pere/sami_parallel huggingface dataset:
Valtakunnallisen tapahtuman säännöt, joita noudatamme myös omassa aluetapahtumassamme, löytyvät tästä http://nuorikulttuuri.fi/nuori-kulttuuri-moves-2011 /.
Dás gávnnat riikkaviidosaš dáhpáhusa njuolggadusaid, maid mii čuovvut maiddái iežamet guovlodáhpáhusas: http://nuorikulttuuri.fi/nuori-kulttuuri-moves-2011 /
Taidetapahtuman valmistelijana saamelaiskäräjillä toimii oppimateriaalisuunnittelija Anni Näkkäläjärvi (anni.
Dáiddadáhpáhusa válmmaštallin sámedikkis doaibmá oahppamateriálaplánejeaddji Anni Näkkäläjärvi (anni.
Seuraa nettisivuja !
Čuovo neahttasiidduid !
Rovaniemellä järjestetyn taidetapahtuman raportti 2010 on nähtävissä saamelaiskäräjien kotisivuilla: Nuorten taidetapahtuma.
Roavvenjárgga dáhpáhusa raporta 2010 lea oaidnin láhkái sámedikki ruovttusiidduin: Nuoraid dáiddadáhpáhus.
Saamelaismuseo Siidan, saamelaisten kansallismuseon, johtaja Tarmo Jomppanen käsitteli puheessaan saamelaisen aineellisen kulttuuriperinnön suojelun tarpeita. ”
Sámemusea Siidda, sámi álbmotmusea, hoavda Tarmo Jomppane n gieđahalai ságastis sámi materiálalaš kulturárbbi suodjaleami dárbbuid. ”
Duodji on elämäntapa, osa saamelaista sosiaalista järjestelmää, jonka kanssa kasvetaan ja opitaan.
Duodji lea eallinvuohki, sámi sosiálalaš vuogádaga oassi, mainna bajásšaddojuv-vo ja ohppojuvvo.
Lisäksi haluan kiittää saamelaiskäräjiä ja saamelaiskäräjien puheenjohtajaa Sámi Duodjin tarpeiden huomioimisesta ”.
Lassin háliidan giitit sámedikki ja sámedikki ságajođi-headdji Sámi Duoji dárbbuid fuopmášeamis ”.
Joiun sisällöistä voi selkeästi nähdä paikalliskulttuurin ilmentymiä ja oppia esivanhempien historiasta.
Luođi sisdoaluin sáhttá čielgasit oaidnit báikkálaškul-tuvrra iešvuođaid ja oahppat máttarvánhemiid historjjás.
Seminaari lähetti vahvan viestin opetus- ja kulttuuriministeriölle, saamelaiskäräjille ja saamelaisalueen koulutuskeskukselle saamen käsityön opetuksen kehittämistarpeista.
Seminára sáddii nana signála oahpahus- ja kulturministeriijai, sámediggái ja sámi oahpahus-guovddážii sámeduoji oahpahusa ovddidandárbbuin.
Kulttuuriministeri Wallin lähetti kirjallisen tervehdyksen seminaariin.
Kulturministtar Wallin sáddii čálalaš dearvvahusas seminárai.
Lentolakko esti kulttuuri- ja urheiluministerin matkan Leville.
Girdinstreaika esttii kultur- ja valástal-lanministara mátkki Levii.
Ministeri Wallin kirjoitti olevansa erityisen iloinen olen siitä, että saamelaisnuoret ovat niin aktiivisia saamelaiskulttuurin vaalimisessa ja kehittämisessä. ”
Ministtar Wallin čálii leat erenomáš ilolaš das, ahte sáme-nuorat leat nu aktiivvalaččat sámekultuvrra gáhttemis ja ovddideamis. ”
, Wallin kirjoitti.
, Wallin čálii.
Seminaarin puheenjohtaja Aslak Paltto (+358405620354)
Lassidieđut: Ságajođiheaddji Näkkäläjärvi (050-5242109)Seminára ságajođiheaddji Aslak Paltto (+358405620354)
Kilpisjärven kehittäminen väärillä raiteilla
Gilbbesjávrri ovddideapmi boastto luottaid alde
Kehittämissuunnitelmassa esitetään maisemahissiä ja pysäköintialuetta Saanalle (saam. Sáná), uusia matkailu- ja lomarakennusalueita, mönkijärataa sekä uusia teitä Tsahkaljärvelle (saam. Čahkaljávri) ja Jehkakselle (saam. Jeahkkáš).
Ovddidanplánas evttohuvvojit duovddahissa ja parkerensadji Sánái, ođđa turisma- ja luopmoviste-guovllut, njealjejuvllatgeinnodat ja maiddái ođđa luottat Čahkaljávrái ja Jeahkkážii.
Saamelaiskäräjät näkee, että Kilpisjärven kehittämisessä tulee panostaa ekologisen matkailun kehit-tämiseen ja tukea lihasvoimin tapahtuvaa retkeilyä.
Sámediggi oaivvilda, ahte Gilbbesjávrri ovddideamis galgá deattuhit ekologalaš turismma ovddideami ja doarjut olmmošvuimmiiguin ollašuhtton vánddardeami.
Olemassa oleva perusinfrastruktuuri, kuten jätevedenpuhdistuskapasiteetti, sähköverkko ja matkapuhelinverkko tulee saada asianmukaiselle tasolle ennen uusien rakentamishankkeiden aloittamista.
Gávdnomis leahkki vuođđoinfrastruktuvrra, nugo duolvačáhceráidnenkapasiteahtta, elrávdnefierpmádat ja mátketelefonfierpmádat galget ožžojuvvot áššáigul-levaš dássái ovdal ođđa huksenfidnuid álggaheami.
Saamelaiskäräjien lausunto Kilpisjärvi 2020-hankkeesta
Sámedikki cealkámuš Gilbbesjávri 2020-fidnus.
Saamelaiskäräjien edustaja Kilpisjärvi 2020-hankkeen ohjausryhmässä, Per Antti Labba, 040-9639858.
Sámedikki ovddasteaddji Gilbbesjávri 2020-fidnu stivrenjoavkkus, Per Antti Labba, tlf. 040-9639858
Saamelaisten kielipesien ja kielikylpykerhotoiminnan rahoitukseen 450 000 euroa
Sámiid giellabesiid ja riekkesdoaimma ruhtadeapmai 450 000 €
Opetus- ja kulttuuriministeriö myönsi saamelaiskäräjille valtionavustuksena 350 000 euroa inarinsaamen, koltansaamen ja pohjoissaamen kulttuuri- ja kielipesätoimintaan sekä 100 000 euroa kielikylpykerhotoimintaan.
Oahpahus- ja kulturministeriija juolludii sámediggái stáhtadoarjjan 350 000 euro anáraš-, nuortalaš- ja davvisámegiela kultur- ja giellabeassedoaimmaide ja 100 000 euro giellalávgunriekkesdoaimmaide.
Eduskunta hyväksyi valtion vuoden 2011 talousarviossa erillisen määrärahan saamelaisten kulttuuri- ja kielipesätoimintaan saamelaisten kotiseutualueella.
Riikkabeaivvit dohkkehii stáhta jagi 2011 bušeahtas sierra mearreruđa sámiid kultur- ja giellabeassedoaimmaide sámiid ruovttuguovllus.
Rahoitus kanavoituu saamelaiskäräjien kautta toimintaa järjestäville tahoille.
Ruhtadeapmi máksojuvvo sámedikki bakte.
Kielipesä on kielellisen vähemmistön tai alkuperäiskansan lapsille tarkoitettu päivähoitopaikka, jossa kaikki toiminta tapahtuu alusta asti pelkästään saamen kielellä.
Giellabeassi lea gielalaš veahadaga dahje eamiálbmoga mánáide oaivvilduvvon beaivedikšunbáiki, gos buot doaibma jođihuvvo beare sámegillii.
Toiminta toteutetaan järjestämällä alle kouluikäisille lapsille päivähoitoa tai avointa varhaiskasvatustoimintaa sekä koululaisille iltapäivätoimintaa kielikylpymenetelmää käyttäen.
Doaibma ollašuhttojuvvo ordnemiin vuollil skuvlaahkásaš mánáide beaivedikšuma dahje rabas árabajásgeassindoaimma ja skuvlamánáide eahketbeaidoaimma giellalávgunmetodain.
Saamen kieltä ja kulttuuria elvyttävä kerhotoiminta toteutetaan järjestämällä alle kouluikäisille lapsille ja koululaisille muutamana päivänä viikossa saamelaiskulttuuriin pohjautuvaa toimintaa kielikylpymenetelmää käyttäen
Sámegiela ja kultuvrra ealáskahtti riekkedoaibma ollašuhttojuvvo ordnemiin vuollil skuvlaahkásaš mánáide ja skuvlamánáide moatte beaivvi vahkus doaimma sámekultuvrra vuođul giellalávgunmetodain.
Saamelaiskäräjien hallitus vahvisti kokouksessaan 11.2.2011 avustusten käyttösuunnitelmat.
Sámedikki stivra nannii čoahkkimisttis 11.2.2011 doarjagiid geavahanplánaid.
Saamelaisten kielipesien valtionavustukset vuonna 2011:
Sámiid giellabesiid stáhtadoarjagat jagi 2011:
Koltansaamen kielipesä, Ivalo 72 720 €
Nuortalašgielat giellabeassi, Avvil 72 720 €
Inarinsaamen kielipesä I, Inari 81 990 €
Anárašgielat giellabeassi I, Anár 81 990 €
Inarinsaamen kielipesä II.
Anárašgielat giellabeassi II.
, Ivalo 68 175 €
, Avvil 68 175 €
Inarinsaamen kielipesä III.
Anárašgielat giellabeassi III.
, Inari 68 175 €
, Anár 68 175 €
Koltansaamen kielipesä, Sevettijärvi 19 500 €
Nuortalašgielat giellabeassi, Čeavetjávri 19 500 €
Pohjoissaamen kielipesä, Vuotso 39 440 €
Davvisámegielat giellabeassi, Vuohčču 39 440 €
Saamelaisten kielikylpykerhotoiminnan avustukset vuonna 2011:
Sámiid giellalávgunriekkesdoaimma stáhtadoarjagat jagi 2011:
Koltansaamen kielipesä, Sevettijärvi 15 584 €
Nuortalašgielat giellabeassi, Čeavetjávri 15 584 €
Pohjoissaamen kielipesä, Vuotso 34 184 €
Davvisámegielat giellabeassi, Vuohčču 34 184 €
Pohjoissaamen kielikylpykerho, Enontekiön kunta 27 000 €
Davvisámegielat giellalávgunriekkis, Eanodaga gielda 27 000 €
Pohjoissaamen kielikylpykerho, Utsjoen kunta 23 232 €
Davvisámegielat giellalávgunriekkis, Ohcejoga gielda 23 232 €
Lisätietoja: Pia Ruotsala, sosiaali- ja terveyssihteeri, Saamelaiskäräjät, 040-7262688, pia.
Lassedieđut: Pia Ruotsala, sosiála- ja dearvvašvuohtačálli, Sámediggi, 040-7262688, pia.
ruotsala (at) samediggi.
ruotsala (at) samediggi.
Alkuperäiskansojen osallisuus turvattava pohjoisen ulottuvuuden yhteistyössä
Eamiálbmogiid osolašvuođa galgá sihkkarastit davvi dimenšuvn
Maantieteellisesti Pohjoisen ulottuvuuden alue kattaa Luoteis-Venäjän, Itämeren ja arktiset alueet, mukaan lukien Barentsin alue.
Eatnandieđalaččat Davvi dimenšuvnna guovlu gokčá Oarjedavve-Ruošša, Nuortameara ja árktalaš guovlluid, fárus maiddái Barentsguovlu.
Alkuperäiskansojen musiikki, taide, käsityö ja esittävät taiteet tulisivat olla kumppanuuden keskiössä ” Näkkäläjärvi näkee.
Eamiálbmogiid musihkka, dáidda, duodji ja ovdanbukti dáidagat galggašedje leat guoibmevuođa guovddážis ” Näkkäläjärvi oaidná. ”
” Nyt olemme saaneet tärkeitä asioita foorumin julkilausumaan ja meidän tulee huolehtia siitä, että ne myös huomioidaan pohjoisen ulottuvuuden eri kumppanuuksissa ja yhteistyössä.
Dál leat ožžon dehalaš áššiid foruma loahppaárvalussii ja mii galgat fuolahit das, ahte dat maiddái vuhtiiváldojit davvi dimenšuvnna sierra guoibmevuođain ja ovttasbarggus.
Saamelaisten artistien musiikki- ja muut kulttuuriesitykset soveltuvat erinomaisesti kongressien tai koulutustilaisuuksien tervetulo-ohjelmiksi, pääjuhlien ohjelmanumeroiksi tai kokonaisiksi konserteiksi.
Sápmelaš artisttaid musihkka- ja eará kulturčájáhusat heivejit erenomážit kongreassaid dahje skuvlendilálašvuođaid buresboahtinprográmman, oaivedoaluid prográmmanummirin dahje olles konseartan.
Sajoksen Kokous- ja tapahtumapalvelut järjestää ryhmänne saamelaishenkisen kulttuuriohjelman tai - ohjelmiston.
Sajosa Čoahkkin- ja dáhpáhusbálvalusat ordne didjiide sápmelaš kulturprográmma.
Esittelemme tässä saamelaisia taiteilijoita, jotka ovat varattavissa juhlistamaan tilaisuuttanne.
Dás mii muitalit sápmelaš dáiddáriin, geaid lea vejolaš várret dáhpáhusaide.
on saamelainen muusikko ja Tampereen yliopistosta valmistunut musiikintutkija / etnomusikologi (FM).
lea sápmelaš musihkar, guhte lea válmmasnuvvan Tampere universitehtas musihkkadutkin / etnomusihkologan.
Annukka Hirvasvuopio-Laiti on kotoisin Vuotson alueelta ja asuu nykyään perheineen Utsjoella.
Annukka Hirvasvuopio-Laiti lea eret Vuohču guovllus ja son orru dán áigge bearrašiinnis Ohcejogas.
Annukka on saamelaista etno / maailmanmusiikkia esittävän Vilddas-yhtyeen solisti.
Annukka lávlu Vilddas-joavkkus, mii čuojaha sápmelaš etno / máilmmimusihka.
Hän on esittänyt musiikkia laidasta laitaan, klassisesta heviin, mutta läheisimmäksi musiikkityylikseen hän nimeää kansanmusiikkiin pohjaavan musiikin ja laulutyylit.
Son lea lávlon buotlágan musihka, muhto son namuha lagamus musihkkastiilan álbmotmusihkas buolvadeaddji musihka ja lávlunstiillaid.
Pohjoissaamelainen perinnemusiikki, joiku, on lähellä hänen sydäntään.
Davvisápmelaš árbevirolaš musihkka, luohti, lea maid lahka su váimmu.
Annukka on työskennellyt laulamisen ohella mm. musiikinopettajana, luennoitsijana, näyttelijänä ja Saamelaiskäräjien Saamelaismusiikkikeskuksen projektivastaavana.
Annukka lea bargan lávluma lassin maid ee. musihkaoahpaheaddjin, logaldallin, neavttárin ja Sámedikki Sámemusihkkaguovddáža prošeavttas.
Annukka Hirvasvuopio-Laiti pitää myös luentoja saamelaisesta musiikista ja kulttuurista suomeksi, pohjoissaameksi ja englanniksi.
Annukka Hirvasvuopio-Laiti doallá maid logaldallamiid sápmelaš musihkas ja kultuvrras suomagillii, davvisámegillii ja eŋgelasgillii.
Korkealaatuista saamelaismusiikkia, joka on tätä päivää.
Alladását ja ođđaáigásaš sámemusihkka.
Akustisessa kokoonpanossa soi haitari, busuki, konstrabasso, piano ja klarinetti ja laulusolistina toimii Inarista kotoisin oleva Anna Näkkäläjärvi.
Akustihkalaš joavkkus čuodjá harmonihkká, busuki, kontrabasso, piano ja klarineahtta. Joavkkus lávlu anárlaš Anna Näkkäläjärvi.
Ohjelman kesto viidestä minuutista tuntiin, riippuen ryhmän tilaisuuden luonteesta.
Dilálašvuođa luondu mearrida prográmma guhkkodaga, mii sáhttá leat viđa minuhtas gitta diibmui.
Anna Näkkäläjärvi on julkaissut keväällä 2011 cd:n nimeltä " Bealljecinat / Earrings ".
Anna Näkkäläjärvi lea almmustahttán ” Beallječiŋat / Earrings ” nammasaš cd giđđat 2011.
Kristiina Aikio on vuotsolainen saamelaisartisti.
Kristiina Aikio lea vuohččulaš sámeartista.
Kristiina on harrastanut laulamista 25 vuotta, josta joikaamista 8 vuotta.
Kristiina lea lávlon 25 jagi ja juoigan 8 jagi.
Tiina Aikio on julkaissut useita levyjä, mm.. Ále Mana ja Sapmi Vaimmus (” Lappi sydämessä ”).
Tiina Aikio lea almmustahttán máŋggaid cd:aid, ee. Ále Mana ja Sápmi Váimmus.
Tiina Aikio esiintyy Sajoksessa yhdessä säestäjänsä kanssa tai suuremmissa kokoonpanoissa sopimuksen mukaan.
Tiina Aikio lávlu Sajosis ovttas su čuojaheaddjii (gui) n soahpamuša mielde.
Tuupa Records Oy - saamenkielistä musiikkia kymmenen vuoden kokemuksella
Tuupa Records Oy - sámegielat musihkka logi jagi
Tuupa Records Oy on koko Suomessa toimiva monipuolinen AV-alan yritys.
Tuupa Records Oy lea máŋggabealat AV-suorggi fitnodat, mii doaibmá Suomas.
Tuupa Records tarjoaa ammattitaitoista ja laadukasta palvelua niin äänitys- kuin videotuotantopuolellakin.
Tuupa Records fállá ámmátdási bálvalusaid nu jietnadan- go videobuvttadanbealdege.
He suunnittelevat ja toteuttavat esimerkiksi: äänitys- ja miksauspalvelua, tapahtumatekniikka, live-äänentoistopalvelut, esittelyvideot / tuote-esittelyt, TV-ja radiomainokset, musiikkivideot ja formaattien muokkaukset.
Sii plánejit ja buvttadit ovdamearkka dihte: * Jietnadan- ja miksenbálvalusaid, * Dáhpáhusteknihka, * Live-jietnadanbálvalusaid, * Ovdanbuktinvideoid / buktagaovdanbuktima, * TV-ja radioreklámaid, * Musihkkavideoid ja Formáhtaid doaimmahemiid.
Tuupa Records Oy:n värikkääseen ohjelmatoimistoon kuuluu loistavia artisteja ja taiteilijoita.
Tuupa Records Oy ivdnás prográmmadoaimmahahkii gullet máŋggat fiinna artisttat ja dáiddárat.
Tuupa haluaa kehittää ja tukea saamenkieltä ja kulttuuria, siksi he tuottavat ja julkaisevat pääsääntöisesti saamenkielistä musiikkia, mutta poikkeuksia tietenkin on !
Tuupa háliida ovddidit ja doarjut sámegiela ja kultuvrra, danin sii buvttadit ja almmustahttet eanaš sámegielat musihka, muhto dieđusge spiehkastusatge gávdnojit !
Saamelaiset artistit:
Sápmelaš artisttat:
* SomBy (saamenkielistä rock-musiikkia soittava yhtye)
* SomBy (sámegielat rock-musihkkajoavku)
* Ailu Vall e (Utsjoen Kaamasmukasta kotoisin oleva rap-artisti, joka räppää pohjoissaameksi)
* Ailu Valle (rap-artista, guhte " ráppe " davvisámegillii; eret Ohcejoga Gámasmohkis)
* Ulda (pohjoissaamenkielistä joikuetnoa !)
* Ulda (davvisámegielat etnojuoigan !)
* Vilddas (pitkän uran tehnyt etno-poppoo)
* Vilddas (guhkeskarriera etnojoavku)
* Los Selibatos (bändi ilman kompromissejä ja missejä)
* Los Selibatos (joavku kompromissaid haga)
* Amoc (saamelaisen rapin isä)
* Amoc (sápmelaš rapmusihka áhčči)
* Irdon (akustista musisointia pohjoissaameksi)
* Irdon (akustihkalaš musiseren davvisámegillii)
* Spire (saamenkielistä pop-rokkia)
* Spire (sámegielat pop-rock)
* DJ palvelut mm. Dj Stuorraguoika
* DJ bálvalusat ee. Dj Stuorraguoika
Saamelainen poromiesperhe Armi ja Timo Palonoja Joikukotsamosta Saariselältä järjestävät monipuolisia kulttuuri- ja luonto-ohjelmia matkailijoille.
Sápmelaš badjebearaš Armi ja Timo Palonoja Joikukotsamos Saariselkäs lágida máŋggabealat kultur- ja luondduprográmmaid turisttaide.
Saatavilla mm. rummutusretkiä Joikun Kodalla ja porosafareita Saariselän maisemissa.
Oažžumis ee. trumbučaskinreaissut Joikun Kotas ja boazosafárat Saariselkä duovdagiin.
Ohjelmaa ja ruokailupalveluja saatavilla myös isoille ryhmille.
Prográmma ja boradanbálvalusat oažžumis maid stuorra joavkkuide.
6. Heli Aikio ja Heikki Nikula
Sajosii loaiddastit sáhttá diŋgot maid anáraš Heli Aikio, guhte lávlu anárašgielat lávlagiid ja LIVĐE.
Helin säestäjänä toimii mm. niin ikään inarinsaamelainen Heikki Nikula.
Heli lávluma čuojaldahttá ee. Heikki Nikula, guhte maid lea anáraš.
Heikki Nikula säestää myös muita saamelaisartisteja.
Heikki Nikula čuojaldahttá maid eará sámeartisttaid.
tai soita numeroon 010 839 3109.
Sápmelaš kulturbuvttadeaddji
Saamelaisnuorten taidetapahtumassa tanssia ja työpajoja
Sámenuoraid dáiddadáhpáhusas dánsun ja bargobájit
Saamelaisnuorten taidetapahtuma järjestetään tänä vuonna Utsjokisuun koululla maaliskuun viimeisenä päivänä.
Sámenuoraid dáiddadáhpáhus ordnejuvvo dán jagi Ohcejotnjálmmi skuvllas njukčamánu maŋimuš beaivvi.
Tapahtumaan on ilmoittautunut yhteensä noin 330 lasta ja nuorta eri puolilta saamelaisaluetta.
Dáhpáhussii leat almmuhuvvon oktiibuot 330 máná ja nuora miehtá Sámi.
Tanssikilpailuun on ilmoittautunut 14 ryhmää, joissa on yhteensä 99 tanssijaa.
Dánsungilvui oassálastet 14 joavkku, main leat oktiibuot 99 dánsu.
Lisäksi tapahtumaan odotetaan yleisöä, joten osallistujamäärä kohonnee tänäkin vuonna lähes neljäänsataan.
Dasa lassin dáhpáhussii vurdojuvvojit geahččit, nu ahte oassálastit bohtet dánnai jagi leat lahka njeallje čuođi.
Tapahtuman pääteemana on valtakunnallisen Nuori Kulttuuri - teeman mukaisesti tanssi.
Dáhpáhusa váldotemán lea riikkaviidosaš Nuorra Kultuvra – temá mielde dánsun.
Tanssilajeina ovat Nuori kulttuuri - sääntöjen mukaisesti nykytanssi, katutanssit (show, street, break yms), etniset tanssit, baletti tai jazz- / showtanssi.
Dánsunšlájat leat Nuorra Kultuvra – njuolggadusaid mielde modearna dánsa, gáhtadánsun, (show, street, break jna.), etnihkalaš dánssat, baleahtta dahje jazz- / showdánssat.
Saamelaisnuorten taidetapahtumassa nähdään nykytanssia, katutanssia ja etnisiä tansseja.
Sámenuoraid dáiddadáhpáhusas boahtit oaidnit modearna dánsuma, gáhtadánsuma ja etnihkalaš dánssaid.
Utsjoen tapahtumassa järjestetään lisäksi erilaisia työpajoja.
Ohcejoga dáhpáhusas ordnejuvvojit dasa lassin iešguđetlágan bargobájit.
Työpajojen aiheina ovat luova askartelu, hopeakäsityöt, kuvankäsittely, musiikki ja saamenpuku.
Bargobájiid fáddán leat hutkás duodji, silbaduodji, govvagieđahallan, musihkka ja gákti.
Taidetapahtuma alkaa työpajojen merkeissä jo yhdeksältä, mutta varsinainen tanssiohjelma alkaa kello 12 Utsjokisuun koulun juhlasalissa.
Dáiddadáhpáhusa bargobájit rahppojuvvojit juo ovccis, muhto ieš dánsunčájáhusat álget diibmu 12 Ohcejotnjálmmi skuvlla sáles.
Tuomareina toimivat näyttelijä / ohjaaja Ebba Joks Norjan Taanasta ja muusikko Tiina Sanila-Aikio Sevettijärveltä.
Duopmárin leaba neavttár / bagadeaddji Ebba Joks Norgga Deanus ja musihkkár Tiina Sanila-Aikio Čeavetjávrris.
Tanssiryhmistä lähtee yksi edustamaan saamelaisnuoria valtakunnalliseen Nuori kulttuuri MOVES-tapahtumaan, joka järjestetään 20. – 22. toukokuuta Oulussa.
Dánsunjoavkkuin válljejuvvo okta joavku sámenuoraid ovddasteaddjin riikkaviidosaš Nuorra Kultuvra MOVES - dáhpáhussii, mii dollojuvvo Oulus mies-semánu 20. – 22. beivviid.
Lisätietoja antaa Saamelaiskäräjien nuorisosihteeri Niina Siltala, puh. 010-839 3134.
Lassedieđuid addá Sámedikki nuoraidčálli Niina Siltala, tel. 010-839 3134.
Toivotamme kaikki tervetulleiksi Saamelaisnuorten taidetapahtumaan torstaina 31.3.2011 !
Sávvat buohkaide buresboahtin Sámenuoraid dáiddadáhpáhussii duorastaga 31.3.2011 !
Saamelaisaiheinen valokuvanäyttely Venezuelassa
Sámefáttat govvačájáhus Venezuelas
Venezuelan pääkaupungissa Caracasissa avattiin keskiviikkona 30. maaliskuuta 2011 venezuelalaisen valokuvaaja Antonio Briceñon tuorein näyttely, saamelaisaiheinen 520 poroa.
Venezuela oaivegávpogis Caracasis rahppui gaskavahku njukčamánu 30. beaivve 2011 venezuelalaš govvideaddji Antonio Briceño ođđaseamos čájáhus, sámefáttát 520 bohcco.
Avajaistilaisuus keräsi noin 700 hengen ennätysyleisön.
Rahpandilálašvuohta čohkkii sullii 700 olbmo oláhus olmmošmeari.
Erityisvieraana avajaisissa oli Suomen Saamelaiskäräjien varapuheenjohtaja, kielitieteilijä Irja Seurujärvi-Kari.
Erenomáš guossin rahpandilálašvuođas lei Suoma Sámedikki várreságajođiheaddji, gielladutki Irja Seurujärvi-Kari.
Seurujärvi-Karin mukaan Antonio Briceño onnistuu valokuvillaan tallentamaan erinomaisesti saamelaisen identiteetin tärkeimmät tekijät. ”
Seurujärvi-Kari mielde Antonio Briceño lihkostuvvá govaidis bokte vurket erenomážit sámi identitehta deháleamos áššiid. ”
Saamen kieli on säilynyt parhaiten poronhoitajien keskuudessa, koska he ovat aina tarvinneet moninaisia ilmaisuja viittaamaan erityisesti luontoon selvitäkseen kovissa arktisissa olosuhteissa.
Sámegiella lea seilon buoremusat badjealbmáid gaskavuođas, go sii leat álo dárbbašan máŋggalágan dadjanvugiid čujuhan dihte erenomážit lundui birgen dihte garra árktalaš dilis.
Näyttely nostaa hienosti esiin luonnon, kulttuurin ja kielen välisen yhteyden tärkeyden saamelaisille ”, arvioi Seurujärvi-Kari ylistäen näyttelyä myös suurena kunnianosoituksena pienelle saamelaiskansalle.
Čájáhus bajida fiinát ovdan luonddu, kultuvrra ja giela gaskasaš oktavuođa dehalašvuođa sámiide ”, guorahallá Seurujärvi-Kari ja rámiida čájáhusa leat maiddái stuorra gudnejahttima čájeheapmi smávva sámeálbmogii.
Tilaisuudessa oli läsnä Venezuelan parlamentin alkuperäiskansojen valiokunnan edustajia, joukossa alkuperäiskansojen oikeuksia puolustavan kansallisen liikkeen johtaja Noeli Pocatierra.
Dilálašvuođas ledje mielde Venezuela parlameantta eamiálbmogiid váljagotti ovddasteaddjit, joavkkus eamiálbmogiid vuoigatvuođaid bealušteaddji álbmotlaš lihkadusa hoavda Noeli Pocatierra.
Paikalla oli runsaasti politiikan, kulttuurialan ja yrityselämän vaikuttajia sekä diplomaattikuntaa.
Báikki alde ledje valjis politihka, kultursuorggi ja fitnodateallima váikkuheaddjit ja maiddái diplomáhtat.
Näyttely ja avajaistilaisuus ovat saaneet runsaasti huomiota paikallisessa lehdistössä, radiossa ja televisiossa.
Čájáhus ja rahpandilálašvuohta leat ožžon valjis fuopmášumi báikkálaš aviissain, radios ja tv:s.
Tilaisuuden avasi B. O. D-Corp Banca - pankin kulttuurikeskuksen tiloissa Venezuelan tärkeimpiin yrityselämän vaikuttajiin kuuluva pankin hallituksen puheenjohtaja Víctor Vargas Irausquín.
Dilálašvuođa rabai B. O. D-Corp Banca - báŋkku kulturguovddáža lanjain Venezuela fitnodateallima deháleamos váikkuheaddjiide gulavaš báŋkku stivrra ságajođiheaddji Víctor Vargas Irausquín.
Suurlähettiläs Mikko Pyhälä kiitti puheessaan näyttelyn yhteistyökumppaneita ja totesi alkuperäiskansojen oikeuksien ajamisen olevan tärkeä osa-alue Suomen kehityspolitiikassa.
Ambassadevra Mikko Pyhälä giittii ságastis čájáhusa ovttasbargoguimmiid ja gávnnahii eamiálbmogiid vuoigatvuođaid buorideami leat Suoma ovddidanpolitihka dehálaš oasseviidodat.
Valokuvaaja Antonio Briceñolla on kerrottavanaan pieni tarina jokaisesta kuvaamastaan 40 saamelaisesta.
Čájáhus, mii lea ovdan miessemánu beallemuttu rádjai, lea ollašuhtton Briceño guovtte Lappi govvenmátkki boađusin.
Inarin seudulla kesäkuussa 2009 ja maaliskuussa 2010 vierailleen Briceñon mielenkiinnon saamelaiskulttuurissa herätti etenkin saamen kieli, sen sanaston rikkaus sekä kielen uhanalainen asema.
Anára birrasis geassemánus 2009 ja njukčamánus 2010 galledan Briceño beroštumi sámekultuvrai bohciidahtii eandalitge sámegiella, dan sátneráju riggodat ja maiddái giela áitatvulošvuohta.
Kesän hyttysparvien ja talven 30 asteen pakkasten keskellä zoomaillut Briceño vaikuttui erityisesti siitä, kuinka saamen kielestä löytyy 520 poroa, 187 lunta tai jäätä ja 144 maisemaa tarkoittavaa sanaa. ”
Geasi čuoikkaid valjivuođa ja dálvvi 30 gráđa buollašiid siste zoomen Briceñoi váikkuhii erenomážit dat, go sámegielas gávdnojit 520 bohcco, 187 muohttaga dahje jieŋa ja 144 duovdagiid dárkkuheaddji sáni. ”
Kun matkustin ensimmäisen kerran Lappiin, maiseman monotonisuus yllätti minut.
Go mátkkoštin vuosttas háve Lappii, eatnamiid monotonalašvuohta heahkastahtii mu.
Tämä näennäinen yhdenmukaisuus oli kuitenkin vain seurausta minun katseeni rajallisuudesta erottaa tuon ympäristön yksityiskohtia ”, Briceño muistelee.
Dát olgguldas ovttaláganvuohta lei goittotge dušše čuovvumuš mu geahčastaga rájálašvuođas earuhit duon birrasa ovttaskas áššiid ”, Briceño muittaša.
520 poroa - näyttelyn teemat nousevat nimenomaan saamen kielen erityisyydestä ja sen tärkeästä yhteydestä luontoon.
520 bohcco - čájáhusa temát loktanit namalassii sámegiela erenomášvuođas ja dan dehalaš oktavuođas lundui.
Nerokkaalla valokuvauksellaan ja innovatiivisia tekniikoita käyttäen Briceño tarjoaa yleisölle sekä visuaalisen että kielellisen tulkinnan saamelaiskulttuurista.
Čeahpes govvemiin ja innovatiivvalaš teknihkaid geavahemiin Briceño fállá olbmuide nu visuálalaš go gielalaš dulkoma sámekultuvrras.
Näyttely koostuu lähes sadasta eri valokuvasta koottuna viiteen eri kuvaryhmään.
Čájáhus čohkiida measta čuođi sierra govas nu ahte leat čohkkejuvvon viđa sierra govvajovkui.
Teokset kuvaavat saamelaisia ja heitä ympäröiviä arktisia luonnonolosuhteita - tunturi-, metsä- ja järvimaisemaa, lunta, poroja ja revontulia - jotka luovat omat haasteensa saamelaisten arjelle, mutta tarjoavat myös erityisen kulttuurisen ja kielellisen inspiraation lähteen tälle Euroopan Unionin ainoalle alkuperäiskansalle.
Govat muitalit sámiin ja sin birastahtti árktalaš luonddudiliin - duottar-, vuovde- ja jávrebirrasis, muohttagis, bohccuin ja guovssahasain - mat láhčet iežaset hástalusa sámiid árgii, muhto fállet maiddái erenomáš kultuvrralaš ja gielalaš inspirášuvnna gáldu dán Eurohpa Uniovnna áidna eamiálbmogii.
Näyttelyn esillepano on tavanomaisesta poikkeava; yleisön hämmästystä herätti etenkin 40 saamelaisen potretista koostuva ja korkealle seinälle levittyvä valokuvamosaiikki.
Čájáhusa ovdan biddjan lea earálágan go dábálaččat; olbmuid imaštuhtii eandalitge 40 sápmelačča potrehtas čohkkejuvvon ja allagassii seaidnái stellejuvvon govvamosaika.
Mosaiikissa saamelaiset nähdään sekä perinteisissä että arkisissa asusteissaan.
Mosaikas sámit leat nu árbevirolaš go árga biktasiin.
Myös läpinäkyville akryylilevyille painetut kaksi- ja kolmikerroksiset lunta ja poroja kuvaavat teokset ihastuttivat katsojia.
Maiddái čađa čuovgi akrylapláhtaide deaddiluvvon guovtte- ja golmmageardásaš muohttaga ja bohccuid govvideaddji govat geasuhedje olbmuid.
Näyttelyn viimeisen teoksen videomainen revontuliprojektio ja taustalla soiva joiku saivat yleisön haltioitumaan.
Čájáhusa maŋimuš duoji videolágan guovssahasgovat ja duohken čuodjan juoiggus ožžo olbmuid movttáskit.
Briceñon taiteellista lahjakkuutta kiiteltiin vuolaasti.
Briceño dáiddalaš čehppodaga giite áŋgirit.
Lapin luonnonmaisemat ja saamelaismusiikki näyttäytyivät venezuelalaisille eksoottisina ja maagisina, ” jonain mitä he eivät olleet nähneet ja kuulleet koskaan aiemmin ”.
Lappi luonddu duovdagat ja sámemusihkka rahpasedje venezuelalaččaide eksohtalažžan ja magihkalažžan, ” juoga dakkárin maid sii eai lean oaidnán ja gullan goassige ovdal.
Saamen kielen erityispiirteet hämmästyttivät monia: ” En voi uskoa, että saamenkielessä on porolle 520 eri sanaa, kun en itse tunne kuin kaksi: poro ja Petteri ”, yleisön parista todettiin.
Sámegiela sierrasárgosat imaštuhtte máŋggaid: ” In sáhte jáhkkit, ahte sámegielas leat bohccuide 520 sierra sáni, go in ieš dovdda go guokte: boazu ja Petteri ”, olbmuid siste gávnnahuvvui.
Avajaistilaisuudessa kuultiin myös norjansaamelaisen Elin Kåvenin musiikkiesitys, joka latasi yleisön shamaanirummullaan luonnonläheiseen tunnelmaan ennen laskeutumista näyttelysalin arktiseen saamelaisympäristöön.”Mitä ihmettä ?
Rahpandilálašvuođas gullui maiddái dážasápmelaš Elin Kåven musihka, mii láidestii olbmuid šhamánagoavdásiin luonddulagaš mielladillái ovdal luoitima čájáhussále árktalaš sámebirrasii.”Mii ipmašiid ?
Miten ystäväni voivat olla täällä Caracasissa, toisella puolen maailmaa ? ”
Mo mu ustibat sáhttet leat dáppe Caracasis, nuppe bealde máilmmi ? ”
, ihmetteli Suomen ja Norjan rajalta Karasjoelta kotoisin oleva Kåven nähdessään tuttuja kasvoja saamelaismosaiikissa. ”
, imaštalai Suoma ja Norgga rájás Kárášjogas eret leahkki Kåven, go oinnii oahpes muođuid sámemosaikas. ”
Antonio on onnistunut ymmärtämään saamelaiskulttuurin ytimen täydellisesti, tullessani näyttelytilaan minusta tuntui aivan kuin olisin saapunut kotiin ”, kertoi Kåven liikuttuneena näyttelyn läpi kuljettuaan.
Antonio lea lihkostuvvan áddet sámekultuvrra váibmosa dievaslaččat, boađidettiinan čájáhussálii mu mielas orui áibbaš dego livččen boahtán ruoktot ”, muitalii njuorran Kåven go jođii čájáhusa čađa.
Tilaisuudessa tarjottiin rouva Pia Sovio-Pyhälän valmistelemia makupaloja Suomesta, muun muassa porosalamia ja graavilohta ruisleivän kera.
Dilálašvuođas fállojuvvojedje rovvá Pia Sovio-Pyhälä ráhkadan herskot Suomas, earret eará boazosalami ja sálteluossa kroavaláibbiin.
Briceño vieraili Suomessa Caracasin edustuston tukemana ja ulkoasiainministeriön viestintä- ja kulttuuriosaston kutsumana kulttuurivieraana.
Briceño galledii Suomas Caracas ovddastusa doarjagiin ja olgoriikkaministeriija gulahallan- ja kulturossodaga bovden kulturguossin.
Vierailun Lapin järjestelyitä koordinoivat Siida-museo ja Saamelaiskäräjät.
Galledeami Lappi ordnemiid koordinerejedje Siida-musea ja Sámediggi.
Näyttely toteutettiin yhteistyössä Briceñon, Suomen Caracasin edustuston ja B. O. D. - Corp Bancan kulttuurikeskuksen kesken ja useiden yrityssponsorien tuella.
Čájáhus ollašuhttui ovttasbarggus Briceño, Suoma Caracas ovddastusa ja B. O. D. - Corp Banca kulturguovddáža gaskkas ja máŋggaid fitnodatsponsoriid doarjagiin.
Briceño on tullut tunnetuksi maailman alkuperäiskansoja ja heidän kulttuurisia erityispiirteitään sekä luontosuhdettaan tallentavilla kuvasarjoillaan, joista kuuluisin Amerikan jumalat on edustanut Venezuelaa Venetsian Biennaalissa ja kiertänyt maailmaa YK:n suojeluksessa.
Briceño lea boahtán dovddusin máilmmi eamiálbmogiid ja sin kultuvrra sierra iešvuođaid ja lassin luondogaskavuođa vurkejeaddji govvaráidduin, main beakkámus Amerihká ipmilat lea ovddastan Venezuela Venetsia Biennaalis ja johtán máilmmi ON:id suodjalusas.
Amerikan jumalat nähtiin vuoden 2010 keväällä myös Inarin Siida-museossa ja Hangon Rintamamuseossa.
Amerihká ipmilat ledje ovdan jagi 2010 giđđat maiddái Anára Siida-museas ja Hanko Rintamamuseos.
Valokuvaaja yhteistyökumppanien ympäröimänä.
Ovttasbargoguoimmit birastahttet govvideaddji.
Kuvassa vasemmalta oikealle: B. O. D-Corp Banca - pankin sijoitusosaston johtaja Pedro Rendón Oropeza, valokuvaaja Antonio Briceño, pankin yritysvastuuosaston varapuheenjohtaja Milagro González, suurlähettiläs Mikko Pyhälä, Saamelaiskäräjien varapuheenjohtaja Irja Seurujärvi-Kari, pankin hallituksen puheenjohtaja Víctor Vargas Irausquín ja María Beatriz Hernández.
Govas gurotbealde olgešbeallái: B. O. D-Corp Banca - báŋkku investerenossodaga hoavda Pedro Rendón Oropeza, govvideaddji Antonio Briceño, báŋkku fitnodatvástuossodaga várreságajođiheaddji Milagro González, ambassadevra Mikko Pyhälä, Sámedikki várreságajođiheaddji Irja Seurujärvi-Kari, báŋkku stivrra ságajođiheaddji Víctor Vargas Irausquín ja María Beatriz Hernández.
Kuvat: Alexis Escamez
Govat: Alexis Escamez
Bohccostallit – ryhmä Ivalosta edustaa saamelaisnuoria Oulussa
Bohccostallit – joavku Avvilis ovddasta sámenuoraid Oulus
Ivalon alakoulun
Avvila vuolleskuvlla
– tanssiryhmä lähtee edustamaan saamelaisnuoria valtakunnalliseen MOVES - tanssitapahtumaan, joka järjestetään 20. – 22. toukokuuta Oulussa.
– dánsunjoavku dolle riikaviidosaš MOVES – dánsundáhpáhussii Oului ovddastit sámenuoraid miessemánu 20.-22. beaivvi.
Ryhmän ohjaaja, opettaja Bigga-Helena Magga kertoi saaneensa idean tanssiin jakutialaiselta Sykkys - tanssiryhmältä, joka esiintyi Inarissa Ijahis idja – musiikkitapahtumassa elokuussa 2010.
Joavkku jođiheaddji, oahpaheaddji Bigga-Helena Magga muitala, ahte sii ožžo idéa dánsui jakutialaš Sykkys – dánsajoavkkus, man sii oidne Ijahis Idja – musihkkadáhpáhusas Anáris borgemánus 2010.
Saamelaisnuorten taidetapahtuma kokosi maaliskuun viimeisenä päivänä Utsjoen kirkonkylän koululle yli 350 lasta ja nuorta ohjaajineen saamelaisalueen kouluista.
Sámenuoraid dáiddadáhpáhussii Ohcejoga skuvlii čoahkkanedje njukčamánu maŋimuš beaivvi badjelaš 350 máná ja nuora ovttas oahpaheaddjiiguin Suoma Sámi skuvllain.
Utsjokinen Titta Rasmus, joka juonsi tapahtuman inarilaisen Mikke Näkkäläjärven kanssa, aloitti Saamen suvun laulun johon yleisö yhtyi.
Ohcejohkalaš Titta Rasmus, guhte jođihii dáhpáhusa ovttas anáralaš Mikke Näkkäläjärviin, álggahii Sámi soga lávlaga masa buohkat serve mielde.
Utsjoen äskettäin valittu kunnanjohtaja Matti Korkala toi tilaisuuteen kunnan tervehdyksen.
Ohcejoga easka válljejuvvon gielddahoavda Matti Korkala buvttii dáhpáhussii dearvvuođaid gieldda bealis.
Tanssiesitykset pääsivät alkamaan kun paikallisten nuorten bändi Moivvas oli esiintynyt.
Dánsunčájáhusat besse álgit dan maŋŋá go ohcejohkalaš nuoraid joavkku Moivvas lei lávlon ja čuojahan.
Tapahtuman pääteemana oli valtakunnallisen Nuori Kulttuuri – tapahtuman mukaisesti tanssi.
Dáhpáhusa váldotemán lei dánsa riikkaviidosaš Nuorra Kultuvra – dáhpáhusa njuolggadusaid mielde.
Utsjoelle ilmoittautui 13 ryhmää sekä yksi soolotanssija, ja yhteensä lavalle tanssi lähes sata nuorta.
Ohcejohkii ledje almmuhan mielde 13 joavkku ja okta ovttaskas dánsu, ja oktiibuot lávddi ala dánso lagabui čuođi nuora.
Lajeista oli suosituin nykytanssi, jonka lisäksi nähtiin katutanssia sekä etnisiä tansseja.
Šlájain bivnnuheamos lei modearna dánsa, man lassin oinniimet maiddái gáhtadánssa ja etnihkalaš dánssaid.
Tanssikatselmuksen tuomareina toimivat Tiina Sanila-Aikio Inarista, Solgryn Bär Taanasta sekä Anna Näkkäläjärvi Utsjoelta.
Dánsungilvvu duopmáriin ledje Tiina Sanila-Aikio Anáris, Solgryn Bär Deanus ja Anna Näkkäläjärvi Ohcejogas.
Saamelaiskäräjät jakoi stipendejä kannustukseksi tanssiharrastuksen jatkamiseen.
Sámediggi jugii nuoraide stipeanddaid movttiidan dihte sin joatkit dánsuma.
Stipendit saivat Karigasniemen Sápmi salmiak – ryhmä sekä 8-vuotias soolotanssija Biret-Inga Pieski, Enontekiön lukion Oarjánnieiddat, Vuotson koulun Vuohču Ritmajoavkku, Ivalon lukion ryhmä Villasat sekä Ivalon alakoulun ryhmä Bohccostallit.
Stipeanddaid ožžo Gáregasnjárgga Sápmi salmiak – joavku sihke 8-jahkasaš solodánsu Biret-Inga Pieski, Eanodaga logahaga Oarjánnieiddat, Vuohču skuvlla Vuohču Ritmajoavkku, Avvila logahaga joavku Villasat sihke Avvila vuolleskuvlla joavku Bohccostallit.
Mainittujen ryhmien lisäksi katselmuksessa esiintyivät Muzehat ja The Kids Karigasniemeltä, Geishat, Nauhattaret ja Systema Utsjoelta sekä SkäŠmm Sevettijärveltä.
Dáid lassin dánsungilvui oassálaste Muzehat ja The Kids Gáregasnjárggas, Geishat, Nauhattaret ja Systema Ohcejogas sihke SkäŠmm Čeavetjávrris.
Nuorgamin kaksi ryhmää Njuorggán sekä Áron ja Juuso eivät valitettavasti voineetkaan esiintyä, vaikka olivat ilmoittautuneet.
Njuorggáma guokte joavkku Njuorggán sihke Áron ja Juuso eaba váidalahtti gal beassange dán vuoru čájehit dáidduideaset, vaikko joavkkut ledje almmuhuvvon fárrui.
Tanssikatselmuksen lisäksi Utsjoella järjestettiin pitkin päivää erilaisia työpajoja, joiden järjestämisestä vastasi Saamelaiskäräjien hallinnoima ja Anne Kirste Aikion vetämä Johtti Nuorra – projekti.
Dánsungilvvohallama lassin Ohcejogas ordnejuvvojedje miehtá beaivvi iešguđetlágan bargobájit, maid ordnemis fuolahii Sámediggi Johtti Nuorra – projeakta, jođiheaddjin Anne Kirste Aikio.
Aiheina olivat luova askartelu, hopeakäsityöt, kuvankäsittely, saamenpuvun pukeminen, bändisoitto sekä rap-musiikki.
Fáddán ledje “ hutkás duodji ”, silbabarggut, govaid gieđahallan, gákti, band – čuojaheapmi ja rap – musihkka.
Innokkaimmat pitkämatkalaiset yöpyivät Utsjoen koululla voidakseen osallistua työpajoihin heti aamulla ennen tanssikilpailun alkamista.
Viššaleamos guhkesmátkkálaččat idjadedje Ohcejoga skuvllas beassan dihtii oassálastit bargobájiide juo iđđedis ovdal dánsunčájáhusaid álgima.
Työpajoihin olisi ollut halukkaista enemmän kuin aika ja tilat antoivat myöten.
Bargobájiide livčče leamašan eanet movttegis oassálastit go ledje áigi ja lanjat.
Suosituin pajoista oli hopeatyöpaja.
Bargobájiin bivnnuheamos lei silbaduodji.
Taidetapahtuma oli erittäin onnistunut.
Dáiddadáhpáhus lihkostuvai hui bures.
Se on säilyttänyt asemansa tärkeänä saamelaislasten ja – nuorten sekä heidän opettajiensa kohtauspaikkana.
Dáhpáhusas lea áinge erenoamáš dehálaš sadji sámemánáid ja – nuoraid ja sin oahpaheaddjjid deaivvadanbáikin.
Lisäksi se tarjoaa mahdollisuuden tuoda esille koulujen osaamista ja kulttuuriharrastusta.
Dasa lassin dat fállá vejolašvuođa buktit ovdan skuvllaid máhttu ja kulturdoaimma.
Ensi vuonna valtakunnallisena teemana on musiikki, ja suunnitelmissa on järjestää Saamelaisnuorten taidetapahtuma suurempana kuin koskaan uudessa kulttuurikeskus Sajoksessa.
Boahtte jagi riikaviidosaš temán lea musihkka, ja doaivvu mielde dalle šaddá stuorát dáiddadáhpáhusa go goassege ovdal ođđa sámekulturguovddážis Sajosis Anáris.
Saamen kielilain 31 §:ssä tarkoitetut avustukset haettavana
Sámi giellalága 31 §:s dárkkuhuvvon doarjagat ohcanláhkai
Oikeusministeriö ilmoittaa haettavaksi saamen kielilain (1086/2003) 31 §:ssä tarkoitetut avustukset, joita varten tänä vuonna on käytettävissä yhteensä 130.000 euroa.
Vuoigatvuohtaministeriija almmuha ohcanláhkai sámi giellalága (1086/2003) 31 §:s dárkkuhuvvon doarjagiid, maid várás dán jagi lea ruhta oktiibuot 130.000 euro.
Avustusta voidaan myöntää saamelaisten kotiseutualueen kunnille, seurakunnille ja paliskunnille sekä lain 18 §:ssä tarkoitetuille yksityisille mainitun lain soveltamisesta aiheutuvien erityisten lisäkustannusten kattamiseksi.
Doarjaga sáhttá mieđihit sámiid ruovttuguovllu gielddaide, searvegottiide ja bálgosiidda ja maiddái lága 18 §:s dárkkuhuvvon ovttaskas olbmui máinnašuvvon lága heiveheamis boahtán sierra lassigoluid máksima várás.
Vapaamuotoiset hakemukset tulee toimittaa oikeusministeriölle viimeistään 21.4.2011 klo 16.15.
Friijahápmásaš ohcamušaid galgá doaimmahit vuoigatvuohtaministeriijai maŋimustá 21.4.2011 dmu 16.15.
Oikeusministeriön postiosoite on PL 25, 00023 Valtioneuvosto, ja käyntiosoite Eteläesplanadi 10.
Vuoigatvuohtaministeriija poastačujuhus lea PL 25, 00023 Valtioneuvosto, ja uksačujuhus Eteläesplanadi 10.
Hakemuksessa tulee selvittää ne erityiset lisäkustannukset, joiden kattamiseksi avustusta haetaan.
Ohcamušas galgá čilget daid sierra lassigoluid, maid máksima várás doarjja ohccojuvvo.
Mikäli hakemus tehdään saamen kielilain 18 §:n perusteella, hakemuksessa tulee selvittää myös, että hakija on mainitussa lainkohdassa tarkoitettu yksityinen.
Juos ohcamuš bargojuvvo sámi giellalága 18 §:a vuođul, ohcamušas galgá čilget maiddái, ahte ohcci lea máinnašuvvon láhkačuoggás dárkkuhuvvon ovttaskas olmmoš.
Jos hakijana on yksityisoikeudellinen yhteisö tai säätiö, hakemukseen tulee liittää yhteisöä tai säätiötä koskeva rekisterinote sekä viimeksi vahvistettu tilinpäätös, toimintakertomus ja tilintarkastuskertomus.
Juos ohccin lea siviilavuoigatvuođalaš ovttastupmi dahje vuođđudus, ohcamuššii galgá laktit ovttastumi dahje vuođđudusa guoski registtarváldosa ja maiddái maŋimuš nannejuvvon ruhtadoalloloahpaheami, doaibmačilgehusa ja ruhtadoallodárkkistanmuitalusa.
Hakemusmenettelyssä noudatetaan valtionavustuslakia (688/2001).
Ohcanmeannudeamis čuvvojuvvo stáhtadoarjjaláhka (688/2001).
Sajoksen ikkunaverhojen kuvion suunnittelukilpailu ratkaistu
Sajosa lássaliinniid plánengilvu lea čovdojuvvon
Inarilaisen Tytti Bräysyn ehdotus “ Eloa ikkunassa ” ja rovaniemeläisen Anna-Leena Pyylammen ehdotus “ Riskuna ” on valittu voittajiksi saamelaiskulttuurikeskus Sajoksen ikkunaverhojen kuvion suunnittelukilpailussa.
Anárlaš Tytti Bräysy evttohus " Eallin lásas " ja roavvenjárgalaš Anna-Leena Pyylampi evttohus " Riskun " leat válljejuvvon vuoitin sámekulturguovddáš Sajosa lássaliinniid govvosa plánengilvvus.
Molemmat saavat ehdotuksestaan 500 euron suuruisen palkinnon.
Guktot oažžuba evttohusas 500 euro sturrosaš bálkkašumi.
Avoimella verhojen kuvion suunnittelukilpailulla haettiin saamelaiskulttuurikeskus Sajokseen korkealaatuinen ja kaunis, talon tunnelmaan ja ilmapiiriin sopiva uniikki paneeliverhokangaskuvio (printtikuvio), joka luo talon sisätiloille omaleimaisuutta ja tunnistettavuutta.
Lássaliinniid govvosa rabas plánengilvvuin ohccui sámekulturguovddáš Sajosii alladássásaš ja fiinna, dálu atmosfearai ja dovdamušaide heivvolaš unihka panelalássaliidnegovus (printtigovus), mii fállá dálu sisa iešlági ja erenomášvuođa.
Verhokuvion tai - kuvioiden tulee myös ilmentää Sajoksen tarkoitusta, sen toiminnan luonnetta ja saamelaista omaleimaisuutta.
Lássaliidnegovus dahje - govvosat galget maiddái govvidit Sajosa dárkkuhusa, dan doaimma luonddu ja sámi iešvuođalági.
Verhoja tarvitaan etupäässä toimistotilojen ikkunoissa.
Lássaliinnit dárbbašuvvojit ovdasajis doaimmahatlanjaid lásain.
Suunnittelukilpailu toteutettiin helmi-maaliskuussa 2011 ja kilpailussa jätettiin yhteensä 31 ehdotusta, joista palkintolautakuntana toiminut Sajoksen käyttäjäorganisaatioista koostuva yhteistoimintaelin arkkitehtitoimiston edustajalla vahvistettuna hyväksyi arvosteltavaksi 30 ehdotusta.
Plánengilvu ollašuhttui guovva-njukčamánus 2011 ja gilvvus guđđojedje buohkanassii 31 evttohusa, main bálkkašanlávdegoddin doaibman Sajosa geavaheaddjiorganisašuvnnain čohkkejuvvon ovttasdoaibmanorgána, masa gulai vel arkiteaktadoaimmahaga ovddasteaddji, dohkkehii árvvoštallamii 30 evttohusa.
Lautakunta hylkäsi yhden (1) kilpailuehdotuksen, koska se oli toimitettu lautakunnalle kilpailun sääntöjen vastaisesti.
Lávdegoddi hilggui ovtta (1) gilvoevttohusa, go dat lei doaimmahuvvon lávdegoddái gilvvu njuolggadusaid vuostásaččat.
Huolellisen ja seikkaperäisen arvioinnin tuloksena palkintolautakunta päätti yksimielisesti julistaa nimimerkit ” Eloa ikkunassa ” ja ” Riskuna ” suunnittelukilpailun voittajiksi ja lunastaa nämä työt sääntöjen mukaisesti á 500 euroa.
Fuolalaš ja vuđolaš árvvoštallama boađusin bálkkašanlávdegoddi mearridii ovttamielalaččaŧ cealkit nammamearkkaid " Eallin lásas " ja " Riskun " plánengilvvu vuoitin ja lotnut dáid bargguid njuolggadusaid mielde á 500 euro.
Kilpailun sääntöjen mukaan palkintolautakunta saattoi valita kaksi (2) kuviolle asetetut vaatimukset parhaiten täyttävää ehdotusta lunastettavaksi.
Gilvvu njuolggadusaid mielde bálkkašanlávdegoddi sáhtii válljet guokte (2) evttohusa lotnun láhkai, mat devde govvosii ásahuvvon gáibádusaid buoremusat.
Sillä oli sääntöjen mukaan myös oikeus hylätä kaikki ehdotukset tai lunastaa vain yksi työ.
Das lei njuolggadusaid mielde maiddái vuoigatvuohta hilgut buot evttohusaid dahje lotnut dušše ovtta barggu.
Palkintolautakunta päätti samalla suositella, että kuvioehdotusta ” Eloa ikkunassa ” käytettäisiin Sajoksen 1. kerroksen ikkunoissa ja ehdotusta ” Riskuna ” 2. ja 3. kerroksen ikkunoissa.
Bálkkašanlávdegoddi mearridii maiddái ávžžuhit, ahte govusevttohus " Eallin lásas " geavahuvvošii Sajosa 1. gearddi lásain ja evttohus " Riskun " 2. ja 3. gearddi lásain.
Sajoksen verhojen kuvion suunnittelukilpailun lehdistötiedote.
DIEĐÁHUS, davvisamegillii
Bohccostallit – ryhmälle kiitosta Oulussa
Bohccostallit – joavku oaččui giitosiid Oulus
Saamelaisnuoria edustanut Bohccostallit – ryhmä sai kiitosta ja kunniamaininnan Oulussa valtakunnallisessa
Sámenuoraid ovddastan Bohccostallit – joavku oaččui giitosiid ja gudnebálkkašumi Oulus riikaviidosaš
Moves - tanssikatselmuksessa
MOVES – dánsundáhpáhusas
20.-22.5. reippaalla esityksellään “ Njuovvan ” (poron teurastus).
20.-22.5. movttegis čájáhusainis “ Njuovvan ”.
Katselmukseen osallistui yli 1100 nuorta ja lasta 126 ryhmässä, joista Ivalon alakoulun kolme tyttöä ja neljä poikaa olivat nuorimmat.
Dáhpáhussii oassálaste badjelaš 1100 nuora ja máná 126 sierra joavkkus, main Avvila vuolleskuvlla golbma nieidda ja njeallje bártni ledje buot nuoramusat.
Ryhmän ohjaajat, opettajat Bigga-Helena Magga ja Rauna Mätäsaho olivat iloisesti yllättyneitä ryhmänsä menestyksen vuoksi.
Joavkku bagadeaddjit, oahpaheaddjit Bigga-Helena Magga ja Rauna Mätäsaho leigga erenoamáš ilus buori bohtosa geažil.
Tanssin idea sai alkunsa jakutialaisen Sykkys – tanssiryhmän esityksestä Ijahis Idja – tapahtumassa Inarissa 2010.
Dánssa idéa lei vuolgán jakutialaš Sykkys - dánsunjoavkku čájáhusas Ijahis Idja – festiválas Anáris 2010.
Oulun katselmukseen osallistuivat myös Ivalon lukion Villasat - ryhmä tanssillaan Doaivut ja vuoimmehuvvat (Toivoa ja lannistua).
Oulu dáhpáhussii oassálaste maiddái Avvila logahaga Villasat - joavku dánssain Doaivut ja vuoimmehuvvat.
Ryhmän viisi tyttöä olivat itse tehneet koreografian tanssi- ja draamaopettaja Teija Sonkkilan avustuksella, joka myös toimi ryhmän ohjaajana.
Joavkku vihtta nieidda ledje ieža hutkán koreografiija dánsui ovttas Teija Sonkkilain, guhte bargá sihke dánsun- ja drámáoahpaheaddjin ja lei maiddái joavkku bagadallin.
Tanssin idea perustuu elokuvaan Kautokeinon kapina, josta myös esityksen taustalla soinut Mari Boinen musiikki oli lainattu.
Dánssa idéa vuođđuduvvá filbmii Guovdageaidnu, gos maiddái duogáža Mari Boine musihkka lei luoikkahuvvon.
Tyttöjen opettaja Marjaana Aikio oli ommellut hienot ja värikkäät esiintymisasut.
Nieiddaid oahpaheaddji Marjaana Aikio lei gorron nieiddaide fiinna ja girjját gárvvuid.
Kotiin lähdössä
Ruoktot vuolgime
Kuvasta puuttuvat Anne Olli sekä ohjaajat Marjaana Aikio ja Teija Sonkkila.
Govas váilot logahaga oahppi Anne Olli sihke bagadeaddjit Marjaana Aikio ja Teija Sonkkila.
Valokuva Anni Näkkäläjärvi.
Čuovgagovva Anni Näkkäläjärvi.
Koulutus esillä alkuperäiskansafoorumin oheistapahtumassa
Skuvlejupmi fáddán álgoálbmotforuma siidodáhpáhusas
Suomen ja Ecuadorin pysyvät edustustot, Ecuadorin kulttuuriperintöministeriö sekä Suomen saamelaiskäräjät järjestivät yhdessä YK:n alkuperäiskansafoorumin 10. istunnon oheistapahtuman, jonka teemoina olivat alkuperäiskansojen koulutus ja oikeus osallistua päätöksentekoon.
Suoma ja Ecuadora bissovaš ovddastusat, Ecuadora kulturárbeministeriija ja Suoma sámediggi ordnejedje ovttas ON álgoálbmotforuma 10. čoahkkima olis siidodáhpáhusa, man fáddán ledje álgoálbmogiid skuvlejupmi ja vuoigatvuohta oassálastit mearrádusdahkamii.
Tapahtuma järjestettiin New Yorkissa torstaina 19. toukokuuta.
Dáhpáhus ordnejuvvui New Yorkis duorastaga miessemánu 19. beaivve.
Paneelikeskustelua johti foorumin jäsen Eva Biaudet ja panelisteina toimivat Ecuadorin kulttuuriperintöministeri María Fernanda Espinosa Garcés, Saamelaiskäräjien varapuheenjohtaja Irja Seurujärvi-Kari sekä alkuperäiskansaerityismekanismin EMRIP:n (Expert Mechanism on the Rights of Indigenous Peoples) puheenjohtaja José Carlos Morales.
Sámedikki várreságadoalli Irja Seurujärvi-Kari sáhka (eŋgelasgillii).
Seurujärvi-Kari ilmaisi vuorostaan huolestuneisuutensa saamenkielen opetuksen ongelmia kohtaan ja korosti kielitaidon merkitystä saamelaisen identiteetin säilymisen kannalta.
Dáhpáhusa ođas suomagillii:
Sivutapahtuman seitsenkymmenhenkinen yleisö osallistui keskusteluun aktiivisesti.
Irja Seurujärvi-Karin Puhe (Englanniksi)
Raportti: saamelaisten perinteisen tiedon suojelu vaatii toimia
Sámiid árbevirolaš dieđu suodjaleapmi gáibida doaimmaid
Tuore raportti vaatii Suomea terästäytymään saamelaisten luonnon monimuotoisuuteen liittyvän perinteisen tiedon turvaamisessa.
Varas raporta eaktuda, ahte Suopma doaibmá beaktilabbot sámiid luonddu máŋggahámatvuhtii gulavaš árbevirolaš dieđu dorvvasteamis.
Raportin mukaan saamelaisten perinteisellä tiedolla ja perinteisellä luonnonkäytöllä on ratkaiseva merkitys etenkin pohjoisen luonnon monimuotoisuudelle.
Raportta mielde sámiid árbevirolaš dieđus ja árbevirolaš luonddugeavaheamis lea guovddáš mearkkašupmi eandalitge davvi luonddu máŋggahámatvuhtii.
Saamelaisten luonnon monimuotoisuuteen liittyvä perinteinen tieto on luonteeltaan käytännönläheistä ja ilmenee erityisesti saamen kielessä, ympäristösuhteessa ja elinkeinoissa.
Sámiid luonddu máŋggahámatvuhtii gulavaš árbevirolaš diehtu lea luonddu dáfus geavatlaš ja albmana erenomážit sámegielas, birasgaskavuođas ja ealáhusain.
Saamelaisten perinteiset elinkeinot eli poronhoito, metsästys, kalastus, keräily ja käsityö siirtävät perinteistä tietoa sukupolvelta toiselle.
Sámiid árbevirolaš ealáhusat dahjege boazodoallu, meahccebivdu, guolásteapmi, čoaggin ja duodji sirdet árbevirolaš dieđu buolvvas nubbái.
Toimenpiteissä esitetään luonnon monimuotoisuuteen liittyvän perinteisen tiedon huomioimista lainsäädännön ja hallinnon kehittämishankkeissa sekä koulutuksessa.
Doaibmabijuin evttohuvvojit luonddu máŋggahámatvuhtii gulavaš árbevirolaš dieđu vuhtiiváldin láhkaásaheami ja hálddahusa ovddidanfidnuin ja maiddái skuvlejumis.
Työryhmä esittää, että resursseja ohjataan saamelaisten luonnon monimuotoisuuteen liittyvän perinteisen tiedon tallentamiseen, tutkimiseen ja elvyttämiseen.
Bargojoavku evttoha, että resurssat stivrejuvvojit sámiid luonddu máŋggahámatvuhtii gulavaš árbevirolaš dieđu vurkemii, dutkamii ja ealáskahttimii.
Työryhmä esittää myös, että parhaillaan uudistettavaan luonnon monimuotoisuusstrategiaan ja toimintaohjelmaan kirjataan uusia toimenpiteitä perinteisen tiedon suojelemiseksi.
Bargojoavku evttoha maiddái, ahte luonddu máŋggahámatvuođastrategiijai, mii dál ođasmahtto, ja doaibmanprográmmai merkejuvvojit ođđa doaibmabijut árbevirolaš dieđu suodjaleapmin.