pere/sami_parallel huggingface dataset:
ennen kaikkea on tuettava kielen ja kulttuurin kasvua ja perinteisiin tutustumista.
buorráneapmi ja árbevieruide oahpásnuvvan.
Mielestäni tämä kulttuurin ja kielen yhteys on yksi tärkeimmistä asioista, joihin tulee kiinnittää
Mu mielas dát kultuvrra ja giela oktavuohta lea okta mávssolaččamus áššiin, masa galgá
huomioita erityisesti opetuksessa ja kielenelvytystoimissa.
giddejuvvot fuomášupmi earenoamážit oahpahusas ja giellaealáskahttinbarggus.
Tämänpäiväisen ja huomisen seminaarin
Otnáš ja ihttáš
aihe on täten mitä tärkein.
seminára fáddá lea daninassii dađi deháleabbo.
Erityisen haasteellinen tilanne kielen ja kulttuurin yhteyden säilyttämi
Hui stuora hástalus giela ja kultuvrra oktavuođa
sessä ja elvyttämisessä on saamelaisten kotiseutualueen ulkopuolella, jossa koulutusta ja opetusta
seailumis ja ealáskahttimis lea sámi ruovttuguovllu olggobealde, gos skuvlema ja oahpahusa lea
saamen kielellä on vaikea saada, ja yhteys kulttuuriin ja saamelaisalueen luontoon jää etäisemmäk
váttis oažžut ja oktavuohta kultuvrii ja sámieatnama lundui báhcá gáidoseabbon.
Saamen kielen asemaa suojataan Suomessa perustuslaissa ja erityisesti saamen kielilailla, joka takaa
Sámegiela sajádat suddjejuvvo Suomas vuođđolágain ja eandalit sámi giellalágain, mii dáhkida
oikeuden saamen kielen käyttöön saamelaisten kotiseutualueen viranomaisissa.
vuoigatvuođa sámegiela geavahussii sámi ruovttuguovllu eiseválddiid olis.
Saamelaisten koti
Sámi ruovttuguovllu
seutualueen ulkopuolella saamenkielisten palvelujen saaminen ei ole juuri mahdollista.
olggobealde bálvalusaid oažžun ii leat jur vejolaš.
Kansainvä
Riikkaidgaskasaš soahpamušain
lisistä sopimuksista biodiversiteettisopimus, jonka Suomi on ratifioinut vuonna 1994, liittää oleelli
biodiversiteahttasoahpamuš, man Suopma lea ratifiseren jagi 1994, laktá mávssolaš vugiin giela ja
sella tavalla kielen ja kulttuurin osaksi luonnon monimuotoisuutta.
kultuvrra luonddu máŋggahápmásašvuođa oassin.
Biodiversiteettisopimuksen merkittävin artikla alkuperäiskansoille on 8 (j), joka käsittelee alkupe
Biodiversiteahttasoahpamuša mávssolaččamus artihkal álgoálbmogiidda lea 8 (j), mii gieđahallá
räiskansan ja paikallisyhteisöjen tietämystä biologisen monimuotoisuuden kannalta ja valtioiden
álgoálbmoga ja báikkalašservošiid dieđu biologalaš máŋggahápmásašvuođa dáfus ja stáhtaid
velvollisuutta suojella kyseisten kansojen biologiseen monimuotoisuuteen liittyviä tietoja, taitoja ja
geatnegasvuođa suodjalit máinnašuvvon álbmogiid biologalaš máŋggahápmásašvuođa dieđuid,
innovaatioita.
máhtuid ja innovašuvnnaid.
8 (j) artikla sisältö kuuluu seuraavasti: ” Sopimuspuolen tulee mahdollisuuksien mukaan ja soveltu
8 (j) artihkkala sisdoallu čuodjá sulaid ná, dát dieđusge lea eahpevirggálaš jorgalus:
vin osin kansallisen lainsäädäntönsä mukaisesti kunnioittaa, suojella ja ylläpitää alkuperäiskanso
láhkaásaheamis mielde gudnejahttit, suodjalit ja bajásdoallat álgoálbmogiid ja báikkálaš servošiid
jen ja paikallisen yhteisöjen sellaista tietämystä, keksintöjä ja käytäntöä, joka sisältyy biologisen
dakkár dieđuid, hutkosiid ja geavada, mii gullá biologalaš máŋggahápmásašvuođa ja suvdilis
monimuotoisuuden ja kestävän kehityksen kannalta merkityksellisiin perinteisiin elämänmuotoihin,
gárganeami dáfus mearkkašahtti árbevirolaš eallinhámiide, ja ovddidit ja viiddidit daid heiveheami
ja edistää ja laajentaa niiden soveltamista mainittujen yhteisöjen suostumuksella ja myötävaikutuk
máinnašuvvon servošiid miehtama ja váikkuheami mielde sihke roahkasmahttit dieđuin, hutkosiin ja
sella sekä rohkaista tietämyksestä, keksinnöistä ja käytännöistä saadun hyödyn tasapuolista jakoa. ”
geavadiin ožžojun ávkki dássebealálaš juohkima. ”
8 (j) - artikla on saamelaisten kannalta poliittisesti mielenkiintoisin biodiversiteettisopimuksen artik
8 (j) - artihkal lea sápmelaččaid dáfus politihkalaččat beroštahttimus biodiversiteahttasoahpamuša
loista, koska se käsittelee alkuperäiskansan oikeuksia.
artihkkaliin, daningo dat gieđahallá álgoálbmogiid vuoigatvuođaid.
On sinänsä historiallisesti merkittävää että
Lea iešalddes historjjálaččat
biodiversiteettisopimukseen on saatu asianmukaisella tavalla maininta alkuperäiskansan suhteesta
mearkkašahtti, ahte biodiversiteahttasoahpamuššii lea ožžojuvvon áššáigullevaš vugiin
biodiversiteettiin ja sen säilyttämiseen.
máinnašupmi álgoálbmogiid gaskavuođas biodiversitehttii ja dan seailumii.
Kyseinen artikla on mitä luontevin, koska se näkee alkupe
Máinnašuvvon artihkal
räiskansat merkittävänä osana maailman monimuotoisuutta ja alkuperäiskansojen tietojen ja taitojen
lea hui anolaš ja mađi luonddolaččat, daningo dat oaidná álgoálbmogiid máilmmi máŋggahápmásašvuođa mearkkašahtti oassin ja oaidná álgoálbmogiid dieđuid ja máhtuid leat
olevan merkittäviä biodiversiteetin kannalta.
mávssolaččat biodiversiteahta dáfus.
Saamelaisten kannalta 8 (j) - artikla tarjoaa mahdollisuuksia ja keinoja tuoda paremmalla tasolla kie
Sápmelaččaid dáfus 8 (j) - artihkal fállá vejolašvuođaid ja vugiid buktit buoret dásis giela, kultuvrra
len, kulttuurin ja ympäristön suhdetta esille ja pohtia keinoja miten näitä asioita voidaan edistää.
ja birrasa gaskavuođa ovdan ja suokkardit vugiid mot dát áššit sáhtte ovddiduvvot. Suoma suohkan-
Suomessa kunta- ja maakuntatasolla ei ole ehkä riittävässä määrin tutustuttu biodiversiteettisopi
ja eanangoddedásis eai soaitte leat dárbahassii bures oahpásnuvvan biodiversiteahttasoahpamuššii ja
mukseen ja esimerkiksi kaavoituksessa ei huomioida alkuperäiskansan oikeuksia riittävällä tavalla.
ovdamearkkadihte lávvaráhkadeamis eai váldojuvvo vuhtii álgoálbmogiid vuoigatvuođat nu olu go
Kansallista ohjausta erityisesti biodiversiteettisopimuksen soveltamisessa tarvitaan.
lea dárbbatlaš.
Hyvät seminaarivieraat,
Buorit semináraguossit,
seminaarin kolmas teema on yhdenvertaisuus.
Seminára goalmmát fáddá lea ovttaveardásašvuohta.
Yhdenvertaisuus on ajankohtainen aihe. Suomessa
Ovttaveardásašvuohta lea áigeguovdilis fáddá.
ollaan parhaillaan uudistamassa yhdenvertaisuuslakia, ja saamelaiskäräjien toiveena on että lainsää
Suomas leat bárisin ođasnuhttime ovttaveardásašvuohtalága, ja sámedikki sávaldahkan lea ahte
dännön uudistuksen myötä myös saamelaisten ulkopuolella asuvien saamelaisten oikeudet huomi
láhkaásaheami ođastusa mielde maid daid sápmelaččaid, geat orrot sámi ruovttuguovllu
oidaan paremmin. Yhdenvertaisuuslaki nykyisellään kieltää syrjinnän ja mahdollistaa positiivisen
olggobealde, vuoigatvuođat váldojuvvojit buorebut vuhtii. Dálá ovttaveardásašvuohtaláhka gieldá
erityiskohtelun heikoimmassa tai vähemmistöasemassa oleville ryhmille. Yhdenvertaisuus on meil
vealaheami ja dahká vejolažžan positiiva sierrameannudeami joavkkuide, mat lea heajut dehe
le saamelaisille tärkeä asia, ja omalta osaltamme meidän tulee pohtia asiaa usein. Suomessa on
veahádatsajádagas. Ovttaveardásašvuohta lea midjiide sápmelaččaide dehálaš ášši, ja iežamet oasis
kolme saamelaiskulttuuria, pohjois-, inarin- ja koltansaamen kulttuurit.
mii galgát guorahallat ášši dávjá. Suomas leat golbma sámi kultuvrra, davvi-, anáraš- ja
Kaikkien kulttuurien edistäminen tulee olla tasa-arvoisessa asemassa ja yhdenvertaisuuden on to
Buot kultuvrraid ovddideapmi galgá leat dásseárvosaš sajádagas ja ovttaveardásašvuohta galgá
teuduttava saamelaiskulttuurin sisälläkin.
olláhuvvat sámi kultuvrra sistenai.
Yhdenvertaisuus saamelaisten osalta tarkoittaa sitä, että
Ovttaveardásašvuohta sámiid dáfus dárkkuha dan, ahte mii
meidän on oltava solidaarisia toisiamme kohtaan.
galgat leat solidáralaččat guhtet guimmiideamet guovdu.
Vaikka saamelaisten oikeudet ovat edistyneet,
Vaikko sápmelaččaid vuoigatvuođat leat
tilanne ei ole vielä riittävän hyvällä tasolla.
ovdánan, dilli ii heađisge leat vel dárbahassii buori dásis.
Meitä saamelaisia kohtaan kohdistuu useita paineita, ja
Min sápmelaččaid guovdu čuhcet
kulttuuriamme on pyritty yhdenmukaistamaan valtakulttuuriin ja kielemme ja kulttuurimme ei ole
máŋggalágán deaddagat ja min kultuvrra leat geahččalan dahkat ovttalágánin váldokultuvrrain, iige
ollut aina hyväksyttyä.
giellamet ja kultuvramet leat álohii dohkkehuvvon.
Tällaisessa tilanteessa meidän saamelaisten tulee tukea toistemme pyrki
Dákkár dilis mii sápmelaččat galgat doarjut
myksiä ja kohdella toisiamme yhdenvertaisesti – myös tarvittaessa positiiviseen erityiskohteluun
guhtet guimmiideamet viggamušaid ja meannudit guhtet guimmideametguin ovttaveardásaččat –
turvautuen.
Mii sápmelaččat galgat iežamet
Meidän saamelaisten on oltava omalta osaltamme yhdenvertaisuuden edistäjiä. Saame
buohta čájehit ahte mii leat ovttaveardásašvuođa ovddideaddjit. Sámediggi lea maid darvánan dán
laiskäräjät on omalta osaltaan alkanut laatia yhdenvertaisuussuunnitelmaa saamelaiskäräjille, ja
hástalussii ja lea ráhkadišgoahtán ovttaveardásašvuohtaplána sámediggái ja dieđusge geažos áigge
pyrimme kaiken aikaa saaman saamen kielet tasa-arvoiseen asemaan saamelaiskäräjillä.
viggat oažžut sámegielaid ja kultuvrraid dásseárvosaš sajádahkii sámedikki doaimmas.
Seminaarin ohjelman perusteella nämä kaksi seminaaripäivää tulevat olemaan mielenkiintoisia.
Seminára prográmma vuođul dát guokte seminárabeaivvi bohtet leat miellagiddevaččat. Vuorddán
Odotan mielenkiinnolla seminaarin antia ja toivon, että tämä ei jää vain yhteen seminaariin, vaan
beroštumiin seminára addámuša ja sávan, ahte dát ii báze dušše ovtta seminárii, muhto ahte
että keskustelua ja työtä jatketaan kielen, perinteiden ja yhdenvertaisuuden edistämiseksi yhä tii
ságastallan ja bargu joatkahuvvá giela, árbevieruid ja ovttaveardásašvuođa ovddideami várás ein
viimmin.
áŋgireappot.
Seminaarit ovat tärkeitä keskustelunherättäjiä, ja toivon että keskustelujen annista saamme
Seminárat leat dehálaš ságastallama boktaleaddjit ja sávan ahte ságastallamiid
aikaan uusia käytänteitä, kenties julkaisunkin ja projekteja.
addámuššan leat ođđa geavadat, juobe publikašuvdna ja prošeavttat.
Näillä sanoin avaan seminaarin ja tuon
Dáiguin sániiguin raban
siihen saamelaiskäräjien tervehdyksen.
seminára ja buvttán dasa sámedikki dearvvuođagaid.
Arvoisat ryhmäperhepäiväkoti Miessin henkilöstö, Enontekiön kunnan edustajat ja muut vieraat
Buorit bearášbeaiveruoktu Miessi bargoveahka, Eanodaga gieldda ovddasteaddjit ja eará guossit
Saamen kielineuvosto on päättänyt myöntää tämänvuotisen kieliteko – palkinnon Enontekiön kunnan ryhmäperhepäiväkoti Miessille.
Sámi giellaráđđi lea mearridan mieđihit dánjagáš gielladahku – bálkkašumi Eanodaga gieldda bearašbeaiveruoktu Miessái.
Tämä palkinto on männyn juurista tehdyt astiat; juurikori, leipävati ja sokerikko.
Dát bálkkašupmi lea beazi ruohttasiiguin ráhkaduvvon lihtit; ruohtasgore, láibelihtti ja sohkarlihtti.
Puun juurien merkitys puulle on samanlainen kuin saamenkielen merkitys saamelaisille ja saamelaiskulttuurille.
Muora ruohttasiid mearkkášupmi lea seammalágan go sámegiela mearkkašupmi sápmelaččaide ja sámekultuvrii.
Puunjuuret pitävät puun pystyssä ja elinvoimaisena samalla tavalla kuin saamenkieli pitää saamelaiskulttuurin ja saamelaisyhteisön elinvoimaisena.
Muora ruohttasat dollet muora ceaggut ja ealasin seamma láhkai go sámegiella doallá sámekultuvra ja sámeservoša ealasin.
Saamelaiskulttuurin elinehto on saamen kielen säilyminen tuleville sukupolville ja kieli on saamelaiskulttuurin tärkein ja keskeisin osa, se on saamelaiskulttuurin ydin.
Sámekultuvra eallineaktu lea sámegiela seailun boahtti buolvvaide ja giella lea sámekultuvra dehalamos ja mávssolamos oassi, dat lea sámekultuvra váimmus.
Saamelainen perinnetieto on vahvimmillaan silloin, kun se on kulttuurisessa ja kielellisessä kontekstissa.
Sámi árbediehtu lea nannosamos dalle, go dat lea kultuvrralaš ja gielalaš konteavsttas.
Saamen kieliteko palkinnon tarkoitus on antaa tunnustusta saamenkielisten palvelujen ja saamen kielen aseman edistämiseksi tehdystä ansiokkaasta työstä Suomessa.
Sámi gielladahku bálkkašumi ulbmil lea addit árvvu sámegielat bálvalusaid ja sámegiela dili ovddideami várás dahkkojuvvon ánssolaš barggu ovddas Suomas.
Saamen kieliteko-palkinto myönnetään Enontekiön kunnan ryhmäperhepäiväkoti Miessille seuraavin perustein: Ryhmäperhepäiväkoti Miessi on ansiokkaasti toteuttanut toiminnassaan saamelaisten kielellisiä oikeuksia ja edistänyt saamen kielen asemaa ja sen säilymistä.
Sámi gielladahku-bálkkašupmi mieđihuvvo Eanodaga gieldda bearašbeaiveruoktu Miessái čuovvovaš ákkaid vuođul: Bearašbeaiveruoktu Miessi lea ánssolaččat ollašuhttán doaimmastis sámiid gielalaš vuoigatvuođaid ja ovddidan sámegiela dili ja dan seailuma.
Ryhmäpäiväkoti Miessi on esimerkki siitä, miten pienillä resursseilla ja pitkäjänteisellä työllä voidaan saada aikaan merkittäviä tekoja saamen kielen kehittämiseksi.
Bearášbeaiveruoktu Miessi lea ovdamearka das, mo smávva resurssain ja sitkadis bargguin sáhttá oažžut áigái mearkkašahtti daguid sámegiela seailluheami várás.
Ryhmäperhepäiväkoti Miessi on toiminut Enontekiöllä 10 vuotta ja sinä aikana Miessi on hoitanut vuosien varrella lähes 40 saamelaislasta.
Bearašbeaiveruoktu Miessi lea doaibman Eanodagas 10 jagi ja dán áigge Miessi lea dikšon jagiid áigge measta 40 sámemáná.
Enontekiön kunta kuuluu saamelaisten kotiseutualueeseen ja kunnassa saamenkielinen väestö on pienenä vähemmistönä.
Eanodaga gielda gullá sámiid ruovttuguvlui ja gielddas sámegielat álbmot leat smávva unnitlohkun.
Miessin hoitokielenä on saamenkieli ja hoitohenkilöstön äidinkieli on saamen kieli.
Miessi dikšungiellan lea sámegiella ja dikšunbargoveaga eatnigiella lea sámegiella.
Saamen kielten tulevaisuuden turvaamiselle on tärkeää, että saamelaislapset saavat saamenkielistä päivähoitoa ja lisäksi päivähoito perustuu saamelaiskulttuurin arvoille.
Sámegielat boahtteáiggi sihkkarastima geažil lea dehalaš, ahte sámemánát ožžot sámegielat beaivedivššu ja dan lassin, ahte beaivedikšu vuođđuduvvá sámekultuvra árvvuide.
Lasten kanssa työskenneltäessä on erittäin tärkeää systemaattisesti käyttää saamen kieltä valtakielen vahvasta asemasta huolimatta.
Mánáiguin barggadettiin lea hirbmat dehalaš systemáhtalaččat geavahit sámegiela váldogielaid nana sajádagas fuolakeahttá.
Miessin henkilökunta on onnistunut tässä tehtävässä esimerkillisesti, sillä henkilöstö on sitoutunut tehtäväänsä.
Miessi bargoveahka lea lihkostuvvan dán barggus ovdamearkkalaččat, daningo bargoveahka lea čatnasan iežas bargui.
Tällaisella sitoutumisella omaan työhönsä ja vahvalla saamenkielen- ja kulttuurin monipuolisella ja joustavalla osaamisella on toteutettu kaikkien saamelaislasten kielellisiä oikeuksia, myös niiden saamelaislasten, joiden saamen kielentaito on ollut heikompi.
Dáinna dikšunbargoveaga čatnasemin iežas bargui ja nana sámegiela- ja kultuvra máŋggabealat ja soddjilis dáidduin leat ollášuhttojuvvon buot sámemánáid gielalaš vuoigatvuođat, maiddái daid sámemánáid, geaid sámegiela máhttu lea leamaš heittodut.
Pitkäjänteisellä työllä on ollut merkitystä saamen kielen säilymiselle.
Sitkadis bargguin lea leamaš mearkkašupmi sámegiela seailumii.
Ilokseni voin todeta, että peruskouluun on tullut vuosittain saamenkielisiä oppilaita, jotka opiskelevat saamenkieltä tai saamenkielellä.
Iluin sáhtán dadjat, ahte vuođđoskuvlii lea boahtán jahkásaččat sámegielat oahppit, geat lohket sámegiela dahje vázzet oahpu sámegillii.
Saamen kieliteko-palkinnon tarkoitus on kannustaa palkinnon saajaa parantamaan entisestään saamen kielen eteen tehtävää työtä ja kannustaa kaikkia Enontekiön kunnan ja muita viranomaisia parantamaan saamen kielen asemaa.
Sámi gielladahku – bálkkašumi ulbmil lea movttiidahttit bálkkašumi oažžu buoridit ovddežis barggu, mii bargojuvvo sámegiela ovdii ja arvvosmahttit buot Eanodaga gieldda ja eará virgeoapmahaččaid buoridit sámegiela dili.
Saamen kieliteko palkinnon myötä Enontekiön kunnan vastuu saamenkielisten palvelujen edistämisestä ja kehittämisestä kasvaa.
Sámi gielladahku bálkkašumi mielde Eanodaga gieldda vástu sámegielat bálvalusaid ovdáneamis ja ovddideamis stuorru.
Saamelaiskäräjien kielineuvoston puheenjohtajana toivon palkinnon kannustavan Enontekiön kuntaa parantamaan saamen kielen aseman edistämistä kunnan kaikilla osa-alueilla ja myös muita viranomaisia parantamaan saamenkielisiä palveluja.
Sámedikki giellaráđi ságajođiheaddjin sávan bálkkašumi arvvosmahttit Eanodaga gieldda buoridit sámegiela dili ovddideami gieldda buot oassesurggiin ja maiddái eará virgeoapmahaččaid buoridit sámegielat bálvalusaid.
Arvoisat saamelaiskäräjäedustajat,
Árvvus adnon sámedikki áirasat,
Aluksi haluan kiittää äänestäjiäni ja saamelaiskäräjäjäseniä luottamuksesta.
Vuohččan háliidan giitit iežan jienasteddjiid ja din sámedikki áirasiid luohttámušas.
Erityiskiitos kuuluu
Earenoamáš
tukiryhmälleni henkisestä ja poliittisesta tuesta, ja kaikesta siitä työstä, jota olette tehneet yhteisen
giittus gullá mu doarjjajovkui vuoiŋŋalaš ja politihkalaš doarjagis, ja buot dan baggus, man lehpet
politiikkamme eteen.
bargan min oktasaš politihka ovdii.
Haluan myös kiittää kaikkia saamelaiskäräjävaaleihin osallistuneita ehdokkaita ja
Háliidan maid giitit buot sámedikki válggaide oasi váldán
äänestäjiä.
evttohasaid ja jienasteddjiid.
Te kaikki olette mahdollistaneet demokratian toteutumisen.
Sii buohkat leat dahkan vejolažžan demokratiija ollašuvvama.
Kiitän edellistä saamelaiskäräjiä ja
Giittán
saamelaiskäräjien henkilöstöä saamelaisten etujen ajamisesta ja saamelaisten eteen tehdystä työstä.
ovddeš sámedikki ja sámedikki bargiid sámiid beroštumiid ovddideamis ja sápmelaččaid buorrin
Haluan myös lausua kiitoksen sanani saamelaiskäräjien pitkäaikaiselle puheenjohtajalle Pekka Aikiolle
dahkkon barggus. Háliidan maid cealkit giitosa sániid sámedikki guhkesáigásaš ságadoallái Pekka
saamelaiskäräjien ja saamelaisten eteen tehdystä ansiokkaasta työstä.
Aikioi su sámedikki ja sápmelaččaid buorrin bargan ánssolaš barggus.
Minulle itselleni saamelaispolitiikka tuli tutuksi jo lapsuuskodissamme.
Munnje alccesan sámi politihkka šattai oahpisin juo mánnávuođa ruovttus.
Muistan lapsuudestani erityisen
Muittán
sámi ságat lähetyksiä, joissa ja lähetysten jälkeisissä keskusteluissa kylvettiin minulle
mánnávuođastan hui bures go bearrašiin guldaleimmet rádios sámi ságaid, mat bohte dušše okte
saamelaispolitiikan siemen.
vahkus ja dušše diibmobeale hávil.
Isäni oli hyvin valveutunut saamelaisasioiden puolestapuhuja ja ehtipä hän
Dáin sáddagiin ja dan maŋŋelaš bearraša gaskavuođa
olla edustajanakin saamelaiskäräjien edeltävässä saamelaisvaltuuskunnassa.
ságastallamiin gilvojuvvui munnje sámipolitihka siepman.
Vanhempani ovat
Áhččán lei hui áŋgiris sámi áššiid
myöhemmin kannustaneet minua ajamaan saamelaisten oikeuksia, etuja ja hankkimaan koulutusta
ovddideaddji ja bealušteaddji ja háhppehiihan son ovddasteaddjinnai sámi parlameanttas, mii lei
saamelaisasioiden eteenpäin viemiseksi.
ovdal sámedikki.
Tämänkin vuoksi olen erityisen kiitollinen tehtävästäni ja koen
Mu váhnemat leat maid movttiidahttán mu vuodjit sámi áššiid ovddos ja háhkat
itseni etuoikeutetuksi kun minut on valittu arvostetuimpaan saamelaistehtävään Suomessa. Pyrin
skuvlejumi sámi áššiid ovddos doalvumii. Dánnai dihte lean hui giitevaš dán luohttámusdoaimmas
tekemään kaikkeni että olen teidän luottamuksenne arvoinen ja pyrin seuraavan neljän vuoden aikana
ja munnje lea hui stuora gudni mun lean válljejuvvon eanemus árvvus adnojuvvon sámi bargui
täyttämään minulle asetetut odotukset yhdessä teidän kanssanne demokraattisesti.
áigge deavdit munnje biddjon vuordámušaid ovttas dinguin demokráhtalaččat.
Ilokseni voin todeta, että saamelaiskäräjät on uudistunut ja erityisen iloinen olen siitä, että nuoremman
Ilus sáhtán fuomášit, ahte sámediggi lea ođasnuvvan ja earenoamaš duhtavaš lean das, ahte nuoraid
saamelaissukupolven ja naisedustajien osuus on noussut näin merkittäväksi saamelaiskäräjillä. Erityisesti
buolvva ja nissonolbmuid ovddastusa oassi lea loktanan ná mearkkašahttin sámedikkis.
näiltä ryhmiltä odotan panosta saamelaiskäräjien tasa - arvo- ja yhdenvertaisuussuunnitelman laadinnassa,
Earenoamážit dáin joavkkuin vuorddán olu sámedikki dásseárvo- ja ovttaveardásašvuohtaplána
mikäli saamelaiskäräjät ehdotuksestani sellaisen päättää laatia.
ráhkadeamis, jos sámediggi evttohusan mielde dakkára mearrida ráhkadit.
Arvoisat kuulijat.
Buorit olbmot.
Tulevalla saamelaiskäräjäkaudella saamelaiskäräjien on toiminnassaan vastattava
Dán sámedikki áigodagas sámediggi galgá doaimmastis vástidit nuppástuvvi
muuttuvan yhteiskunnan haasteisiin.
servodaga hástalusaide.
Suomessa on uudistettu perustuslakia, ja suomalaista
Suomas lea ođastuvvon vuođđoláhka, ja suopmelaš hálddahusvuogádat lea
hallintojärjestelmää on kehitetty parlamentaarisemmaksi ja valtaa on siirretty eduskunnalle.
ovddiiduvvon parlamentáralaččabun ja váldi lea sirdojuvvon riikabeivviide.
Myös
Maiddái presideantta
presidentin toimikaudet on rajattu kahteen.
doaibmaáigodagat leat ráddjejuvvon guovtti áigodahkii.
Kaikissa asioissa meidän ei tarvitse ottaa mallia
Buot áššiin mii eat dárbbat váldit málle
saamelaistahojen ulkopuolelta, mutta kaikki hyvät käytännöt, joiden kautta voimme kehittää
sámi orgánaid olggobealde, muhto buot buorit geavadat, maiguin sáhttit ovddidit sámedikki barggu
saamelaiskäräjien työtä demokraattiseksi ja avoimeksi tulee ottaa vastaan.
demokráhtalaččabun ja rabasin galget váldojuvvot vuostá.
Yksi saamelaiskäräjien tärkein
Okta sámedikki deháleamos bargguin
tehtävä tulee olla kehittää saamelaiskäräjien toimintaa edustukselliseksi ja avoimeksi. Tämä edellyttää
šaddá leat ovddidit sámedikki doaimma rabasin ja nu ahte dat čájeha olggosguvlui ovddastit nu bures go fal vejolaš.
vallan hajauttamista saamelaiskäräjien kokoukselle, kaikille saamelaiskäräjien edustuksellisille elimille ja
Dát gáibida válddi biđgema sámedikki dievasčoakkámii, buot sámedikki
1 saamelaiskäräjien virkamiesten keskuudessa.
orgánaidda ja sámedikki virgeolbmuid gaskavuođas.
Tulevalla saamelaiskäräjäkaudella joudumme vastaamaan
Dán sámedikkiáigodagas šaddat vástidit hui
hyvin suuriin haasteisiin.
stuora hástalusaide.
Saamelaisten maaoikeuskysymys, Ilo-sopimuksen ratifiointi ja pohjoismainen
Sámiid eananomastangažaldat, ILO-sohapamuša ratifiseren ja davviriikkalaš
saamelaissopimus tulevat tämän saamelaiskäräjien käsittelyyn, valmisteluun ja päätettäväksi.
sámi soahpamuš bohtet dán dámedikki gieđahallamii, válmmaštallamii ja mearrideapmái.
Näin
Ná
laajakantaisissa ja merkittävissä asioissa tulee kaikkien lautakuntien ja vaaleilla valittujen saamelaisten
viiddes ja mearkkašahtti áššiin galget buot lávdegottiid ja válggain válljejuvvon sápmelaš
edustajien äänen ja mielipiteiden päästä kuuluviin.
ovddasteddjiid jietna ja oaidnu beassat oidnosii ja gullosii.
Tulenkin ehdottamaan, että saamelaiskäräjäedustajat
Boađánnai evttohit, ahte
otetaan mukaan jo asioiden valmisteluvaiheessa päätöksentekoon.
sámediggeovddasteaddjit váldojuvvojit mielde juo áššiid válmmaštallanmuttos mearrádusaid
Saamelaiskäräjien tehtävä on toteuttaa Suomen ainoan alkuperäiskansan kulttuuri-itsehallintoa.
Sámedikki bargun lea ollašuhttit Suoma áidna álgoálbmoga kulturiešstivrema.
Tätä
Go mii dán vuodjit ja
ajaessamme ja toteuttaessamme emme voi keskittyä vain edunvalvontaan ja rakenteiden tukemiseen, vaan
ollašuhttit, de mii eat sáhte vuojulduvvat sušše beroštumiid bearráigeahččamii ja ráhkadusaid
meidän tulee olla läsnä koko saamelaisalueella saamelaisten arjessa.
duvdimii, muhto mii fertet leat fárus oba sámiguovllus sápmelaččaid árgabeaivvis.
Arvoisat saamelaiskäräjäedustajat.
Gudnejahtton sámediggeáirasat.
Kuluvalla kaudella meidän tulee erityisesti pitää huolta
Dán vássi áigodagas mii galgat earenoamážit atnit ávvira
tulevaisuudestamme eli saamelaislapasista ja nuorista sekä historiastamme ja nykyisyydestämme,
boahtteáiggisteamet dehege sámimánáin ja – nuorain sihke historjjásttámet ja dálážisttámet,
vanhemmasta saamelaisväestöstä.
boarrásit sámi álbmogis.
Tämä ei tarkoita vaan rahoituksen myöntämispolitiikkaa, vaan oman
Dát ii dárkkut dušše ruhtajuolludanpolitihka, muhto iežamet barggu
toimintamme kehittämistä siten, että voimme tukea saamelaisia heidän elämänsä alkutaipaleella ja olla
ovddideami nu, ahte sáhttit duvdit sápmelaččaid sin eallima álgomuttos ja leat veahkkin aktiivvalaš
apuna ja tukena aktiivisen vanhuuden tukemisessa.
boarisvuođa duvdimis.
Hyvät ystävät.
Buorit ustibat.
Saamelaisuus on ehkä suurimman haasteensa edessä.
Sápmelašvuohta soaitá leat stuorimus hástalusas ovddas.
Saamelaisten kotiseutualueen
Sápmelaččaid
muuttotappio ja saamen kielilain puutteellinen toteutuminen ovat arvostamamme saamelaisuuden uhkia.
ruovttuguovllu fárrendáhpa ja sámi giellalága váilevaš ollašuvvan leat min árvvus atnin
Saamelaiskäräjien on lähdettävä siitä, että se palvelee kaikkia saamelaisia tasapuolisesti kaikilla
sápmelašvuođa uhkit. Sámediggi galgá vuolgit das, ahte dat bálvala buot sápmelaččaid
Suomessa puhuttavilla saamen kielillä.
dásseárvosaččat buot Suomas hubmon sámegielaid mielde.
Ja saamelaiskäräjien ensisijainen vastuu on myös valvoa ja
Ja sámedikki vuosttaš ovddasvástádus
edellyttää saamelaisten kielellisten oikeuksien toteutumista.
lea maid bearráigeahččat ja gáibidit sápmelaččaid gielalaš vuoigatvuođaid ollašuvvama.
Meidän tulee toimia saamen kielen
Mii galgat
esitaistelijoina, emmekä voi vierittää vastuuta saamelaisten kielellisten oike uksien ajamisesta vain
bargat smágiela ovdadáistaleaddjin, eatge sáhte sirdit ovddasvástádusa gielalaš vuoigatvuođaid
yksittäisten saamelaisten harteille.
ollašuvvamis dušše ovtatskas sápmelaččaid hárduid nala.
Saamelaisten kotiseutualue on säilytettävä elinvoimaisena. Meidän
Sámiid ruovttuguovlu ferte seailluhuvvot
tulee toiminnassamme pystyä tukemaan, kehittämään ja luomaan sellaisia mahdollisuuksia, että voimme
ealasin. Mii galgat doaimmasteamet bastit duvdit, ovddidit ja ráhkadit dakkár vejolašvuođaid, ahte
kehittää alueen elinkeinoja ja yrittäjyyttä saamelaisista lähtökohdista käsin.
sáhttit ovddidit guovllu ealáhusaid ja fitnodateallima sámi vuolggasajiin.
Me emme saa alistua siihen,
Mii eat oaččo vuollánit
että meidän kulttuuria ja luonnonresursseja hyväksikäytetään keskusjohtoisesti, vaan meidän on saatava ja
dasa, ahte min kultuvra ja luondduriggodagat buorringeavahuvvojit guovddásjođiheami
pystyttävä takaamaan se, että suuri osa yritystoiminnasta jäätävästä tulosta jää saamelaisalueen
vuollásažžan, muhto mii fertet oažžut ja galgat bastit dáhkidit dan, ahte stuora oassi
saamelaisille.
fitnodatdoaimmas báhcci bohtosis báhcá sámiguovllu sápmelaččaide.
Arvoisat käräjäedustajat, Saamelaiskulttuurin yksi kulmakivi on saamelainen poronhoito.
Buorit olbmot. Sámi kultuvrra okta muvrageađgi lea sápmelaš boazodoallu. Doaimmasteamet mii
Toiminnassamme meidän tulee vaatia ja edellyttää poronhoitolakia muutettavaksi siten, että se tunnistaa
galgat gáibidit ja bidjat eaktun ahte boazodoalloláhka rievdaduvvo nu, ahte dat dovdá sámi
saamelaisen poronhoidon ja antaa paremmat edellytykset sen kehittämiselle.
boazodoalu ja addá buoret eavttuid dan ovddideapmái.
Mutta saamelaiskulttuurilla
Muhto sámi kultuvrras leat earáge
2 on muitakin kulmakiviä, uusia ja perinteisiä joita tulee tukea tasa-arvoisesti.
muvrageađggit, ođđasat ja árbevirolaččat, maid galgá doarjut liikká dásseárvosaččat.
Meidän tulee luoda
Mii galgat
edellytyksiä sille, että saamelaiskulttuuria hyödyntävää matkailua ja elinkeinotoimintaa kehitetään
dáhkidit eavttuid dasa, ahte turisma- ja ealáhusdoaibma mii atná ávkki sámi kultuvrras, ovddidit
paikallisten saamelaisten toimesta.
sápmelaččat.
Hyvät saamelaiskäräjäedustajat.
Sámediggeáirasat.
Nyt meidän on yhdessä aloitettava saamelaiskäräjien poliittisen työn
Dál mii galgat ovttas álggahit sámedikki politihkalaš barggu stivrema ja
ohjaus ja tekeminen.
bargama.
Lähiajan toimielimiemme kokouksissa ja seminaareissa meidän tulee yhdessä
Lagašáigge doaibmaorgánamet čoakkámiin ja seminárain mii galgat ovttas mearridit
päättää minkälaista politiikkaa haluamme yhdessä tehdä tämän vaalikauden aikana.
makkár politihka háliidit ovttas bargat dán válgaáigodaga áigge.
Meidän on luotava
Mii galgat ásahit lávdegotti,
lautakunnissa, yleiskokouksessa ja sihteeristössä tapahtuvalle työlle tavoitteet jotka pyrimme täyttämään.
dievasčoakkáma ja čállingotti bargui ulbmiliid maid viggat deavdit. Mii galgat muitit man dihte mii
Meidän tulee muistaa minkä vuoksi teemme tätä työtä ja tehdä kaikkemme saamen kansan hyväksi.
bargat dán barggu ja bargat buot sámi álbmoga buorrin.
Vaatikaa tätä toisilta saamelaiskäräjäedustajilta tämän työn toteuttamisessa, vaatikaa tätä enemmän
Gáibidehket dán eará sámediggeáirasiin,
saamelaiskäräjien henkilöstöltä ja kaikkein eniten teidän tulee vaatia tätä itseltänne. Käyttäkäämme
gáibidehket dán eanet sámedikki bargiin ja buot eanemus dii galgabehtet gáibidit dán alddineattet.
meille annettua valtaa vastuullisesti ja oikeudenmukaisesti.
Atnot midjiide addojun válddi vásttolaččat ja vuoiggalaččat.
Arvoisat saamelaiskäräjien edustajat ja saamelaiskäräjien työntekijät.
Gudnejahtton sámediggeáirasat ja sámedikki bargit.
Seuraavan neljän vuoden aikana
Čuovvovaš njealji jagi áigge mii galgat dustet
meidän on vastattava yhteiskunnan ja saamelaisten esiintuomiin haasteisiin ja kehitettävä
servodaga ja sápmelaččaid ovdanbuktin hástalusaid ja galgat gárgehit doaibmakultuvrramet dustet
toimintakulttuurimme vastaamaan näitä tarpeita.
dáid dárbbuid.
Tämä vaatii sekä työntekijöiltä että kunnioitetuilta
Dát gáibida sihke bargiin ja sámediggelahtuin innovatiivavuođa, áššiide
saamelaiskäräjäedustajilta innovatiivisuutta, asioihin paneutumista, intohimoa ja valmiutta muuttaa omia
vuojulduvvama, áŋggaštusa ja válmmašvuođa earáhuhttit iežaset bargovugiid. Min ulbmil lea
toimintatapoja. Tavoitteemme tulee olla yhteinen, teemme saa melaiskäräjistä saamelaisia palvelevan ja
oktasaš, dahkat sámedikkis sápmelaččaid bálvaleaddji ja sápmelaččaid beroštumiid goziheaddji
saamelaisten etuja ajavan avoimen ja demokraattisen laitoksen.
rabas ja demokráhtalaš lágádusa.
Toivon kaikille meille
Sávan buohkaide midjiide sámediggelahtuide lihku, menestumi,
saamelaiskäräjäedustajille onnea, menestystä ja viisautta toimiessamme saamelaisten etujen ja oikeuksien
jierpmi ja viisodaga go mii bargat sápmelaččaid beroštumiid bearráigeahččin ja vuoigatvuođaid
Arvoisat saamelaiset, hyvät lapset, nuoret, aikuiset ja vanhusväestö ja muut vieraat !
Gudnejahtton sápmelaččat, mánát, nuorat, rávvásat ja vuorrasat ja eará guossit !
On ilo nähdä teidät kaikki koolla juhlimassa saamelaisten kansallispäivää.
Lea illu oaidnit din buohkaid čoahkkanan ávvudit sámi álbmotbeaivvi.
Kiitos kun olette tulleet tänne.
Giitu gu lehpet boahtán deike.
Te teette tästä tilaisuudesta aidon kansallispäivän juhlan.
Dii dahkabehtet dán dilálašvuođas eakti álbmotbeaivvi doaluid.
Tänä vuonna saamelaiskäräjät halusi kansallispäiväjuhlallaan kunnioittaa saamelaisia lapsiperheitä ja erityisesti saamelaista vanhusväestöä ja järjestää saamelaisten perinteitä kunnioittavan saamelaisen kansallispäiväjuhlan moderneine mausteineen.
Dán jagi sámediggi hálidii álbmotbeaivedoaluiguin gudnejahttit sámi mánnábearrašiid ja earenoamážit sápmelaš vuorrasiid ja lágidit álbmotbeaidoaluid, mat gudnejahttit sámi árbevieruid vajálduhtekeahttá goit ođđaáigásaš, modearna vieruid.
Globalisoituvassa maailmassa on tärkeä pitää keskeisiä perinteitämme elossa, elvyttää niitä ja tukea saamelaiskulttuurin yhteisöllisyyttä ja sen säilymistä.
Globála máilmmis lea dehálaš doallat ealasin guovddáš árbevieruid, ealáskahttit daid ja doarjut sámi kultuvrra searvvušvuođa ja dan seailuma.
Saamelaiskulttuuri, sen arvostus ja näkyvyys on noussut viime vuosikymmeninä ja tästä saamme kiittää saamelaisopettajien, järjestöaktiivien, perheiden ja koko saamelaisyhteisön tämän edistämiseksi tekemää työtä.
Sámi kultuvra, dán árvvus atnin ja oinnolašvuohta lea loktanan maŋimus logijagiid ja dás oažžut giitit sámi oahpaheddjiid, searveaktivisttaid, bearrašiid ja oba sámi servoša bargan barggu ášši ovddideami várás.
Saamelaiskulttuuri kohtaa jatkuvasti yhä uudempia haasteita.
Sámi kultuvrra deaivá geažos áigge ain ođđasit hástálusaid.
Ilmastonmuutos, saamelaisten poismuutto kotiseudultaan ja saamelaiskulttuurin vähäinen arvostus ovat uhkaamassa saamelaiskulttuurin tulevaisuutta.
Dálkkádatrievdan, sápmelaččaid eretmuotkun ruovttuguovllusteamet ja sámi kultuvrra unnánaš árvvus atnin leat uhkideame sámi kultuvrra boahtteáiggi.
Olen erityisen huolissani saamen käsityön ja kulttuuriperintömme arvostuksesta ja tulevaisuudesta.
Lean hui fuolaš sámi duoji ja min kulturárbevieruid árvvus atnimis ja boahttevuođas.
Saamen käsityö on yksi hienoin osa aineellista kulttuuriamme ja se kertoo historiastamme, luontosuhteestamme, elämäntavastamme, kulttuurin arvostuksesta ja se tukee saamen kieltä ja sen säilymistä.
Sámi duodji lea min ávnnaslaš kultuvrra okta fiidnámus oassi ja dat muitala min historjjás, gaskavuođas lundui, eallinvuogis, kultuvrra árvvošteamis ja dat doarju sámegiela ja dan seailuma.
Saamen käsityötä ei kuitenkaan arvosteta yhteiskunnassamme niin kuin sitä pitäisi.
Sámi duoji eai goit ane min servodagas árvvus dainna lágiin go galggalii.
Pidän hyvin surullisena sitä kehitystä, että valtakulttuurin suunnittelijoita arvostetaan enemmän kuin saamen käsityöntekijöitä ja heidän näkemyksiään saamen käsityöstä pidetään arvokkaampana kuin vuosituhansien aikana muodostunutta saamen käsityötä, sen historiallista jatkumoa ja kulttuurista tietotaitoa.
Anán hui morašlažžan dan ovdaneami, ahte váldokultuvrra plánejeaddjit adnojuvvojit eambbo árvvus go sámi duojárat ja sin oainnut sámi duojis adnojuvvojit mávssolažžabun go duháhiid jagiid hápmahuvvan sámi duodji, dan historjjálaš jotkkolašvuohta ja kultuvrralaš máhttu, diehtodáidu.
Saamen käsityö ei ole staattista, vaan jokainen sukupolvi jättää siihen omat jälkensä.
Sámi duodji ii leat rievdameahttun, muhto juohke buolva guođđá dasa iežas luottaid ja mearkkaid.
Saamen käsityö tulee kehittyä saamelaisen kulttuurin sisäisestä lähtökohdista käsin, ei kulttuurin ulkopuolisista kauneus- tai muotihanteista käsin.
Sámi duodji galgá ovdánit sámi kultuvrra siskkáldas vuolggasajiid guovllus, ii kultuvrra olggobeal čábbodat- dehe lávvarávnnjit guovllos.
Saamen kielilakiselvityksessä saamelaiskäräjät esitti vuoden kieliteko-palkinnon perustamista.
Sámi giellaláhkačielggadeamis sámediggi evttohii jagi gielladahku-bálkkašumi vuođđudeami.
Saamen kielineuvosto on esittänyt palkinnon perustamista tämän vuoden budjettiin ja siitä edespäin ja aion sitä tukea.
Sámi giellaráđđi lea evttohan bálkkašumi vuođđudeami dán jagi bušehttii ja das ovddos ja mun gal áiggon dan doarjut.
Palkinto on tarkoitettu viranomaisille tai tahoille, jotka ovat edistäneet toiminnassaan saamen kielen asemaa merkittävästi ja noudattaneet saamen kielilakia.
Bálkkašupmi lea dárkkuhuvvon eiseválddiide dehe beliide, mat leat ovddidan barggusteaset sámegiela sajádaga sakka ja doahttalan sámi giellalága.
Palkinnon myöntäisi vuosittain saamen kielineuvosto.
Bálkkašumi juogálii jahkásaččat sámi giellaráđđi.
Näkemykseni mukaan tämä palkinto edistäisi saamen kielilain toteutumista ja se tarjoaisi keinon edistää myös saamelaista käsityötä ja taidetta.
Mu oainnu mielde dát bálkkašupmi ovddidivččii sámi giellalága olláhuvvama ja dat fálalii vuogi ovddidit maid sámi duoji ja dáidaga.
Tulen esittämään, että jokavuotinen tunnustuspalkinto olisi Sámi Duodjin valitseman taiteilijan tai käsityöntekijän vapaa taideteos, jonka tulee ilmentää saamelaiskulttuurin rikkautta Suomessa.
Boađán evttohit, ahte jahkásaš dovddastusbálkkašupmi livččii Sámi Duoji searvvi válljen duojára dehe dáiddára friddja dáiddaduodji, mii galgá čalmmustahttit sámi kultuvrra riggodaga Suomas.
Näkisin, että tämä tukisi saamen käsityötä, tekisi palkinnosta ainutlaatuisen ja antaisi saamelaiskäräjille paremman yhteistyön saamen käsityöntekijöiden kanssa ja mahdollistaisi paremmalla tavalla saamelaiskäsityön tukemisen saamelaiskäräjien työssä.
Oainnán, ahte dát doarjjulii sámi duoji, dagalii bálkkašumis earenoamáža ja rabalii sámediggái buoret ovttabarggu geainnu sámi duodjáriiguin ja dagalii buoret vugiin vejolažžan sámi duoji doarjuma sámedikki barggus.
Aion esittää tätä saamelaiskäräjien hallitukselle ja yleiskokoukselle.
Áiggon evttohit dán sámedikki stivrii ja dievasčoakkámii.
Kansallispäivänä alkaa luonnollisesti pohtia päivän tarkoitusta.
Álbmotbeaivve suokkardallágoahtá diehttelas beaivvi ulbmila.
Saamelaisilla ei ole omaa valtiota mutta meillä on oma kansallispäivä.
Sápmelaččain ii leat iežaset stáhta muhto mis lea iežamet álbmotbeaivi.
Saamen kansa on selvinnyt neljän maan puristuksessa ja säilyttänyt kulttuurinsa, kielensä ja elinkeinonsa elävänä kaikista uhkista huolimatta.
Sámi álbmot lea ceavzán njealji riikka čarvvastagas ja seailluhan kultuvrras, gielas ja ealáhusaidis ealasin fuolakeahttá buot uhkiin.
Maailmassa, jossa alkuperäiskansakielet ovat uhanalaisia ja kieliä ja kulttuureja kuolee kiihtyvällä tahdilla, saa
Máilmmis, gos álgoálbmotgielain lea stuora uhkkin daid jávkan ja gielat ja kultuvrrat maid duššet garra leahtuin, de sámi kultuvrra seailuma sáhttá atnit stuora jovssusin ja gudnin.
Olen ylpeä niistä saamelaisvanhemmista, jotka siirtävät oppimansa äidinkielen, saamen kielensä ja kulttuurinsa lapsilleen ja olen myös ylpeä niistä vanhemmista, jotka elvyttävät saamen kielen takaisin perheeseen aikuisopintojen tai kielipesätoiminnan kautta.
Lean čeavlái dain sámi váhnemiin, geat sirdet iežaset oahppan eatnigiela, sámegiela ja sámi kultuvrra mánáidasaset ja nuppe dáfus lean maid čeavlái dain váhnemiin, geat ealáskahttet sámegiela ruovttoluotta bearrašii rávesolmmošoahpuid dehe giellabeassedoaimma bakte.
Saamelaisyhteisö ja sen vahvuus perustuu vahvoihin yksilöihin.
Sámi searvoša ja dan nanusvuođa vuođđun leat gievrras ovttaskas olbmot.
Saamen kielet ja niiden elvyttäminen ja niiden tulevaisuuden turvaaminen sekä saamelaisten kotiseutualueella että sen ulkopuolella on kulttuurimme säilymisen elinehto.
Sámegielat ja daid ealáskahttin ja daid boahtteáiggi dorvvasteapmi sihke sámiid ruovttuguovllus ja dan olggobealde lea min kultuvrra seailuma eallineaktu.
Saamen kielen tarpeet ovat nousseet keskusteluun ja näkisin, että saamelaisten pyrkimykset saamen kielen säilyttämiseksi ovat saamassa myönteistä vastakaikua myös poliittisessa johdossa.
Juvvá Lemet – Klemetti Näkkäläjärvi www.samediggi.fi Ságadoalli – Puheenjohtaja Saamelaiskäräjät Tel: +358505242109 Skierri Peuratie 15 Sámegiela dárbbut lea loktanan ságastallamii ja oainnán, ahte sápmelaččaid viggamušat sámegielaid seailluheami várás leat oažžume miehtemielalaš dávástusa maid politihkalaš njunušsajiin.
Myös tasavallan presidentin usein esittämä moraalinen vetoomus Suomen valtiolle saamen kielten säilyttämiseksi on tärkeä.
Maiddái dásseválddi presideantta dávja ovddidan morála ávžžuhus Suoma stáhtii sámegielaid seailluheami várás lea dehálaš.
Saamen kieli tarvitsee säilyäkseen elävän saamelaiskulttuurin ja saamelaisten perinteisten elinkeinojen säilymisen.
Sámegiella dárbbaha seailuma várás ealli sámi kultuvrra ja sámiid árbevirolaš ealáhusaid seailuma.
Tämä ulottuvuus unohtuu valitettavan usein.
Dát olli vajálduvvá dađi bahábut hui dávjá.
Saamen kieli pitää sisällään rikkaan tietojärjestelmän saamelaisista elinkeinoista, luonnosta ja luonnonilmiöistä, lumesta, maastosta ja paikannimistä.
Sámegielat dollet sisttis rikkis diehtovuogádaga sámi ealáhusain, luonddus ja luondduihtagiin, muohttagis, duovdagiin ja báikenamain.
Tietämys on kielellistä ja se säilyy aktiivisessa käytössä.
Dát diehtu lea gielalaš ja dat seailu aktiivvalaš anus.
Elämme aikaa, jossa tapahtuu suuria taloudellisia ja yhteiskunnallisia muutoksia hyvinkin nopeasti.
Mii eallit áiggi, mas dáhpáhuvvet stuora ekonomalaš dehege ruđalaš ja servodatlaš nuppástusat hui jođánit.
Saamelaiselinkeinojen toimintaympäristö on muuttunut ja perinteiden ylläpitäminen on tullut yhä vaikeammaksi.
Sámi ealáhusaid bargobiras lea rievdan ja árbevieruid bajásdoallan lea šaddan ain váddáseabbon.
Saamelaiset joutuvat tekemään päätöksiään omien perinteiden säilyttämisestä ja turvaamisesta hyvin yksin ilman yhteiskunnan tukea.
Sápmelaččat šaddet dahkat mearrádusaideaset iežaset árbevieruid seailluheamis ja dorvvasteamis hui olu akto almmá servodaga doarjaga haga.
Päätös säilyttää saamen kieli poronhoidon työkielenä on merkittävä ja tärkeä.
Mearrádus seailluhit sámegiela boazobarggu bargogiellan lea mearkkašahtti ja mávssolaš.
Työkielen muuttuessa suomeksi suomalaisen yhteiskunnan poronhoitomalli leviää helpommin saamelaiseen yhteiskuntaan ja kallisarvoinen perinteinen tietomme heikkenee hiljalleen.
Bargogiela nuppástuvvama mielde suomagiellan láddelaš servodaga boazodoallomálle lávdá álkibut sámi servošii ja min divrras árbevirolaš diehtomet hedjona mieđaid mieđaid.
Poronhoidon taloudellisesta tilanteesta on puhuttu paljon.
Boazodoalu ekonomalaš dilis lea hubmojuvvon olu.
Elinkeinon säilyminen edellyttää luonnollisesti sitä, että elinkeinosta saa riittävän elannon vielä silloinkin vaikka alueeseen kohdistuvat metsänhakkuut kuten täällä Inarin alueella tai että jos alueella on kilpailevia maankäyttömuotoja kuten esim. matkailua Käsivarren alueella.
Ealáhusa seailun gáibida diehttelas dan, ahte ealáhusas oažžu dárbahassii buori birgenlági vel dallenai vaikko guovllus doaimmahuvvojit vuovdečuollamat dego dáppe Anára guovllus dehe ahte jos guovllus leat eará gilvvohalli eanangeavahanhámit dego omd. turisma Giehtaruohttasa guovllus.
Poronhoito, kuten saamelaiselinkeinot muutkin, ei ole vain elinkeino vaan elämäntapa, kulttuurinen tapa elää ja saamelaiskulttuurin jatkuvuuden tae.
Boazodoallu, dego earánai sámi ealáhusat, eai leat duššebeare ealáhus muhto maid eallinvuohki, kultuvrralaš vuohki eallit ja sámi kultuvrra boahtteáiggi dáhkádus.
Saamelaiselinkeinoja ei saa kohdella vain elinkeinoina, mutta myös ja ennen kaikkea osana kulttuuria.
Sámi ealáhusaid ii galgga atnit dušše ealáhussan, muhto maid ja earenoamážit kultuvrra oassin.
Tämä on erityisen tärkeätä muistaa siinä työssä, jossa määritetään suurimmat sallitut poroluvut kymmenvuotiskaudeksi.
Dát lea earenoamáš dehálaš muitit dan barggus, mas meroštallojuvvojit stuorimus lobalaš boazomearit logi jagi áigodahkii.
Olisi tärkeätä keskustella saamelaisten poronhoitajien kanssa miten saamelaisen poronhoidon perinteitä voidaan turvata ja miten saamelaisporonhoidon ohjausta ja hallintoa tulisi kehittää.
Livččii dehálaš ságastallat sámi boazodolliiguin mot sápmelaš boazodoalu árbevieruid sáhtálii dorvvastit ja mot sámi boazodoalu stivrema ja hálddahusa galggalii ovddidit.
Saamelaiskäräjät tutkii mahdollisuuksia järjestää tällainen tapaaminen tämän vuoden aikana.
Sámediggi dutká vejolašvuođaid ordnet dákkár deaivvadeami vel dán jagi áigge.
Jopa perustuslakivaliokunta on todennut, että paliskuntajärjestelmä ei ole välttämättä soveltuva saamelaisporonhoidon ohjaus- ja hallintomalli.
Juobe riikkabeivviid vuođđoláhkaválljagoddi lea cealkán, ahte bálgesvuogádat ii soaitte leat heivvolaš sámi boazodoalu stivren- ja hálddahusmállen.
Saamelaisten perinteisten elinkeinojen tilanne ei ole hyvä.
Sámi árbevirolaš ealáhusaid dilli ii leat buorre.
Kalastus ei yksistään tarjoa riittävää tuloa ja myös metsästys on muuttunut sivuelinkeinoksi.
Guolásteapmi ii akto fála dárbahassii buori áigáiboađu ja maiddái meahccebivdu lea rievdan oalgeealáhussan.
Perinteisten elinkeinojen rinnalle on noussut uusia elinkeinoja ja elinkeinonharjoittamisen tapoja.
Árbevirolaš ealáhusaid báldii leat boahtán ođđa ealáhusat ja ealáhusaiguin bargama vuogit.
Matkailu on nousemassa uudeksi saamelaiselinkeinoksi ja siitä on tulossa merkittävä työllistäjä.
Turismaealáhus lea loktaneame ođđa sámi ealáhussan ja das lea šaddame mávssolaš barggaheaddji.
Ekologinen matkailu soveltuu saamelaiskulttuuriin ja neuvottelemalla eri elinkeinojen kesken ristiriidoilta eri maankäyttömuotojen välillä voidaan välttyä.
Ekologalaš turismaealáhus heive sámi kultuvrii ja go sierra ealáhusaiguin bargit ráđđadallet gaskaneaset, de sierra eanangeavahanvugiid ruossalasvuođaid sáhttá caggat.
On tärkeää, että saamelaisten kotiseutualue säilyy elinvoimaisena.
Lea dehálaš, ahte sámiid ruovttuguovlu seailu ealasin.
Kuluva vuosi on Yhdistyneiden Kansakuntien julistama luonnon monimuotoisuusvuosi.
Dát jahki lea Ovttastuvvan Našuvnnaid julggaštan luonddu máŋggalágánvuođa dehege biodiversiteahtta jahki.
Suomella ei kuitenkaan ole valitettavasti suurta juhlittavaa, koska se ei ole saavuttanut tavoitettaan estää luonnon monimuotoisuuden köyhtyminen vuoteen 2010 mennessä.
Suomas ii goit leat dan dáfus stuora ávvudepmošiid, daningo dat ii leat joksan iežas ulbmila, eastit luonddu máŋggalágánvuođa geaffuma jagi 2010 rádjái.
Saamelaisille luonnon monimuotoisuus on hyvin tärkeää, koska saamelaiskulttuuri on luontosidonnainen kulttuuri.
Sápmelaččaide luonddu máŋggalágánvuohta lea hui mávssolaš, daningo sámi kultuvra lea lundui čatnasan kultuvra.
Luonnon monimuotoisuutta suojeleva kansainvälinen biodiversiteettisopimus velvoittaa valtiota suojelemaan alkuperäiskansan luonnon monimuotoisuuteen liittyvää perinteistä tietoa.
Riikkaidgaskasaš biodiversiteahttasoahpamuš, mii suodjala luonddu máŋggalágánvuođa, geatnegahttá stáhta suddjet álgoálbmoga árbevirolaš dieđu, mii gullá luonddu biodiversitehttii dehege máŋggalágánvuhtii.
On tärkeää, että me saamelaiset pidämme huolta luonnon monimuotoisuudesta ja edistämme toiminnassamme luonnon monimuotoisuuden säilymistä.
Lea dehálaš, ahte mii sápmelaččat atnit ávvira luonddu máŋggalágánvuođas ja ovddidit doaimmasteamet luonddu máŋggalágánvuođa seailuma.
Ja, ennen kaikkea, meidän on huolehdittava siitä, että Suomen valtio täyttää velvoitteensa suojella saamelaisten perinteistä tietoa.
Ja earenoamážit, mii galgat atnit ávvira das, ahte Suoma stáhta deavdá geatnegasvuođaidis suodjalit sápmelaččaid árbevirolaš dieđu.
Saamelaiskäräjät tulee omassa toiminmiten saamelaisten perinteistä tietoa voidaan turvata Suomessa.
Sámediggi boahtá barggustis bidjat deattu luonddu máŋggalágánvuođa seailumii ja geahččalit gávdnat vugiid mot sápmelaččaid árbevirolaš diehtu sáhttá dorvvastuvvot Suomas.
Toivon, että saamelaisjärjestöt ja oppilaitokset huomioisivat toiminnassaan miten saamelaisten perinteistä tietoa voitaisiin turvata.
Sávan, ahte sámi searvvit ja oahppolágádusat válddále iežaset doaimmas fuopmášupmái mot sápmelaččaid árbevirolaš diehtu sáhttá dorvvastuvvot.
Kuluva vuosi tuo toivottavasti parannuksia saamelaisten asemaan.
Dát jahki buktá doaivvu mielde buorádusaid sápmelaččaid sajádahkii.
Olemme jo viime syksynä tehneet aloitteen elvytysohjelman aloittamiseksi. Valtioneuvosto on sitoutunut elvytysohjelmaan ihmisoikeuspoliittisessa selonteossa ja haluan uskoa, että ohjelman laatiminen aloitetaan pikaisesti.
Sámedikki sávaldahkan lea, ahte dán jagi álggahuvvolii sámegiela ealáskahttin- dehege buorebutge gádjunprográmma Stáhtaráđđi lea čatnasan sámegiela ealáskahttinprográmmii olmmošvuoigatvuohta-politihkalaš čielggadeamis ja hálidan jáhkkit, ahte prográmma ráhkadeapmi álggahuvvo jođáneamos lági mielde.
Saamelaiskäräjät on saanut parin viime vuoden aikana lupauksia siitä, että Suomi laatisi puitelain, joka turvaisi saamelaisten oikeuksia nykyistä paremmin ja toisi saamelaisille paremmat vaikutusmahdollisuudet saamelaisten kotiseutualueen alueidenkäytön ohjaukseen.
Sámediggi lea ožžon moatti maŋimus jagi áigge lohpádusaid das, ahte Suopma ásahivččii rápmalága, mii dorvvastivččii sámiid vuoigatvuođaid dáláža buorebut ja buvttálii sápmelaččaide buoret váikkuhanvejolašvuođaid sámiid ruovttuguovllu eatnamiid geavahusa stivremii.
Lupauksista huolimatta tämä prosessi ei ole edennyt valtioneuvostossa.
Lohpadusain fuolakeahttá dát proseassa ii leat ovdánan riikka ráđđehusas.
Saamelaiskäräjien hallitus on toivonut, että valtioneuvosto sitoutuisi pääministerin johdolla saamelaisten oikeusaseman parantamiseen.
Sámedikki stivra lea sávvan, ahte riikka ráđđehus čatnasivččii oaiveministaris jođihemiin sápmelaččaid riektesajádaga buorideapmái.
Valitettavasti pääministeri on kieltäytynyt tapaamasta saamelaiskäräjiä.
Dađi bahábut oaiveministtar lea biehttalan deaivvadeamis sámedikki.
Saamelaiskäräjät toivoo, että pääministeri ottaisi saamelaisten oikeusaseman edistämisen vakavasti ja toimisi ihmisoikeuspoliittisen selonteon sitoumusten mukaisesti.
Sámediggi sávvá, ahte oaiveministtar válddálii sápmelaččaid riektesajádaga ovddideami duođas ja barggalii olmmošvuoigatvuohtapolitihkalaš čielggadeami čatnasemiid mielde.
Saamelaiskäräjien nuorisopoliittinen työ on alkamassa.
Sámedikki nuoraidpolitihkalaš bargu lea álgime.
Saamelaiskäräjät on neuvotellut viime päivinä oikeusministeriön ja opetusministeriön edustajien kanssa saamelaisnuorten elimen perustamisesta saamelaiskäräjille.
Sámediggi lea dán vahku mielde ráđđádallan vuoigatvuohtaministeriija ja oahpahusministeriija ovddasteddjiiguin sámi nuoraid orgána vuođđudeamis sámediggái.
Voin kertoa hyvänä uutisena sen, että ministeriöt tukevat esitystämme ja myös rahoitus saamelaiskäräjien nuorisotyön tekemiseksi on varmistumassa.
Sáhtán muitalit buorrin ođasin dan, ahte ministeriijat dorjot min evttohusa ja maiddái ruhtadeapmi sámedikki nuoraidbargui lea oažžume sihkarvuođa.