pere/sami_parallel huggingface dataset:
Työryhmän puheenjohtaja Klemetti Näkkäläjärvi näkee raportin valmistumisen merkittävänä saavutuksena ja luovan hyvän pohjan kansalliselle ja kansainväliselle luonnon monimuotoisuuspolitiikalle. ”
Bargojoavkku ságajođiheaddji Klemetti Näkkäläjärvi oaidná, ahte raportta válmmaštuvvan lea mearkkašahtti boađus ja dat fállá buori vuođu sisriikkalaš ja riikkaidgaskasaš luonddu máŋggahámatvuođapolitihkai. ”
Raportti edistää osaltaan kansainvälisen biodiversiteettisopimuksen artikla 8(j):n toimeenpanoa Suomessa.
Raporta ovddida bealistis riikkaidgaskasaš biodiversitehtasoahpamuša artikla 8(j) ollašuhttima Suomas.
Artikla suojelee alkuperäiskansojen luonnon monimuotoisuuteen liittyvää perinteistä tietoa, käytänteitä ja innovaatioita.
Artikla suodjala eamiálbmogiid luonddu máŋggahámatvuhtii gulavaš árbevirolaš dieđu, geavadagaid ja innovášuvnnaid.
Työryhmä esittää, että saamelaisten kotiseutualueen maankäytön suunnittelussa ja ohjauksessa sovelletaan biodiversiteettisopimuksen Akwé: Kon - ohjeita kansallisen lainsäädännön puitteissa.
Bargojoavku evttoha, ahte sámiid ruovttuguovllu eanageavaheami plánemis ja stivremis heivehuvvojit biodiversitehtasoahpamuša Akwé: Ko - rávvagat sisriikkalaš láhkaásaheami olis.
Metsähallitus yhdessä saamelaiskäräjien kanssa on jo aloittanut ohjeiden soveltamisen Hammastunturin erämaa-alueen hoito- ja käyttösuunnitelman laadinnassa, ensimmäisenä maailmassa. ”
Meahciráđđehus ovttas sámedikkiin lea jo álggahan rávvagiid heiveheami Bátneduoddara meahcceguovllu dikšun- ja geavahanplána ráhkadeamis, vuosttasin máilmmis. ”
Saamme Hammastunturin erämaa-alueen hoito- ja käyttösuunnitelman laadinnasta arvokkaita kokemuksia, ja Metsähallitus on sitoutunut laatimaan pysyvän menettelytavan Akwé: Kon - ohjeistuksen soveltamiselle Metsähallituksen toiminnassa ”, iloitsee työryhmän puheenjohtaja Näkkäläjärvi.
Oažžut Bátneduoddara meahcceguovllu dikšun- ja geavahanplána ráhkadeamis buriid vásáhusaid, ja Meahciráđđehus lea čatnasan ráhkadit bissovaš meannudanvuogi Akwé: Ko - rávvagiid heiveheapmái Meahciráđđehusa doaimmas ”, illuda bargojoavkku ságajođiheaddji Näkkäläjärvi.
Vapaaehtoiset Akwé: Kon ohjeet on valmisteltu yhdessä alkuperäiskansojen edustajien kanssa ja hyväksytty biodiversiteettisopimuksen osapuolikokouksessa vuonna 2004.
Eaktodáhtolaš Akwé: Ko rávvagat leat válmmaštallon ovttas eamiálbmogiid ovddasteaddjiiguin ja dohkkehuvvon biodiversitehtasoahpamuša oassebeallečoahkkimis jagi 2004.
Suomessa ohjeet koskevat sellaisia saamelaisten kotiseutualueella toteuttavia hankkeita, jotka voivat vaikuttaa saamelaisten kulttuuriin ja elinkeinoihin.
Suomas rávvagat gusket dakkár sámiid ruovttuguovllus ollašuhtton fidnuid, mat sáhttet váikkuhit sámiid kultuvrai ja ealáhusaide.
Työryhmä esittää, että kun ympäristön käyttöä ja perinteisiä saamelaiselinkeinoja ohjaavaa lainsäädäntöä kehitetään, huomioidaan biodiversiteettisopimuksen velvoitteet ja soveltuvilta osin Akwé: Kon - ohjeet.
Bargojoavku evttoha, ahte go birrasa geavaheami ja árbevirolaš sámeealáhusaid stivrejeaddji láhkaásaheapmi ovddiduvvo, vuhtiiváldojit biodiversitehtasoahpamuša geatnegasvuođat ja heivvolaš osiin Akwé: Ko - rávvagat.
Työryhmä ehdottaa, että ympäristöministeriö antaa ohjeistuksen Akwé: Kon - ohjeiden soveltamisesta ympäristövaikutusten arviointiprosessissa sekä maankäyttö- ja rakennuslain toimeenpanossa.
Bargojoavku evttoha, ahte birasministeriija addá rávvagiid Akwé: Ko - rávvagiid heiveheamis birasváikkuhusaid árvvoštallanprosessain ja maiddái eanageavahan- ja huksenlága ollašuhttimis.
Työryhmä on suomentanut ja julkaissut Akwé:Kon ohjeet.
Bargojoavku lea jorgalan suomagillii ja olggosaddán Akwé: Ko rávvagiid.
Lisätietoja: Puheenjohtaja Klemetti Näkkäläjärvi, Saamelaiskäräjät, puh.
Suomagielat jorgalus lea okta máilmmi vuosttamus jorgalusain rávvagiin.
Luonnonsuojelujohtaja Ilkka Heikkinen, ympäristöministeriö, puh.
Bargojoavkku raporta
Nuorisoneuvosto
Nuoraidráđđi
Nuorisoneuvostoon valitaan kahdeksi vuodeksi kerrallaan puheenjohtaja, varapuheenjohtaja ja kolme muuta jäsentä sekä jokaiselle henkilökohtaiset varajäsenet.
Nuoraidráđđái válljejuvvojit guovtti jahkái hávil ságajođiheaddji, várreságajođiheaddji ja golbma eará lahtu sihke juohkehažžii persovnnalaš várrelahtut.
Näiden varsinaisten jäsenten ja varajäsenten tulee olla valituksi tullessaan 18-25-vuotiaita.
Dát fásta lahtut ja várrelahtut galget leat válljedettiin 18-25-jahkásaččat.
Lisäksi nuorisoneuvostoon valitaan kahdeksi vuodeksi kerrallaan viisi pysyvää asiantuntijajäsentä, joiden tulee olla valituksi tullessaan 15-17-vuotiaita.
Lassin nuoraidráđđái válljejuvvojit guovtti jahkái hávil vihtta fásta áššedovdilahtu, geat galget leat válljedettiin 15-17-jahkásaččat.
Nuorisoneuvoston puheenjohtajan ja varapuheenjohtajan ei tarvitse olla saamelaiskäräjien jäseniä.
Nuoraidráđi ságajođiheaddji ja várreságajođiheaddji eai dárbbaš leat sámedikki lahtut.
Nuorisoneuvosto valmistelee ne saamelaiskäräjien lausunnot, aloitteet ja muut kannanotot jotka koskevat saamelaisnuoria tai saamelaisnuorten elinoloja.
Nuoraidráđđi válmmaštallá daid sámedikki čealkámušaid, álgagiid ja eará beali váldimiid, mat gusket sámenuoraid dahje sámenuoraid eallindiliid.
Muita nuorisoneuvoston päätehtäviä on edistää saamelaisnuorten kielellisiä ja kulttuurisia oikeuksia ympäri Suomen sekä vahvistaa saamelaisnuorten kuuluvuutta saamelaiskulttuuriin.
Eará nuoraidráđi váldobarggut leat ovddidit sámenuoraid gielalaš ja kultuvrralaš vuoigatvuođaid miehtá Suoma sihke nannet sámenuoraid gullama sámekultuvrrii.
Nuorisoneuvosto 2014-2015
Nuoraidráđđi 2014-2015
Jäsenet:
Lahtut:
Niila Rahko, puheenjohtaja - varajäsen Mikkel Näkkäläjärvi
Niila Rahko, ságadoalli - várrelahttu Mikkel Näkkäläjärvi
Aslak Holmberg - varajäsen Martta Alajärvi
Aslak Holmberg - várrelahttu Martta Alajärvi
Asiantuntijajäsenet:
Áššedovdilahtut:
Jouna Näkkälä
Pinja Pieski
Nuorisoneuvoston esittelijänä ja sihteerinä toimii nuorisosihteeri Kaisa Tapiola-Länsman
Nuoraidráđi áššemeannudeaddjin ja čállin doaibmá nuoraidčálli Kaisa Tapiola-Länsman
Hallitusohjelmassa tuetaan niin saamen kieltä, perinteistä tietoa, kielenelvytysohjelmaa ja kehitetään saamelaista kulttuuri-itsehallintoa ”, kertoo saamelaiskäräjien puheenjohtaja Klemetti Näkkäläjärvi, joka osallistui myös saamelaiskäräjien edustajana hallitusneuvotteluihin.
Ráđđehusprográmmas dorjojuvvo nu sámegiella, árbevirolaš diehtu, gielaealáskahttinprográmma ja ovddiduvvo sámi kulturiešstivrejupmi ”, muitala sámedikki ságajođiheaddji Klemetti Näkkäläjärvi, gii maiddái oassálasttii sámedikki ovddasteaddjin ráđđehusšiehtadallamiidda.
Vaikka ILO 169-sopimuksen ratifiointi on ollut Suomen tavoitteena pitkään, koskaan aiemmin asiasta ei ole kirjattu hallitusohjelmassa. ”
Vaikke ILO 169-soahpamuša ratifiseren leamašan Suoma ulbmilin guhká, goassige ovdal áššis ii leat girjejuvvon ráđđehusprográmmas. ”
Saamelaiskäräjien tekemät esitykset maankäytön oh-jausjärjestelmän uudistamiseksi kirjautuivat myös hallitusohjelmaan.
Sámedikki bargan evttohusat eanageavahusa stivrenvuogi ođasmahttima várás girjejuvvojedje maiddái ráđđehusprográmmai.
Kansallinen artikla 8(j)-työryhmä on tehnyt kattavan esityksen uuden biodiversiteettistrategian saamelaiskulttuuria koskeviksi toimenpiteiksi.
Álbmotlaš artihkal 8(j)-bargojoavku lea bargan viiddes evttohusa ođđa biodiversiteahttastrategiija sámekultuvrra guoski doaibmabidjun.
Hallitusohjelmassa on huomioitu saamelaiskäräjien tekemät esitykset saamelaisen kulttuuri-itsehallinnon kehittämiseksi ja sen resursoimiseksi.
Ráđđehusprográmmas leat vuhtiiváldon sámedikki dahkan evttohusat sámi kulturiešstivrejumi ovddideami ja dan resurserema várás.
Hallitusohjelma Internetissä.
Ráđđehusprográmma Interneahtas.
Artikla 8(j)-työryhmän loppuraportti.
Artihkal 8(j)-bargojoavkku loahpparaporta.
Lisätietoja: puheenjohtaja Klemetti Näkkäläjärvi
Lassidieđut:
Klemetti Näkkäläjärven muistio hallitusohjelman valmistelua varten
ságajođiheaddji Klemetti Näkkäläjärvi
Haettavana kaksi päätoimista ja vakinaista kielenkääntäjän virkaa
Ohcanláhkai guokte ollesáigásaš ja fásta jorgaleaddji virggi
Saamelaiskäräjät julistaa haettavaksi kaksi (2) päätoimista ja vakinaista kielenkääntäjän virkaa.
Sámediggi almmuha ohcanláhkai guokte (2) ollesáigásaš ja fásta giellajorgaleaddji virggi.
Saamelaiskäräjien yhteydessä toimii saamen kielen toimisto, joka on perustettu vuonna 1992 saamen kielilain toteuttamista varten.
Sámedikki oktavuođas doaibmá sámegiela doaimmahat, mii lea vuođđuduvvon jagis 1992 sámi giellalága ollašuhttima várás.
Kielitoimiston keskeisenä tehtävänä on antaa saamen kielilaissa tarkoitettuja käännöksiä eri viranomaisille ja laitoksille.
Gielladoaimmahaga guovddáš bargun lea addit giellalágas dárkkuhuvvon jorgalusaid sierra eiseválddiide ja lágádusaide.
Kielitoimiston päätoimipaikka on saamelaiskäräjien sihteeristössä Inarissa ja sen lisäksi sillä on sivutoimipiste Utsjoella.
Gielladoaimmahaga váldobáiki lea sámedikki čállingottis Anáris ja dasa lassin das lea siidodoaibmabáiki Ohcejohnjálmmis.
Kielenkääntäjien toimipaikka on kielitoimiston sivutoimipisteessä Utsjoella ja virat on perustettu pohjoissaamen käännöstehtäviä varten.
Jorgaleaddjiid doaibmabáiki lea gielladoaimmahaga siidodoaibmabáikkis Ohcejohnjálmmis ja virggit leat namuhuvvon davvisámegielat jorgalanbargguid várás.
Virkojen kelpoisuusvaatimukset ovat saamelaiskäräjistä annetun asetuksen 5 §:n (1727/1995) mukaiset.
Virggiid dohkálašvuođagáibádusat leat sámedikkis addojuvvon ásahusa 5 §:a (1727/1995) mielde.
Virantäytössä noudatetaan kuuden kuukauden koeaikaa.
Virggiid deavdimis čuvvojuvvo guđa mánotbaji geahččalanáigi.
/ IV mukaan (peruspalkka 2 347,01 euroa / kk).
/ IV mielde (vuođđobálká 2 347,01 euro / mb).
Hakemukset liitteineen tulee toimittaa saamelaiskäräjien sihteeristöön 3+.6.2011 klo 16.00 mennessä osoitteella Angelintie 696, 99870 Inari. Lisätietoja viroista antaa saamen kieliturvasihteeri Siiri Jomppanen puh. 050-4939 018.
Ohcamušaid mildosiiguin galgá doaimmahit sámedikki čállingoddái 30.6.2011 dmu 16.00 rádjai čujuhussii Angelintie 696, 99870 Anár. Lassedieđuid virggiin addá sámi gielladorvočálli Siiri Jomppanen, tel. 050-493 9018.
Saamelaiskäräjien toimintaan voi tutustua nettiosoitteessa www.samediggi.fi.
Sámedikki doibmii sáhttá oahpásmuvvat neahttačujuhusas www.samediggi.fi
Koulutus- ja oppimateriaalilautakunta
Sámedikki skuvlen- ja oahppamateriálalávdegoddi
Koulutus- ja oppimateriaalilautakunta on saamelaiskäräjien koulutuspoliittisten esitysten, aloitteiden, lausuntojen ja kannanottojen valmistelija ja saamenkielisen oppimateriaalin suunnittelusta, valmistamisesta ja jakelusta vastaava elin.
Skuvlen- ja oahppamateriálalávdegoddi lea sámedikki skuvlenpolitihkalaš evttohusaid, álgagiid, cealkámušaid ja bealiváldimiid válmmaštalli orgána, ja maiddái sámegielat oahppamateriála plánemis, válmmaštallamis ja juohkimis vástideaddji orgána.
Lautakunnan tehtävänä on edistää saamelaisoppilaiden oikeuksia oman kielen ja omakieliseen opetukseen sekä saamelaisopetuksen asemaa Suomen koulujärjestelmässä.
Lávdegotti bargun lea ovddidit sámeoahppiid vuoigatvuođaid iežaset giela ja iežasgielat oahpahussii ja maiddái ovddidit sámeoahpahusa sajádaga Suoma skuvlenortnegis.
Se tekee saamelaisten opetukseen liittyvää alueellista, kansallista ja pohjoismaista yhteistyötä.
Dat bargá sámeoahpahussii gullevaš guovlluguovdasaš, álbmotlaš ja davviriikkalaš ovttasbarggu.
Lautakunta päättää valtion talousarviossa (pääluokka 29, opetusministeriö) saamenkielisen oppimateriaalin ja saamelaisopetuksen kehittämiseen osoitetun valtionavustuksen käytöstä.
Lávdegoddi mearrida stáhta bušeahtas (váldoluohkká 29, oahpahusministeriija) sámegielat oahppamateriála ja sámeoahpahusa ovddideapmái dárkkuhuvvon stáhtadoarjaga geavaheamis.
Se valmistelee saamelaiskäräjien kokoukselle oppimateriaalituotannon vuotuiset ja pitemmän aikavälin suunnitelmat ja antaa vuosittain saamelaiskäräjien kokoukselle ja opetushallitukselle selvityksen oppimateriaalitilanteesta ja valtionavustuksen käytöstä.
Dat válmmaštallá sámedikki čoahkkimii oahppamateriálabuvttadeami jahkásaš ja guhkit áigge plánaid ja addá jahkásaččat sámedikki čoahkkimii ja oahpahusráđđehussii čilgehusa oahppamateriáladilis ja stáhtadoarjaga geavaheamis.
Lautakunta vastaa lisäksi Saamelaisnuorten taidetapahtumasta (Sámenuoraid dáiddadáhpáhus), joka on vuosittain yhteistyössä saamelaisten kotiseutualueen kuntien ja saamelaisyhdistysten kanssa järjestettävä lasten ja nuorten taide- ja kulttuurikatselmus.
Lávdegoddi vástida lassin Sámenuoraid dáiddadáhpáhusas, mii lea jahkásaččat ovttasbarggus sámiid ruovttuguovllu gielddaiguin ja sámeservviiguin ordnejuvvon mánáid ja nuoraid dáidda- ja kulturdáhpáhus.
Lautakunnan käsittelemät asiat valmistelee ja toimeenpanee koulutus- ja oppimateriaalitoimisto.
Lávdegotti gieđahallan áššiid válmmaštallá ja ollašuhttá skuvlen- ja oahppamateriáladoaimmahat.
Lautakunnan esittelijöinä toimivat koulutussihteeri (koulutuspoliittiset asiat), oppimateriaalisihteeri (oppimateriaaliasiat) ja oppimateriaalisuunnittelija (Saamelaisnuorten taidetapahtuma).
Lávdegotti áššemeannudeaddjin doibmet skuvlenčálli (skuvlenpolitihkalaš áššit), oahppamateriálačálli (oahppamateriálaáššit) ja oahppamateriálaplánejeaddji (Sámenuoraid dáiddadáhpáhus).
Koulutus- ja oppimateriaalilautakuntaan kuuluvat vuosina 2012-2015 seuraavat jäsenet:
Skuvlen- ja oahppamateriálalávdegoddái gullet jagiin 2008 - 2011 čuovvovaš lahtut ja várrelahtut:
Yrjö Musta, pj.
Inker-Ánne Magga
Varajäsenet:
Várrelahtut:
Outi Länsman
Maarit Magga
Yhteistyö rajojen yli vahvistaa saamen kieltä ja yhteenkuuluvaisuutta
Ovttasbargu nanne sámegiela ja oktiigullevašvuođa
Utsjokisuun koulu Tenojoen Suomen puoleisella rannalla ja Sirman koulu Tenon Norjan puoleisella rannalla ovat jo pitkään tehneet yhteistyötä.
Ohcejotnjálmmi skuvla, Deanu Suoma bealde, ja Sirpmá skuvla, Deanu Norgga bealde, leat jo guhkit áigge bargan ovttas.
Utsjoen ja Tenon kunnilla on myös päiväkotiyhteistyötä.
Ohcejoga ja Deanu gielddain lea maiddái ovttasbargu beaiveruovttuin.
Lapset oppivat tuntemaan toisensa jo päiväkodissa.
Mánát ohppet dovdat nuppiideaset jo beaiveruovttus, ná mánáin lea álki leat ovttas.
Siksi yhdessä oleminen on heille helppoa ja heidän mielestään on hauskaa, että yhteistyö jatkuu myös koulussa.
Sin mielas lea somá, go ovttasbargu joatkašuvvá skuvllas.
Tämä yhteistyö on aivan erityistä saamelaisalueella ja myös Norjan ja Suomen välillä.
Dát ovttasbargu leamašan hui earenoamáš Sámis ja maiddái Norgga ja Suoma gaskkas.
Koulut haluavatkin laajentaa yhteistyötä, joka on säilyttänyt saamen kieltä ja kulttuuria ja laajentanut lasten näköaloja.
Skuvllat háliditge viiddidit ovttasbarggu, mii lea seailluhan sámi giela ja kultuvrra ja viiddidan mánáid geahččanguovllu.
Yhtenä tavoitteena on pyrkiä saamaan aikaan yhteinen opetussuunnitelma, jotta koulujen välinen yhteistyö sujuisi paremmin ja sitä voitaisiin lisätä.
Oktasašbarggu ovddideami oktan ulbmilin lea geahččalit oččodit oktasaš oahppoplána skuvllaide vai skuvllat sáhtášedje bargat eanet ja buorebut ovttas.
Utsjoen ja Tenon kuntien kouluyhteistyöllä on jo pitkä historia.
Ohcejoga ja Deanu gielddaid skuvllaid ovttasbarggus lea guhkes historjá.
Yhteisiä hiihtokilpailuja on järjestetty 1960-luvulta lähtien ja oppilaat ovat vierailleet ahkerasti naapurimaan kouluissa.
Oktasaš čuoigangilvvut leat ordnejuvvon jo 1960-logu rájes ja oahppit leat fitnan galledeamen kránnjáriikka skuvllain.
Utsjoen ja Sirman koulut aloittivat laajemman yhteistyön 1990‐luvun alussa ja se on laajentunut erityisesti 2000‐luvulla.
Ohcejoga ja Sirpmá skuvllat bargagohte ovttas eanet 1990‐logu álggus ja skuvlaovttasbargu ovdánii ja viiddui 2000‐logu álggus.
Nyt käynnissä on OVTTAS !
Dál lea mannamin nubbi oassi OVTTAS !
– hankkeen toinen jakso.
- prošeavttas.
Kuvassa Utsjoen koululaiset menossa Sirman koululle opettajansa Nilla Tapiolan kanssa.
Govas Ohcejoga skuvlalaččat mannamin Sirpmá skuvlii ovttas oahpaheaddji Nilla Tapiolain.
Utsjokisuun koulun opettaja Nilla Tapiola kertoo, että hankkeen ensimmäinen jakso olikin enemmän tutustumista ja kouluilla oli vain lyhyen aikavälin suunnitelmia.
Ohcetjotnjálmmi skuvlla oahpaheaddji Nilla Tapiola muitala, ahte prošeavtta vuosttas oassi lei eanetge oahpásmuvvan ja skuvllain ledje dušše oanehisáigge plánat.
Hankkeen toinen jakso on laajentanut yhteistyötä ja lapsilla on kaksi yhteistä koulupäivää viikossa.
Dál dat nubbi oassi lea viiddidan ovttasbarggu ja mánáin lea guktii vahkus oktasaš skuvlabeaivi.
Käytännössä se tarkoittaa, että Utsjokisuun alakoulun oppilaat menevät kerran viikossa kouluun Sirmaan ja toisena päivänä Sirman oppilaat tulevat kouluun Utsjoelle.
Dat dárkkuha dan, ahte oktii vahkus Ohcejotnjálmmi vuolleskuvlla oahppit mannet Sirbmái čuovvut diimmuid ja maŋit beaivve Sirpmá mánát bohtet Ohcejohkii.
Norjan ja Suomen kouluilla on eroavaisuuksia.
Norgga ja Suoma riikkain leat erohusat ja dat erohusat gávdnojit maiddái skuvllain.
Lapsilla oli aluksi ennakkoluuloja yhteisiä koulupäiviä kohtaan, mutta ne ovat jo hävinneet.
Mánáin ledje álggos ovdagáttut, muhto dat leat jo jávkan.
Hanke onkin hyvin erikoinen, koska siinä yritetään ottaa käyttöön kummankin maan koulun parhaat puolet.
Prošeakta leage hui earenoamáš, go dat geahččala váldit atnui buoremus beliid goappatge riikkas.
Koulujen käytössä ovat kaikki Norjan ja Suomen puolella valmistetut saamenkieliset oppimateriaalit ja kaikki muutkin parhaat resurssit on otettu käyttöön.
Buot Norgga ja Suoma bealde ráhkaduvvon sámegielat oahppomateriála lea skuvllaid geavahusas ja skuvllain leat váldojuvvon buoremus resurssat geavahussii.
Utsjoella on uimahalli ja korkeatasoinen musiikkiluokka.
Ohcejogas lea vuojadansále ja alla dási musihkkalatnja.
Sirman lapset pääsevät uimaan Utsjoen uimahallissa, jollaista ei ole Sirmassa.
Sirpmá mánát fas besset vuojadit Ohcejoga vuojadanhálles, go Sirpmás dakkár ii gávdno.
Sirmassa puolestaan on erityisen hyvä koulupiha ja jalkapallokenttä.
Sirpmás fas lea earenoamáš buorre skuvla- ja spábbačiekčanšillju.
Pienten koulujen vaikeutena on usein, että niistä puuttuu aineenopettajia.
Unna skuvllaid váttisvuohtan lea dávjá dat, ahte fágaoahpaheaddjit váilot.
Koulujen yhteistyö on helpotanut tätäkin puutetta. Utsjoella on mm. musiikin opettaja ja Sirmassa puolestaan norjan kielen opettaja.
Skuvllaid ovttasbarggus leamašan ávki maid dasa, omd. Ohcejogas gávdno musihkkaoahpaheaddji ja Sirpmás fas dárogiel oahpaheaddji.
Lapsilla on yhteisiä tunteja matematiikassa, saamen kielessä, musiikissa, liikunnassa, yhteiskuntatiedossa ja luontoaineissa.
Mánáin leat oktasaš diimmut matematihkas, sámegielas, musihkas, lihkadeamis, servvodat- ja luonddufágas.
Niilo Rasmus opettaa Sirman ja Utsjoen oppilaille musiikkia ja liikuntaa.
Niilo Rasmus oahpaha Sirpmá ja Ohcejoga mánáide musihka ja lihkadeami.
Hän kertoo, että Norjan ja Suomen lasten välillä tuntuu kulttuuriero, mutta se ei mitenkään ole haitaksi opetukselle.
Son muitala, ahte Norgga ja Suoma mánáid gaskkas vuhtto kulturearru, muhto dat ii hehtte ollenge oahpahusa.
Musiikkihan ei muutenkaan tunne rajoja ja saamelaismuusikot seuraavat länsimaailman oppeja, mutta soitinten käytössä on eroja.
Oahppofágain oahppiin vuhttojit muhtun earut. Musihkashan eai leat ráját ja sámi musihkarat čuvvot oarjemáilmmi, muhto čuojanasaid geavaheamis gávdnojit earut.
Sirman lapset eivät ole niin harjaantuneita käyttämään soittimia, kuten kitaraa.
Sirpmá mánát eai leat nu hárjánan geavahit čuojanasaid omd. gitára.
Utsjoella lapset saavat enemmän tuntumaa soittimiin.
Ohcejogas sii fidnejit eanet dovddu čuojanasaide.
Liikunnassa Niilo ei ole huomannut eroja lasten kesken vaan kaikki osallistuvat samalla tavoin.
Lihkadeamis fas mánáin eai leat leamaš earut, buohkat oassálastet seamma láhkai.
Projektin tavoitteena on edistää saamen kieltä, saamelaista kulttuuria ja omaleimaisuutta, antaa mahdollisuus oppia asioita molemmista maista ja myös niiden kieliä, opettaa oppilaita pitämään arvossa lähiympäristöä molemmin puolin Tenoa. Lisäksi tarkoituksena on ylläpitää ja luoda uusia yhteyksiä myös muihin alkuperäiskansoihin.
Prošeavtta ulbmilin lea ovddidit sámi giela, kultuvrra ja iešvuođa, láhčit vejolašvuođa oahppat goappáge riikka birra ja daid gielaid, oahpahit oahppiid doallat árvvus lagašbirrasa goappatge bealde Deanu, vuođđudit ođđa sosiála oktavuođaid ja vuođđudit oktavuođa eará eamiálbmogiiguin.
Utsjokisuun ja Sirman koulujen yhteistyö on hyvä esimerkki muillekin kouluille ja päiväkodeille !
Ohcejotnjálmmi ja Sirpmá skuvllaid ovttasbargu lea duođai buorre ovdamearkan eará skuvllaide ja beaiveruovttuide !
OVTTAS !
OVTTAS !
- hanke ja Utsjoella toimiva saamelaisyhdistys Sámi Siida järjestivät kesällä 2012 lasten leirin Tenon rannalla lähellä Sirman kylää. Kuvissa
- prošeakta ja Ohcejoga sámesearvi Sámi Siida lágidedje geasset 2012 mánáid leairra Deatnogáttis lahka Sirpmá gili.
- Rájá Jon Máret, Maarit Länsman, joka toimi leirillä kokkina ja pannulla muhkeita lohipaloja,
Govain 1) Rájá Jon Máret, Maarit Länsman, gii barggai leairagoahkkan, bánnos buorit luossabihtát, 2) lávus dolastallaba Áslak Ánde Syvänperä ja Ráste Eriksen, 3) oaggumin Jesse Ruokolainen ja Ráste Eriksen ja 4) Birit Vuolab muitaleamen mánáide Deanu leagi báikenamain.
Leirille osallistui noin 50 lasta vanhempineen.
Leirii oassálaste sullii 50 máná ovttas vánhemiiguin.
Tenon saamelainen kielikeskus, Deanu giellagáddi
Deanu giellagáddi
Tenon kunta
Deanu gielda
Utsjoen kunta
Ohcejoga gielda
Olen 18-vuotias poika Sodankylästä.
Mun lean 18 jahkásaš gánda Soađegilis.
Olen aina asunut täällä kuten vanhempanikin, mutta sukuni on kotoisin Sompion alueelta, mikä on lähellä Vuotson kylää.
Lean álot orron dáppe ja nu mu vánhematge, muhto mu sohka lea eret Soabbada guovllus, mii lea Vuohču gili lahkosis.
Sukuni maat ovat jääneet tekojärven alle.
Mu soga eatnamat leat dál báhcán dahkujávrri vuollái.
Äidinkieleni on suomen kieli ja olen alkanut lukea saamea ala-asteella.
Mu eatnigiella lea suomagiella ja lean lohkagoahtán sámegiela vuolledásis.
Saamen kieli on kadonnut suvustani jo kokonaan ja saamelaisuus on ollut suuri häpeä.
Mu sogas sámegiella lei jo ollásit jávkan ja sámevuohta lea leamaš stuorra heahpat.
Sain lapsena sellaisen kuvan, että saamen kieli ja saamelainen kulttuuri ovat kuolleet ja niistä voi vain lukea kirjoista.
Mánnán mun ožžon gova, ahte sámegiella ja sámekultuvrra leat jápmán ja daid birra sáhttá lohkat dušše girjjiin.
Mutta nyt minun sukupolveni on kiinnostunut juuristaan ja saamen kielikin on palaamassa sukuumme.
Muhto dál mu sohkabuolva lea beroštuvvan iežas ruohttasiin ja sámegiella lea fas máhccame min sohkii.
Saamen kieli on minulle tärkeä asia ja yritän käyttää sitä aina kuin siihen on mahdollisuus.
Sámegiella lea munnje dehálaš ja geahččalan geavahit dan álot go lea vejolašvuohta.
Olen myös ajatellut siirtää sen omille lapsilleni.
Lean maiddai jurddašan sirdit dan iežan mánáide.
Olen tämän kevään (2011) abiturientti ja aion jatkaa yliopistoon.
Lean dán giđa (2011) abiturientta ja áiggun joatkit universitehtii.
Olen hakenut sekä Rovaniemelle lakia lukemaan että Ouluun saamen kieltä lukemaan.
Lean dál ohcan sihke Roavenjárgii studeret lága ja Oului studeret sámegiela.
Työn ja opintojen takia minulle ei jää kovin paljoa vapaa-aikaa.
Bargguid ja studerema dihte munnje ii báze nu ollu friddjaáigi.
Mutta kun sitä jää, tykkään urheilla ja viettää aikaa kavereiden kanssa.
Muhto dalle go báhcá, liikon valáštallat ja leat lagašolbmuiguin.
Mitä sitten ” aikuisena " teenkin, tärkeintä on, että saan tehdä töitä myös saamen kielellä ja saamelaisasioissa.
Maid de " rávesolmmožin " barggažan, deahaleamos lea ahte oaččun bargat maiddái sámegillii ja sámeáššiiguin.
Olen 27-vuotias nuori mies Ivalosta.
Antti Heikkuri (2011) Lean 27-jahkásaš nuorra almmái, eret Avvilis.
Olen syntynyt ja asunut koko ikäni Ivalossa.
Lean riegádan ja ássan oppa eallinagi Avvilis.
Peruskoulun jälkeen olin lyhyen aikaa töissä Helsingissä, jonka jälkeen palasin takaisin kotiseudulleni.
Vuođđoskuvlla maŋŋá ledjen vehá áigge barggus Helssegis, man maŋŋá máhccen ruovttoluotta ruoktoguvlui.
Rakennusalalle menin töihin 18-vuotiaana ja huomasin pitäväni alasta.
Huksensuorgái álgen bargui 18-jahkásažžan ja fuomášin ahte liikon dasa.
Useamman vuoden työskenneltyäni päätin kouluttautua kirvesmieheksi.
Máŋgga jagi bargama maŋŋá mearridin skuvlet iežan snihkkárin.
Koulutuksen ohessa rakensin perheellemme, johon kuuluvat avovaimoni Marika ja hänen tyttärensä Milja, talon Keväjärvelle.
Seamma áigge huksejin Keväjávrái dálu bearrašasamet, masa gullet orrunguoibmán Marika ja su nieida Milja.
Vapaa-aikani vietän pääasiassa luonnon helmassa kelkkaillen, veneillen ja kalastaen.
Astoáigge jođán ollu luonddus, vuoján mohtorgielkkáin, fatnasiin ja maiddái guolástan.
Isäni äiti oli kolttasaamelainen.
Mu áhči eadni lei nuortalaš.
Saamelaisuus ei ole näkynyt perheemme arjessa, mutta iän myötä minua on alkanut asia kiinnostamaan ja sen vuoksi lähdinkin mukaan saamelaisten asioita hoitamaan.
Sápmelašvuohta ii leat oidnon min bearraša árggas, muhto agi mielde lean beroštišgoahtán áššis ja danin vulgenge mielde sápmelaččaid áššiid dikšut.
Tulevaisuudessa toivoisin että harrastuksistani tulisi ammattini vaikka oman yrityksen kautta.
Boahttevuođas sávašin ahte astoáiggedoaimmain boađášii munnje ámmát vaikko iežan fitnodaga bokte.
Olen 18-vuotias saamelainen nuori, kotoisin Lemmenjoen Äivihjärveltä.
Lean 18-jahkásaš sámenuorra, eret Leammi Äivihjávrris.
Äitini puolelta olen Aikion sukua.
Eatni bealde gulan Aikio sohkii.
Olen syntynyt kaksikieliseen perheeseen.
Lean riegádan guovttegielat bearrašii.
Äidinkieleni on pohjoissaame, jonka olen oppinut rinnakkain suomen kielen kanssa.
Mu eatnigiella lea davvisámegiella, man lean oahppan báldalagaid suomagielain.
Olen ollut pohjoissaamenkielisessä päiväkodissa Inarissa ja käynyt saamenkielisen peruskoulun ala-asteen Menesjärvellä ja yläasteen Inarissa.
Leamašan davvisámegielat beaiveruovttus Anáris ja vázzán sámegielat vuođđoskuvlla vuolledási Menešjávrris ja badjedási Anáris.
Nyt opiskelen Saamelaisalueen koulutuskeskuksessa, Toivoniemessä porotalousyrittäjäksi ja vuorojaksoina Ivalon lukiossa.
Dál stuđeren Sámi oahpahusguovddážis, Doaivonjárggas, boazodoallofitnodatolmmožin ja nuppe vuoro fas Avvila logahagas.
Tavoitteenani on suorittaa tutkinnot näissä oppilaitoksissa.
Ulbmilin lea čađahit dutkosiid dáid oahppolágádusain.
Olen pienestä pojasta saakka ajatellut alkavani poromieheksi ja asuvani pohjoisessa.
Lean unnivuođa rájes jurddašan álgit badjealmmájin ja ássat davvin.
Saamelaisuus, porot ja Lappi ovat minulle tärkeitä.
Sápmelašvuohta, bohccot ja Lappi guovlu leat munnje dehálaččat.
Tästä syystä olenkin halunnut jatkaa esi-isieni perintöä, porohoitoa ja opiskella poromiehen ammattiin.
Danin leange hálidan joatkit mu máddariid árbbi, boazodoalu, ja stuđeret badjealbmá ámmáhii.
Porotöiden lisäksi harrastuksiini on aina kuulunut urheilu.
Boazobargguid lassin mu astoáigge doaimmaide lea álo gullan valástallan.
Peruskouluaikana hiihto ja yleisurheilu olivat mieleisiä.
Vuođđoskuvlaáigge čuoigan ja friijavalástallan ledje mu miela mielde.
Nykyisin harrastan salibandya.
Dál spealan sisbandy.
Saamelaisuus on osa minua.
Sápmelašvuohta lea oassi mu.
Se on minulle arkipäivää eikä minun tarvitse itse sitä erikseen määritellä.
Dat lea munnje árgabeaivi inge mun dárbbaš ieš dan sierra meroštallat.
Minun saamelaisuuteeni kuuluvat perhe, suku, kieli, porot ja muut luontaiselinkeinot sekä pukeutuminen saamenpukuun.
Mu sápmelašvuhtii gullet bearaš, sohka, giella, bohccot ja eará luondduealáhusat sihke gárvodeapmi sámegáktái.
Lapinpuku on minulle lähinnä juhlapuku, jota käytän erityisesti perhe- tai sukujuhlissa, mutta myös muissakin tilaisuuksissa, joissa edustan saamelaisia.
Sámegákti lea munnje lagamustá čikŋabivttas, man geavahan erenomážit bearaš- dahje sohkaávvudemiin, muhto maiddái earáge dilálašvuođain, main ovddastan sápmelaččaid.
Tulevaisuudestani toivon, että meillä jatkossakin olisi hyvät elämisen edellytykset täällä pohjoisessa.
Sávan ahte mis livčče boahttevuođasge buorit eallima eavttut dáppe davvin.
Pitäisi olla sellaisia koulutuspaikkoja ammatteihin, joita täällä tarvitaan ja joilla täällä pärjää.
Galggašedje leat skuvlenbáikkit ámmáhiidda, mat dáppe dárbbašuvvojit ja main dáppe birge.
Meillä pitäisi löytyä täällä työpaikkoja, jotta opiskelujen perässä lähteneet nuoret voisivat palata opiskelujen jälkeen kotiseudulle.
Mis galggašedje gávdnot dáppe bargobáikkit, vai oahpuid maŋis vuolgán nuorat sáhtášedje máhccat oahpuid maŋŋá ruoktoguvlui.
Aloitin syksyllä 2010 luokanopettajanopinnot Kautokeinossa Sámi Allaskuvlassa (saamelaisessa korkeakoulussa).
Álggahin čakčat 2010 luohkáoahpaheaioahpuid Guovdageainnus SámiAllaskuvllas.
Olin aivan varma, etten ole tarpeeksi saamelainen Allaskuvlaan.
Ledjen áibba sihkkar ahte in leat doarvái sápmelaš Allaskuvlii.
Kasvoin Utsjoella täysi-ikäiseksi asti.
Bajásšadden Ohcejogas dievas ahkái.
Lapsena kuljin isän mukana niin porohommissa kuin saamelaiskäräjien kokouksissakin.
Mánnán johten áhči mielde nu boazobargguin go sámedikki čoahkkimiinge.
Jostain syystä en kuitenkaan ikinä puhunut saamea isälleni, enkä oikeastaan muillekaan.
Mannu sivas in goit goasge hállan sámegiela áhččái, inge iešalddes earáidege.
Lopetin yläasteella kulkemasta erotusaidallakin.
Heiten badjedási áigge johtimis bigálusainge.
Kun muutin Ouluun, en puhunut kokonaiseen vuoteen kenellekään saamea.
Go fárrejin Oului, in hállan olles jahkái geasage sámegiela.
Utsjoelle takaisin tultaessa työ saamenkielisessä päiväkodissa elvytti kuitenkin nopeasti saamen kieleni.
Go fárrejin Ohcejohkii ruovttoluotta, bargu sámegielat beaiveruovttus ealáskahtii goit johtilit mu sámegiela.
Myöhemmin palailin hiljalleen myös poronhoitoon.
Maŋŋá máhccen gulul maid boazobargguide.
Allaskuvlassa kuitenkin huomasin, että minuthan on ” kasvatettu ” saamelaiseksi ja saamelaisella tavalla, huomaamattani.
Allaskuvllas goit fuomášin, ahte muhan leat ” bajásgeassán ” sápmelažžan ja sámevugiin, mu fuomáškeahttá.
Tiedän sen nyt, että olen saamelainen.
Dieđán dál ahte lean sápmelaš.
Ja siksi luenkin opettajaksi, jotta voin siirtää kieltä mahdollisimman monelle.
Ja danin logange oahpaheaddjin, vai sáhtán sirdit giela nu máŋgasii go vejolaš.
Olen 17-vuotias ja asun Enontekiön Näkkälässä.
Lean 17-jahkásaš ja ásan Eanodaga Neakkelis.
Käyn Enontekiöllä lukion ensimmäistä vuotta.
Stuđeren Eanodagas logahagas vuosttas jagi.
Harrastan ulkoilua, lukemista ja jonkun verran käsitöitä.
Láven lohkat, lihkadit olgun ja muhtun veardde duddjot.
Isäni on poromies, elämme porotaloudesta.
Áhččán lea badjealmmái, nu ahte mii oažžut áigáiboađumet boazodoalus.
Minua kiinnostaa paljon saamelaisuus ja sen kulttuurit.
Mun lean beroštuvvan sápmelašvuođas ja sámekultuvrras.
Olen aina mukana vasanmerkityksissä ja talvierotuksissa.
Lean álo mielde miessemearkumiin ja dálverátkimiin.
Meillä on poroja kotona aina joskus.
Mis leat bohccot ruoktošiljus duollet dálle.
Meillä ei kotona puhuta saamea, mutta ymmärretään jonkun verran.
Mii eat hála ruovttus sámegiela, muhto áddet muhtun veardde.
Aloin saamelaiskäräjien nuorisoneuvostoon mielenkiinnosta.
Álgen sámedikki nuoraidráđđái danin go lean beroštuvvan áššis.
Mutta kulkumatkat ovat pitkät ja minulla ei ole vielä omaa ajokorttia.
Gaskkat leat goit guhkit iige mus leat vel vuodjinkoarta.
Synnyit melkein hillasuolle, äitini tapaa vitsailla sukulaisille minusta.
Don goas it riegát luomejeaggái, eadni láve leikošit fulkkiide mu birra.
Olen kotoisin Ivalosta, jossa asuin 17 pitkää vuotta.
Lean eret Avvilis, gos ássen 17 guhkes jagi.
Kyllähän Ivalo on kaunis ja mukava paikka, mutta on ollut todella ihana päästä tuulettumaan kaupungin uusiin tuuliin.
Galhan Avvil lea čáppa ja somás báiki, muhto leamašan duođaid somá beassat havssašit ođđa biekkaid gávpogii.
Opiskelen tällä hetkellä Oulussa lukion toista vuotta ja minusta tulee jonain päivänä vielä psykologi, sen olen päättänyt.
Stuđeren dál Oulus logahaga nuppi jagi ja mus šaddá muhtun beaivve vel psykologa, nu lean mearridan.
Haluaisin muuttaa ulkomaille heti kun olen saanut opintoni päätökseen.
Hálidivččen fárret olgoriikkaide dalán go lean geargan oahpuiguin.
Ja haluan ehdottomasti päästä vaikuttamaan asioihin, siksi olen myös todella kiinnostunut politiikasta.
Ja hálidan áinnas beassat váikkuhit áššiide, danin lean maid duođaid beroštuvvan politihkas.
Tykkään hullutella ja pidän aina hauskaa, oli tilanne mikä tahansa.
Liikon dádjut ja suohtastallat, lei dal dilli makkár beare.
Harrastan kaikkea mahdollista luovaa kuten esimerkiksi maalaamista, runoilua ja valokuvaamista.
Mus lea beroštupmi máŋggalágan kreatiivvalaš astoáigge doaimmaide nugo ovdamearkka dihte málemii, divttaid čállimii ja govvemii.
Teen myös saamenkäsitöitä aina kun niille löydän aikaa.
Duddjon maiddái sámedujiid álo go dasa báhcá áigi.
Tällä hetkellä olet tekemässä itselleni koulukäyttöön sisnalaukkua.
Dál lean duddjomin alccen skuvlaatnui sistelávkka.
Äitini on oikea mestari saamenkäsitöissä ja olen ylpeä että minulla on kotona mahdollisuus oppia niiden tekemistä.
Eadni lea njulgestaga meašttir sámedujiin ja lean movtta ahte mus lea ruovttus vejolašvuohta oahpahallat duddjoma.
Saamelaisuus on minulle tärkeää enkä haluaisi kuulua mihinkään muuhun kulttuuriin.
Sápmelašvuohta lea munnje dehálaš inge hálidivčče gullat mange eará kultuvrii.
Kotonani ei ole koskaan oikeastaan puhuttu saamea ja en sitä itsekään osaa.
Ruovttus ii leat iešalddes goasge hállon sámegiella inge iešge máhte dan.
Harmittaa ihan vietävästi, pakko myöntää.
Duođaid vahát mu mielas, bággu mieđihit.
Kieli on kuitenkin niin valtava osa kulttuuria ja minä jään paitsi siitä osasta.
Giella lea goit nu stuorra oassi kultuvrra ja mun bázán dan haga.
Olen opiskellut pohjoissaamea huikeat 11 vuotta, ala-asteelta lukioon ja silti en osaa.
Lean lohkan davvisámegiela nuge guhká go 11 jagi, vuolledásis logahahkii ja dattetge in máhte.
Nyt opiskeluni on kuitenkin jäänyt pois, kun täällä Oulussa on todella vaikeaa saada opetusta.
Dál sámegiela oahput leat goit báhcán eret, go dáppe Oulus lea duođaid váttis oažžut oahpahusa.
Ja etäopiskelu ei oikein innosta ja tehtävien valmiiksi aikaan saaminen on hankalaa.
Ja gáiddusstuđeren ii riekta movttiidahte ja bargguid lea váttis oažžut gárvvisin.
Minulle saamelaisuus merkitsee omia syvimpiä juuria ja kaikkea sitä mitä olen.
Munnje sápmelašvuohta mearkkaša iežan čiekŋalamos ruohttasiid ja buot dan mii mun lean.
Käytän asusteissani saamenkäsitöitä ja haluan että minut tunnistetaan saamelaiseksi.
Geavahan iežan biktasiin sámedujiid ja hálidan olbmuid oaidnit ahte lean sápmelaš.
Haluaisin oppia pohjoissaamen kielen että voisin puhua sitä omille lapsilleni.
Hálidivččen oahppat davvisámegiela, vai sáhtášin hállat dan iežan mánáide.
Sama perinteiden kanssa, on hienoa että perinteet ovat säilyneet niin hyvin !
Nu maiddái árbevieruiguin, lea buorre ahte árbevierut leat seilon nu bures !
si joukoksi perinteet pukkaavat esiin jokaisesta pienestäkin kolosta.
Iihan sápmelašvuohta eanaš olbmuin oidno nuge árggas, muhto go sápmelaččat čoahkkanit oktii, de árbevierut gal maiddái oidnogohtet.
Saamelaisuus minusta on hieno asia ja mielestäni kaikkien saamelaisten pitäisi rohkeasti näyttää olevansa saamelaisia.
Sápmelašvuohta lea fiinna ášši ja mu mielas buot sápmelaččat galggašedje roahkkadit čájehit ahte sii leat sápmelaččat.
Kulttuurilautakunta
Kulturlávdegoddi
Kulttuurilautakunta on saamelaiskäräjien hallituksen alainen toimielin, joka valmistelee saamelaiskäräjien esitykset, aloitukset sekä lausunnot, jotka koskevat saamelaisten henkistä kulttuuria.
Kulturlávdegoddi válmmaštallá Sámedikki evttohusaid, álgagiid ja cealkámušaid, mat gusket sámiid vuoiŋŋalaš kultuvrra. Lávdegotti bargun lea válmmaštallat Sámedikki kulturpolitihkalaš ulbmiliid guoskevaš áššebáhpáriin.
Kulttuurilautakunnan tehtävänä on päättää valtionavustuksen (saamelainen kulttuurimääräraha) jakamisesta sekä seurata ja valvoa myönnettyjen avustusten käyttöä.
Kulturlávdegoddi mearrida stáhta bušeahtas sámekultuvrra ja searvedoaimma doarjumii dárkkuhuvvon stáhtadoarjaga (sámi kulturmearreruhta) juohkimis ja maiddái čuovvu ja gohcá mieđihuvvon doarjagiid geavaheami.
Lautakunnan tulee laatia vuosittain saamelaiskäräjien kokoukselle selvitys saamelaisen kulttuurimäärärahan käytöstä ja laatia ehdotus valtion budjettiin vuosittaisesta saamelaisesta kulttuurimäärärahasta.
Lávdegoddi ráhkada jahkásaččat sámedikki čoahkkimii čilgehusa sámi kulturmearreruđa geavaheamis ja ráhkada evttohusa stáhta bušeahta várás jahkásaš sámi kulturmearreruđas.
Kulttuurilautakunnan asioiden valmistelijana ja esittelijänä toimii kulttuurisihteeri.
Kulturlávdegotti áššiid válmmaštallin ja áššemeannudeaddjin doaibmá kulturčálli.
Lautakuntaan toimikaudella 2012 - 2015 kuuluvat jäsenet:
Doaibmabaji 2012 - 2015 kulturlávdegotti lahtut ja várrelahtut:
Haltta Tauno, pj.
Porsanger Veikko, várreságajođiheaddji
Orti-Berg Riitta (vapautus 7.8.2015 asti)
Orti-Berg Riitta (friddjavuohta 7.8.2015)
Olen 19-vuotias saamelaisnuori ja syntyisin Utsjoelta, Tenojokilaaksosta.
Lean 19-jahkásaš sámenuorra ja eret Ohcejogas, Deanuleagis.
Ivalossa asuimme osan aikaa vuodesta äitini työn vuoksi ja siellä minä, siskoni ja veljeni olemme myös käyneet peruskoulun ja kirjoittaneet ylioppilaiksi.
Avvilis ásaimet oasi jagis eatni barggu geažil ja doppe mun, oabbán ja vielljan leat maid vázzán vuođđoskuvlla ja čállán stuđeantan.
Vuonna 2010 kirjoitin ylioppilaaksi Ivalon lukiosta.
Jagis 2010 čállen stuđeantan Avvila logahagas.
Tällä hetkellä (2011) opiskelen Lapin yliopistossa luokanopettajaksi ensimmäistä vuotta.
Dál (2011) stuđeren Lappi universitehtas luohkáoahpaheaddjin vuosttas jagi.
Yläasteella kiinnostuin yhteisten asioiden hoitamisesta.
Badjedásis dovdagohten beroštumi oktasaš áššiid dikšumii.
Lukiossa aloin oppilaskunnan hallituksen toimintaan ja minut valittiin Inarin nuorisovaltuuston jäseneksi.
Logahagas doaibmagohten oahppiidovttastusa stivrras ja mu válljejedje Anára nuoraidstivrra lahttun.
Tällä hetkellä toimin Suomen saamelaisnuorten hallituksen varapuheenjohtajana ja tänä vuonna toimintansa aloittaneen saamelaiskäräjien nuorisoneuvoston varapuheenjohtajana.
Dál doaimman Suoma sámenuoraid stivrra várreságajođiheaddjin ja dán jagi doaimmas álggahan sámedikki nuoraidráđi várreságajođiheaddjin.
Toiminta saamelaisnuorten etuja ja oikeuksia ajavissa yhdistyksissä on tuntunut oikealta ja koen sen erittäin tärkeäksi.
Lean dovdan ahte lea riekta doaibmat sámenuoraid ovdduid ja vuoigatvuođaid vuoddji servviin ja anán dan hui dehálažžan.
On hankala eritellä, mitä saamelaisuus elämässäni merkitsee.
Lea vehá váttis guorahallat, maid sápmelašvuohta munnje mearkkaša.
Se on identiteetti, minuus ja koko persoona, kuin myös elämäntapa.
Dat lea identitehta, mun ollásit ja oppa persovdna, ja maiddái eallinvuohki.
Olen ylpeä juuristani ja esivanhemmistani ja minulle on tärkeä siirtää tulevaisuudessa omille lapsillenikin se sama rikas kulttuuriperinne, mikä minulle ja sisaruksillenikin on siirretty.
Anán árvvus iežan ruohttasiid ja máttarváhnemiid ja munnje lea dehálaš sirdit boahttevuođas iežan mánáidege dan seamma rikkes kulturárbbi, mii munnje ja mu oappážagaide lea sirdojuvvon.
Olen ollut onnekas, kun isä puhui perheessä saamea ja siitä tuli toinen äidinkielemme.
Leamašan lihkkoš, go áhčči hálai bearrašis sámegiela ja das bođii midjiide nubbi eatnigiella.
Perheemme elinkeino on poronhoito ja isäni oli arvostettu ja taitava poromies.
Min bearraša ealáhus lea boazodoallu ja áhččán lei árvvusadnojuvvon ja čeahpes badjealmmái.
Isäni kuoli tapaturmaisesti elokuussa 2009.
Áhččán jámii lihkuhisvuođas borgemánus 2009.
Me lapset olemme pienestä asti kulkeneet poroerotuksissa mukana ja keväällä auttaneet paimennustöissä.
Mii mánát leat unnivuođa rájes johtán fárus bigálusain ja giđđat veahkehan guođohanbargguin.
Ennen isän kuolemaa ajatus pohjoiseen jäämisestä ja porotöiden jatkamisesta tuntui vielä kaukaiselta.
Dalle go áhčči vel elii, jurdda davás báhcimis ja boazobargguid joatkimis orui leamen vel nu guhkkin.
Kuitenkin ajatus porojen myymisestä ja elinkeinon lopettamisesta tuntuu kuin luopuisi osasta elämäänsä ja heittäisi isän ja esi-isien elämäntyön hukkaan.
Goit jurdda bohccuid vuovdimis ja ealáhusa heaitimis orru dego luobašii oasis iežas eallima ja bálkestivččii áhči ja máttarváhnemiid eallinbarggu duššás.
Silloin tein päätöksen, että aion palata opiskelujeni jälkeen pohjoiseen pysyvästi ja jatkaa perheemme elämäntapaa.
Dalle mearridin, ahte máhcan vel oahpuidan maŋŋá davás bissovaččat ja joatkkán bearraša eallinvuogi.
Osana tätä päätöstä on ollut myös opiskelupaikan ja ammatinvalinta.
Oassin dán mearrádusa lea leamaš maid stuđerenbáikki ja ámmáha válljen.
Perinteisen elinkeinon rinnalla olen myös kokenut tärkeäksi valmistua opettajaksi saamelaisalueelle ja antaa siten oma työpanokseni saamelaislasten- ja nuorten hyväksi.
Árbevirolaš ealáhusa bálddas lean maid vásihan dehálažžan gárvvásmuvvat oahpaheaddjin sámeguvlui ja bargat ná bealistan sámemánáid ja - nuoraid buorrin.
Erityisen tärkeää on, että lapsilla ja nuorilla on mahdollisuus opiskella kotiseudullaan ja saada opetusta omalla äidinkielellään.
Erenomáš dehálaš lea ahte mánáin ja nuorain lea vejolašvuohta stuđeret ruovttuguovllusteaset ja oažžut oahpahusa iežaset eatnigillii.
Olen kohta kaksikymppinen inarilaisnuori, asunut täällä koko ikäni ja vielä toistaiseksi ainakin hetken, ei ole juuri kiirettä pois.
Lean farga guoktelogijahkásaš anárlašnuorra, lean ássan dáppe álo ja goit muhtun áigge vel, ii leat hoahppu fárret eret.
Ylioppilaaksi kirjoitin keväällä 2010 ja nyt olen pitänyt välivuoden reissaamista ja työntekoa varten.
Stuđeantan čállen giđđat 2010 ja dál lean doallan stuđeremiin jagi bottu, vai beasan reiset ja bargat.
Kouluun on tarkoitus ensi vuonna mennä, matkailun pariin.
Lea oaivil boahtte jagi vuolgit turismasuorggi stuđeret.
Olen syntynyt kuusihenkiseen perheeseen toiseksi vanhimmaksi lapseksi.
Lean riegádan guđaheakka bearrašii nubbin boarrásamos mánnán.
Me kolme lasta kävimme inarinsaamenkielisen päiväkodin ja opimme kielen siellä, sillä isäni ei ole oppinut saamenkieltä.
Mii golbma máná leimmet anárašgielat beaiveruovttus ja oahpaimet giela doppe, dasgo áhččán ii leat oahppan sámegiela.
Nykyään taidot ovat jo hieman ruosteessa, mutta halu ylläpitää kielitaitoa on vahva.
Dál lean juo vehá vajáldahttán giela, muhto hálidivččen garrasit doalahit giellamáhtu.
Nyt on mieli niin levoton että haluaisin mahdollisimman paljon ulkomaille, varmaan hetkeksi asumaankin, mutta haluaisin kuitenkin muuttaa vielä joskus takaisin kotikulmille Inariin.
Dál lea miella nu leabuheapmi ahte hálidivččen nu ollu go vejolaš olgoriikkaide, várra muhtun áigái ássatge, muhto hálidivččen goit fárret vel muhtumin ruovttoluotta Anárii.
Lakisanasto (suomi-saame). Pohjoissaamen kieli.
Láhkasánit (suoma-sámi) - Lakisanasto (suomi-saame).
Sámediggi Saamelaiskäräjät 2005.
Sámediggi - Saamelaiskäräjät 2005.
Sanastossa hakusanat ovat suomen kielellä ja vastineet pohjoissaamen, ruotsin ja norjan kielillä.
Ohcansánit leat suomagillii ja vástagat davvisáme-, ruoŧa- ja dárogillii.
Huom !
Fuobm !
Tarkistamaton sanasto.
Dárkkiskeahtes láhkasánit.
Eduskuntasanasto (suomi-pohjoissaame) 2008. Valtioneuvosto.
Riikabeaivesátnelistá (suomagiella-davvisámegiella) 2008.
(avautuu uuteen ikkunaan)
(leahkku eará ruovttusiiddu)
Valter valtioneuvoston termipankki.
Valter stáhtaráđi tearbmabáŋku.
Valtioneuvosto. (avautuu uuteen ikkunaan)
Stáhtaráđđi (leahkku eará ruovttusiiddu)
Sámi Giellagáldu (Saamen Kielikaltio) Uusia termejä ja normeja
Sámi Giellagáldu Ođđa tearpmat ja normeremat
Sátni – báhko – baakoe Saamenkielten sanakirja ja termipankki.
Sátni – báhko – baakoe sámegiela sátnevuorká.
Norjan saamelaiskäräjät.
Sámediggi, Norga.
ÁLGU – Saamelaiskielten etymologinen tietokanta, Kotimaisten kielten tutkimuskeskus (Kotus) (avautuu uuteen ikkunaan)
ÁLGU – Sámegielaid etymologalaš diehtovuođđu. Ruoktoeatnan gielaid dutkanguovddáš (Kotus) (leahkku eará ruovttusiiddu)
Maiden nimet seitsemällä kielellä mm. pohjoissaamen kielellä, Kotimaisten kielten tutkimuskeskus (Kotus) (avautuu uuteen ikkunaan)
Riikkaid namat čieža gillii ee. davvisámegillii. Ruoktoeatnan gielaid dutkanguovddáš (Kotus) (leahkku eará ruovttusiiddu)
Sähköinen kielitoimiston sanakirja.
Elektrovnnalaš gielladoaimmahaga sátnegirji.
Oikeinkirjoituksen lisäksi sanakirja kertoo mm. suomen kielen sanojen nykymerkitykset ja käyttöyhteydet.
Riektačállinvuogi lassin sátnegirjjis gávdnojit ee. suomagiela sániid dálá mearkkašumit ja geavahanoktavuođat.
Kotimaisten kielten tutkimuskeskus (Kotus) (avautuu uuteen ikkunaan)
(leahkku eará ruovttusiiddu)
Tepa-termipankki Sanastokeskus TSK:n sanasto (avautuu uuteen ikkunaan)
Tepa-tearbmabáŋku. Sátnerádjoguovddáš TSK sátnerádju (leahkku eará ruovttusiiddu)
Kääntäjät ja tulkit
Jorgaleaddjit ja dulkkat
Saamen kielen toimiston lista freelancer kääntäjistä ja tulkeista
Sámegiela doaimmahaga jorgaleaddjit ja dulkkat (leahkku eará ruovttusiiddu)
Saamen kielen toimiston palvelumaksut käännöspalveluista
Sámegiela doaimmahaga bálvalanmávssut
Sisältää hakupalvelun. (avautuu uuteen ikkunaan)
Suoma jorgaleddjiid ja dulkkaid lihttu SKTL (leahkku eará ruovttusiiddu)
Auktorisoidut kielenkääntäjät. Opetushallitus (avautuu uuteen ikkunaan)
Auktoriserejuvvon jorgaleaddjit, oahpahusráđđehus OPH (leahkku eará ruovttusiiddu)
Suomen tulkkaus.
Kárttat
Maanmittaustoimiston karttapalvelu.
Eanamihtidanlágáduša kártabálvalus.
Paikannimet myös pohjois-, inarin- ja koltansaamen kielellä.
Báikenamat maid davvisáme-, anáraš- ja nuortalašgillii.
Kielenhuolto ja saamen kieliteknologia
Giellagáhtten ja s ámi giellateknologiija
Divvun.no Saamen kielen oikolukutyökalut (avautuu uuteen ikkunaan)
Divvun.no sámi čállindárkkistanreaiddut (leahkku eará ruovttusiiddu)
Sisältää mm. pohjois-, inarin- ja koltansaamen.
Giellatekno, Sámi giellateknologiija guovddáš.
Kielioppi- ja analyysityökalut sekä kielioppiohjelmat, sanakirjat ja käännöstyökalut.
Giellaoahpa- ja analyserenreaiddut ja giellaoahppanprográmmat, sátnegirjjit ja jorgalanreaiddut.
Mallit ja tervehdykset
Mállet ja dearvvahusat
Hyvää ystävänpäivää tervehdys 14.2. pohjois-, inarin- ja koltansaamen kielellä
Buori ustibabeaivvi dearvvahus 14.2. - davvisáme-, anáraš- ja nuortalašgillii
Sähköpostin ulkona-tila viestin mallilausekkeet mm. pohjois-, inarin- ja koltansaameksi
Šleađgaboastta olgun-dili sáddaga mállecealkagat ee. davvi-, anáraš- ja nuortalašgillii
Saamelaisten kansallispäivän tervehdys 6.2. pohjois-, inarin- ja koltansaamen kielellä
Sámi álbmotbeaivvi dearvvahusat 6.2. - davvisáme-, anáraš- ja nuortalašgillii
Hyvää juhannusta ja hyvää kesää pohjois-, inarin- ja koltansaamen kielellä
Buriid mihcamáraid ja buori geasi - dearvvahusat - davvisáme-, anáraš- ja nuortalašgillii
Joulunajan tervehdyksiä usealla eri kielellä, (Valtioneuvoston kielipalvelun sivu) myös pohjois-, inarin- ja koltansaamen kielellä (avautuu uuteen ikkunaan)
Juovlaáiggi dearvvahusat máŋgga iešguđege gillii, (Stáhtaráđi giellabálvalusa siidu) maid davvisáme-, anáraš- ja nuortalašgillii (leahkku eará ruovttusiiddu)
Tervehdykset 26. syyskuuta Euroopan kielten päivänä mm. pohjois-, inarin- ja koltansaamen kielellä
26. beaivi čakčamánu lea Eurohpá gielaid beaivi - davvisáme-, anáraš- ja nuortalašgillii
Opetus ja tutkinnot
Stuđeren ja dutkosat
Auktorisoidun kielenkääntäjän tutkinto. Opetushallitus (avautuu uuteen ikkunaan)
Auktoriserejuvvon jorgaleaddji dutkkus, oahpahusráđđehus OPH (leahkku eará ruovttusiiddu)
Giellagas-instituutti Oulun yliopisto.
Giellagas-instituhtta, Oulu universitehta.
Pääaineina saamen kieli ja saamelainen kulttuuri.
Váldoávnnasin sámegiella ja sámekultuvra.
Sivuaineopintoja mm. saamen kieli vieraana kielenä, saamen kielen tulkkaus ja inarinsaame.
Siidoávnnasoahput ee. sámegiella vieris giellan, sámegiela dulkon ja anárašgiella.
Saamentutkimus (HuK), Suomalais-ugrilainen kielentutkimus, Helsingin yliopisto Saamen erikoistumislinja (FM)
Sámedutkan (HuK), Suopmelaš-ugralaš gielladutkan, Helssega universitehta Sámi spesialiserenlinnjá (FM.) (leahkku eará ruovttusiiddu)
Saamen kielen opinnot, Kasvatustieteiden tiedekunta, Lapin yliopisto Saamen kieltä sivuaineopintoina perusopinnot (25 op)
Sámegiella siidoávnnasoahppun vuođđooahput (25 oč) (leahkku eará ruovttusiiddu)
DAVVI Monitieteinen yliopistollinen koulutushanke 2010-2013. Lapin yliopisto järjestää DAVVI opinnot (190 op) yhdessä Saamelaisalueen koulutuskeskuksen kanssa.
DAVVI Máŋggadieđalaš universiteahta skuvlenprošeakta 2010-2013 Lappi universihteahta lágida DAVVI oahpuid (190 oč) ovttas Sámi oahpahusguovddážin.
Saamelaisalueen koulutuskeskus. Ammatillinen oppilaitos, jossa voi opiskella pohjois-, inarin- ja koltansaamea.
Sámi oahpahusguovddáš Anár Ámmátlaš oahppolágádus Anáris, gos sáhttá studeret davvisáme-, anáraš- ja nuortalašgiela iešguđege dásis.
Dokumenttielokuvien käsikirjoituskurssi
Dokumeantafilmmaid giehtačállingursa