pere/sami_parallel huggingface dataset:
Lisäksi ehdotimme, että luonnon monimuotoisuuden ja kalakannan turvaamiseksi voidaan asetuksella rauhoittaa kutujokia ja vaellusjokia määräajaksi vapaalta kalastusoikeudelta.
Dasa lassin stivra evttohii, ahte luonddu máŋggahápmásašvuođa ja guollenáli dorvvasteami várás sáhttet lága ásahusain ráfaidahttojuvvot gođđanjogat ja golganjogat mearreáigái friddja guolastanrievttis.
Kalakantojen turvaaminen on saamelaiskäräjille ehdottoman tärkeää.
Guollenáliid dorvvasteapmi lea sámediggái hui dehálaš.
Alkuvuonna saamelaiskäräjillä oli ilo saada vieraakseen arvovieraita.
Álgojagi sámedikkis lei gudni oažžut galledeaddjin árvogussiid.
Ulkoministeri Erkki Tuomioja ja maa- ja metsätalousministeri vierailivat saamelaiskäräjillä tammikuussa.
Olgoriikkaministtar Erkki Tuomioja ja eanan- ja meahccedoalloministtar Jari Koskinen guossástalle sámedikkis ođđajagimánu.
Ulkoministeri vieraili kutsustamme ja maa- ja metsätalousministeri taas halusi tavata erityisesti saamelaiskäräjien hallituksen.
Olgoministtar guossástalai min bovdehusas ja eanan- ja meahccedoalloministtar fas hálidii deaivvadit earenoamážit sámedikki stivrrain.
Valitettavasti ulkoministeri Tuomiojan vierailu sai ikäviä piirteitä, joissa oli osallisena entinen saamelaiskäräjien hallituksen jäsen ja nykyinen saamelaiskäräjien jäsen Anu Avaskari.
Dađi bahábut olgoministtar Tuomioja guossástallan oaččui morašlaš iešvugiid, main lei oasálažžan ovddes sámedikki stivrra áirras ja dálá sámediggeáirras Anu Avaskari.
Otan tämän asian esille nyt saamelaiskäräjien kokouksessa, koska hän ei ole toiminut saamelaiskäräjiä ohjaavan työjärjestyksen eikä vaalikauden toimintaohjelman mukaisesti, johon hän on sitoutunut.
Válddán dán ášši ovdan dál sámedikki dievasčoakkámis, daningo sámediggeáirras Avaskari ii leat doaibman sámedikki stivrejeaddji bargoortnega iige válgabaji doaibmaprográmma mielde, masa son lea čatnasan.
Saamelaiskäräjien yleisen käytännön mukaisesti ministerien ja saamelaiskäräjien välisiin kahdenkeskisiin tapaamisiin osallistuvat vain saamelaiskäräjien nimeämät edustajat.
Sámedikki almmolaš geavada mielde ministariid ja ja sámedikki guovttagaskka deaivvademiide oassálastet dušše sámedikki válljen ovddasteaddjit.
Ministerin vierailuohjelmat hyväksytetään samoin kuin osallistujatkin aina ministerin erityisavustajalla.
Ministara guossástallanprográmmat dohkkehahttojuvvojit seamma ládje go oassálastitge álohii ministeriijain sierravehkiid doaimmas.
Tämä on ehdottoman tärkeätä ministerin turvallisuusluokituksen vuoksi.
Dát lea eavttuhis dehálaš ministara alla dorvoklassifiserema geažil.
Tämän käytännön tuntevat kaikki saamelaiskäräjät ja tietenkin sen valistuneet jäsenet ja on todella ikävää, surullista ja järkyttävää, että käräjäjäsen haluaa loukata ja heikentää saamelaista kulttuuri-itsehallintoa ja käytännössä edistää ja tukea saamelaisten oikeuksia vastustavia tahoja.
Dán geavada dovdet buot sámedikkit ja diehttelas dan čuvgejuvvon áirasat ja lea duođaid ahkit, moraslaš ja váimmu čarvejeaddji dovdu, ahte diggeáirras hálida loavkkidit ja geahnohuhttit sámi kulturiešstivrema ja geavadis ovddidit ja doarjut beliid, mat vuostálastet sápmelaččaid vuoigatvuođaid.
Minusta Anu Avaskarin toiminta saamelaiskäräjien jäsenenä on hyvin arveluttavaa.
Mu mielas Anu Avaskari doaibma sámedikki áirrasin lea hui vávjjehahtti.
Hän toimittaa inarinsaamelaisten nimissä kannanottoja eri ministereille ja viranomaisille väittäen, että saamelaiskäräjät ei kunnioita inarinsaamelaisten oikeuksia.
Son doaimmaha anársápmelaččaid namas cealkámušaid sierra ministeriijaide ja eiseválddiide ja čuoččuha, ahte sámediggi ii gudnejáhte anársápmelaččaid vuoigatvuođaid.
Hän ei ole kuitenkaan koskaan tuonut näitä esityksiä saamelaiskäräjien käsiteltäväksi eikä saamelaiskäräjillä ole ollut mahdollisuuksia niitä täten edes edistääkään.
Son ii leat goitge goassige buktán dáid evttohusaidis sámedikki gieđahallama várás iige sámedikkis leat leamaš danin vejolašvuohta daid oba ovddiditge.
Toiminta on täten tarkoituksenhakuista ja tarkoituksena on vain murentaa saamelaista kulttuuri-itsehallintoa ja tukea saamelaisten oikeuksia vastustavia tahoja, ei parantaa inarinsaamelaisten oikeuksia.
Dákkár doaibma lea vásedin dahkkon bostaleami nammii ja ulbmilin lea leamaš dušše mollet sámi kulturiešstivrema ja doarjut beliid, mat vuostálastet sámiid vuoigatvuođaid, jearaldat ii leat heađisge anársápmelaččaid vuoigatvuođaid ovddideamis.
Saamelaiskäräjät käsittelee kaikki käräjäedustajien tekemät aloitteet ja esitykset ja toivon, että saamme konkreettisia esityksiä inarinsaamelaisten aseman parantamiseksi käräjäjäseniltä.
Sámediggi gieđahallá buot sámediggeáirasiid dahkan álgagiid ja evttohusaid ja sávan, ahte oažžut konkrehta evttohusaid anársápmelaččaid sajádaga buorideami várás sámediggeáirasiin.
Saamelaiskäräjäjäseniltä odotetaan tehtävän edellyttämää arvokkuutta, saamelaiskäräjiä ohjaavan lainsäädännön ja työjärjestyksen tuntemista sekä asiallista käytöstä.
Sámediggeáirasiin vurdojuvvo doaimma eaktudan árvugasvuohta, sámedikki stivrejeaddji lága ja bargoortnega dovdamuš ja áššálaš meannudeapmi.
Jos saamelaiskäräjäjäsenet eivät itse tunnusta, kunnioita tai toimi saamelaiskäräjiä ohjaavien sääntöjen mukaan, miksi edellyttäisimme muidenkaan niitä kunnioittavan ?
Jos sámediggeáirasat eai ieža dovddas, gudnejáhte dehe doaimma sámedikki njuolggadusaid mielde, de manne galgá vuordit ahte earát daid gudnejahttet ?
Saamelaiskäräjät ei ole kunnanvaltuusto eikä yhdistyksen kokous.
Sámediggi ii leat suohkanstivra iige searvvi čoakkán.
Vaikka meillä ei ole merkittävästi itsenäistä päätösvaltaa, meillä on ennen kaikkea moraalista päätösvaltaa sekä olemme esimerkkeinä saamelaisille ja valtakulttuurin edustajillekin miten saamelaiset tekevät päätöksiä ja millaisen saamelaisyhteiskunnan saamelaiset haluavat.
Vaikko mis ii leat bearehaga iehčanas mearridanváldi, de mis lea earenoamážit morála mearridanváldi ja mii leat ovdamearkan sápmelaččaide ja váldokultuvrra olbmuidenai mot sápmelaččat dahket mearrádusaid ja makkár sámiservodaga sápmelaččat hálidit.
Olemme saamelaisten eduskunta.
Mii leat sápmelaččaid riikkabeaivvit.
Jos haluamme, että tehtäviämme lisätään ja saamelaiskäräjät otetaan vakavasti, meidän on käyttäydyttävä saamelaiskäräjien arvon edellyttämällä tavalla - aivan kuten kansanedustajatkin tekevät.
Jos hálidit, ahte min barggut lasihuvvojit ja sámediggi váldojuvvo duođalaččat, de mii galgat meannudit sámedikki gáibidan árvvu mielde – aivve seamma ládje go riikkabeaiáirasatnai barget.
Saamelaiskäräjille valittujen edustajien lakisääteinen tehtävä on myös vain ja ainoastaan edustaa saamelaisten oikeuksia.
Sámediggái válljejun ovddasteddjiid lágas addon bargun lea maid duššebeare ovddastit sápmelaččaid rivttiid.
Viime aikoina minusta on tuntunut siltä, että tämä ajatus on valumassa yhä kauemmas monen saamelaiskäräjäjäsen ajattelutavasta, mistä olen hyvin surullinen.
Maŋimus áiggiid munnje lea boahtán dakkár dovdu, ahte dát mu máinnašan jurdda lea gáidame ain guhkkelii máŋgga sámediggeáirasa jurddahanvuogis, ja das gal lean hui morašmielain.
Me saamelaiset korostamme olevan yksi valtio neljän valtion alueella.
Mii sápmelaččat deattuhit, ahte mii leat okta álbmot njealji stáhta viidodagas.
Onko tämä enää totta ?
Leago dát šat duohta ?
Meidänkin saamelaiskäräjillä on noussut yhä enemmän ja enemmän puhe kuntalaisten oikeuksista ja tietyssä kunnissa asuvien saamelaisten oikeuksista.
Minnai sámedikkis lea loktanan eanet ah`eanet sáhka suohkana olbmuid vuoigatvuođain ja sápmelaččaid vuoigatvuođain, geat orrot dihto suohkaniin.
Tämä kävi selvästi ilmi käsitellessämme saamelaiskäräjälakityöryhmän mietintöä sekä kalastuslain käsittelyssä niin yleiskokouksessa kuin saamelaiskäräjien hallituksessakin.
Dát čielggai aŋkke munnje hui čielgasit go gieđahalaimet sámediggeláhkabargojoavkku smiehttamuša dego maid guolástanlága gieđahaladettiin nu dievasčoakkámis go sámedikki stivrrasge.
Jos me ajattelemme vain kuntia, tietyssä kunnassa asuvien saamelaisten oikeuksia tai olemme valmiit rajoittamaan saamelaisten nykyisiä oikeuksia, jotta yhden kunnan alueen saamelaisten oikeudet voisivat lyhytaikaisesti parantua, mutta kaikkien muiden oikeudet heikkenisivät, olemme tulleet kauas saamelaiskulttuurin perinteistä.
Jos mii jurddahit dušše suohkaniid, dihto suohkaniid sápmelaččaid vuoigatvuođaid dehe jos leat gárvát gáržžidit sápmelaččaid dálá vuoigatvuođaid, vai ovtta suohkana sápmelaččaid vuoigatvuođat sáhttet oanehisáigásaččat buorránit, muhto buot earáid vuoigatvuođat hedjonivčče, de leat gal gáidán oba mihá guhkás sámi kultuvrra árbevieruin.
Mitä me teemme pohjoismaisella saamelaissopimuksella jos emme pysty edes Suomessa ajattelemaan saamelaisten kotiseutualuetta yhtenä saamelaisten alueena ilman kuntarajoja saamelaisille ?
Maid mii bargat davviriikkalaš sámi soahpamušain jos eat bastte oba Suomasge oaidnit sámi ruovttuguovllu oktan sápmelaččaid orrun guovlun almmá suohkanrájiid haga ?
Jos haluamme säilyä elinvoimaisena, erityisenä ja ylipäätään alkuperäiskansakulttuurina, niin kulttuurin keskeisestä periaatteista ja arvoista tulee pitää kiinni.
Jos hálidit seailut ealaskassan, earenoamážin ja obanassii álgoálbmotkultuvran, nu kultuvrra guovddáš prinsihpain ja árvvuin galgá doallat.
Kulttuuri ja sen piirteet toki aina kehittyvät, mutta arvopohja - eli erityisesti näkemys saamelaisista yhtenä kansana - tulee säilyä kulttuurimme keskiössä.
Kultuvra ja dan iešvuogit almmatge gal álohii gárganit, muhto árvovuođđu – dehege earenoamážit oaidnu sápmelaččain oktan álbmogin – dat ferte seailut min kultuvrra váimmusin.
Nykyisessä modernissa maailmassa on helppo unohtaa kulttuurin ydinarvot.
Dálá ođđaáigásaš máilmmis lea álki vajálduhttit kultuvrra váimmusárvvuid.
Siksi meidän saamelaiskäräjien tulee itsekin pohtia ja palauttaa mieliimme ja tukea saamelaisten arvopohjan säilymistä.
Danin mii sámediggin galgat iežanai suokkardit ja máhcahit millii ja doarjut sámi árvovuođu seailuma.
Saamelaiseen perinteiseen arvopohjaan ei kuulu toisten saamen kieli- ja kulttuuriryhmien väheksyminen tai syyttäminen.
Sámi árbevirolaš árvovuđđui ii gula eará eará sámi giella- ja kultuvrajoavkkuid badjelgeahččan dehe sivaheapmi.
Olen todella huolissani siitä, miten saamelaisten oikeuksia ja saamelaisuutta vastustavat ajavat eri saamelaisryhmiä vastakkain tietoisesti provosoiden ja tehden omaa politiikkaansa.
Mun lean duođaid fuolas das, mot sápmelaččaid vuoigatvuođaid ja sápmelašvuođa vuostálastit bastet vuodjit sápmelaččaid vuostálagaid diđolaččat ja vásedin nu ahte sii provoserejit ja dahket iežaset politihka.
Tavoitteena tällaisella toiminnalla on saamelaisten alkuperäiskansa-aseman heikentäminen ja saamelaisen kulttuuri-itsehallinnon heikentäminen.
Ulbmilin dákkár doaimmas lea sámiid álgoálbmotsajádaga heajudeapmi ja sámi kulturiešstivrema geahnohuhttin.
Politiikkaan kuuluvat erilaiset mielipiteet ja joskus eriävät mielipiteetkin, eikä saamelaiskäräjien eikä minkään elimen tarvitsekaan olla yksimielinen.
Politihkkii gullet sierra oainnut ja muhtimin juobe sierraoaivilatnai, iige sámediggi dárbbat iige mihkkege orgánaid dárbbatge leat ovttamielalaš.
On kuitenkin välttämätöntä, että eri mielipiteetkin perustellaan suhteessa saamelaiskäräjien tehtäviin.
Lea goitge vealtameahttun, ahte sierra oainnutge ákkastallojuvvojit sámedikki bargguid ektui.
Halusin tuoda tämän, hieman erilaisen katsauksen esille koska olen hyvin huolissani siitä, millaisen esimerkin saamelaiskäräjät antaa nuoremmalle saamelaispolvelle.
Hálidin buktit dán, veaháš sierralágán geahčastaga ovdan, daningo lean hui fuolas das, makkár ovdamearkka sámediggi addá nuorat sápmelašbulvii.
Meidän tulee varoa sitä, että emme jätä nuoremmille saamelaissukupolville esimerkkiä ja näkemystä siitä, että saamelaiset eivät ole yksi kansa, eivätkä eri saamelaisryhmät kilpailevat toistensa kanssa.
Mii galgat leat várrugasat dan ektui, ahte eat guođe nuorat sápmelašbuolvvaide ovdamearkka ja oainnu das, ahte sápmelaččat eai leat okta álbmot, eaige sierra sápmelašjoavkkut gilval nuppideasetguin.
Olemme aina ottaneet huomioon omassa toiminnassamme eri saamen kieli- ja kulttuuriryhmät ja sieltä tulevat esitykset.
Mii leat álohii váldán vuhtii iežamet doaimmas sierra sámi giella- ja kulturjoavkkuid ja daid evttohusaid.
Vastakkainasettelun sijasta toivonkin, että keskitymme enemmän asiakysymyksiin.
Vuostálagaid bidjama sajes sávannai, ahte vuojulduvvat eambbo áššegažaldagaide.
Nyt annan puheenvuoron varapuheenjohtajille.
Dál attán sáhkavuoru várreságadolliide.
Perustuslakivaliokunta vieraili Enontekiöllä
Vuođđoláhkaválljagoddi guossástalai Eanodagas
Perustuslakivaliokunta vieraili tänään Enontekiöllä jatkaen täältä Inariin.
Vuođđoláhkaválljagoddi guossástalai odne Eanodagas ja dollii dáppe Anárii.
Saamelaiskäräjät otti valiokunnan vastaan ja keskustelimme hyvin rakentavassa hengessä saamelaisten perusoikeuksien toteutumisesta Suomessa.
Sámediggi válddii válljagotti vuostá ja ságastalaimet hui buori vuoiŋŋas sámiid vuođđorivttiid olláhuvvamis Suomas.
Oli hienoa, että valiokunta vieraili kotikunnassani - täällä jos missä tarvitaan perus- ja ihmisoikeuskasvatusta.
Lei duohta somá, ahte válljagoddi guossástalai mu ruovttusuohkanis – dáppe jos gos dárbbahuvvo vuođđo- ja olmmošvuoigatvuođaid oahpisteapmi rievttes guvlui.
Tilaisuudessa pitämäni alustus löytyy täältä.
Dilálašvuođas iežan doallan sáhkavuorru gávdnodáppe.
Lisäksi varapuheenjohtaja Heikki Paltto kertoi valiokunnalle saamelaisten kotiseutualueen petotilanteesta.
Dasa lassin várreságadoalli Hánno Heaika muitalii válljagoddái sámiid ruovttuguovllu spiredilis.
Valiokunnalle jätetty muistio saamelaisten perusoikeuksien toteutumisesta löytyy saamelaiskäräjien kotisivuilta.
Válljagoddái guđđojun muittuhančálus sámiid vuođđovuoigatvuođaid olláhuvvamis gávdno sámedikki ruovttusiidduin.
Isäntäkunta Enontekiö järjesti valiokunnalle myrskyisän ja perusoikeuskielteisen vastaanoton.
Isitsuohkan Eanodat ordnii válljagoddái stoarbmás ja vuođđoriektebiehtadahkes vuostáiváldima.
Kunnanhallituksen puheenjohtaja uhkaili eri medioissa sodalla mikäli Ilo 169-sopimus ratifioitaisiin.
Suohkanstivrra ságadoalli uhkidii sierra mediain sođiin jos ILO 169-soahpamuš ratifiserejuvvo.
Tällainen uhkailu on laitonta ja hyvin sopimatonta kunnalliselle luottamushenkilölle.
Dákkár uhkideapmi lea lágaheapme ja hui heivemeahttun suohkanlaš luohttámušolbmui.
Kunnan luottamushenkilöiden tehtävänä on edistää kunnan ja sen asukkaiden parasta (§ 32).
Suohkana luohttámušolbmuid bargun lea ovddidit suohkana ja dan orruid áššiid buoremus lági mielde (§ 32).
Luottamushenkilöiden on myös käyttäydyttävä arvokkaasti.
Luohttámušolbmot galget maid meannudit árvvolaččat ja fiidnát.
Kunnan on kuntalain ja perustuslain mukaan edustettava myös kuntalaisia ja kuntalaisten hyvinvointia.
Suohkan galgá suohkanlága ja vuođđolága mielde ovddastit maid suohkana olbmuid ja suohkanlaččaid buresbirgejumi.
Enontekiölläkin saamelaiset ja suomalaiset ovat taistelleet ja kaatuneet yhdessä sodissa.
Eanodagasnai sápmelaččat ja suopmelaččat leat ovttas dáistalan ja gahččan sođiin.
Millaisen viestin kunnanhallituksen puheenjohtaja antaa meidän veteraaneillemme ?
Makkár signána suohkanstivrra ságadoalli addá min veteránaide ?
Maailmassa on parhaillaan useita sisällissotia käynnissä.
Máilmmis leat jur dálnai máŋggat siskkáldassoađit manname.
Syyriassa, Afganistanissa ja monissa muissakin maissa ihmisiä kuolee päivittäin sodassa.
Syrias, Afganistanis ja máŋgga earánai riikkas olbmot jápmet beaivválaččat soađis.
Onko kunnanhallituksen puheenjohtaja niin vieraantunut historiasta ja maailmanpolitiikasta ettei ymmärrä mitä sota tarkoittaa ?
Leago suohkanstivrra ságadoalli nu gáidan historjjás ja máilmmipolitihkas, ahte ii ipmir maid soahti máksá ?
Tällainen puhe on hyvin varomatonta ja myös törkeää ja epäasiallista painostusta Suomen valtiota vastaan.
Dákkár sáhka lea hui várutmeahttun ja maid roava ja áššehis deaddin Suoma stáhta guovdu.
Uhkailu ja kiristys eivät sovellu länsimaiseen demokratiaan vaan asioista on pystyttävä puhumaan avoimesti ja rauhallisesti.
Uhkideapmi ja vuortnuheapmi eaba heive oarjemáilmmi demokratiijai muhto áššiin galgá bastit ságastit almmolaččat ja ráfálaččat.
Avoimen, sovittelevan ja rauhaan pyrkivän ratkaisun esikuvaksi sopisi Nobel-palkittumme presidentti Ahtisaari.
Rabas, soabalaš ja ráffái viggi čovdosa ovdagovvan heivelii Nobel-bálkkašuvvon presideantamet Martti Ahtisaari.
Kunnanhallituksen puheenjohtajan kielenkäytöstä nyt tulee lähinnä mieleen Pohjois-Korean valtionjohtaja Kim Jong-un, joka myöskin uhkailee sodalla.
Suohkanstivrra ságadoalli giellageavahusas gal boahtá millii lagamusat Davvi-Korea stáhtanjunuš Kim Jong-un, guhte maid uhkádallá sođiin.
Kunnan tervehdys perustuslakivaliokunnalle jatkoi perus- ja ihmisoikeuskielteisellä linjalla.
Suohkana dearvvahus vuođđoláhkaválljagoddái jotkkii vuođđo- ja olmmošriektebiehtadahkes linnjáin.
Kunnanjohtaja Kärnä on julkaissut kunnan teesit netissä.
Suohkanhoavda Kärnä lea almmustuhttán suohkana tesaid neahtas.
Se oli surullista luettavaa, mutta loogista ottaen huomioon kunnanhallituksen puheenjohtajan sotapuheet.
Dat lei morašlaš lohkamuš, muhto das lei logihkka vuhtii válddedettiin suohkanstivrra ságadoalli soahteságaid.
Esitys piti sisällään lukuisia asiavirheitä, asenteellisuuksia ja ihmetystä herättäviä kommentteja.
Evttohus doalai sisttis eatnat áššemeattáhusaid, doaladumiid ja imaštahtti kommeanttaid.
Tuntuu myös hieman erikoiselta, että parhaillaan kun eduskuntakäsittelyssä on kuntalaki, joka tulee vaikuttamaan merkittävästi myös Enontekiön kuntaan, niin se ei saanut osakseen minkäänlaista painoarvoa kunnan esityksessä Kunnanjohtaja Kärnän tekemän diashown perusteella kunta paitsi syrjii saamelaisia, mutta myös tietoisesti jättää toimeenpanematta saamelaisten perustuslaillisia oikeuksia ja yhdenvertaisuuslakia.
Orru maid ártet, ahte bárrásiin go riikkabeaigieđahallamis lea suohkanláhka, mii boahtá váikkuhit mearkkašahtti ládje maid Eanodaga suohkanii, de dat ii oažžon maidege árvvuid suohkana ovdanbuktojumis. Suohkanhoavda Kärnä ráhkadan diashow vuođul suohkan earret vealaha sápmelaččaid, muhto maid vásedin guođđá olláhuhtekeahttá sápmelaččaid vuođđolágalaš rivttiid ja ovttaveardásašvuohtalága.
Kärnän esitystä lukiessani kävi ilmi että on uskomatonta, että miten tietämätön kunta on lainsäädännöstä ja miten syrjivän avoimesti se käyttäytyy ja sen sallitaan käyttäytyvän saamelaisia kohtaan.
Kärnä ovdanbuktojumi logadettiinan bođii ovdan dat jáhkkemeahttun dilli, ahte man diehtemeahttun suohkan lea lágain ja man vealaheaddji vugiin ja almmolaččat dat meannuda ja mot dat suvvojuvvo meannudit sápmelaččaid guovdu.
Valtiovallan tulisi puuttua tähän, koska kunnan teksti lähenee minusta jo rikosnimikettä kiihottaminen kansanryhmää vastaan.
Stáhta galggalii seahkanit dása, daningo suohkana deaksta lahkona mu mielas juo giktaleapmi álbmotjoavkku vuostá – rihkusnamahusa.
Minusta on uskomatonta, että kunta ollessaan viranomainen, jonka tehtävänä on noudattaa lakeja, niin se avoimesti tunnustaa vastustavansa olemassa olevia lakeja ja kieltää saamelaisten ja saamelaiskäräjien aseman.
Mu mielas lea jáhkkemeahttun, ahte go suohkan lea eiseváldi, man bargun lea doahttalit lágaid, de dat almmolaččat dovddasta vuostálastit gustojeaddji lágaid ja šiitá sápmelaččaid ja sámedikki sajádaga.
Saamelaiskäräjät ei ole koskaan kieltänyt kunnallisen itsehallinnon asemaa, emmekä ole vaatineet valtaväestöön kuuluvien henkilöiden oikeuksien rajoittamista niin kuin Kärnä vaatii.
Sámediggi ii leat goassige šiitán suohkana iešstivrensajádaga, eatge leat gáibidan váldoálbmoga olbmuid vuoigatvuođaid ráddjema dego Kärnä gáibida.
Tämä kertoo enemmän yhteiskunnastamme ja sen tilanteesta kun hänen annetaan jatkaa propagandaansa saamelaisia vastaan.
Dát muitala eambbo servodagasteamet ja dan dilis, go su diktet joatkit propaganda sápmelaččaid vuostá.
Minusta tilanne on vakava myös kunnallisen perustuslaillisen itsehallinnon kannalta.
Mu mielas dilli lea duođalaš maid suohkana vuođđolágalaš iešstivrema dáfus.
Pystyykö kunta, joka avoimesti vastustaa saamelaisia, hoitamaan perustuslaissa ja kuntalaissa sille määrätyt tehtävät ?
Bastágo suohkan, mii almmolaččat vuostálastá sápmelaččaid, dikšut vuođđolágas ja suohkanlágas dasa mearriduvvon bargguid ?
Tätä olisi ylempien oikeusoppineiden ja perustuslakivaliokunnan hyvä myös tutkia.
Dán galggale allaoahppan láhkaáššedovdit ja vuođđoláhkaválljagoddi dutkat.
Ensi viikolla menen Inariin saamelaiskäräjien hallituksen kokoukseen.
Boahtte vahku manan Anárii sámedikki stivrra čoakkámii.
Asialistalla on nimeämisiä, lausuntojen hyväksymisiä ja lähetekeskustelut saamelaiskäräjien viime vuoden toimintakertomuksesta ja kuluvan vuoden budjetista.
Áššelisttu nalde leat nammadeamit, cealkámušaid dohkkeheamit ja sáttaságastallamat sámedikki diimmá doaibmamuitalusas ja nohkavaš jagi bušeahtas.
Viikon lopulla menen Helsinkiin saamelaiskäräjälakityöryhmän kokoukseen.
Vahku loahpabealde manan Helssegii sámediggelága ođasnuhttinbargojoavkku čoakkámii.
Kokouksen pääaiheena on tuolloin saamelaiskäräjien yleishallinto.
Čoakkáma váldofáddán leat dalle sámedikki hálddahusa láhkabáikkit.
Vuontisjärvellä 19.4.2013
Vuottesjávrres 19.4.2013
Arktisten parlamentaarikkojen IX konferenssista Arktisten parlamentaarikkojen konferenssi pidettiin kuluneella viikolla ensimmäistä kertaa arktisen alueen ulkopuolella.
Árktalaš parlamentarihkkáriid IX konfereanssas Árktalaš parlamentarihkkáriid konfereansa dollojuvvui gollan vahku mielde vuosttaš have árktalaš guovllu olggobealde.
Konferenssi on arktisten alueen parlamentaarikkojen ja EU-parlamentin edustajien muodostama yhteistyöelin.
Konfereansa lea árktalaš guovllu parlamentarihkkáriin ja EU-parlameantta ovddasteddjiin čohkiidan ovttasbargoorgána konfereansa.
Saamelainen parlamentaarinen neuvosto (SPN) osallistuu sekä konferenssiin että arktisten parlamentaarikkojen pysyvän komitean työhön pysyvänä osallistujana.
Sámi parlamentáralaš ráđđi (SPR) oassálastá sihke konferensii ja árktalaš parlamentarihkkáriid bissovaš komisšuvnna bargui bissovaš oasseváldin.
Minä toimin nykyisin SPN:n edustajana arktisten parlamentaarikkojen pysyvässä komiteassa.
Mun doaimman dál SPR:a ovddasteaddjin árktalaš parlamentarihkkáriid bissovaš komisšuvnnas.
Lisäksi konferenssilla on lukuisia tarkkailijoita eri tutkimusinstituutioista ja järjestöistä.
Dasa lassin ovttasbargoorgánas leat eatnat dárkojeaddjit sierra dutkaninstitušuvnnain ja organisašuvnnain.
Yhteistyön tarkoituksena on tiivistää arktista yhteistyötä eri parlamenttien välillä.
Ovttasbarggu ulbmilin lea lagadit árktalaš ovttasbarggu sierra parlameanttaid gaskka.
Konferenssi kokoontuu kahden vuoden välein keskustelemaan eri teemoista.
Konfereansa čoahkkana guovtti jagi gaskkaid ságastallat sierra fáttáin.
Tällä kertaa aiheina olivat kestävät luonnonresurssit ja elinmahdollisuudet arktisella alueella sekä korkeakoulutus- ja ilmastonmuutoskysymykset.
Dán vuoru fáddán ledje suvdilis luondduriggodagat ja eallinvejolašvuođat árktalaš guovllus sihke allaskuvlen- ja dálkkádatrievdangažaldagat.
Konferenssi antoi loppujulistuksen, joka löytyy myös saamelaiskäräjien kotisivuilta osiosta: dokumentit - saamelainen parlamentaarinen neuvosto.
Konfereansa attii loahppajulggaštusa, mii gávdno maid sámedikki ruovttusiidduin dakkár sajes go dokumeanttat – sámi parlamentáralaš ráđđi.
Samasta osiosta alaotsikon: SPN hallitus 9.9.2010 alta löytyy myös SPn:n hallituksen hyväksymät kannanotot koskien EU:n arktista informaatiokeskusta ja biodiversiteettitavoitetta 2020 pohjoissaameksi, suomeksi ja englanniksi.
Seamma sajes vuollebajilčállosa SPR:a stivra 9.9.2010 olis gávdnojit maid SPR:a stivrra dohkkehan cealkámušat EU:a árktalaš informašuvdnaguovddážis ja biodiversiteahttaulbmiliin 2020 davvisáme-, suoma- ja eŋgelasgillii.
SPN:ää edusti tällä kertaa vain Suomen saamelaiskäräjien valtuuskunta.
SPR:a ovddastii dán vuoru dušše Suoma sámedikki sáttagoddi.
Norjan ja Ruotsin saamelaiskäräjät eivät voineet lähettää edustajiaan konferenssiin muiden kiireidensä johdosta.
Norgga ja Ruoŧa sámedikkit eaba sáhttán sáddet dán vuoru iežaska ovddasteddjiid daid eará hoahpuid geažil.
SPR osallistui vahvasti konferenssin julistuksen muotoiluun.
SPR oassálasttii vuoimmálaččat konfereanssa julggaštusa hábmemii.
Olen erityisen tyytyväinen siihen, että konferenssi kannustaa arktisia valtioita ja EU komissiota tehokkaaseen dialogiin alkuperäiskansojen kanssa asioissa, jotka koskettavat heitä.
Lean hui duhtavaš dasa, ahte konfereansa julggaštusastis movttiidahttá árktalaš riikkaid ja EU-komisšuvnna beaktilis gulahallamii álgoálbmogiiguin áššiin, mat gusket sin.
Julistus viedään tiedoksi Arktiselle Neuvostolle ja yhteistyön jäsenorganisaatioille ja tarkoituksena on, että parlamentit ja Arktinen Neuvosto edistäisivät konferenssin julistuksen toteutumista.
Julggaštus dolvojuvvo diehtun Árktalaš Ráđđái ja ovttasbarggu lahttoorganisašuvnnaide ja ulbmilin lea, ahte parlameanttat ja Árktalaš Ráđđi ovddidivčče konfereanssa julggaštusa olláhuvvama.
Lisäksi konferenssi tuki EU:n arktista informaatiokeskusta.
Dasa lassin konfereansa doarjjui EU árktalaš informašuvdnaguovddáža vuođđudeami.
Konferenssista löytyy lisää tietoa osoitteesta: http://www.arcticparl.org /.
Konfereanssa gávdno lassidiehtu čujuhusa http://www.arcticparl.org / Konfereanssa áigge árktalaš parlamentarihkkáriid bissovaš komisšuvdna čoahkkanii guovtte have.
Konferenssin aikana arktisten parlamentaarikkojen pysyvä komitea kokoontui kaksi kertaa.
Vuohččan čoakkán gulai sierra konfereanssa dárkojeddjiid oainnuid árktalaš ovttasbarggus.
Aluksi kuulimme erikseen konferenssin tarkkailijoiden näkemyksiä arktisesta yhteistyöstä. Komitea myös käsitteli esitystä perustaa komitealle varapuheenjohtaja ja muuttaa puheenjohtajuus rotaation kautta määräytyväksi.
Komisšuvdna gieđahalai maid evttohusa válljet komisšuvdnii várreságadoalli ja rievdadit ságadoallivuođa nu ahte das lea bargolotnahuvvan, dehe ng. rotášuvdna.
Tähän asti puheenjohtaja on valittu aina konferenssin jälkeen ja puheenjohtajana on toiminut pääasiassa pohjoismaiden edustajat.
Dán rádjái ságadoalli lea válljejuvvon álohii konfereanssa maŋŋel ja ságadoallin leat doaibman eanasin davviriikkaid ovddasteaddjit.
Arktiselle yhteistyölle olisi hyödyllistä, jos puheenjohtajamaana olisi myös Kanadan, USA:n tai Venäjän parlamentaarikkoja.
Árktalaš ovttasbargui livččii ávkkálaš, jos ságadoalliriikan livčče maid Kanada, USA dehe Ruošša parlamentarihkkárat.
Asiaan palataan pysyvän komitean seuraavassa kokouksessa marraskuussa.
Áššái máhccojuvvo bissovaš komisšuvnna čuovvovaš čoakkámis skábmamánus.
Konferenssissa ja sen yhteydessä järjestetyissä tilaisuuksissa keskeiseksi keskustelunaiheiksi nousivat Suomen pyrkimys saada arktinen informaatiokeskus Rovaniemelle ja uusien tarkkailijoiden ottaminen Arktiseen Neuvostoon.
Konfereanssas ja dan oktavuođas lágiduvvon dilálašvuođain mávssolaš ságastallanfáddán loktaneigga Suoma viggamuš oažžut árktalaš informašuvdnaguovddáža Roavenjárgii ja ođđa dárkojeddjiid váldin Árktalaš Ráđđái.
Suomi järjesti tiedotustilaisuuden arktisesta informaatiokeskuksesta konferenssin yhteydessä.
Suopma lágidii diehtojuohkindilálašvuođa árktalaš informašuvdnaguovddážis konfereanssa.
Lapin radio on tiedottanut arktisen informaatiokeskuksen perustamisen Rovaniemelle saaneen varauksetonta tukea, mutta näin ei ollut, koska esitys sai myös kritiikkiä.
Guovlorádio Lapin radio lea dieđihan ahte árktalaš informašuvdnaguovddáža vuođđudeapmi Roavenjárgii livččii ožžon eavttuhis doarjaga, muhto ii dat aiddo nie gal mannan go dan guovdu lei maid kritihkka.
Suomen esitys on ollut saada informaatiokeskus Arktiseen keskukseen Rovaniemelle, mutta keskuksen tehtävät ovat vielä hyvin epäselvät.
Suoma evttohussan lea leamaš oažžut informašuvdnaguovddáža Árktalaš guovddážii Roavenjárgii, muhto guovddáža barggut leat vel hui eahpečielgasat.
Saamelainen parlamentaarinen neuvosto on asettunut tukemaan arktisen informaatiokeskuksen perustamista Rovaniemelle, mutta olemme esittäneet, että sen tehtäviin tulisi kuulua dialogin käyminen arktisten alkuperäiskansojen kanssa.
Sámi parlamentáralaš ráđđi lea vuolgán doarjut árktalaš informašuvdnaguovddáža vuođđudeami Roavenjárgii, muhto dat lea maid ovdanbuktán, ahte dan bargguide galggalii gullat árktalaš dialoga doaimmaheapmi árktalaš álgoálbmogiiguin.
Konferenssin jälkeen SPN:n valtuuskunta vieraili EU:n komissiossa ja keskusteluissa nousi vahvasti esille Suomen esityksen ongelmallisuus komission kannalta.
Konfereanssa maŋŋel SPR:a sáttagoddi galledii EU:a komisšuvnnas ja ságastallamiin loktanii ovdan Suoma evttohusa prolemáhtalaš dilli komisšuvnna dáfus.
EU-komissiota velvoittavat EU:n yhteistyösopimukset, joiden edellytyksenä on se että keskukset perustetaan kilpailun kautta.
EU-komisšuvnna geatnegahttet EU:a ovttasbargošiehtadusat. Daid eaktun lea dat, ahte guovddážat vuođđuduvvojit gilvvohallama bakte.
Nyt Rovaniemellä ei ole vastaehdokasta.
Dál Roavenjárggas ii leat vuosteevttohas.
Jos Rovaniemelle halutaan arktinen informaatiokeskus, Suomen tulisi lobata hyvin vahvasti EU-parlamenttia ja komissaareja.
Jos Roavenjárgii háliduvvo árktalaš informašuvdnaguovddáš, de Suopma galggalii lobbet hui garrasit EU-parlameantta ja komissáraid.
Suomella pitäisi olla hyvin vahvat erityisperusteet sille, miksi informaatiokeskus perustettaisiin juuri Rovaniemelle.
Suomas galggale leat hui nanu sierraákkat dasa, manin informašuvdnaguovddáš galggalii vuođđuduvvot jur Roavenjárgii.
Totesin keskusteluissa, että Suomella on vahva erityisperuste keskuksen perustamiselle jos Ruotsi tukee Suomen esitystä: EU:n ainoa alkuperäiskansa elää sen jäsenvaltioiden rajojen sisäpuolella, Ruotsissa ja Suomessa.
Dadjen ságastallamiin, ahte Suomas lea hui nanu sierraágga guovddáža vuođđudeami várás jos Ruoŧŧa doarju Suoma evttohusa: EU:a áidna álgoálbmot lea dan lahttoriikkaid rájiid siste, Ruoŧas ja Suomas.
Keskustelimme komissiossa myös EU:n pohjoisesta ulottuvuudesta, aluepolitiikasta, arktisesta politiikasta ja ennen kaikkea siitä, miten dialogi arktisten alkuperäiskansojen ja komission kanssa tulisi hoitaa komission arktisen strategian mukaisesti.
Ságastalaimet komisšuvnnas maid EU:a davvi dimenšuvnnas, guovlopolitihkas, árktalaš politihkas ja earenoamážit das, mot dialoga, gulahallan, árktalaš álgoálbmogiid ja komisšuvnnain galggalii dikšojuvvot komisšuvnna árktalaš strategiija mielde.
Keskustelut olivat mitä hyödyllisempiä ja keskustelujen myötä korostui tarve siihen että SPN tiivistää yhteistyötä Brysseliin nähden ja jatkaa aktiivista keskustelua komission kanssa saamelaisia koskevista asioista.
Ságastallamat ledje hui ávkkálaččat ja ságastallamiid olis oaččui deattu dárbu dasa, ahte SPR buorida ovttasbarggu Bryssela ektui ja joatká aktiivvalaš ságastallama komisšuvnnain áššiin, mat gusket sápmelaččaid.
Olen jo määrännyt saamelaiskäräjien virkamiehiä valmistelemaan asiasta esityksen seuraavan SPN:n hallituksen kokouksen päätettäväksi.
Lean juo mearridan sámedikki virgeolbmuid válmmaštallat evttohusa áššis čuovvovaš SPR:a stivrra čoakkáma mearrideami várás.
Brysselistä suuntasin suoraan Inariin saamelaiskäräjien hallituksen kokoukseen.
Brysselis dollejin njuolga Anárii sámedikki stivrra čoakkámii.
Kokouksen asialista oli laaja ja hallitus ei saanut käsiteltyä kaikkia asioita ja sitä jatketaan edelleen tiistaina.
Čoakkáma áššelistu lei hui viiddis ja stivra ii háhppehan gieđahallat buot áššiid ja čoakkán joatkahuvvá disdaga.
Hallituksella oli tämän vaalikauden yksi tärkeimmistä virantäytöistä asialistalla.
Stivrras áššelisttus lei ovdan okta dán válgabaji deháleamos virgeválljemiin.
Saamelaiskäräjien hallitus valitsi nuorisosihteerin tehtävään inarinsaamelaisen Niina Siltalan.
Sámedikki stivra válljii nuoraidčálli virgái anárašsápmelaš Niina Siltala.
Olen hyvin iloinen, että virka saatiin täytettyä ja että nuorisotyö käynnistyy konkreettisesti saamelaiskäräjillä.
Lean hui ilus, ahte nuoraidčálli virgi devdojuvvui ja ahte nuoraidbargu vuolgá dál duođalaččat johtui sámedikkis.
Olen itsekin panostanut nuorisotyön käynnistämiseksi.
Lean iešnai bidjan hui olu návccaid nuoraiddoaimma álggaheapmái.
Olen myös tyytyväinen siihen, että saamme lisää virkamiehiä vähemmistösaamenkieliryhmistä saamelaiskäräjille.
Lean maid duhtavaš dasa, ahte oažžut lasi virgeolbmuid unnitlogu giellajoavkkuin sámediggái.
Ensi viikko kuluu Inarin suunnalla eri kokouksissa.
Boahtte vahkku manná Anáris sierralágán čoakkámiin.
Tiistaina saamelaiskäräjät neuvottelee metsähallituksen kanssa ajankohtaisista asioista ja torstaina on saamelaiskäräjien ja saamelaisten kotiseutualueen paliskuntien tämän syksyn ensimmäinen kokous.
Disdaga sámediggi ráđđádallá meahcceráđđehusain áigeguovdilis áššiin ja duorastaga lea sámedikki ja sámi ruovttuguovllu bálgesiid dán čavčča vuosttaš čoakkán.
Vuontisjärvellä 19.9.2010
Vuottesjávrres 19.9.2010
Talouskriisistä ja kielenelvytyksestä Viime viikon vietin Helsingissä melkeinpä kokonaan.
Ruhtaroasus ja giellaealáskahttimis Ledjen measta miehtá mannan vahku Helssegis.
Tiistaina saamelaiskäräjät järjesti saamen kielten elvyttämistä käsittelevän seminaariin pikkuparlamentissa.
Disdaga sámediggi ordnii riikkabeivviid unnaparlameanttažis seminára, mii gieđahalai sámegielaid ealáskahttima.
Seminaari herätti mielenkiintoa ja paikalla oli laajasti yleisöä.
Seminára bohciidahtii beroštumi ja doppe ledje olu olbmot.
Pidin seminaarissa lyhyen tervehdyspuheen, joka löytyy, kuten kaikki puheeni, saamelaiskäräjien kotisivuilta.
Dollen semináras oanehis sáhkavuoru, mii gávdno, dego buot mu ovdaságat, sámedikki ruovttusiidduin.
Oikeusministeri Henriksson toi oman tervehdyksensä tilaisuuteen.
Vuoigatvuohtaministtar Henriksson buvttii iežas dearvvahusa dilálašvuhtii.
Hänen puheensa löytyy myös saamelaiskäräjien kotisivuilta.
Su doallan sáhka gávdno maid sámedikki ruovttusiidduin.
Puhe oli hyvin rohkaiseva ja hän vahvisti oikeusministeriön edistävän hallitusohjelman saamelaislinjauksien toimeenpanoa ja ylipäätään niiden toteutumista.
Sáhka lei hui roahkasmahtti ja son nannii vuoigatvuohtaministeriija ovddidit ráđđehusprográmma sámi linnjemiid olláhuhttima ja obanassii daid duohtan dahkama.
Seminaarin aikana saamelaiskäräjien hallitus tapasi oikeusministerin hyvin lämminhenkisessä tapaamisessa.
Seminára olis sámedikki stivra deaivvai vuoigatvuohtaministara sierra hui liekkus deaivvadeamis.
Kävimme läpi hallitusohjelman saamelaislinjauksia ja saamelaiskäräjien ensi vuoden budjettia, joka on vahvasti miinusmerkkinen valtiovarainministeriön budjettiesityksessä.
Manaimet čađa ráđđehusprográmma sámi girjemiid ja sámedikki boahtte jagi bušeahta, mii lea sakka minusa bealde ruhtaministeriija bušeahttaevttohusas.
Tärkeimmät linjaukset hallitusohjelman saamelaisasioiden toteuttamiseksi tehdään toki uuden saamelaiskäräjien aloitettua toimintansa, mutta kiireellisimpiä hallitusohjelman kirjauksia tulee huomioida jo nyt.
Mávssolaččamus linnjemat ráđđehusprográmma sámi girjemiid olláhuhttima várás dahkkojit gal go ođđa sámediggi álggaha doaimmas, muhto hohpolaččamus ráđđehusprográmma girjemat galget váldojuvvot vuhtii juo dál.
Esitys saamen kielten elvyttämisohjelmaksi valmistuu kuluvan vuoden lopussa, mutta ainakaan vielä ohjelman toteuttamiseen ei ole varattu opetus- ja kulttuuriministeriön budjetissa resursseja.
Evttohus sámegiela ealáskahttima várás gárvána nohkavaš jagi loahpas, muhto aŋkke vel prográmma olláhuhttimii eai leat várrejuvvon resurssat oahpahus- ja kulturministeriija bušeahtas.
Toinen suuri haaste liittyy hallitusohjelman tavoitteeseen ratifioida ILO 169-sopimus.
Nubbi stuora hástalus laktása ráđđehusprográmma ulbmilii ratifiseret ILO 169-soahpamuša.
Parhaillaan on käynnissä Metsähallituksen hallintomallin uudistus, jota on pohdittu melkein koko edellisen hallituskauden ja edes loppua ei ole näköpiirissä.
Bárrásin lea jođus Meahcceráđđehusa hálddašanmálle ođastus, mii lea suokkarduvvon meastá oba ovddit válgaáigodaga ja loahppaboađus ii oro oba oidnomege.
On kuitenkin todennäköistä, että jonkinlaisia uusia linjauksia Metsähallituksen hallintomallista tehdään jo tänä syksynä, ja saamelaiskäräjien on huolehdittava siitä, että linjauksissa huomioidaan ILO-sopimuksen ratifiointi.
Lea goit vuorddehahtti, ahte muhtinlágán ođđa linnjemat Meahcceráđđehusa hálddašanmálles dahkkojit juo dán čavčča, ja sámediggi ferte atnit ávvira, ahte linnjemiin váldojuvvo vuhtii ILO-soahpamuša ratifiseren.
Kolmas kiireellinen lakiuudistus, joka koskee niin saamen kielten elvyttämisohjelmaa kuin saamelaisten kielellisten palvelujen tulevaisuutta on kotimaisten kielten tutkimuskeskuksesta (Kotus) annetun lain uudistaminen.
Goalmmát hohpolaš láhkaođastus, mii guoská nu sámegielaid ealáskahttinprográmma go sápmelaččaid gielalaš bálvalusaid boahtteáigginai lea ruovttueatnan gielaid dutkanguovddážis (Kotus) addojun lága ođasnuhttin.
Saamelaiskäräjät on antanut lainsäädännön uudistuksesta useampia lausuntoja ja olemme vaatineet Kotuksen saamen kielten tehtävien siirtoa saamelaiskäräjille.
Sámediggi lea addán lága ođasnuhttimis máŋga cealkámuša ja leat gáibidan ruovttueatnagielaid dutkanguovddáža sámegielaid doaimmaid sirdima sámediggái.
Lakiehdotusluonnoksessa kielenhuoltotehtävät esitetään siirrettäväksi Oulun yliopistolle ja Kotuksen kielipoliittinen edistäminen jäisi Kotukselle ilman henkilöstöresursseja.
Láhkaevttohusas giellagáhttenbarggut evttohuvvojit sirdojuvvot Oulu universitehttii ja Kotusa giellapolitihkalaš ovddideapmi bázálii Kotusii almmá olmmošresurssaid haga.
Toin tilanteen tiedoksi oikeusministeriölle ja toivon, että oikeusministeriö kiinnittää hallitusohjelman linjauksiin huomiota Kotus-lain uudistuksessa.
Bukten dili diehtun vuoigatvuohtaministeriijai ja sávan, ahte vuoigatvuohtaministeriija gidde ráđđehusprográmma linnjemiidda fuomášumi Kotus-lága ođasnuhttima olis.
Saamelaiskäräjien antama lausunto löytyy saamelaiskäräjien kotisivuilta.
Sámedikki addin cealkámuš gávdno sámedikki ruovttusiidduin.
Saamelaiskäräjien hallitus esitteli oikeusministerille kiireellisimpänä asiana saamelaiskäräjien taloustilannetta valtiovarainministeriön budjettiehdotuksen toteutuessa sekä tarpeitamme ensi vuodelle.
Sámedikki stivra buvttii vuoigatvuohtaministeriijai ovdan hohpolaččamus áššin sámedikki ruhtadili dan čuovggas go ruhtaministeriija bušeahttaevttohus olláhuvva ja de vel sámedikki dárbbuid boahtte jahkái.
Tapaamisen jälkeen alkoikin nopea budjettiriihi, joka ei tuonut lisää rahoitusta oikeusministeriön kautta saamelaiskäräjille ja näyttääkin siltä, että saamelaiskäräjien varsinaiseen toimintaan varatut resurssit pienenevät ensi vuonna huomattavasti.
Deaivvadeami maŋŋel álgenai jođánis bušeahttašiehtadallamat, mat eai buktán lasi ruhtadeami vuoigatvuohtaministeriija bakte sámediggái ja orrunai leame nu ahte sámedikki aitosaš doibmii várrejuvvon resurssat unnot boahtte jagi hui olu.
Saamelaiskäräjien on aloitettava talouden sopeuttamistoimet.
Sámediggi ferte álggahit ruhtadoalu vuogáiduhttindoaimmaid.
Ensi vuonna loppu myös sosiaaliturvamaksukokeilu, eli saamelaiskäräjät, kuten muutkin Ylä-Lapin yritykset ja toimijat, joutuvat maksamaan täysmääräisenä työntekijöiden sosiaaliturvamaksut.
Boahtte jagi nohká maid sosiálaoaju máksingeahččaleapmi, dehege sámediggi, dego maid earánai Davvi-Sámi doaibmit ja fitnodagat, šaddet máksit ollislažžan bargiid soasiálaoadjomávssuid.
Sosiaaliturvamaksuilla säästyneillä rahoilla saamelaiskäräjät on voinut palkata yhden toimistovirkailijan.
Sosiálaoadjomávssuin seastahuvvan ruđaiguin sámediggi lea sáhttán bálkáhit ovtta doaimmahatvirgeolbmo.
Näyttäkin siltä, että joudumme tämän vuoden puolella aloittamaan talouden säästötoimet, ehkä jopa yt-neuvottelut ja valmistautumisen taloustilanteemme heikkenemiseen.
Orrunai leame nu ahte šaddat dán jagi bealde álggahit ruhtadoalu seastindoaimmaid, ja soaitit juobe čađahit oktasašdoaibmašiehtadallamiid ja ráhkkaneami ruhtadillámet hedjoneapmái.
Viimeisimpien tietojen mukaan varsinaiseen toimintaan varattu rahoitus kutistuu noin 100 000 eurolla.
Maŋimus dieđuid mielde aitosaš doibmii boahtá sulaid 100 000 euro ruhta unnit go dán jagi.
Luvut tarkentuvat lokakuussa kun budjettiehdotus julkistetaan.
Dárkilis loguid oažžut golggotmánu go bušeahttaevttohus almmustuhttojuvvo.
Kyseessä on toki hallituksen budjettiehdotus ja eduskunnalla on toki sanansa sanottavana budjettiehdotuksesta.
Jearaldagas lea ráđđehusa bušeahttaevttohus ja riikkabeaivvit besset dieđusge dadjat maŋimus sáni bušeahttaevttohusas.
Saamelaiskäräjien tulee lobata valiokuntia budjettiesityksen käsittelyn yhteydessä jotta saamelaiskäräjien rahoitus ei kutistuisi.
Sámediggi galgá feaskárastit válljagottiid bušeahttaevttohusa gieđahallama olis, vai sámedikki ruhtadeapmi ii unno.
Onneksi saamelaisen parlamentaarisen neuvoston puheenjohtajuus siirtyy marraskuussa Suomelta Norjalle ja SPN:n kulut pienenevät ensi vuonna Suomen saamelaiskäräjien osalta.
Lihkus sámi parlamentáralaš ráđi jođiheapmi sirdása Suomas Norgii ja SPR:a golut unnot boahtte jagi Suoma sámedikki buohta.
Viime viikolla tuli paneuduttua laajemmin liikennepoliittisiin kysymyksiin.
Mannan vahku šadden vuojulduvvat viidáseappotge johtaluspolitihkalaš gažaldagaide.
Saamelaiskäräjät ja Nellim-Keväjärven kolttaneuvosto tekivät aloitteen usealle eri taholla Nellimin tien perusparantamiseksi.
Sámediggi ja Njellim-Kiävájävri nuortalašráđđi dagaiga álgaga máŋgga sierra oassebeallái Njellima luotta vuđolaš divvuma várás.
Saamelaiskäräjät antoi myös lausunnon Lapin liikennejärjestelmäsuunnitelmasta.
Sámediggi attii maid cealkámuša Lappi johtalusvuogádatplánas.
Dokumentit löytyvät kotisivuiltamme lausunnot ja aloitteet osioista.
Dokumeanttat gávdnojit ruovttusiidduin cealkámušat ja álgagat oasis.
Torstaina kävin työ- ja elinkeinoministeriössä neuvottelemassa valtakunnallisista alueiden kehittämisen tavoitteista saamelaiskäräjien hallituksen hyväksymän lausunnon pohjalta, joka sekin löytyy kotisivuiltamme.
Duorastaga ledjen bargo- ja ealáhusministeriijas ráđđádallame váldegottálaš guovlluid ovddideami ulbmiliin sámedikki stivrra dohkkehan cealkámuša vuođul, mii datnai gávdno ruovttusiidduin.
Valtakunnalliset alueiden kehittämisen tavoitteet ohjaavat niin aluehallintaviranomaisten tulosohjausta, maakuntaohjelman ja – suunnitelman laadintaa, ministeriöiden toimintaa ja aluekehitysrahoituksen myöntämistä, eli on todella tärkeää saada tavoitepäätökseen mukaan saamelaiskulttuuria koskevia tavoitteita.
Váldegottálaš guovlluid ovddideami ulbmilat stivrejit nu guovlohálddašaneiseválddiid boađusstivrema, eanagoddeprográmma ja – plána ráhkadeami, ministeriijaid doaimma go guovlluidgárggiidanruhtadeami mieđiheaminai, nu ahte lea duođainge dárbu oažžut ulbmilmearrádussii mielde ulbmiliid, mat gusket sámi kultuvrra.
Neuvottelujen perusteella näyttääkin siltä, että saamelaiskulttuuria koskevia tavoitteita saadaan mukaan tavoitepäätökseen.
Ráđđádallamiid vuođul orrunai leame nu ahte oažžut sámi kultuvrra ulbmiliid mielde ulbmilmearrádussii.
Neuvotteluissa kuulin, että työ- ja elinkeinoministeriö on asettanut työryhmän valmistelemaan aluekehitystavoitteita Itä- ja Pohjois-Suomessa.
Ráđđádallamiin gullen, ahte bargo- ja ealáhusministeriija lea ásahan bargojoavkku válmmaštallat guovlogárggiidanulbmiliid Nuorta- ja Davvi-Suomas.
Työryhmässä ei ollut saamelaiskäräjien edustajaa.
Bargojoavkkus ii lean sámedikki ovddasteaddji.
Saamelaiskäräjät lähettikin tällä viikolla kirjeen työ- ja elinkeinoministeriöön ja pyysimme, että työryhmää täydennetään saamelaiskäräjien edustajalla.
Sámediggi sáddiinai dán vahku reivve bargo- ja ealáhusministeriijai ja bivddiimet, ahte bargojoaavku dievasmahttojuvvo sámedikki ovddasteddjiin.
Tällä viikolla lähden Kiirunaan saamelaisen parlamentaarisen neuvoston hallituksen kokoukseen ja pohjoismaisen saamelaissopimuksen jatkoneuvotteluihin.
Dán vahku manan Gironii sámi parlamentáralaš ráđi stivrra čoakkámii ja davviriikkalaš sámi soahpamuša joatkkašiehtadallamiidda.
Käsitellemme jatkoneuvotteluissa lukua III, joka koskee saamelaisten kielellisiä ja kulttuurisia oikeuksia.
Gieđahallat joatkkašiehtadallamiin goalmmát kapihttala, mii guoská sápmelaččaid gielalaš ja kultuvrralaš vuoigatvuođaid.
19.9.2011 Klemetti Näkkäläjärvi
19.9.2011 Juvvá Lemet
8(j)- ja Ilo-keskustelua Mediassa on uutisoitu laajasti itseään lapinkyliksi kutsuvien suomalaisjärjestöjen, metsäsaamelaisiksi itseään kutsuvan suomalaisen järjestön ja ikäväkseni myös saamelaisten matkailuyrittäjien kirjoittama kantelu oikeuskanslerivirastolle.
8(j)- ja Ilo-ságastallan Medias leat leamaš viidát ovdan iežas ” lapinkylän ” gohčodan suopmelaš servviid, vuovdesápmelažžan iežaset gohčodan suopmelaš searvvi ja šállošahtti gal maid sámi mátkedoaibmafitnodatdolliid čállin guoddalus vuoigatvuohtakánslera virgelágádussii.
Ne ovat kannelleet artikla 8(j):n virheellisestä suomennoksesta.
Dat leat guoddalan artihkal 8(j):a boastto suomagiel jorgalusas.
Tämä käännös on niiden mukaan johtanut 8(j)-artiklan virheelliseen toimeenpanoon Suomessa.
Dát jorgalus lea daid mielas dolvon 8(j)-artihkkala boastto olláhuhttimii Suomas.
Näiden yhdistyksien kantelu on suorastaan surkuhupaisa kun ne kuvittelevat, että Suomi olisi vuodesta 1994 lähtien tulkinnut kansainvälistä sopimusta virheellisesti ja nyt nämä ” asiantuntijat ” korjaisivat tilanteen.
Dáid servviid guoddalus lea njulgestaga tragikomihkalaš go das govahallojuvvo, ahte Suopma livččii jagi 1994 rájes dulkon riikkaidgaskasaš soahpamuša boastut ja dál dát ” áššedovdit ” divole dili.
Yhdistysten edustajat eivät anna suurta arvoa eduskunnan ja ministeriöiden asiantuntemukselle.
Servviid ovddasteaddjit eai atte stuora árvvu riikkabeivviid ja ministeriijaid áššedovdamuššii.
Harmi vain, että tämänkin kantelun vastaamiseen menee yhteiskunnan resursseja.
Dađibahábut, dánnai guoddalusa vástideapmái mannet duššás servodaga resurssat.
Kantelu osoittaa miten tietämättömiä kantelijat ovat suomalaisesta oikeusjärjestelmästä, kansainvälisistä sopimuksista ja ministeriöiden toiminnasta.
Guoddalus čájeha man diehtemeahttumat guoddaleaddjit leat suopmelaš riektevuogádagas, riikkaidgaskasaš soahpamušain ja ministeriijaid barggus.
Oikeastaan ihmettelen vain sitä, miksi Enontekiön kunnanjohtaja ei ole kantelussa mukana virallisesti.
Rievtti mielde imaštalan dušše dan, manin Eanodaga suohkanhoavda ii leat guoddalusas mielde virggálaččat.
Sinänsä kantelijat nostavat esille oikean ongelman, joka kylläkin on ollut kaikkien tiedossa hyvin pitkään, eikä tällainen kantelu siihen vaikuta, eli kansainvälisten sopimusten virheelliset käännökset.
Iešalddes guoddaleaddjit loktejit ovdan rievttes buncaraggá, mii gal lea leamaš buohkaid dieđus hui guhká, iige dákkár guoddaleapmi dasa váikkut, dehege riikkaidgaskasaš soahpamušaid boasttojorgalusat.
Virheelliset käännökset aiheuttavat ongelmia vain niitä tulkitseville maallikoille ja YK:n virallisia tekstejä tulkintaa osaamattomille henkilöille ja tahoille.
Boasttojorgalusat dagahit buncaraggáid dušše oahpohis ja máhtohis olbmuide ja beliide, mat eai hálddaš ON:a virggálaš deavsttaid dulkoma.
Biodiversiteettisopimus on käännetty suomeksi virheellisesti ja virheellinen käännös löytyy Finlexistä.
Biodiversiteahttasoahpamuš lea jorgaluvvon suomagillii vearrut ja boasttojorgalus gávno Finlexas.
Ympäristöministeriö on asiasta hyvin tietoinen.
Birasministeriija (BM) diehta gal ášši hui bures.
Artikla 8(j) on myös käännetty virheellisesti Finlexiin, mutta virheellinen käännös ei ole vaikuttanut artiklan toimeenpanoon Suomessa.
Artihkal 8(j) lea maid jorgaluvvon boastut Finlexii, muhto boasttojorgalus ii leat váikkuhan artihkkala olláhuhttimii Suomas.
Suomessa artikla 8(j):tä toimeenpannaan biodiversiteettisopimuksen englanninkielisen alkuperäistekstin velvoitteiden mukaisesti eikä Suomessa ole minkäänlaista väärinymmärrystä alkuperäiskansojen ja paikallisyhteisöjen erojen välillä.
Suomas artihkal 8(j) olláhuhttojuvvo biodiversiteahttasoahpamuša eŋgelasgielat originála deavstta mielde, iige Suomas leat mihkkege boasttoipmárdus álgoálbmogiid ja báikkálašservošiid erohusaid gaskkas.
YM:n käyttämä käännös löytyy biodiversiteettitoimintaohjelman liitteestä sivulta 102 oheisesta linkistä.
BM atnin jorgalus gávdno biodiversiteahttadoaibmaprográmma čuvvosa siiddus 102 ja mielčuovvu liŋkkas.
Asia nostettiin esille viime vaalikaudella kansallisen 8(j)-työryhmän työssä.
Ášši váldojuvvui ovdan mannan válgabaji álbmotlaš 8(j)-bargojoavkku barggus.
8(j)-työryhmän työssä ja ympäristöministeriössä käytetäänkin 8(j):stä YM:n laatimaa juridisesti oikeaa käännöstä, joka poikkeaa Finlexin virheellisestä käännöksestä.
8(j)-bargojoavkku barggus ja birasministeriijas adnojuvvonai 8(j):s BM:a ráhkadan juridihkalaččat rievttes jorgalus, mii spiehkasta Finlexa boasttojorgalusas.
Finlexin virheellinen käännös ei kuitenkaan koske paikallisyhteisöjen ja alkuperäiskansojen roolia vaan tekstin ymmärrettävyyttä.
Finlexa boasttojorgalus ii goitge guoskka báikkálašservošiid ja álgoálbmogiid rolla muhto deavstta ipmirdahttivuođa.
Tämä ei ole ainoa esimerkki.
Dát ii leat áidna ovdamearka.