseválddiiguin, jus ášši sáhttá gieđahallot bargiin
työntekijä.
geat máhttet unnitlogogiela.
Yksityisille henkilöille on myös annettava
Oktasaččat galget
mahdollisuus meänkieliseen, saamenkieliseen ja
maid oažžut boarrásiiddivššu suomagillii ja
suomenkieliseen vanhustenhuoltoon, jos kunnassa on
meänkillii ja sámegillii, jus gielddas leat bargit
kyseisiä kieliä hallitsevaa henkilökuntaa.
giellamáhtuiguin. Hálddahuseiseválddit galget
Hallintoviranomaisten tulee sen vuoksi toimia niin,
danin bargat dohko ahte gávdnojit bargit
että käytettävissä on meänkieltä, saamea ja suomea
gos lea dárbu oktavuođaiguin eiseválddiiguin dahje
hallitsevaa henkilökuntaa siellä, missä se on tarpeen
divššudettiin boarrásiid olbmuid. Dát mearkkaša
yhteyksissä viranomaiseen tai vanhusten hoivaan.
ahte sosiálabálvalusláhka rievdaduvvo.
Tämä merkitsee muutosta sosiaalipalvelulakiin.
Oktasaččain lea álo vuoigatvuohta geavahit
Yksityisillä henkilöillä on aina oikeus käyttää saamea
suomagiela ja sámegiela iežas čálalaš
Verovirastoon ja Syrjintäasiamieheen asioissa, joissa
oktavuođaiguin Riikabeaivvi áššeolbmuiguin,
yksityinen on osapuoli tai osapuolen edustaja.
Skatteverketiin, ja Vealahanáššeolbmáin áššiin gos
Euroopan neuvoston vähemmistösopimusten
ovttaskas olmmoš lea áššáigullevaš dahje
vähemmistösopimusten mukaiset velvoitteensa.
sáhkaguoddi áššáigullevažžii.
Kansallisten vähemmistöjen
Eurohpáráđi unnitlogokonvenšuvnnaid čuovvumat
noudattamista on tarpeen parantaa viranomaisten
dárbbašit buoriduvvot dan ládje ahte eiseválddiid
vastuuta selkeyttämällä.
ovddasvástádus čielgá.
Tukholman läänin
Leanastivra Stockholmma
lääninhallitus ja Saamelaiskäräjät saavat sen vuoksi
leanas ja Sámediggi ožžot danin ovddasvástádusa
vähemmistöpolitiikan toteuttamisen seurantavastuun.
čuovvulit man láhkái unnitlogopolitihkka
Näiden viranomaisten tulee myös neuvonnan,
čađahuvvo. Dát eiseválddit galget maid
tiedotuksen ja muun senkaltaisen toiminnan avulla
ráđđehallama, diehtojuohkima ja sullásaš
auttaa muita hallintoviranomaisia lain soveltamisessa
doaimmaid bokte veahkehit iežá
ja yhteistoiminnassa kyseessä olevien kuntien kanssa
hálddahuseiseválddiid lága čađaheamis ja
koordinoida hallintoalueiden laajentaminen.
viiddideami hálddahusguovlluin.
Tukholman läänin lääninhallitus ja Saamelaiskäräjät
Leanastivra Stockholmma leanas ja Sámediggi
saavat tehtäväkseen järjestää toimia, jotka lisäävät
ožžot bargun čađahit bijuid mat lasihit máhtuid ja
tietoa ja tietoisuutta kansallisista vähemmistöistä ja
dihtomielalašvuođa nášuvnnalaš unnitloguid birra
Ruotsin kansainoikeudellisista velvoitteista.
ja Ruoŧa álbmotrievttalaš geatnegasvuođaid birra.
Saamelaiskäräjät saavat myös tehtäväkseen luoda
Sámediggi ožžo maid bargun ráhkadit ja váldit
kansallisia vähemmistöjä koskevan verkkosivuston ja
ovddasvástádusa ovtta ruovttosiidui mii guoská
vastata siitä.
nášuvnnalaš unnitloguide.
saamen kieltä koskevan työn tavoitteet – tehtävä ei ole
Sámediggi galgá boahtteáiggis mearridit ulbmiliid –
pelkästään johtaa työtä.
ja ii dušše jođihit – sámi giellabargui.
Valtiopäivät ja hallitus voivat
Riikabeaivi ja
muotoilla kansallisen kielipolitiikan kokonaisvaltaiset
ráđđehus sáhttet hábmet obbalaš ulbmiliid dan
tavoitteet, mutta Saamelaiskäräjillä tulee olla vastuu
nášuvnnalaš giellapolitihkkii, muhto
saamen kieltä koskevan työn sisäisten tavoitteiden
ovddasvástádus hábmet ulbmiliid dan siskit sámi
muotoilemisesta.
giellabargui galgalii gullat Sámediggái.
Syrjintäasiamiehen tulee jatkaa työtään, jota se tekee
Lea dárbu ahte vealahanáššeolmmái
kansallisten vähemmistöjen keskuudessa näiden
ovdánahttinbargu daid nášuvnnalaš unnitloguid
oikeuksien edistämiseksi.
gaskkas joatkášuvvá.
Uusi syrjintälaki (SFS
Dat ođđa vealahanláhka (SFS
2008:567) antaa Syrjintäasiamiehelle hyvät
2008:567) addá Vealahanáššeolbmái buriid
edellytykset toimia vastaisuudessakin yhtäläisten
eavttuid maid boahtteáiggis bargat seamma
oikeuksien ja mahdollisuuksien saamiseksi
vuoigatvuođaide ja vejolašvuođaide nášuvnnalaš
kansallisille vähemmistöille mm. lisäämällä näiden
unnitloguide, o.m.d. lasihit máhtuid vealahanáššiid
ryhmien keskuudessa tietoa syrjintäkysymyksistä.
birra daid joavkkuin. LASSÁNAN VÁIHKKUHANFÁPMU Lea dárbu nannet nášuvnnalaš unnitloguid iešfámu
vaikuttamismahdollisuuksien parantaminen onkin
ja váikkuhanfápmu vai Ruoŧŧa buorebut galgá
keskeinen seikka, jotta ryhmien tarpeet saadaan
sáhttit ceavzit geatnegasvuođaid mat gullet
näkyville yhteiskunnassa.
unnilogokonvenšuvdnii.
Kansallisten vähemmistöjen oikeudesta
váikkuhanfápmui daid nášuvnnalaš unnitloguide lea
vaikuttamiseen säädetään kansallisista
Nášuvnnalaš unnitloguid vuoigatvuohta
vähemmistöistä ja vähemmistökielistä annetussa
váikkuhanfápmui muddejuvvojit nášuvnnalaš lágas
laissa.
unniloguide ja unnilogogielaide.
On erityisen tärkeätä, että kansalliset
dehálaš ahte nášuvnnalaš unnitlogut ožžot
vähemmistöt saavat mahdollisuuden neuvonpitoon
vejolašvuođa ovttasráđđedállat guovllulaš dásis,
paikallisella tasolla, koska monet yksityisiä henkilöitä
danin go das váldot ollu mearrádusat mat gusket
koskevat päätökset tehdään juuri siellä.
oktasaš olbmuide.
Kansallisia vähemmistöjä edustavien järjestöjen
ovddastit nášuvnnalaš unnitloguid lassána maid
järjestötukea korotetaan myös budjettivuodesta 2010
bušeahttajagis 2010 rájis.
lähtien.
Lea erenomáš dehálaš
vähemmistöjen edellytyksiä luoda toimivia
vuoruhit nášuvnnalaš unnitloguid eavttuid ráhkadit
neuvonpitomalleja hallintoalueilla.
doaimmalaš ovttasráđđevugiid hálddahussurggiin.
Kansallisten vähemmistökielten tulevaisuus Ruotsissa
Nášuvnnalaš unnitlogogielaid boahtteáigi ruoŧas lea
on epävarma.
eahpesihkkar.
Eräät kielistä, mm. eteläsaame, ovat
Muhtin gielat, o.m.d.
vakavasti uhanalaisia.
oarjánsámegiella, lea sakka uhkkiduvvon.
Kansallisten vähemmistökielten
Doaimmalaš bijut mat nannejit, seailluha ja
vahvistamiseksi, säilyttämiseksi ja revitalisoimiseksi
ealáskahttá nášuvnnalaš unnitlogogielaid leat
tarvitaan aktiivisia toimia.
dárbbašlaččat.
Kielen revitalisoiminen
Ealáskahttit giela mearkkaša ahte
merkitsee toimenpiteitä, joiden avulla uhanalainen
bidjá johtui dakkár doaibmabijuid mat dagahit ahte
kieli alkaa uudelleen elpyä mm. niin, että useammat
áittarduvvon giella fas álgá ealáskit ja eanet olbmot
alkavat puhua sitä.
álget ságastit dan.
Niiden toimien lisäksi, jotka toteutetaan helpottamaan
Earret go dát doaibmabijut mat álggahuvvojit
yksityisten henkilöiden mahdollisuuksia käyttää
geahpidan dihte oktasaččaid vejolašvuođaid
vähemmistökieltä yhteyksissään viranomaisiin,
geavahit unnitlogogielaid oktavuođain
perustetaan eteläsaamen alueelle myös kaksi saamen
eiseválddiiguin de galget maid guokte
kielen keskusta, Östersundiin ja Tärnäbyhyn.
giellaguovddážat ásahuvvot oarjánsámeguovllus
Saamelaiskäräjistä tulee näiden kielikeskusten
Luvlieluspies ja Deardnas. Sámediggi šaddá
päämies, ja keskusten tehtävänä on harjoittaa
váldoolmmái daid giellaguovddážiidda mat galget
ulospäin suuntautuvaa toimintaa saamen kielen
jođihit doaimma olggosguvlui sámegielgeavaheapmi
käytön kehittämiseksi ja siihen innostamiseksi.
ovddideami ja ealáskahttima váras.
Hallitus varaa erityisiä varoja kansallisten
Ráđđehus bidjá sierra návccaid bušeahttajagis
budjettivuodesta 2010 lähtien. Varat tulee käyttää
2010 rájis ealáskahttinbijuide daid nášuvnnalaš
yksityisiin henkilöihin suuntautuviin toimiin, ja ne
unnitlogogielaide. Ruhta galgá geavahuvvot bijuide
jakaa hallituksen määräämä viranomainen
oktasaččaide ja galget juolluduvvot maŋŋil ohcama
hakemuksen pohjalta.
dan eiseváldis maid ráđđehus mearrida.
Kansallisten
Eanet
vähemmistökielten kielenhuoltotoimiin varataan
návccat bidjojit giellagáhttenbijuide ja álggus
lisää varoja ja aluksi priorisoidaan erityisesti
erenomážit meänkieli boahtá vuoruhuvvot. Vai
meänkieltä.
nanne sámegiela de lasihuvvo vejolašvuohta
Saamen kielen vahvistamiseksi lisätään
integrerejuvvon sámegieloahpahussii lassána jagis
myös integroitua saamen opetusta vuodesta 2010
2010 rájis vuođđoskuvllas gielddain.
lähtien.
Dát
voivat saada opetusta, jossa on saamelaista
mearkkaša ahte oahppit sáhttet oažžut oahpahusa
sisältöä, ja saamen kielen opetusta sen opetuksen
sámi sisdoaluin ja oahpahusa sámegielas eanet go
äidinkielenopetuksena.)
dušše eatnigielaoahpahusa sámegielas.
Vähemmistökieliset paikannimet ovat arvokas osa
Báikenamat unnitlogogielain lea árvvolaš oassi
kulttuuriperintöä ja yhteiskunnan edustajien tulee
kulturárbbis mii dárbbašuvvo doaimmalaččat
suojella niitä aktiivisesti.
dikšojuvvot servodaga ovddasteddjiin.
Tievirasto saa
Vai dát
tehtäväkseen lisätä vähemmistökielisiä
kulturárbi gártá oidnosii Vägverket ožžo bargun
paikannimikylttejä, jotta tämä kulttuuriperintö tulisi
lasihit iežaset barggu bidjat unnitlogobáikenamaid
näkyväksi.
galbbaide.
Valtiollisten ja kunnallisten
Stáhtalaš ja gielddalaš eiseválddit galget
viranomaisten tulee suojella vähemmistökielisiä
várjalit báikenamaid unnitlogogielain ja loktet
paikannimiä ja saattaa vähemmistökielet näkyviksi
unnitlogogielaid oidnosii galbbaid bokte ja iežá
kylttien ja muiden merkkien avulla.
merkemin.
Vähemmistökielisiä paikannimiä tulee käyttää myös
Báikenamat unnitlogogielain galget
postitoimipaikkojen nimissä.
maid geavahuvvot dego namat boasttabáikkiide.
LISÄTIETOJA Lisätietoja kansallisista vähemmistöistä,
DIEHTIT EANET Eanet diehtu nášuvnnalaš unnitloguid,
vähemmistöpolitiikasta, vähemmistösopimuksista ja
unnitlogopolitihkka, unnitlogokonvenšuvnnaid birra
hallituksen esityksestä 2008/09:58 on hallituksen
ja proposišuvdna 2008/09:158 gávdno ráđđehusa
Hallituksen esityksen voi myös ostaa Valtiopäivien
Proposišuvnna sáhttá maid oastit Riikabeaivvi
painatustoimistosta, puh.
prentendoaimmahagas tfn.
08-786 5810 tai ladata
08-786 5810 dahje
hallituksen verkkosivulta www.regeringen.se
Jearaldagat áššesisdoalu birra vástida Enheten för
Integraatio- ja tasa-arvoministeriön Syrjintäasiain
diskrimineringsfrågor, Integrašuvdna- ja
Hallituksen vähemmistöpolitiikan tavoitteena on suojella kansallisia vähemmistöjä, vahvistaa niiden vaikutusmahdollisuuksia ja tukea historiallisia vähemmistökieliä niin, että ne säilyvät elävinä. SYRJINTÄ JA SUOJATTOMUUS
Ráđđehusa ulbmil unnitlogupolitiikkain lea addit suoji našuvnnalaš unnitloguide, nannet sin vejolašvuođaid váikkuheapmái ja doarjut historjjálaš unnitlogugielaid vai bissot ealligiellan.
Ruotsi on aina ollut monikielinen ja - kulttuurinen.
Ruoŧŧa lea álu leamas máŋggagielat ja máŋggakultuvrralaš.
Saamelaiset, suomalaiset, tornionlaaksolaiset, romanit ja juutalaiset ovat asuneet maassa vuosisatoja.
Sápmelaččat, suopmelaččat, durdnosleagilaččat, romerat ja judalaččat leat gávdnon riikkas hirbmat guhkes áiggi.
Heidän kielensä ja kulttuurinsa ovat osa Ruotsin yhteiskuntaa ja yhteistä kulttuuriperintöämme.
Sin gielat ja kultuvrrat leat oasit ruoŧa servodagas ja min oktasaš kulturárbi.
Kansallisiin vähemmistöihin kuuluvien henkilöiden syrjintää, suojattomuutta ja epäoikeudenmukaista kohtelua tulee vastustaa.
Vealaheapmi, olggušteapmi ja goksu olbmuin geat gullojit našuvnnalaš unnitloguide galgá vuosttilduvvot.
Heillä tulee olla samat mahdollisuudet osallistua yhteiskunnalliseen elämään kuin muullakin väestöllä.
Sis galget leat seamma máŧolašvuođat go iežáin oassálastit servodateallimis.
Hallintoviranomaisten on tarvittaessa sopivalla tavalla tiedotettava kansallisille vähemmistöille tämän lain mukaisista oikeuksista.
heivvolaš vuogi mielde juohkit dieđuid našuvnnalaš unnitloguide sin rivttiid birra dán lága mielde.
SAAMELAISET: Ruotsissa asuu 20 000–35 000
SÁMIT: Leat sullii 20 000–35 000 sámi Ruoŧas geat
saamelaista, jotka puhuvat saamen eri varieteetteja.
ságastit sierra sámigielat varietehtaid.
Saamelaiset ovat myös alkuperäiskansa.
Sápmelaččat leat maiddai eamiálbmogat.
Kansallisten vähemmistöjen vaikutusmahdollisuuksia ja osallisuutta tulee vahvistaa, muun muassa siten, että viranomaiset toimivat yhteistyössä niiden kanssa.
Našuvnnalaš unnitloguid máŧolašvuođat váikkuheapmái ja oassálastimii galgá nannet, earret iežá galget eiseválddit ráđđidit singuin.
Vähemmistöille tulee antaa todelliset vaikutusmahdollisuudet heitä itseään koskevissa kysymyksissä.
Unnitlogut galget duođain beassat váikkuhit jearaldagain mat gusket sidjiide.
Kielilaissa (2009:600) sanotaan, että (lain suo
Giellalágas (2009:600) almmuhuvvo ahte
mennoksessa: yhteiskunnalla) on erityinen vastuu suojella ja edistää kansallisia vähem
stáhtas ja gielddain lea sierra ovddasvástádus suddjet ja ovddidit našuvnnalaš unnitlog
RUOTSINSUOMALAISET::Ruotsissa asuu 450 000–600 000 ruotsinsuomalaista.
RUOŦASUOPMELAČČAT::Leat sullii 450 000–600 000 ruoŧasuopmelačča Ruoŧas.
Monet asuvat Tukhol
Eatnasat orrot
man ja Mälarinlaakson alueella.
Stockholm-Mälardalena guovllus.
Vähemmistökielenä on suomi.
Unnitlogugiella lea suomagiella.
TORNIONLAAKSOLAISET: Ruotsissa asuu noin 50 000
DURDNOSLEAGILAČČAT: Leat sullii 50 000
tornionlaaksolaista, ennen kaikkea Norrbottenissa.
durdnosleagilačča Ruoŧas geain eatnasat orrot Norrbottenis.
Heidän vähemmistökieltään kutsutaan meänkieleksi.
Unnitlogugiella gohčoduvvo me-änkielin.
Kansallisten vähemmistöjen kieliä ja kulttuureita tulee suojella ja edistää.
Našuvnnalaš unnitloguid gielat ja kultuvrrat galget suddjejuvvot ja ovddiduvvot.
Kansallisiin vähemmistöihin kuuluvilla henkilöillä on oltava mahdollisuus omaksua ja käyttää omaa äidinkieltään sekä kehittää omaa kulttuuri-identiteettiään.
Olmmoš gii gullo našuvnnalaš unnitlohkui galgá sáhttit oahppat ja geavahit eatnigielas ja ovddidit iežas kultuvrralaš iešdovddu.
Kansallisten vähemmistökielten tulee olla eläviä kieliä Ruotsissa.
Našuvnnalaš unnitlogugielat galget leat ealligiellan Ruoŧas.
Hallintoviranomaisten on annettava kansallisille vähemmistöille mahdollisuus vaikuttaa heitä koskeviin kysymyksiin ja neuvoteltava
Hálddahuseiseválddit galget addit našuvnnalaš unnitloguide vejolašvuođa váikkuheapmái jearaldagain mat gusket sidjiide
50 000–100 000 romania.
ROMERAT::Leat sullii 50 000–100 000 romera Ruoŧas geat orrot miehtá riikka.
Heidän vähemmistökiel-enään on romanin eri varieteetteja.
Unnitlogugiellan leat sierra varietehtat romani chibas.
JUUTALAISET: Ruotsissa asuu 20 000–25 000 juutala
JUDALAČČAT: Leat sullii 20 000–25 000 judalaččat geat orrot Ruoŧas.
ista.
NORGA
 Kveeni  Romani  Saame
STUORA BRITANNIA
 Saame  Suomi  Meänkieli  Romani  Jiddiš
 Korn-giella  Iris-giella  Mans-giella  Vuolit-skohtalašgiella  Skohtalaš-gaelikgiella  Ulster-skohtalašgiella  Kymrigiella (valesgielat)
 Romani  Venäjä  Saame  Ruotsi  Tataari  Jiddiš  Karjala
 Dánskkagiella  Vuolit-duiskagiella  Vuolit-sorbiagiella  Davvi-frisiagiella  Romani  Saterfrisiagiella  Allasorbiagiella DÁNMÁRKU
Iiri Manksi Skotti Gaeli Ulsterin skotti Kymri
Friis-giella Limburgisko-giella Vuolit-saksalašgiella Romani Jiddisch
 Armenia  Beas  Bulgaria  Kroatia  Saksa  Kreikka  Puola
 Ruošša-giella  Rusina-giella / Rutena
Maatalous ja maaseutu - Länsstyrelsen Skåne
Eanandoallu ja dáloguovlu - Länsstyrelsen Skåne
Maatalous ja maaseutu
Eanandoallu ja dáloguovlu
Lääninhallitus toimii EU:n ja Ruotsin maatalous- ja maaseutupolitiikan toteuttamiseksi alueellisella tasolla.
Leanastivra bargá vai EU ja Ruoŧa eanandoallopolitihkka ja dálonguovlopolitihkka bohtet vuoibmái regionála dásis.
Sen mukaan maataloudesta pitää kehittää kilpailukykyinen ja pitkällä tähtäimellä kestävä elinkeino samalla kun ekologinen viljely lisääntyy ja arvokkaat luonnon- ja kulttuurimaisemat säilytetään.
Dat mearkkaša ahte eanandoallu galgá šaddat gilvalanfámolaš ja guhkes áigái bissovaš seamma áigge go ekologalaš gilvin lassána ja árvvolaš luonddu- ja kulturguovllut seailluhuvvojit.
Elävä maaseutu merkitsee myös vaihtoehtoisten työpaikkojen, hyvän palvelun ja houkuttelevien asumisympäristöjen luomista.
Ealli dálonguovlu mearkkaša maid ahte leat leahkime molssaevttolaš doaimmat, buorre bálvalus ja geasuhahtti orrunbirrasat.
Eläintenpito
Elliid geahčču
Lääninhallitus käsittelee monia eläintenpitoon liittyviä kysymyksiä.
Leanastivra bargá máŋggaiguin jearaldagaiguin mat gusket elliidgehččui.
Tarkistamme, että eläintallit täyttävät vaatimukset hyvästä eläinympäristöstä.
Mii bearráigeahččat ahte elliidstállat devdet gáibádusaid buori elliidbirrasis.
Jotta eläimet, ja viime kädessä myös me ihmiset, voisimme hyvin, on tärkeää, että eläimille annettava rehu tuotetaan, käsitellään, säilytetään, kuljetetaan ja käytetään turvallisella tavalla.
Vai eallit ja loahpa loahpas maid mii olbmot, galgat veadjit bures lea dehálaš ahte fuođđu elliide válbmejuvvo, gieđahallo, seailluhuvvo, fievrriduvvo ja geavahuvvo sihkkaris vugiin.
Lääninhallitus ja Ruotsin maatalousvirasto tarkastavat tämän useassa eri vaiheessa.
Leanastivra ja Eanandoallohálddahus dárkkistit dan máŋgga muttus.
Myönnämme lupia myös muille eläimiin liittyville toiminnoille, esim. koirapäiväkodeille ja ratsastuskouluille
Mii addit maid lobiid eará doaimmaide mat gusket elliid ovdamearkka dihte beanabeaiveruovttuide ja riidenskuvllaide.
Maaseudun kehitys
Dálonguovloovdáneapmi
Käytämme hyväksi kunkin paikkakunnan ainutlaatuisia edellytyksiä ja myötävaikutamme siten maaseudun hyvään kehitykseen.
Mii geavahit buorrin juohke guovllu erenomáš eavttuid ja váikkuhit dan geažil dálonguovllu buori ovdáneapmái.
Maaseutuohjelma on EU-ohjelma, joka antaa maaseudun toimijoille ja yrittäjille mahdollisuuden hakea avustusta yrityksen perustamiseen tai laajentamiseen, mutta myös yritysten kompetenssin parantamiseen.
Dálonguovloprográmma lea EU- prográmma mii addá dálonguovllu áktoriidda ja agoartaváldiide vejolašvuođa ohcat veahkeruđa álggahit ja viiddidit fitnodaga, muhto maid loktet fitnodagaid gelbbolašvuođa.
Maatalous
Eanandoallu
Lääninhallitus toimii maanviljelyelinkeinon kehittämiseksi läänissä.
Leanastivra bargá seailluhan dihte leana eanadoalloealáhusa.
Elinvoimainen maatalous on edellytys avoimelle viljelymaisemalle ja elävälle maaseudulle.
Ealas eanadoallu lea eaktu rabas gilvindálonguvlui ja ealli dálonguvlui.
Päätehtävänämme on vaikuttaa kestävän, tehokkaan ja ympäristöä säästävän maatalouden edistämiseen Ruotsin ja EU:n maatalouspolitiikan avulla.
Min váldobargun lea váikkuhit bissovaš, beaktilis ja birasustitlaš eanadollui Ruoŧa ja EU eanadoallopolitihka bakte.
Tämä merkitsee, että annamme tietoja ja neuvoja läänin maanviljelijöille.
Dát mearkkaša ahte mii addit informašuvnna ja ráđiid leana eanadolliide.
Otamme vastaan myös EU-tukihakemuksia, käsittelemme asioita, tarkastamme toimintoja ja teemme päätöksiä EU:n säännöstön mukaisesti.
Mii váldit maid vuostá ohcamušaid EU- doarjagiin, gieđahallat áššiid, bearráigeahččat ja váldit mearrádusaid EU-njuolggadusčállosiid mielde.
Ihminen ja yhteiskunta - Länsstyrelsen Skåne
Olmmoš ja servodat - Länsstyrelsen Skåne
Ihminen ja yhteiskunta
Olmmoš ja servodat
Lääninhallitus toimii yhdessä kuntien kanssa hyvien edellytysten luomiseksi yhteiskunnassa läänin asukkaille – sekä yksityishenkilöille että yrittäjille.
Leanastivra bargá ovttas gielddaiguin hábmen dihte buriid vejolašvuođaid servodagas leana riikkavuložiidda- sihke priváhtaolbmuide ahte fitnodatolbmuide.
Kaikille tulee tarjota samoilla ehdoilla elinympäristö, jossa on turvallista, helppoa ja vaaratonta työskennellä, asua ja elää.
Buohkaide galgá seamma eavttuiguin fállojuvvot eallinbiras gos lea dorvvolaš, eaŋkil ja sihkkar bargat, orrut ja eallit.
Yhtäläisiä oikeuksia ja mahdollisuuksia edistävän työn tulee leimata lääninhallituksen organisaatiota ja toimintaa.
Bargu seamma vuoigatvuođaide ja vejolašvuođaide galgá oidnot leanastivrra organisašuvnnas ja doaimmas.
Syrjintälain mukaan on kiellettyä syrjiä ihmisiä heidän sukupuolensa, etnisestä alkuperänsä, uskontonsa tai muun uskonvakaumuksensa, seksuaalisen suuntautumisensa, toimintarajoitteensa, ikänsä tai sukupuolen ilmaisunsa johdosta.
Vealahanlága jelgii lea gildojuvvon vealahit olbmuid sin sohkabeali, etnalaš gullevašvuođa, oskku dehe eará oskkuipmárdusa, seksuálalaš mieđisvuođa, rámbiivuođa, agi, sohkabealmeaddileaddji identitehta dehe sohkabealmeaddileaddji olggosbuktima.
Tasavertaisuus
Dásseárvosašvuohta
Kansallisena tavoitteena on naisten ja miesten yhtäläinen valta muotoilla yhteiskuntaa ja omaa elämäänsä.
Nášuvnnalaš ulbmil lea ahte nissonolbmuin ja dievdduin galgá leahkit seamma váldi hábmet servodaga ja iežas eallima.
Lääninhallituksen tehtävänä on tukea kuntia, valtion toimintoja ja muita alueellisia toimijoita niiden omien toimintojen tekemisessä tasavertaisiksi.
Leanastivrras lea bargun doarjut gielddaid ja stáhtalaš doaimmaid ja eará báikkálaš áktoriid barggus dahkamiin sin doaimmaid dásseárvosažžan.
Ruotsin lääninhallitukset toimivat miesten naisiin kohdistamaa väkivaltaa vastaan sekä prostituutiota ja seksuaaliseen hyväksikäyttöön tähtäävää ihmiskauppaa vastaan tukemalla ennalta ehkäiseviä toimenpiteitä ja vahvistamalla viranomaisten ja aatteellisten järjestöjen välistä yhteistyötä.
Ruoŧa leanastivrrat barget eastalan dihte dievdduid veahkaválddi nissoniid vuostá ja prostitušuvnna vuostá ja olmmošgávppi vuostá seksuála dárkkuhusas doarjumiin eastalan doaimmaid ja nannemiin ovttasbarggu virgegotti ja ideálalaš organisašuvnnaid gaskkan.
Kansalliset vähemmistöt
Nášuvnnalaš minoritehtat
Tukholman läänin lääninhallitus ja Saamelaiskäräjät ovat päävastuussa Ruotsin vähemmistöpolitiikan toteuttamisen koordinoinnista ja seurannasta.
Stockholmma leana leanastivrras ja Sámedikkis lea oaivevástu buohtalastit ja čuovvut mot Ruoŧa minoritehtapolitihkka čađahuvvo riikkas.
Vähemmistöpolitiikka kattaa kysymykset kansallisten vähemmistöjen ja niiden kielten suojelusta ja tuesta.
Minoritehtapolitihkka siskkilda jearaldagaid suojis ja doarjagis nášuvnnalaš minoritehtaide ja sin gielaide.
Ruotsin viisi tunnustettua vähemmistöä ovat juutalaiset, romanit, saamelaiset (myös alkuperäiskansana), ruotsinsuomalaiset ja tornionjokilaaksolaiset.
Ruoŧa vihtta nášuvnnalaš minoritehta leat juvddálaččat, romerat, sámit (mat leat álgoálbmot), ruoŧasuopmelaččat ja duortnuslaččat.
Kansallisia vähemmistökieliä ovat jiddiš, romani chib, saame, suomi ja meänkieli.
Nášuvnnalaš minoritehtagielat leat jiddi, romána chib, sámegiella, suomagiella ja meänkieli.
Lääninhallituksen tehtävänä on luoda edellytykset hyvän terveyden takaamiseksi koko väestölle yhtäläisillä ehdoilla.
Leanastivrras lea bargun luovvat vejolašvuođaid servodagas nu ahte olles álbmot sáhttá oažžut buori dearvvašvuođa seamma eavttuiguin.
Kansanterveydessä on kysymys ihmisten omista valinnoista ja tavoista, mutta myös ulkoisista ympäristöistä ja demokraattisista oikeuksista yhteiskunnassa.
Álbmotdearvvašvuođas lea jearaldat olbmuid iežas válljemiin ja dábiin muhto maid dakkáriin go olgobirrasiin ja demokráhtalaš vuoigatvuođain servodagas.
Toimimme erityisesti alueilla, kuten tasavertaisuus, integraatio, ympäristö, asuntosuunnittelu, sosiaaliset edellytykset, syrjinnän torjuminen sekä alkoholiin ja huumeisiin liittyvät kysymykset.
Mii bargat erenomážiid surggiin dego dásseárvu, integrašuvdna, biras, orrunplánen, sosiála eavttut, vealahan-vuosttilteapmi sihke alkohola- ja gárrenmirko guoskevaš jearaldagaiguin.
Integraatiopolitiikan yleistavoitteena ovat yhtäläiset oikeudet, velvollisuudet ja mahdollisuudet kaikille etnisestä ja kulttuurisesta taustasta riippumatta.
Ollislaš ulbmil integrašuvdnapolitihkas lea seamma vuoigatvuođat, geatnegasvuođat ja vejolašvuođat buohkaide, beroškeahttá etnalaš ja kultuvrralaš duogážis.
Lääninhallituksen tulee edistää eri toimijoiden välistä yhteistyötä ja toimia itse hyvien valmiuksien ja mahdollisuuksien luomiseksi lääniin vastasaapuneiden pakolaisten ja muiden turvapaikkaa tarvitsevien vastaanottamiselle.
Leanastivra galgá ovddidit ovttasbarggu sierra áktoriid gaskkan ja bargat dan buorrin ahte leanas lea buorre válmmasvuohta ja návccat easkasisafárren sirdolaččaid ja eará dorvodárbbašeddjiid vuostáváldima váste.
Lääninhallitus on paikallinen vaaliviranomainen.
Leanastivra lea báikkálaš válgaeiseváldi.
Tämä merkitsee, että vastaamme yleisten vaalien valmisteluista ja toteuttamisesta, europarlamenttivaaleista sekä neuvoa-antavista kansallisista kansanäänestyksistä.
Dat mearkkaša ahte mii vástidit almmolaš válggaid, válggaid Europarlamentii válbmemis ja čađaheamis sihke ráđđeaddimis nášuvnnalaš álbmotjienasteamis.
Lääninhallitus päättää ennen vaaleja muun muassa jaosta vaalipiireihin ja äänestysalueisiin ja ottaa vastaan ilmoitukset puolueiden vaalilipuissa mukana olevista ehdokkaista.
Ovdal válggaid Leanastivra mearrida earet eará makkár juohku lea válgabiriin ja válgaguovlluin ja váldá vuostá almmuhemiid kandidáhtain geat galget leahkit bellodagaid válgalisttuin.
Vaaliyönä eri äänestysalueet raportoivat äänestyksen tulokset lääninhallitukselle.
Válgaija sierra válgaguovllut raporterejit jietnabohtosiiddiset Leanastivrii.
Sen jälkeen lääninhallitus suorittaa lopullisen ääntenlaskennan.
Dan maŋŋil mii dahkat loahpalaš oktiiluoittu.
Kriisivalmius
Kriisaválmmasvuohta
Kriisin tai kohotetun valmiustilan aikana lääninhallituksen tehtävänä on tukea ja koordinoida läänin viranomaisia, järjestöjä ja yhteiskunnalle tärkeitä yrityksiä.
Kriisa áigge dehe alimus válmmasvuođa áigge Leanastivra galgá doarjut ja bálddalastit eiseválddiid, organisašuvnnaid ja servodatdehálaš fitnodagaid leanas.
Meillä on myös vastuu kriisiä koskevien tietojen koordinoinnista ja näiden tietojen välittämisestä suurelle yleisölle ja medioille.
Mis lea maid vástu ahte informašuvdna kriisas buohtastahttojuvvo ja olaha álbmoga ja mediaid.
Jos ydinvoimalassa tapahtuu onnettomuus tai päästöjä, kaikilla lääninhallituksilla on pelastuspalveluvastuu omassa läänissään. Uppsalan, Kalmarin sekä Hallannin läänien lääninhallituksilla on lisäksi ylimääräisiä valmiustehtäviä.
Jus lihkohisvuohta dehe nuoskkideapmi dáhpáhuvvá atomafápmorusttegis lea buot leanastivrrain gádjunbálvalusvástu iežas leanas ja Uppsala, Kalmára ja Hallandda leanain lea dasa lassin lasiduvvon válmmasvuođadoaimmat.
Valvonta ja luvat
Bearráigeahččan ja lobit
Lääninhallitus myöntää eri alueita koskevia lupia tai tekee tarkastuksia varmistaakseen, ettei ihmisten terveyttä vaaranneta tai oikeuksia laiminlyödä.
Máŋggain surggiin Leanastivra mieđiha lobiid ja bearráigeahččá ahte olbmuid dearvvašvuohta ja vuoigatvuođat eai healbaduvvo.
Hautajaiset
Hávdádeamit
Lääninhallitus valitsee seurakuntien toimintaa tarkastavia asiamiehiä, jotka huolehtivat lisäksi siitä, että myös Ruotsin kirkkoon kuulumattomat voidaan haudata heille sopivalla tavalla.
Leanastivra vállje ovddasolbmá gii galgá dárkkistit searvegottiid ja gohcit ahte dat geat eai gullo Ruoŧa girkui maid ožžot hávdádeami vugiin mii heive sidjiide.
Voimme myös myöntää luvan levittää kuolleen henkilön tuhka sopivaan paikkaan.
Mii sáhttit maid addit lobi botkkuhit jápmán olbmo gunaid.
Lääninhallitus voi antaa sinulle luvan tallettaa rahaa erityiselle tilille.
Leanastivra sáhttá sállet du vurket ruđaid sierra kontui.
Tämä merkitsee, että voimme ottaa vastaan ja säilyttää rahat, jotka sinä aiot maksaa jollekulle.
Dat mearkkaša ahte mii sáhttit váldit vuostá ja seailluhit ruđaid maid don galggat máksit soapmásii.
Voit esimerkiksi tehdä tämän, jos sinulla on vuokralaisena riita vuokraisännän kanssa tai jos olet velkaa jollekin, jonka henkilöllisyyttä et tiedä.
Dat sáhttá ovdamearkka dihte dáhpáhuvvat jus dus láigolažžan lea riidu láigoaddiin dehe jus dus lea ruhtavealgi itge dieđe geasa don galggat máksit dan.
Velkasi katsotaan tällöin maksetuksi ajoissa, mikäli tietyt laissa säädetyt edellytykset on täytetty.
Du vealgi navdojuvvo dalle leat máksojuvvon áiggil jus dihto eavttut lága jelgii leat devdojuvvon.
Kameravalvonta
Kámergoziheapmi
Lääninhallitus voi myöntää luvan sellaiselle kameravalvonnalle, jossa kamerat suunnataan alueelle, johon on yleisesti vapaa pääsy.
Leanastivra sáhttá addit lobi kámergoziheapmái mii mearkkaša ahte kámerat govvejit guovllus gos dábálaš olbmot lihkket.
Kameravalvontaa säätelee kameravalvontalaki (kameraövervakningslagen) ja Lääninhallitus huolehtii siitä, että lakia noudatetaan.
Njuolggadusat kámergoziheami birra gávdnojit kámergozihanlágas ja Leanastivra lea bearráigeahčči.
Elintarvikevalvonta
Borramušgálvobearráigeahčču
Alkutuotanto on ensimmäinen vaihe elintarvikeketjussa, ja se kattaa muun muassa lihan, maidon, viljan ja karkearehun tuotannon sekä rehusekoitusten valmistuksen ja rehun sekä elintarvikkeiden kuljetukset.
Primárabuvttadeapmi lea vuosttaš lávki borramušgálvogehtegis ja siskkilda earet eará bierggu, mielkki, gortni, roavvafuođu buvttadeami, fuođđoseaguhusa válbmema sihke fuođu ja borramušgálvvu fievrrideami.
Lääninhallitus ja Ruotsin maatalousvirasto valvovat elintarvikkeiden alkutuotantoa useassa eri vaiheessa.
Leanastivra ja Eanadoallohálddahus bearráigehččet borramušgálvvu buvttadeami máŋgga muttus.
Valvomme myös sitä, että kunnat tarkastavat hyvin ruoan valmistajien ja myyjien riittävän tietotason ja heidän toimitilojensa kelpoisuuden tuotantoon / myyntiin.
Mii dárkkistit maid ahte gielddain lea buorre bajilgeahčču dain, geat buvttadit ja vuvdet biepmu, lea nuogis buorre máhttu ja lokálat čađahit dan.
Jos olet töissä konkurssiin joutuvassa yrityksessä, kuulut palkkatakuulain piiriin.
Jus don leat barggus fitnodagas mii reastaluvvá du suddje bálkádáhkádusláhka.
Lääninhallitus vastaa irtisanomispalkan maksamisesta läänin alueella toimivissa yrityksissä, jotka menevät konkurssiin tai jotka joutuvat yrityssaneeraukseen.
Leanastivrras lea vástu máksit luovosdadjanbálkká bargiide leana fitnodagain mat reastaluvvot dehe čađahit fitnodatođđasit hábmema.
Kansalaisuus
Riikkavulošvuohta