pere/sami_parallel huggingface dataset:
Lausunnoissa todetaan viranomaisten välinpitämättömyyden tarkoittavan saamelaisten sulauttamista valtaväestöön oppivelvollisuuskoulun kautta.
Cealkámušain gávnnahuvvo, ahte eiseválddiid berošmeahttunvuohta oaiv vilda sámiid suddadeami váldoálbmogii oahppo geatnegas vuohtaskuvl la bokte.
Saamelaiskäräjät on pyytänyt opetusministeriötä asettamaan saamelaisopetuksen kokonaisuutta, sitä koskevia toiminnallisia ja rahoitussäännöksiä, opettaja ja oppimateriaalitilannetta, opetussuunnitelmaa, opetuksen saatavuutta ja hallintoa selvittävän työryhmän ja saamelaisopetuksen suunnitelmallisen kehittämisen käynnistämistä.
Sámediggi lea bivdán oahpahusministeriija ásahit bargojoavkku, man bargun livččii čielggadit sámeoahpahusa ollisvuođa, dan guoski doaibma ja ruhtadannjuolggadusaid, oahpaheaddji ja oahppamateriáladiliid, oahppa plánaid, oahpahusa oažžuma ja hálddahusa. Bargojoavku galggašii bidjat johtui sámeoahpahusa diđolaš, oppalaš ja plánejuvvon ovddidanbarggu.
Lisäksi on pyydetty saamelaisopetuksen käsittelemistä erillään muiden vähemmistöjen, mm. maahanmuuttajien omissa kielissä annetusta opetuksesta ja luomaan saamelaiskäräjien ja opetusministeriön välille säännöllinen saamelaisopetusta koskeva neuvottelu ja raportointikäytäntö ja parantamaan saamelaiskäräjien mahdollisuuksia saamelaisopetuksen kehittämiseen ja koulutuksen järjestäjien ja saamelaisten vanhempien avustamiseen.
Lassin leat bivdán sámeoahpahusa gieđahallama sierra eará vehádagaid, ee. sisafárrejeaddjiid iežaset gielain addon oahpahusas ja vuođđudit sáme dikki ja oahpahusministeriija gaskii jeavddalaš sámeoahpahusa guoski ráđđádallan ja raporterengeavadaga. Sámedikki vejolašvuođaid sámeoahpahusa ovddideapmái ja skuvlejumi ordnejeaddjiid ja sápmelaš vánhemiid doarjumii galggašii buoridit.
Opetusministeriö ei ole toistaiseksi asettanut työryhmää eikä puuttunut vaikeuksiin.
Oahpahusministeriija ii leat doisttážii ásahan bargojoavkku iige váldán beali váttisvuođaide.
Helmikuussa 2006 opetusministeriölle tehdyssä Parashankkeeseen liittyvässä esityksessä todetaan mm. seuraavasti:
Guovvamánus 2006 oahpahusministeriijai dahkkon Parasprošektii laktáseaddji evttohusas gávnnahuvvo ee. ná:
” Saamelaisopetukseen liittyy merkittäviä ongelmia ja puutteita, joiden ratkaisemiselle voidaan luoda edellytyksiä kunta ja palvelurakenneuudistuksen yhteydessä toteutettavin uudistuksin:1.
” Sámeoahpahussii laktásit mearkkašahtti váttisvuođat ja váilevašvuođat, maid čoavdimii lea vejolaš láhčit eavttuid gielda ja bálvalan ortnega ođasmahttima oktavuođas:
saamenkielinen opetus kärsii opettaja- ja oppimateriaalipulasta ja saamenkielisen opetuksen osuus vähenee selvästi oppilaan siirtyessä perusopetuksen ylemmille luokille – suurimmat puutteet koskevat inarin ja koltansaamen kielten ja kielistä opetusta;
oahppi sirdašuvvá vuođđoahpahusa bajit luohkáide – stuorámus váilevuođat gusket anáraš ja nuortalašgielaid ja gielat oahpahusa;
2. kunnilla on vaikeuksia opetuslainsäädännön edellyttämän saamenkielisen opetuksen erityisen opetussuunnitelman valmistamisessa, koska tehtävä on uusi ja työltä puuttuvat yleiset ohjeet;
2. gielddain leat váttisvuođat oahpahusláhkaásaheami gáibidan sámegielat oahpahusa sierra oahppaplána ráhkadeamis, daningo bargu lea ođas ja das váilot oktasaš rávvagat;
3. yhtenäisen saamelaisopetuksen opetussuunnitelman puuttuminen tarkoittaa sitä, että opetussuunnitelman perusteissa saamelaisten opetukselle asetetut yleiset tavoitteet otetaan huomioon satunnaisesti;
3. sámeoahpahusa oktilas oahppaplána váilun oaivvilda dan, ahte oahppaplána vuođustusain sámiid oahpahussii ásahuvvon oktasaš ulbmilat váldojit vuhtii deivvolaččat;
4. opetuksen tuloksellisuudesta, tilasta, saavutettavuudesta, opetussuunnitelman perusteissa asetettujen tavoitteiden toteutumisesta (mm. kaksikielisyys ja oman kulttuurin huomioiminen) ja saamelaisoppilaiden opetuksellisten oikeuksien toteutumisesta suomalaisessa koulussa puuttuu arvioinnin kautta saatua tietoa, jonka pohjalta opetusta voitaisiin vastaisuudessa kehittää.
4. oahpahusa bohtosiin, diliin, ulbmiliid juksamis, oahppaplána vuođustusain ásahuvvon ulbmiliid ollašuvvamis (ee. guovttegielatvuohta ja sámi kultuvrra vuhtii váldin) ja sámeoahppiid oahpahuslaš vuoigatvuođaid ollašuvvamis suopmelaš skuvllas váilu árvvoštallama bokte fidnejun diehtu, man vuođul oahpa
Koulutuksen arviointi on ollut lakisääteistä vuodesta 1999 lähtien, mistä huolimatta saamelaisopetusta ei ole huomioitu kansallisissa arviointiohjelmissa; ja
husa sáhtašii boahtteáiggis ovddidit. Skuvlema árvvoštallan lea vuođđuduvvan láhkii jagi 1999 rájes, mas fuolakeahttá sámeoahpahus ii leat mielde nášuvnnalaš árvvoštallanprográmmain; ja
5. voimassaoleva rahoitus turvaa opetuksen järjestämisen vain saamelaisten kotiseutualueella, jonka seurauksena yli puolet perusopetus-ikäisistä saamelaislapsista ja nuorista jää kokonaan oman kielen ja omakielisen opetuksen ulkopuolelle, eikä tässä opetuksessa ole mahdollista noudattaa opetussuunnitelman perusteissa määriteltyjä opetuksen sisältöjä, tavoitteita eikä tuntijakosäännöksiä.
5. ruhtadeapmi, mii lea fámus, dorvvasta oahpahusa ordnema dušše sámiid ruovttuguovllus, mas boahtá ahte badjel bealli vuođđo-oahpa hus ahkásaš sámemánáin ja - nuorain báhcet ollásit eatni-giela ja eatnigielat oahpahusa olggobeallai, iige dán oahpahusas leat vejolaš čuovvut oahppaplána vuođustusain meroštallojuvvon oahpahusa sisdoaluid, ulbmiliid iige diibmojuohkonjuolggadusaid.
Saamelaisopetuksen turvaaminen edellyttää kokonaisvaltaista kehittämistä ja sen varmistamista, ettei koulu enää jatka saamelaisten sulauttamista eikä edistä kielenvaihdosta, johon nykyinen tilanne vääjäämättä johtaa.
Sámeoahpahusa dorvvasteapmi gáibida ollislaš ovddideami ja dan sihkkarastima, ahte skuvla ii šat joatkke sámiid suddadeami iige ovddit giellamolsuma, masa dálá dilli vealtameahttumit doalvu.
Saamelaiskäräjien vaikutus ja päätösvaltaa tulee lisätä merkittävästi ja kehittää sen koulutus ja oppimateriaalitoimistosta opetuksen kehittämisestä vastaava keskus.
Sámedikki váikkuhan ja mearridanválddi galgá lasihit čielgasit ja hábmet dan skuvlen ja oahppamateriáladoaimmahagas oahpahusa ovddideamis vástideaddji guovddáža.
Saamelaisopetus muo dostaa suomalaisen koulun sisällä häviävän pienen osan, jonka kehittämistä ei saa jättää sattumanvaraisesti ja hajanaisesti hoidetuksi. ”
Sámeoahpahus lea suopmelaš skuvlla siste hui unna oassi, man ovddideami ii oaččo guođđit nu ahte dat dikšojuvvo deivvolaččat ja biđgosit. ”
Lokakuussa 2007 annetussa opetusministeriön yhdenvertaisuussuunnitelmaa koskevassa lausunnossa todetaan mm. seuraavasti:
Golggotmánus 2007 addojuvvon oahpahusministeriija ovtta veardásašvuođaplána guoski čealkámušas gávnnahuvvo ee. ná:
” Saamelaiskäräjät haluaa kiinnittää huomiota saamelaisten asemaan Suomen ainoana alkuperäiskansana, joka edellyttää mm. ministeriöiltä saamelaisille kansana kuuluvien yhteisöllisten, ei ainoastaan yksilöitä koskevien oikeuksien, huomioon ottamista niiden säädöstenvalmistelu, valtionavustus, strategia ja suunnittelutyössä.
” Sámediggi háliida giddet fuomášumi sámiid dillái Suoma áidna eamiálbmogin, mii gáibida ee. ministeriijain sámiide álbmogin gulli servvodatlaš, ii dušše persovnnaid guoski vuoigatvuođaid, vuhtii váldima daid ásahusaid válmmaštallan, stáhtadoarjja, strategiija ja plánenbarggus.
Saamelaiskäräjät viittaa Suomen perustuslakiin, jossa säädetään mm. saamelaisten alkuperäiskansaasemasta, saamelaisten oikeudesta omaan kieleen ja kulttuuriin sekä saamelaisille kotiseutualueellaan kuuluvasta kulttuuriitsehallinnosta, joka on voimassa olevista kollektiivisista alkuperäiskansaoikeuksista toiseksi tärkein.
Sámediggi čujuha Suoma vuođđoláhkii, mas mearriduvvo ee. sámiid eamiálbmotsajis, sámiid vuoigatvuođas iežaset gillii ja kultuvrai sihke sámiide sin ruovttuguovllus gulli kultur iešstivrejumis, mii lea kollektiiva eamiálbmotvuoigatvuođain, mat leat fámus, nubbin dehalamos.
Tärkeimpänä alkuperäiskansaoikeutena saamelaiskäräjät pitää oikeutta kulttuuriseen eloonjäämiseen (cultural survival), joka on johtavana periaatteena mm.. YK:n yleiskokouksen juuri hyväksymässä alkuperäiskansojen oikeuksia koskevassa julistuksessa.
Dehalamos eamiálbmotvuoigatvuohtan sámediggi doallá vuoigatvuođa kulturlaš eallimis ceav zi mii (cultural survival), mii lea njunuš prinsihppan ee. ON oktasaščoahk ki ma aiddo dohkkehan eamiálbmogiid vuoigatvuođaid guoski julg gáštusas.
Suomen hallituksen edustajat olivat aktiivisesti edistämässä julistuksen hyväksymistä.
Suoma ráđđehusa ovddasteaddjit ledje aktiivvalaččat ovddi deamin julggáštusa dohkkeheami.
Perustuslaissa säädetyt alkuperäiskansaoikeudet merkitsevät valtion ja saamelaisten suhteen erilaista luonnetta verrattuna valtion ja muiden vähemmistöjen suhteeseen.
Vuođđolágas mearriduvvon eamiálbmotvuoigatvuođat mearkkašit stáhta ja sámiid gaskavuođa earalágan luonddu juos veardida stáhta ja eará vehádagaid gaskavuhtii.
Opetusministeriön tulisi johdonmukaisesti noudattaa yhdenvertaisuussuunnitelman myönteisen erityiskohtelun periaatetta ja toteuttaa saamelaisille perustuslaissa turvattuja oikeuksia toiminnassaan.
Oahpahusministeriija galg ga šii njuolg gaduslaččat čuovvut ovttaveardásašvuođaplána mieh te mielalaš sierrameannudeami prinsihpa ja ollašuhttit sámiide vuođ đo lágas dorvvastuvvon vuoigatvuođaid sin doaimmain.
Alkuperäiskansaaseman perustana kansainvälisessä oikeudessa pidetään näiden kansojen muita alistetumpaa asemaa, kolonisaatiohistoriaa ja pitkälle menneisyydessä ulottuvaa kotimaista syrjintää ja sulauttamispolitiikan kohteena olemista.
Eami álbmot saji vuođ đun riikkaidgaskasaš vuoigatvuođas atnojuv vojit dáid álbmogiid kolonisátiohistorjjá, ruovttueatnamis dahkkon vea la heapmi ja sud dadanpolitihkka.
Tämän historian seurauksena saamelaisten kielen ja kulttuurinvaihdos on edennyt laajalle ja kaikki Suomessa puhutut kolme saamen kieltä ovat nykyisten kansainvälisten luokitusten mukaan uhanalaisia, inarin ja koltansaame vakavasti uhanalaisia.
Dán historjjás boahtti sámiid giela ja kultuvramolsun lea ovdánan viidásit ja buot Suomas hállon golbma sámegiela leat dálá riikkaidgaskasaš luohkkájuogu mielde áittat vuložat, anáraš ja nuortalašgiella lossadit áittatvuložat.
Se tarkoittaa sitä, etteivät nämä kielet ja niiden perustana olevat kulttuurimuodot välity uusille sukupolville (intergenerational trans-mission) ilman positiivisia erityistoimenpiteitä.
Dat oaiv vilda dan, ahte dát gielat ja kulturvuogit, mat leat daid vuođđun, eai sirda šuva ođđa buolvvaide (intergenerational transmission) posi tiiva sierradoaibma bijuid haga.
Opetusministeriön hallinnonala on keskeisessä asemassa saamen kielen ja kulttuurin tulevaisuuden turvaamisessa. ”
Oahpahusministeriija hálddahus suorgi lea guovddáš sajis sámegiela ja kultuvrra boahtteáiggi dorv vas teamis. ”
Miten saamelaisopetuksen asema voitaisiin turvata ?
Mo sámeoahpahusa saji sáhtašii dorvvastit ?
– Kehittämisehdotuksia
– ovddidanevttohusat
Työryhmän mielestä saamelaisopetuksen nykytilanne enteilee paluuta kansakoulun aikaan, jolloin saamen kielellä ei ollut asemaa opetuksessa ja saamelaisten kielenvaihdos eteni nopeasti.
Bargojoavkku mielas sámeoahpahusa dáládilli einnosta máhccama álbmot skuvlla áigái, goas sámegielas ii lean sadji oahpahusas ja sámiid giellamolsun ovdánii jođánit.
Saamelaisten kotiseutualueen ulkopuolella asuvien saamelaislasten ja nuorten tilanne muistuttaa heidän isovanhempiensa lapsuuden tilannetta.
Sámiid ruovttuguovllu olggobealde ássi sáme mánáid ja nuoraid dilli muittuha sin áhkuid ja ádjáid mánná vuođa dili.
Kun kieltä ei opeteta koulussa, sen puhujat jäävät luku ja kirjoitustaidottomiksi omassa kielessään.
Go giela eai oahpat skuvllas, dan hállit báhcet lohkan ja čállindáiddu heapmin iežaset gielas.
Kielen puhujien määrä vähenee eikä uusia kielen käyttäjiä tule.
Giela hálliid lohku geahppána eaige ođđa giela geavaheaddjit šatta.
Heikomman kielitaidon omaavat menettävät joko kielensä kokonaan tai kieli jää kehittymättä, koska revitalisaation mahdollistava kielen kirjallinen haltuunotto ei ole mahdollista.
Dat geainna lea heittogamos gielladáidu masset juogo gielaset ollásit dahje giella báhcá ovdánkeahttá, daningo revitališuvnna vejolažžan dahkki giela čálalaš háldui váldin ii leat vejolaš.
Saamelaiset vanhemmat ja paikalliset kouluviranomaiset ovat pyrkineet yhteistyössä edistämään saamen kielen opetusta alueillaan.
Sápmelaš vánhemat ja báikkálaš skuvlaeiseválddit leat geahččalan oktasaš barggus ovddidit sámegiela oahpahusa guovlluineaset.
Selkeimpiä esimerkkejä tästä yhteistyöstä ovat Rovaniemen, Oulun, Tampereen ja Helsingin kaupungit.
Čielgasamos ovda mearkkat dán oktasašbarggus leat Roavvenjárgga, Oulu, Tampere ja Helsset gávpogat.
Paikkakunnilta, joissa saamelaisväestöä on vähemmän, vanhemmat ovat usein pyytäneet saamelaiskäräjiltä apua tilanteeseen ja uskoneet sen itsehallintoelimenä voivan vaikuttaa opetuksen järjestämiseen.
Báikegottiin, main eai leat nu ollu sápmelaččat, ván hemat leat dávjá bivdán sámedikkis veahki dillái ja jáhkkán dan iešstivren orgá nan sáhttit váikkuhit oahpahusa ordnemii.
Saamelaiskäräjien mahdollisuudet vaikuttaa oman kansansa opetukseen ovat kuitenkin minimaaliset eikä saamelaisille perustuslaissa turvattua kulttuuriitsehallintoa ole toteutettu koulutuksen alueella.
Sámedikki vejolašvuođat váikkuhit iežas álbmoga oahpahussii leat goit hui uhcán iige sámiide vuođđo lágas dorvvastuvvon kulturiešstivren leat ollašahttojuvvon skuvle jumi suorggis.
Saamelaiskäräjien mahdollisuudet rajoittuvat keskustelujen käymiseen paikallisten viranomaisten kanssa ja tietojen antamiseen opetusta koskevista määräyksistä.
Sámedikki vejolašvuođat ollet ságastallamiidda báik ká laš eiseválddiiguin ja dieđuid addimii oahpahusa guoskevaš mearrádusaid birra.
Lisäksi se voi toimittaa opetuksessa tarvittavaa oppimateriaalia kouluille.
Lassin dat sáhttá doaimmahit skuvllaide oahppamateriála, mii oahpahusas dárbbašuvvo.
Saamelaisopetuksen kehittäminen voimassaolevien säännösten perustalta, ilman että sen kokonaisuutta koordinoi yksikään viranomainen, ei ole mahdollista ja opetuksen kehittämispyrkimykset johtavat erikoisiin tilanteisiin.
Sámeoahpahusa ovddideapmi njuolggadusaid vuođul, mat leat fámus, nu ahte dan ollisvuođa ii koordinere oktage eiseváldi, ii leat vejolaš ja oahpahusa ovddidanulbmilat dolvot erenoamáš diliide.
Tuorein esimerkki opetustilanteen parantamiseen pyrkivistä, mutta mahdottomaan tilanteeseen johtavista tapauksista löytyy Rovaniemeltä.
Ođđasamos ovdamearka oahpahusdili buorideapmai figgi, muhto veadjemeahttun dillái doalvu dáhpáhusain gávdno Roavvenjárggas.
Saamen opetuksen asemaa haluttiin parantaa saattamalla saame A2kielten, ja niiden mukana koulukuljetusten ja pysyvien lukujärjestysten piiriin.
Sámegiela oahpahusa sajádaga hálidedje buoridit bidjamiin sámegiela A2gielaid, ja daid mielde skuvlasáhtuid ja bissovaš lohkanortnegiid ollái.
Saamen opettaminen A2kielenä nosti kielen opetuksen statusta ja antoi sekä opettajalle, että oppilaille tunteen opetuksen jatkuvuudesta ja sen kuulumisesta ŠnormaaliinŠ koulutyöhön.
Sámegiela oahpahus A2giellan bajidii giela oahpahusa árvodási ja attii sihke oahpaheaddjái ja oahppiide dovddu oahpahusa bissovašvuođas ja dan gullamis ŠnormálaŠ skuvlabargui.
Samalla kaupunki varmisti ainoan mahdollisen saatavilla olevan saamen opetukseen tarkoitetun rahoituksen saamisen ja haki opetushallitukselta ” maahanmuuttajien oman äidinkielen, saamen kielen ja romanikielen opetuksen ” erillistä valtionavustusta, tullen samalla tästä valtionavustuksesta annettujen säännösten piiriin.
Seammás gávpot sihkkarasttii áidna vejolaš sámegiela oahpahussii oaivvilduvvon ruhtadeami, mii lei oažžumis, ja ozai oahpahusráđđehusas ” sisafárrejeaddjiid iežaset eatnigiela, sámegiela ja románagiela oahpahusa ” sierra stáhtadoarjaga, ja ná beasai dán stáhtadoarjaga birra addon njuolggadusaid ollái.
Erikoiseksi tilanteen tekee A2kielen ja ” maahanmuuttajien oman äidinkielen, saamen kielen ja romanikielen opetuksen ” erillistä valtionavustusta koskevien määräysten keskinäinen ristiriitaisuus.
Erenoamážin dili dahká A2giela ja ” sisafárrejeaddjiid iežaset eatnigiela, sáme ja románagiela oahpahusa ” sierra stáhtadoarjaga guoski mearrádusaid gaskavuođa ruossalasvuohta.
Saamenkieliset oppilaat, jotka Rovaniemellä ovat olleet saamen opetuksen ydinryhmä kautta vuosien, ovat saaneet oman äidinkielensä opetusta pitkän vieraan kielen (A2) nimissä.
Sámegielat oahppit, geat Roavvenjárggas leat leamaš sámegiela oahpahusa váimmusjoavku buot dáid jagiid, leat ožžon iežaset eatnigiela oahpahusa guhkes vieris giela (A2) namas.
Toisaalta pitkän vieraan kielen opetukseen ei kuitenkaan ole voitu ottaa sellaisia oppilaita, joille saamen kieli olisi aidosti vieras kieli.
Nuppe dáfus guhkes vieris giela oahpahussii ii goitge leat sáhttán váldit dakkár oahppiid, geaidda sámegiella livččii duođaid vieris giella.
Opetusministeriön antama asetus edellyttää oppilaiden olevan saamea äidinkielenään puhuvia tai, että kieli on oppilaan kotona käytetty kieli.
Oahpahusministeriija addin ásahus gáibida, ahte oahppit leat sámegiela eatnigiellan hálli dahje, ahte giella lea oahppi ruovttus geavahuvvon giella.
Saamen kieltä osaamattomilla saamelaisoppilailla tai eisaamelaisilla ei ole mahdollisuutta saamen kielen opetuksen saamiseen, siitäkään huolimatta että opetusta tarjotaan vieraana kielenä (A2), mikäli koulutuksen järjestäjä noudattaa tarkasti opetusministeriön asetuksen säännöksiä.
Sámegiela dáidemeahttun sámeoahppiin dahje iisápmelaččain ii leat vejolašvuohta sámegiela oahpahusa oažžumii, dasge fuolakeahttá ahte oahpahus fállojuvvo vieris giellan (A2), juos oahpahusa ordnejeaddji čuovvu dárkilit oahpahusministeriija ásahusa njuolggadusaid.
Tämän takia opetuksen tarjoaminen useammille oppilaille on mahdotonta ja ryhmät pysyvät minimaalisen pieninä ja heterogeenisina.
Dán dihte oahpahusa fállan máŋgga oahppái lea veadjemeahttun ja joavkkut bissot hui unnin ja heterogenalažžan.
Tilannetta voi tulkita siten, että nykyisin voimassa olevat saamen opetusta kotiseutualueen ulkopuolella koskevat määräykset rajaavat tähän opetukseen oikeutetun oppilasryhmän, opetukseen käytettävät viikkotunnit ja opetuksen rahoituksen niin tiukasti, että opetuksen kehittäminen käy mahdottomaksi.
Dili sáhttá dulkot nu, ahte dán áigge sáme giela oahpahusa ruovttuguovllu olggobealde guoski mearrádusat, mat leat fámus, ráddjejit dán oahpahussii vuoigadahtton oahppiid joavkku, oahpahussii geavahuvvon vahkkodiimmuid ja oahpahusa ruhtadeami nu čavgadit, ahte oahpahusa ovddideapmi šaddá veadjemeahttumin.
Työryhmän mielestä saamelaisopetuksen kokonaisvaltainen kehittäminen ja kielen opetuksen saattaminen luonnolliseksi osaksi koulutyötä ympäri maan, tulee aloittaa pikaisesti.
Bargojoavkku mielas sámeoahpahusa ollislaš ovddideapmi ja giela oahpahusa oažžun lunddolaš oassin skuvlabarggu miehtá riikka galgá álggahuvvot johtilit.
Edellä käsitellyn kaltaiset säännösten aiheuttamat esteet ja solmut tulee purkaa ja saattaa saamelaisopetuksen asema ja mahdollisuudet Šnormaaliin tilanteeseenŠ, jossa kielen opetusjärjestelyissä otetaan huomioon oppilaiden erilaiset kielitaustat: osa saamelaisoppilaista puhuu saamea äidinkielenään, osalle se on heikommin hallittu toinen kieli ja osalla ei ole lainkaan kielitaitoa.
Ovddabealde gieđahallon, njuolggadusaid dagahan eastagiid ja čuolmmaid galgá čoavdit ja oažžut sámeoahpahusa Šnormála dilláiŠ, mas giela oahpahusordnemiin váldojit vuhtii oahppiid iešguđetlágan gielladuogážat: oassi sámeoahppiin hállá sámegiela eatnigiellan, oassái dat lea heittogabbot hálddašuvvon nubbi giella ja oasis ii leat ollege gielladáidu.
Lisäksi kouluissa, erityisesti pohjoisessa, on myös muita oppilaita, jotka haluaisivat oppia saamen kieltä.
Lassin skuvllain, erenoamážit davvin, leat maid eará oahppit, geat háliidivčče oahppat sámegiela.
Vuonna 2004 voimaan tulleen saamen kielilain säännösten toteuttaminen edellyttää uusien kielen puhujien kasvamista.
Jagi 2004 fápmui boahtán sámi giellalága njuolggadusaid ollašuhttin gáibida ođđa giela hálliid šaddama.
Mistä muualta uusia kielen puhujia voisi tulla kuin koulun vieraan kielen opetuksesta ?
Gos eará sajis dat sáhtášedje boahtit go skuvlla vieris giela oahpahusas ?
Kehittämisehdotukset
Ovddidanevttohusat
Opetusministeriö asettaa pikaisesti työryhmän, jonka tehtävänä on valmistella saamelaisopetuksen kokonaisvaltainen kehittämissuunnitelma, tarkistaa ja korjata saamelaisopetusta koskevat toiminnalliset ja resurssisäännökset ja valmistella saamelaiskäräjien asemaa saamelaisopetuksen itsehallintoelimenä koskevat menettelytavat ja säännökset.
Oahpahusministeriija ásaha johtilit bargojoavkku, man bargun lea válmmaštallat sámeoahpahusa ollislaš ovddidanplána, dárkkistit ja divvut sámeoahpahusa guoski doaibman ja resursanjuolggadusaid ja válmmaštallat sámedikki saji sámeoahpahusa iešstivrenorgánan guoski meannudanvugiid ja njuolggadusaid.
Saamen kielen opetus tulee irrottaa maahanmuuttajien ja muiden vieraiden kielten opetusta koskevasta asetuksesta ja valmistella saamelaisopetuksen kokonaisuutta koko maassa koskeva säännös / säännökset.
Sámegiela oahpahusa galgá sirret sisafárrejeaddjiid ja eará vieris gielaid oahpahusa guoski ásahusas ja válmmaštallat sámeoahpahusa ollisvuođa oppa riikkas guoski njuolggadusa / njuolggadusaid.
Saamen opetuksen kehittäminen tulee tehdä mahdolliseksi koko maassa niin, että opetuslainsäädännössä ja opetussuunnitelman perusteissa säädettyjä opetuskieltä, äidinkielen ja kirjallisuuden sekä saamea vieraan kielen oppiaineena koskevia säännöksiä on mahdollista noudattaa koko maassa.
Sámegiela oahpahusa ovddideami galgá dahkat vejolažžan oppa riikkas nu, ahte oahpahusláhkaásaheamis ja oahpahusplána vuođustusain mearriduvvon oahpahusgiela, eatnigiela ja girjjálašvuođa sihke sámegiela vieris giela oahppaávnnasin guoski njuolggadusaid lea vejolaš čuovvut oppa riikkas.
Suomen perustuslaissa saamelaisille säädettyä oikeutta omaan kieleen ja kulttuuriin ei ole sidottu kotiseutualueeseen.
Suoma vuođđolágas sámiide ásahuvvon vuoigatvuohta iežaset gillii ja kultuvrii ii leat čadnon ruovttuguvlui.
Opetusta koskeva säännöstö tulee saattaa perustuslain edellyttämälle tasolle ja ottaa huomioon saamelaisten asema maan alkuperäiskansana.
Oahpahusa guoski mearrádusaid galgá fidnet vuođđolága gáibidan dássái ja váldit vuhtii sámiid sajádaga riikka eamiálbmogin.
Alkuperäiskansaan kuuluvien lasten ja nuorten oikeus omaan kieleensä ei voi olla säännelty samalla tavalla kuin maahanmuuttajien kieliä, usein suuria eiuhanalaisia maailmankieliä, puhuvien oppilaiden oikeus niiden omien kielten opetuksen saamiseen Suomessa.
Eamiálbmogii gulli mánáid ja nuoraid vuoigatvuohta iežaset gillii ii sáhte leat mearriduvvon seamma láhkai go sisafárrejeaddjiid gielaid, dávjá stuorra iiáittatvuloš máilmmigielaid, hálli oahppiid vuoigatvuohta daid iežaset gielaid oahpahusa oažžumii Suomas.
Saamelaisopetus kotiseutualueen ulkopuolella mahdollistetaan rahoitussäännöksissä kahdella tavalla: 1) purkamalla saamen kielen ja saamenkielistä opetusta opetus ja kulttuuritoimen rahoituksesta annetussa laissa koskevan säännöksen (43 § 2 mom) alueellinen rajaus saamelaisten kotiseutualueeseen, ja 2) luomalla erityinen rahoitusjärjestely saamelaisalueen koulutuskeskuksessa annettavaa perusopetukseen liittyvää saamen kielen virtuaaliopetusta varten.
Sámeoahpahus ruovttuguovllu olggobealde dahkko vejolažžan ruhta dannjuolggadusain guovtti láhkai: 1) burgimiin oahpahus ja kulturdoaimma ruhtadeamis addon lágas sámegiela ja sámegielat oahpahusa guoski mearrádusa (43 § 2 mom) ja váldimiin das eret guovlluguovdasaš ráddjema sámiid ruovttuguvlui, ja 2) vuođ đudemiin sierra ruhtadanortnega sámi oahpahusguovddáža vuođđooahpahussii laktáseaddji sámegiela virtuálaoahpahusa várás.
Rahoitusjärjestely mahdollistaa opetuksen järjestämisen oppilaan kielitaidon (äidinkieli, toinen kieli, vieras kieli) mukaisesti joko lähiopetuksena tai saamelaisalueen koulutuskeskuksesta annettuna verkkoopetuksena.
Dákkár ruhtadanortnet dagašii vejolažžan oahpahusa ordnema oahppi gielladáiddu (eatnigiella, nubbi giella, vieris giella) mielde juogo lagas oahpahussan dahje sámi oahpahusguovddážis addon fierbmeoahpahussan.
Lähiopetuksen tulee olla ensisijainen vaihtoehto, mutta tilanteissa ja alueilla, joilla ei ole saatavilla saamen kielen opettajaa, opetuksen saaminen verkossa tulee tehdä mahdolliseksi ja helpoksi.
Lagasoahpahus galgá leat vuosttas molssa eaktu, muhto diliin ja guovlluin, gos ii leat fidnemis sámegielat oahpa headdji, oahpahusa oažžuma fierpmis galgá dahkat vejolažžan ja álkin.
Verkkoopetuksen rahoituksessa tulee huomioida myös opetusta saavalle koululle aiheutuvia kustannuksia.
Fierbme oahpahusa ruhtadeamis galgá váldit vuhtii maid oahpa husa oažžu skuvlii šaddi goluid.
Saamelaisalueen koulutuskeskukseen kehitetään saamen kielen opetuksen virtuaalikeskus, jossa työskentelee päätoimisia saamen kielen verkkoopettajia (pohjois, inarin ja koltansaame).
Sámi oahpahusguovddážii ráhkaduvvo sámegiela oahpahusa virtuálaguovddáš, gos barget váldodoaibmasaš sámegiela fierbmeoahpaheaddjit (davvi, anár ja nuortasámegiella).
Päätoimiset verkkoopettajat eivät ole sidottuja muiden koulutuksen järjestäjien lukujärjestyksiin ja opetustuntien yhteensovittaminen eri puolilla maata (tarvittaessa myös saamelaisten kotiseutualueella) sijaitsevien koulujen kanssa on helpompaa.
Váldodoaibmasaš fierbme oahpaheaddjit eai leat čadnojuvvon eará oahpahusa ordnejead djiid lohkanortnegiidda ja oahpahusdiimmuid oktii heive heapmi skuvllaiguin, mat leat sierra guovlluin riikka, lea álkit.
Lisäksi erityiset verkkoopettajat voivat erikoistua verkkopedagogisten taitojen, verkkomateriaalien ja verkkooppimisen kehittämiseen.
Las sin sierra fierbmeoahpaheaddjit sáhttet váldit sierraoahpu fierbme pedagogalaš dáidduid, fierbmemateriálaid ja fierpmis oahppama ovddideami várás.
Saamelaisalueen koulutuskeskuksesta annetussa laissa ja opetusministeriön oppilaitokselle antamassa koulutuksen järjestämisluvassa mahdollistetaan perusopetukseen liittyvän saamen kielen verkkoopetuksen antaminen.
Sámi oahpahusguovddáža birra addon lágas ja oahpahus ministeriija oahppolágádusaide addin skuvlejumi ordnen lobis dahkko vejolažžan vuođđooahpahussii gulli sámegiela oahpahusa addin.
Saamelaiskäräjien koulutus ja oppimateriaalitoimistosta kehitetään saamelaisopetuksen valtakunnallinen kehittämiskeskus, jolle kuuluu opetuksen kehittämis, tiedottamis, arviointi, neuvottelu ja raportointitehtäviä (ks. liite 5).
Sámedikki skuvlen ja oahppamateriáladoaimmahagas ráhkaduvvo sámeoahpahusa riikkaviidosaš ovddidanguovddáš, masa gullet oahpahusa ovddidan, dieđihan, árvvoštallan, ráđđádallan ja raporterenbarggut (gč. mildosa 5).
Saamelaiskäräjien ja opetusministeriön välille luodaan säännölliset hallinnolliset menettelytavat, raportointi ja neuvottelukäytäntö, jossa saamelaisopetuksen kehittämistarpeita käsitellään mm. valtion talousarvion valmistelun ja koulutuspoliittisten uudistusten valmisteluun liittyen.
Sámedikki ja oahpahusministeriija gaskii ráhkaduvvojit bissovaš hálddahuslaš meannudanvuogit, raporteren ja ráđđádallangeavat, mas sámeoahpahusa ovddidandárbbut gieđahallojuvvojit ee. stáhta bušeahta ja skuvlenpolitihkalaš ođastusaid válmmaštallamiid oktavuođas.
Saamelaisille perustuslaissa turvattu itsehallinto toteutetaan opetushallinnossa ja valmistaudutaan Kansainvälisen työjärjestön ILO:n alkuperäiskansasopimuksen n:o 169 ratifioimiseen.
Sápmelaččaide vuođđolágas dorvvastuvvon iešstivrejupmi ollašuhttojuvvo oahpahushálddahusas ja ráhkkanuvvo Riikkaidgaskasaš bargoorganisašuvnna ILO eamiálbmotsoahpamuša nr 169 dohkkeheapmai (ratifiseremii).
Sopimus edellyttää mm. alkuperäiskansan vahvaa osallistumisoikeutta oman kansansa opetusta koskevissa asioissa.
Soahpamuš gáibida ee. eamiálbmoga nana oassálastinvuoigatvuođa iežas álbmoga oahpahusa guoski áššiin.
Koulutuspoliittinen välinpitämättömyys saamelaisopetuksen ongelmien ratkaisemiseksi on johtamassa saamen kieltä puhuvien ihmisten määrän nopeaan vähenemiseen ja saamelaisten kotiseutualueen ulkopuolella asuvien saamelaisten kielen ja identiteetin vaihtumiseen.
Skuvlenpolitihkalaš berošmeahttunvuohta sámeoahpahusa váttisvuođaid čoavdimii lea doalvumin sámegiela hálliid meari johtilis geahppáneapmái ja sámiid ruovttuguovllu olggobealde ássiid sámiid giela ja identitehta molsa šuvvamii.
Opetusta koskevissa säännöksissä kotiseutualueen ulkopuolella asuvat saamelaiset ovat maahanmuuttajiin verrattavassa asemassa.
Oahpahusa guoskevaš njuolggadusain ruovttuguovllu olggobealde ássi sámit giehtadallojit sisafárrejeaddjiide buohtalaston joavkun, mas bargojoavkku raporta addá muhtin konkrehtalaš ovdamearkkaid.
Tilanne on Suomen perustuslain ja Suomen antamien kansainvälisten sitoumusten vastainen.
Dilli lea Suoma vuođđolága ja Suoma addin, eamiálbmogiid guoskevaš riikkaidgaskasaš čatnasumiid vuostásaš.
Työryhmä on selvittänyt kotiseutualueen ulkopuolella muutamalla paikkakunnalla, mm.. Helsingissä, Tampereella, Oulussa ja Rovaniemellä annettua saamen kielen opetusta ja toteaa raportissaan, ettei opetuksella ole nykysäännöksin kehittymisedellytyksiä.
Bargojoavku lea čielggadan ruovttuguovllu olggobealde moatti báikegottis, ee. Helssegis, Tamperees, Oulus ja Roavvenjárggas addojuvvon sáme giela oahpahusa ja gávnnaha raporttas, ahte oahpahusas ii leat dálá njuolg gadusaid vuođul ovdánanvejolašvuohta.
Saamen kielen ja saamenkielisessä opetuksessa ja sen tilanteessa on paljon puutteita myös kotiseutualueella, mutta sen ulkopuolella tilanne on hälyttävä.
Sámegiela ja sámegielat oahpahusas ja dan dilis leat olu váilevuođat maiddái ruovttuguovllus, muh to ruovttuguovllu olggobealde dilli lea hui fuolastuhtti.
Alkuperäiskansan kielen opetusta annetaan kotiseutualueen ulkopuolella samoin perustein kuin mm. maahanmuuttajien kielten opetusta.
Eamiálbmoga giela oahpahus addojuvvo ruovttuguovllu olggobealde seam ma vuođustusaiguin go ee. sisafárrejeaddjiid gielaid oahpahus.
Maahanmuuttajien kielet ovat usein suuria maailmankieliä, kuten espanja, englanti ja arabia.
Sisafárrejeaddjiid gielat leat dávjá stuorra máilmmigielat, nugo espánjagiella, eaŋ galsgiella, punjabi dahje arabia.
Opetusta on mahdollista saada enintään 2,5 viikkotuntia ja se on perusopetusta täydentävää oman äidinkielen tai kotikielen opetusta, jonka tunnit pidetään yleensä muun koulupäivän jälkeen tai koulupäivän viimeisinä tunteina.
Oahpahusa lea vejolaš oažžut eanemustá 2,5 vahkkudiimmu ja dat lea vuođđooahpahusa dievasmahtti iežas eatni giela dahje ruovttugiela oahpahus, man diimmut dollojit dábá laččat eará skuvlabeaivve maŋŋá dahje skuvlabeaivve maŋimuš diibmun.
Kielen opetuksen asema koulutyössä on heikko ja tätä opetusta saa vain murtoosa kotiseutualueen ulkopuolella asuvista saamelaislapsista ja – nuorista.
Giela oahpahusa sajádat skuvlabarggus lea headju ja dán oahpahusa oažžu dušše áibbas uhca oassi sámemánáin ja nuorain, geat ásset ruovttuguovllu olg go bealde.
Opetuksen aikaansaaminen on vaikeaa, koska saamen kielen opetus on kotiseutualueen ulkopuolisille kouluille, rehtoreille ja opetusviranomaisille uusi ja tuntematon asia.
Oahpahusa áigáioažžun lea váttis, go sáme giela oahpahus lea ruovttu guovllu olggobeale skuvllaide, rektoraidda ja oahpahusvirge oapma haččaide ođđa ja amas ášši.
Saamelaiset vanhemmat ja paikalliset kouluviranomaiset ovat muutamilla paikkakunnilla yrittäneet kehittää opetustilannetta, mutta se on nykysäännösten pohjalta mahdotonta.
Sámi vánhemat ja báikkálaš skuvla virge oapma haččat leat moatte báikegottis figgan ovddidit oahpahusdili, muhto dat lea dálá njuolggadusaid vuođul veadjemeahttun, gávnanhuvvo raporttas.
Saamelaiset vanhemmat ovat pyytäneet usein Saamelaiskäräjiltä apua tilanteeseen.
Sámi vánhemat leat bivdán dávjá Sámedikkis veahki dillái ja jahkkán dan iešráđđenorgánan sáhttit váikkuhit oahpahusa lágideapmái.
Saamelaiskäräjien mahdollisuudet vaikuttaa oman kansansa opetukseen ovat kuitenkin minimaaliset eikä saamelaisille perustuslaissa turvattua kulttuuriitsehallintoa ole toteutettu koulutuksen alueella.
Sámedikki vejolašvuođat váikkuhit iežas álbmoga oahpahussii leat goittotge vánet iige sámiide vuođđolágas sihkkaraston kulturiešráđđen leat ollašuhtton skuv lema suorggis.
Saamelaiskäräjien koulutus ja oppimateriaalitoimistosta pitäisi työryhmän mielestä kehittää saamelaisopetuksen kokonaisuudesta vastuuta kantava, sitä seuraava, opetuksesta raportoiva ja säännöllisesti opetusministeriön kanssa neuvotteleva keskus.
Sámedikki skuvlen ja oahppamateriáladoaimmahagas galggašii bargojoavkku mielas ovddidit sámeoahpahusa oppalašvuođas vástu guoddi, dan čuovvu, oahpahusas raporterejeaddji ja fásta oahpahusministeriijain ráđđádalli guovddáža.
Työryhmän mielestä saamelaisopetuksen kokonaisvaltainen kehittäminen ja kielen opetuksen saattaminen luonnolliseksi osaksi koulutyötä ympäri maan, tulee aloittaa pikaisesti.
Bargojoavkku mielas sámeoahpahusa oppalaš ovddideami ja giela oahpahusa buktima luonddolaš oassin skuvlabargui miehtá riikka, galgá álggahit farggamusat.
Säännösten aiheuttamat esteet ja solmut tulee purkaa ja saattaa saamelaisopetuksen asema ja mahdollisuudet Šnormaaliin tilanteeseenŠ, jossa kielen opetusjärjestelyissä otetaan huomioon oppilaiden erilaiset kielitaustat: osa saamelaisoppilaista puhuu saamea äidinkielenään, osalle se on heikommin hallittu toinen kieli ja osalla ei ole lainkaan kielitaitoa.
Njuolggadusaid dagahan eastagiid ja čuolmmaid galgá burgit ja buktit sámeoahpahusa sajádaga ja vejolašvuođaid Šnormála dilláiŠ, mas giela oahpahusordnemiin váldojit vuhtii oahppiid iešguđetlágan gielladuogážat: oassi sámeoahppiin hállá sámegiela eatnigiellan, oassái dat lea heajubut hálddašuvvon nubbi giella ja oasis ii leat olláge gielladáidu.
Lisäksi kouluissa, erityisesti pohjoisessa, on myös muita oppilaita, jotka haluaisivat oppia saamen kieltä.
Lassin skuvllain, erenomážit davvin, leat maiddái eará oahppit, geat hálidivčče oahppat sámegiela.
Tämä ei kuitenkaan ole mahdollista kotiseutualueen ulkopuolella.
Dát ii goittotge leat vejolaš ruovttuguovllu olggo bealde.
Vuonna 2004 voimaan tulleen saamen kielilain säännösten toteuttaminen edellyttää uusien kielen puhujien kasvamista.
Jagis 2004 fápmui boahtán sámi giellalága njuolggadusaid ollašuvvan gáibida ođđa giela hálliid lassáneami.
Mistä muualta uusia kielen puhujia voisi tulla kuin koulun vieraan kielen opetuksesta ?
Gos eará sajis ođđa hállit sáhtášedje boahtit go skuvlla vierrogiela oahpahusas ?
– kysytään raportissa.
– jerro raporttas.
Saamen kielen opetus ja sen kehittäminen tulisi työryhmän mielestä mahdollistaa laajentamalla nykyisin saamelaisten kotiseutualuetta koskeva saamelaisopetuksen rahoitus koko maahan.
Sámegiela oahpahusa ja dan ovddideami galggašii bargojoavkku mielas dahkat vejolažžan viiddidemiin dálá sámiid ruovttuguovllu guoskevaš sáme oahpahusa ruhtadeami olles riikii.
Se avaisi tien opetuksen vakinaistamiselle, kehittämiselle ja sen aseman nostamiselle.
Dat rabašii luotta oahpahusa fástan dahkamii, ovddieapmái ja dan sajádaga bajideapmái.
Kotiseutualuetta koskeva rahoitussäännös opetus ja kulttuuritoimen rahoituksesta annetussa laissa turvaa koulutuksen järjestäjille valtionavustuksen, joka vastaa lähes 100 prosenttisesti tästä opetuksesta aiheutuvia opettajien palkkausmenoja.
Ruovttuguovllu guoskevaš ruhtadannjuolggadus oahpahus ja kulturdoaimma ruhtadeamis addojuvvon lágas sihkkarastá skuvlema lágideaddjiide stáhtadoarjaga, mii vástida sullii 100 prosentalaččat dán oahpahusas boahtán oahpaheaddjiid bálkágoluid.
Toisena väylänä opetuksen kehittämiseen esitetään Inarin kirkonkylässä sijaitsevassa saamelaisalueen koulutuskeskuksessa kehitetyn verkkoopetuksen vakinaistamista ja kielen verkkoopetuksen mahdollistamista kaikkiin niihin peruskouluihin kotiseutualueella ja sen ulkopuolella, jossa on vaikeuksia löytää saamenkielentaitoisia opettajia.
Nubbin vuohkin oahpahusa ovddideapmái evttohuvvo Anára kirkosiiddas doaibmi Sámi oahpahusguovddážis ovddiduvvon fierpmádatoahpahusa fástan dahkama ja giela fierpmádatoahpahusa vejolažžan dahkama buot daid vuođđoskuvllaide ruovttuguovllus ja dan olggobealde, gos leat váttisvuođat gávdnat sámegieldáiddolaš oahpaheaddjiid.
Koulutuskeskuksessa on kehitetty verkkopedagogiikkaa ja teknisiä valmiuksia ja se pystyisi antamaan saamen kielen verkkoopetusta myös kotiseutualueen ulkopuolelle, mikäli sillä olisi tätä koskeva koulutuksen järjestämislupa ja varoja verkkoopettajien palkkaamiseen.
Oahpahus guovddážis leat jo jagiid áigge ovddidan fierpmádatpedagogihka ja teknihkalaš válmmašvuođaid ja dat basttášii addit sámegiela fieprmádatoahpahusa maiddái ruovttuguovllu olggobealde, juos das livčče dan guos ke vaš skuvlema ordnenlohpi ja várit fierpmádatoahpaheaddjiid bálkáheapmái.
Verkkoopettajia tarvittaisiin kaikkiin kolmeen Suomessa puhuttuun ja kouluissa opetettuun saamen kieleen, inarin, koltan ja pohjoissaameen.
Fierpmádatoahpaheaddjit dárbbašuvvošedje buot golmma Suomas hállon ja skuvllas oahpahuvvon sámegillii, anáraš, nuortalaš ja davvisámegillii.
Suomen valtiolla on vastuu alkuperäiskansansa kielestä, eikä saamea saa asettaa samaan asemaan maahanmuuttajien kielten kanssa.
Suoma stáhtas lea vástu eamiálbmoga gielas, iige sámegiela oaččo bidjat seamma sajádahkii sisafárrejeaddjiid gielaiguin.
Niidenkin opetus Suomen kouluissa on tärkeää, mutta vain harvat niistä ovat kotimaissaan uhanalaisessa asemassa kuten saamen kielet pohjoismaisissa koti valtioissaan ovat.
Daidge oahpahus Suoma skuvllain lea dehalaš, muhto dušše hárve dat gielat leat ruovtturiikkain áitatvuloš sajádagas nugo sámegielat davviriikkalaš ruovttustáhtain leat.
Liite 1.
Mielddus 1.
Saamelaisten lukumäärä vuoden 2007 Saamelaiskäräjävaaleissa.
Sámiid lohkomearri jagi 2007 Sámediggeválggain.
Lähde: Saamelaiskäräjät, Väestörekisterikeskus, 21.1.2008 Liite 2.
Mielddus 2.
Saamenkielisen oppimateriaalin valmistamista varten valtion talousarviossa osoitetut määrärahat vuosina 1991–2008.
Mearreruđat, mat leat čujuhuvvon sámegielat oahppamateriála gárvvisteami várás stáhta bušeahtas jagiin 1991–2008.
Oppimateriaalin valmistamiseen käytetty rahoitus on ollut suunnilleen sama kuin valtion talousarviossa osoitettu rahoitus.
Oahppomateriála válmmašteapmái geavahuvvon ruhtadeapmi leamaš sullii seammá go ruhtadeapmi, mii lea čujuhuvvon stáhta bušeahtas.
Pienen lisäyksen siihen ovat tuoneet materiaalin myynnistä saadut tulot.
Unna lasáhusa dasa leat buktán boađut, maid leat ožžon materiála vuovdimis.
Huom.
Fuom..
Suomi siirtyi euro-valuuttaan vuonna 2002, minkä takia myös tätä aiemmat määrärahat on muutettu euroiksi.
Suopma sirdásii euroi jagi 2002, man dihtii maiddái ovddeš mearreruđat leat govas molso juvvon euron.
253.000 euro = 1.500.000 mk.
253.000 euro = 1.500.000 márkki.
Vuosina 1993-1995 oppimateriaalityöntekijän palkka maksettiin tässä ilmoitetuista varoista, 1996-1999 määräraha pieneni palkkamäärärahan siirryttyä Saamelaiskäräjien yleiseen budjettiin.
Oahppomateriálabargi bálká máksojuvvui jagiin 1993-1995 dás almmuhuvvon ruđain. Mearreruhta unnui jagiin 1996–1999 dan maŋŋá go bálkáruhta sirdojuvvui Sámedikki almmolaš bušehttii.
Vastaava korotus varoihin tehtiin vuosien 2000-2001 talousarviossa ja tarkoitusta varten osoitetut varat ovat pysyneet samalla tasolla siitä lähtien.
Vástideaddji lasáhus oahppomateriála váriide dahkkojuvvui jagiid 2000–2001 bušeahtain ja dán dárkkuhusa várás čujuhuvvon várit leat dan rájes bisson seammá dásis.
Liite 3.
Mielddus 3.
Saamen kielen opetusta saaneet oppilaat eri paikkakunnilla vuosina 1989–2008.
Oahppit, geat leat ožžon sámegiela oahpahusa sierra báikegottiin jagiin 1989–2008.
Liite 4.
Mielddus 4.
Opetushallituksen 16.1.2004 hyväksymän opetussuunnitelman perusteiden mukainen todistus osallistumisesta maahanmuuttajien äidinkielen (saamen kielen) opetukseen.
Oahpahusráđđehusa 16.1.2004 dohkkehan oahppoplána vuođustusaid čuovvu duođaštus sisafárrejeaddjiid eatnigiela (sámegiela) oahpahussii oassálastimis.
Liite 5.
Mielddus 5.
Saamelaiskäräjät opetuksen kehittämisen keskuksena.
Sámediggi oahpahusa ovddidanguovddážin.
Kertomuksen taustaa Saamen kielilain (1086/2003) 29 §:n mukaisesti Saamen kielen toimisto yhdessä saamelaiskäräjien asettaman kielineuvoston kanssa antaa vaalikausittain Saamelaiskäräjille kertomuksen saamen kieltä koskevan lainsäädännön soveltamisesta sekä saamelaisten kielellisten oikeuksien toteutumisesta ja kieliolojen kehityksestä.
Muitalusa duogáš Sámi giellalága (1086/2003) 29 § mielde Sámegiela doaimmahat ovttas sámedikki ásahan giellaráđiin addá válgabaji mielde sámediggái muitalusa sámegiela guoski láhkaásaheami heiveheamis ja lassin sámiid gielalaš vuoigatvuođaid ollašuvvamis ja gielladili ovdáneamis.
Tämä nyt annettava kertomus on ensimmäinen saamen kielilain toteutumisesta annettava kertomus.
Dát dál addojuvvon muitalus lea vuosttas sámi giellalága ollašuvvamis addojuvvon muitalus.
Se pohjautuu laajempaan, Klemetti Näkkäläjärven saamelaiskäräjille laatimaan selvitykseen, ” Saamen kielilain toteutuminen vuosina 2004-2006 ” (jälj.
Dat vuođđuduvvá viidásut, Klemetti Näkkäläjärvi sámediggái ráhkadan čielggadeapmái, ” Sámi giellalága ollašuvvan jagiin 2004-2006 ” (maŋŋ.
selvitys) ja joka on kertomuksen liitteenä.
čielggadeapmi) ja mii lea muitalusa mildosin.
Edellä mainittu selvitys liitteineen on luettavissa osoitteessa
Dás ovdalis namuhuvvon čielggadeami mildosiiguin sáhttá lohkat čujuhusas www.Samediggi.fi
Saamelaiskäräjien viimeisemmän tilaston mukaan saamelaisia on 9350, joista Suomessa asuu 8706.
Sámedikki maŋimuš statistihka mielde sámit leat 9350, geain Suomas ásset 8706.
Heistä yli puolet (54.9 % asuu saamelaisten kotiseutualueen ulkopuolella.
Sis badjel bealli (54.9 % ássá sámiid ruovttuguovllu olggobealde.
Saamelaisten kotiseutualueen ulkopuolella asuvien saamelaisten kielellisten oikeuksien toteuttaminen vaatii välittömästi erityisiä toimenpiteitä valtiovallalta ja Saamelaiskäräjiltä.
Sámiid ruovttuguovllu olggobealde ássi sámiid gielalaš vuoigatvuođaid ollašuhttin gáibida dakkaviđe erenomáš doaimmaid stáhtas ja sámedikkis.
Erittäin huolestuttavaa on, että saamelaisten kotiseutualueen ulkopuolella asuvat lapset jäävät kokonaan oman kielen ja omakielisen perusopetuksen ulkopuolelle (alle kymmenen vuotiaista lapsista yli 70 % asuu saamelaisalueen ulkopuolella muualla Suomessa).
Erenomáš fuolastuhtti lea, ahte sámiid ruovttuguovllu olggobealde ássi mánát báhcet ollásit iežaset giela ja iežasgielat vuođđooahpahusa olggobeallái (vuollái logi jahkásaš mánáin badjel 70 % ássá sámeguovllu olggobealde eará sajis Suomas).
Saamelaiskulttuurin ja saamen kielen / kielten säilyminen edellyttävät, että saamenkielinen perusopetus ja päivähoito on erityiskorvattava kunnille myös saamelaisalueen ulkopuolisella alueella valtion varoista.
Sámekultuvrra ja sámegiela / gielaid seailun gáibidit, ahte sámegielat vuođđooahpahusa ja beaivedivššu galgá sierra buhttet gielddaide maiddái sámeguovllu olggobeale guovllus stáhta váriin.
Vuonna 2004 voimaan tulleen uudistetun saamen kielilain pääasiallisena tarkoituksena oli tuoda parannusta saamelaisten kielellisten oikeuksien toteutumiseen ja vahvistaa saamelaisille alkuperäiskansana turvattua perustuslaillista (731/1999, 17.3 §) oikeutta ylläpitää ja kehittää omaa kieltään ja kulttuuriaan.
Jagis 2004 fápmui boahtán ođasmahtton sámi giellalága váldodárkkuhussan lei buoridit sámiid gielalaš vuoigatvuođaid ollašuvvama ja nannet sámiide eamiálbmogin sihkkaraston vuođđolágalaš (731/1999, 17.3 §) vuoigatvuođa doalahit ja ovddidit iežaset giela ja kultuvrra.
Uuden kielilain myötä saamelaisten tuli voida asioida saamen kielellä itseään tai omaa etuaan koskevissa asiassa saamelaisten kotiseutualueen kuntien ja valtion viranomaisissa.
Ođđa giellalága mielde sámit galge sáhttit dikšut áššiid sámegillii iežaset dahje iežaset ovddu guoskevaš áššiin sámiid ruovttuguovllu gielddaid ja stáhta virgeoapmahaččain.
Selvitys saamen kielilain toteutumisesta pohjautuu laajaan lomakekyselyyn, jossa 169 taholta kysyttiin mm. tietoja saamenkielisten palvelujen laajuudesta, saamen kielen taidosta ja käytöstä sekä saamen kielen edellytyksistä työtehtävissä.
Čielggadeapmi sámi giellalága ollašuvvamis vuođđuduvvá viiddes skovvejearahallamii, mas 169 oassebealis jerrojedje ee. dieđut sámegielat bálvalusaid viidodagas, sámegiela dáiddus ja geavaheamis ja maiddái sámegiela eavttuin bargguin.
Selvityksen kohderyhminä olivat saamen kielilain 2 §:ssä mainitut viranomaiset, joihin saamen kielilakia sovelletaan.
Čielggadeami čuozáhatjoavkun ledje sámi giellalága 2 §:s máinnašuvvon virgeoapmahaččat, geaidda sámi giellaláhka heivehuvvo.
Suurin kohderyhmistä oli saamelaisten kotiseutualueen kuntien työntekijät.
Stuorámus čuozáhatjoavku lei sámiid ruovttuguovllu gielddaid bargit.
Yhteensä kysymyslomakkeita lähetettiin 169 taholle ja vastauksia saatiin 109 taholta.
Oktiibuot gažaldatskovit sáddejuvvojedje 169 oassebeallái ja vástádusat ožžojuvvojedje 109 oassebealis.
Keskeisistä viranomaisista kyselyyn jättivät vastaamatta mm.. Lapin ympäristökeskus, korkein hallinto-oikeus, ympäristöministeriö, Sodankylän kunnan esimiehet ja saamensradio.
Dehaleamos virgeoapmahaččain jearahallamii guđđe vástikeahttá ee. Lappi birasguovddáš, alimus hálddahusriekti, birasministeriija, Soađegili gieldda hoavddat ja sámerádio.
Valtakunnansyytäjänvirasto, Terveydenhuollon oikeusturvakeskus (TEO.)
Riikkasivaheaddjilágádus, Dearvvasvuođafuolahusa riektedorvoguovddáš (TEO.)
, Patentti- ja rekisterihallitus (PRH.)
, Pateanta- ja registtarhálddahus (PRH.)
, Väestörekisterikeskus, Itella, Saamelaisalueen koulutuskeskus, Senaattikiinteistöt sekä Ilmatieteen laitos ilmoittivat, ettei saamen kielilaki koske heidän toimialaansa.
, Álbmotregisttarguovddáš, Itella, Sámi oahpahusguovddáš, Senaattikiinteistöt ja Dálkediehtaga lágádus almmuhedje, ahte sámi giellaláhka ii guoskka sin doaibmasuorggi.
Selvityksessä on arvioitu saamen kielilain sitovuutta edellä mainittuihin viranomaistahoihin ja julkisia palveluja tuottaviin yhteisöihin ja yksityisiin nähden, jotka olivat ilmoittaneet, että saamen kielilaki ei koske heidän toimialaa.
Čielggadeamis lea árvvoštallon sámi giellalága čadnivuohta ovdalis namuhuvvon virgeoapmahaččaid ja almmolaš bálvalusaid buvttadeaddji servošiid ja priváhta oassebeliid ektui, geat ledje almmuhan, ahte sámi giellaláhka ii guoskka sin doaibmasuorggi.
Arvion mukaan laki koskee ainakin osittain myös em. tahoja.
Árvvoštallama mielde láhka guoská goittotge muhtin muddui maiddái om. oassebeliid.
Lisäksi selvityksestä ilmenee, että saamen kielilain 2 §:n viranomaisluettelo on osittain vanhahtavaan muotoon laadittu ja on omiaan välittämään virheellistä tai ainakin harhaanjohtavaa viestiä lain soveltamisvelvollisuudesta suomalaisessa yhteiskunnassa.
Lassin čielggadeamis albmana, ahte sámi giellalága 2 § virgeoapmahašlogahallan lea muhtin muddui boaresáigásaš hápmái ráhkaduvvon ja danin addá boastto dahje goittotge čadjidahtti dieđuid lága heivehangeatnegasvuođas suopmelaš servodagas.
Viranomaisten saamen kielen taito
Virgeoapmahaččaid sámegiela dáidu
Selvityksestä saadun tiedon perusteella saamelaisalueen kuntien ja valtion yksiköiden virkamiehistä ja työntekijöistä saamea äidinkielenään puhuu kaiken kaikkiaan 7 % kaikista työntekijöistä.
Čielggadeamis ožžojuvvon dieđu vuođul sámeguovllu gielddaid ja stáhta ossodagaid virgeolbmuin ja bargiin sámegiela eatnigiellan hállet buohkanassii 7 % buot bargiin.
Määrä on vähentynyt vuodesta 2000 vajaat 2 %.
Mearri lea geahppánan jagis 2000 vádjit 2 %.
Muutos on merkittävä kun otetaan huomioon kuinka pieni saamen kieltä äidinkielenään puhuvien työntekijöiden ryhmän suhteellinen osuus on kuntien ja valtion henkilöstöstä.
Nuppástus lea mearkkašahtti go váldojuvvo vuhtii man uhcci sámegiela eatnigiellan hálli bargiid gorálaš oassi lea gielddaid ja stáhta bargiin.
Vuoteen 2000 nähden, niiden työntekijöiden osuus, jotka saamea pystyivät työssään käyttämään, on kasvanut 4,8 %.
Jagi 2000 ektui, daid bargiid oassi, geat baste barggus sámegiela geavahit, lea lassánan 4,8 %.
Vuonna 2000 saamen kielellä pystyi palvelemaan 11,9 % kunnan ja valtion viranomaisista ja vuonna 2006 saamen kielellä asiakaspalvelua kykeni antamaan 14,8 % kunnan ja valtion viranomaisista.
Jagis 2000 sámegielain baste bálvalit 11,9 % gieldda ja stáhta virgeoapmahaččain ja jagis 2006 sámegielain áššehasbálvalusa baste fállat 14,8 % gieldda ja stáhta virgeoapmahaččain.
Tarkasteltaessa saamen kieltä vähän ymmärtävien osuutta kuntien työntekijöinä, vuonna 2006 oli se 3,9 % vähemmän kuin vuonna 2000.
Guorahaladettiin sámegiela uhcán áddejeaddji oasi gielddaid bargiin, jagis 2006 lei dat 3,9 % uhcit go jagis 2000.
Saamea osaamattomien määrä on jonkin verran laskenut, vuonna 2006 heitä oli 70,6 % kun vuonna 2000 heitä oli 73,4 %.
Sámegiela máhtekeahtes bargiid mearri lea muhtin veardde njiedjan, jagis 2006 sii ledje 70,6 % go jagis 2000 sii ledje 73,4 %.