pere/sami_parallel huggingface dataset:
Talvivaara on surullisenkuuluisa aikamme suurin ympäristökatastrofi, jonka seurauksista alueen ympäristö joutuu kärsimään pitkään.
Talvivaara lea moraslaš beakkán min áigge stuorimus biraskatastrofa, man čuovvumušain guovllu biras nuosku ja šaddá gillát guhká.
Uutta Talvivaaraa ei Käsivarteen eikä minnekään muualle Suomeen tarvita.
Ođđa Talvivaara ii Giehtaruohttasii iige earáge sadjái Suomas dárbbahuvvo.
Saamelaiskäräjät pitääkin todennäköisenä, että GTK jatkaa myönnetyn varausilmoituksen nojalla alueen uraanipitoisuuksien tarkempaa selvittämistä.
Sámediggi atná jáhkehahttin, ahte GDG joatká mieđihuvvon várrehusilmmuhusa vuođul guovllu uránadoallivuođaid dárkilit čilgema.
On täten hyvin mahdollista, että varausilmoitushakemus perustuu tältä osin GTK:n virheelliseen ilmoitukseen.
Ná lea hui olu vejolaš, ahte várrehusilmmuhusohcamuš vuođđuduvvá dán oasis GDG:a boasttoilmmuhussii.
Varaaja GTK on tehnyt alueella jo kalliokartoitusta, moreeninäytteenottoa ja maanomistajan luvalla kalliokairausta.
Várrejeaddji GDG lea dahkan guovllus juo báktegártema, morenaiskkosiid váldima ja eananeaiggáda lobiin báktebohkkama.
GTK:n toiminnalla on ollut kolmen viimeisen vuoden aikana huomattavia vaikutuksia Käsivarren paliskunnan poronhoitoon.
GDG:a doaimmas leat leamaš golmma maŋimus jagi áigge mearkkašahtti váikkuhusat Giehtaruohttasa bálgesa boazodollui.
Paliskunnan perinteistä laidunkiertojärjestelmää on jouduttu muuttamaan, koska tutkimustoiminta on tehnyt perinteisistä laidunalueista käyttökelvottomia.
Bálgesa siiddat leat šaddan rievdadit árbevirolaš guohtoneatnamiid guođohanortnega, daningo dutkandoaibma lea billistan árbevirolaš guohtoneatnamiid atnui heivemeahttumin.
Vaadimme hallinto-oikeutta kumoamaan turvallisuus- ja kemikaliovirasto, Tukesin, myöntämän GTK:n varausluvan.
Gáibidit hálddahusrievtti gomihit dorvvolašvuohta- ja kemikálavirgelágádusa, Tukesa, mieđihan GDG:a várrehuslobi.
Myös Käsivarren paliskunta on saamelaiskäräjien tietojen mukaan valittanut Tukesin varausluvasta.
Maiddái Giehtaruohttasa bálges lea sámedikki dieđuid mielde váidalan Tukesa mieđihan várrehuslobis.
GTK on valtiollinen tutkimuslaitos, mutta myös kaupallinen toimija.
GDG lea stáhta dutkanlágádus, muhto maid gávppálaš doaibmi.
GTK myy tutkimus- ja etsintäpalveluja yksityisille kaivosyhtiöille.
GDG vuovdá dutkan- ja ohcanbálvalusaid ovttaskas ruvkefitnodagaide.
GTK mm. myy Dragon Mining oy:lle tutkimuspalveluja Kuusamon alueella.
GDG ee. vuovdá Dragon Mining os:ái dutkanbálvalusaid Guossáma guovllus.
Dragon Miningillä on malminetsintälupa Ruossakeron välittömässä läheisyydessä.
Dragon Miningis lea málbmaohcanlohpi dakka Ruossačearu lahkosiin.
Dragon Mining on australialainen suuri kaivosyhtiö, jolla on Suomessa ja Ruotsissa kaivoksia.
Dragong Mining lea austrálialaš stuora ruvkefitnodat, mas leat ruvkket Suomas ja Ruoŧas.
Dragon Miningin tytäryhtiö Polar Mining myös etsii mineraaleja ja mm. suunnittelee Kuusamoon kaivosta.
Dragong Mining nieidafitnodat Polar Mining maid ohcá maid minerálaid ja ee. pláne ruvkke Guossámii.
GTK kirjoittaa omassa raportissaan roolistaan seuraavasti: ” Vaikka GTK:n päärooli kaivosympäristötutkimuksissa on viranomaistoimintaa tukeva, teemme myös tilaustöitä kaivosyrityksille.
GDG čállá iežas raporttas rollastis čuovvovaččat: “ Vaikko GDG:a váldorolla ruvkebirasdutkamušain lea eiseváldidoaimma duvdi, de bargat maid diŋgonbargguid ruvkefitnodagaide.
Pyrimme saamaan pitempiaikaisia toimeksiantosopimuksia, koska pienistä tilauksista on vaikea saada taloudellista katetta.
Viggat oažžut guhkit áigge bargogohčussoahpamušaid, daningo unnit diŋgomiin lea váttis oažžut ekonomalaš govčču.
Tarjouksiin sisällytetään vain ne tutkimusmenetelmät, jotka suoranaisesti palvelevat tilaajan päämääriä.
Fálaldagaide biddjojit sisa dušše dat dutkanvuogit, mat njuolgut bálvalit diŋgojeaddji ulbmiliid.
Esimerkiksi kemiallisia analyysejä ei pidä tarjota tarkalla ja kalliilla menetelmällä, mikäli kunnostustarve voidaan määritellä halvemmallakin.
Ovdamearkkadihte kemiijalaš analysat eai galgga fállojuvvot dárkkes ja divrras vugiin, jos divodandárbu sáhttá meroštallojuvvot hálbbibunge.
Ylitutkimus lisää kustannuksia ja vaikeuttaa menestystä tarjouskilpailussa.
Badjelmearálaš dutkamuš lasiha goasttádusaid ja váttásnuhttá menestumi fálaldatgilvvus.
Tutkimuslaitoksien uskottavuus on parempi yleisön ja viranomaisten silmissä kuin pienten yrityksistä taloudellisesti riippuvaisten konsulttitoimistojen, mikä voi antaa lisäarvoa GTK:n asiantuntijapalveluille asiakkaan kannalta.
Dutkanlágádusaid jáhkehahttivuohta lea buoret álbmoga ja eiseválddiid čalmmiin go smávvafitnodagaid ekonomalaččat sorjavaš konsultadoaimmahagaid, mii sáhttá addit lassiárvvu GDG:a áššedovdibálvalusaide áššehasa dáfus.
Tätä on syytä korostaa eri yhteyksissä. ”
Dán gánnáha deattuhit sierra oktavuođain. ”
Olisikin mielenkiintoista selvittää Kilpailuviraston kanta GTK:n toimintaan palvelujen myynnissä.
Livččiinai beroštahtti čielggadit Gilvovirgelágádusa oainnu GDG:a doimma bálvalusaid vuovdimis.
GTK tietoisesti hyödyntää viranomaisasemaansa ja omien raporttiensa mukaan hinnoittelee palvelunsa sellaiseksi, että pienemmillä yksityisillä toimijoilla ei ole mahdollisuutta vastata kilpailuun.
GDG diđolaččat atná ávkin eiseváldisajádagas ja iežas raporttaid mielde ásaha hattiid dakkárin, ahte unnit priváhta doaibmiin eai leat vejolašvuođat dávistit gilvui.
Minusta oheinen kirjoitus osoittaa sen, että GTK:n toiminnassa viranomaistoiminta ja kaupallinen toiminta on mennyt pahasti sekaisin.
Mu mielas čujuhuvvon čálus čájeha dan, ahte GDG:a doaimmas eiseváldidoaibma ja gávppálaš doaibma leaba báhuid seahkálagaid.
GTK voi nykyisen lain mukaan etsiä malmia, mutta ei voi hyödyntää sitä.
GDG sáhttá dálá lága mielde ohcat málmma, muhto ii sáhte ávkkastallat dainna.
Mikäli malmia löytyy, GTK:n oikeudet huutokaupataan Työ- ja elinkeinoministeriön toimesta.
Jos málbma gávdno, GDG:a vuoigatvuođat čuorvvašgávppašuvvojit Bargo- ja ealáhusministeriija doaimmas.
Mielenkiintoista on myös se, että GTK on vastauksessaan saamelaiskäräjien kirjeeseen GTK:n tutkimustoiminnasta edellyttänyt, että saamelaiskäräjien olisi tullut olla GTK:hon yhteydessä ja neuvotella GTK:n kanssa.
Miellagiddevaš lea maid dat, ahte GDG lea vástádusastis sámedikki reivii GDG:a dutkandoaimmas gáibidan, ahte sámediggi livččii galgan leat GDG:ái oktavuođas ja ráđđádallat GDG:in.
Saatuamme selkeän vaatimuksen neuvotteluille, yritimme järjestää tapaamista GTK:n edustajien kanssa lokakuun lopulle - marraskuun alkuun.
Go oaččuimet čielga gáibádusa ráđđádallamiidda, de geahččaleimmet ordnet deaivvadeami GDG:a ovddasteddjiiguin golggotmánu lohppii - skábmamánu álgui.
Jostakin kumman syystä GTK:lle tapaaminen ei käynyt ennen 7.11, jolloin valitusaika Käsivarren alueelle myönnetystä GTK:n varauksesta päättyi.
Juogaman siva sihte deaivvadeapmi ii GDG:ái heiven ovdal 7.11., goas váidalanáigi Giehtaruohttasa guvlui mieđihuvvon GDG:a várrehusas nogai.
Ensi viikolla lähden loppuviikosta Helsinkiin saamelaiskäräjälain uudistamisŧyöryhmän kokoukseen.
Boahtte vahku loahpageahčen vuolggán Helssegii sámediggelága ođasnuhttinbargojoavkku čoakkámii.
Yleiskokouksen tunnelmia Saamelaiskäräjien tämän vuoden ensimmäinen yleiskokous on ohi.
Dievasčoakkáma dovdamušat Sámedikki dán jagi vuosttaš dievasčoakkán lea meaddel.
Olen hyvin iloinen, että yleiskokous hyväksyi saamelaiskäräjien hallituksen esityksen nuorisoneuvoston perustamisesta.
Lean hui ilus, ahte dievasčoakkán dohkkehii sámedikki stivrra evttohusa nuoraidráđi vuođđudeamis.
Pidän tätä henkilökohtaisesti hyvin tärkeänä, koska olen ollut saamelaiskäräjäpoliitikkona esittämässä nuorisoelimen perustamista saamelaiskäräjien yhteyteen 2000-luvun alussa.
Anán dán persovnnalaččat hui dehálažžan, daningo lean leamaš sámediggepolitihkkárin evttoheame nuoraidorgána vuođđudeami sámedikki ollái 2000-jagi álgogeahčen.
Saamelaiskäräjien nuorisoneuvostolla on mahdollisuus saada äänensä kuuluviin sekä hallituksessa että käräjien yleiskokouksessa.
Sámedikki nuoraidráđis lea vejolašvuohta oažžut jienas gullosii sihke stivrras ja sámedikki dievasčoakkámis.
Nuorisoneuvosto järjestää myös tarvittaessa saamelaisnuorten konferenssin, joka linjaa saamelaista nuorisopolitiikkaa.
Nuoraidráđđi lágida maid dárbbu mielde sámi nuoraid konfereanssa, mii linnje sámi nuoraidpolitihka.
Uskon, että saamelaiskäräjien nuorisoneuvosto toimii sekä pohjoismaisena että kansainvälisenä esimerkkinä siitä miten nuorten vaikutusmahdollisuuksia voidaan turvata ja uskon nuorisoneuvoston työn tuovan uutta virtaa saamelaiskäräjien toimintaan.
Jáhkán, ahte sámedikki nuoraidráđđi doaibmá sihke davviriikkalaš ja riikkaidgaskasaš ovdamearkan mot nuoraid váikkuhanvejolašvuođat sáhttet dorvvastuvvot ja jáhkán nuoraidráđi barggu buktit ođđa rávnnji sámedikki bargui.
Yleiskokous hyväksyi kertomuksen saamelaiskäräjien toiminnasta annettavaksi eduskunnalle vuodelta 2009.
Dievasčoakkán dohkkehii muitalusa sámedikki barggus addojuvvot riikkabeivviide jagi 2009 doaimmas.
Yleiskokous hyväksyi myös budjetin kuluvalle vuodelle.
Dievasčoakkán dohkkehii maid bušeahta dán jahkái.
Budjetissa painotetaan saamen kielen edistämiseksi tehtävää työtä, saamelaisten perinteisen tiedon tukemista ja saamen kielilain toteutumista perustettavalla saamen kieliteko-palkinnolla.
Bušeahtas deattuhuvvo bargu, mii dahkkojuvvo sámegiela ovddideami várás, sámi árbevirolaš dieđu doarjun ja sámi giellalága olláhuvvan nu ahte vuođđuduvvo sámi gielladahku-bálkkašupmi.
Saamelaiskäräjät asetti myös vaalilautakunnan.
Sámediggi ásahii maid válgalávdegotti.
Olin hyvin iloinen siitä, että yleiskokous valitsi yksimielisesti saamelaiskäräjien tilintarkastajaksi KHT Risto Hyvösen.
Ledjen hui ilus das, ahte dievasčoakkán válljii ovttamielalaččat sámedikki rehketdoallodárkkisteaddjin KHT Risto Hyvösä.
Hän on keskuskauppakarin hyväksymä tilintarkastaja.
Son lea guovddášgávpegámmára dohkkehan rehketdoallodárkkisteaddji.
Yksimielinen valinta ja tilintarkastajan asiantuntemus antavat hyvän pohjan saamelaiskäräjien tilintarkastukselle ja toiminnan kehittämiselle.
Ovttamielalaš válljen ja rehketdoalli áššedovdamuš addet buori vuođu sámedikki rehketdoallodárkkisteapmái ja doaimma ovddideapmái.
Tiedotteet saamelaiskäräjien kokouksesta löytyvät saamelaiskäräjien kotisivujen etusivulta (www.samediggi.fi).
Dieđáhusat sámedikki čoakkámis gávdnojit sámedikki ruovttusiidduid ovdasiiddus (www.samediggi.fi).
Päätökset tehtiin hyvässä yhteisymmärryksessä.
Mearrádusat dahkkoje buori ovttasbargovuoiŋŋa mielde.
Oli surullista havaita, että osa saamelaiskäräjäjäsenistä jatkaa saamelaiskäräjien puheenjohtajiston ja hallituksen toiminnan vastustamista.
Lea morašlaš fuobmát, ahte oassi sámedikki lahtuin joatká sámedikki ságadolliid ja stivrra barggu vuostálastima.
He tekivät asiasta aloitteen / vaatimuksen yleiskokouksessa.
Sii dahke áššis álgága / gáibádusa dievasčoakkámis.
Saamelaiskäräjäjäsen Jan Saijets kokouksessa vielä erityisesti toivoi, että vaatimus / aloite allekirjoittajien nimineen tulee toimittajille selväksi.
Sámediggeáirras Jan Saijets sávai čoakkámis vel earenoamážit, ahte gáibádus / álgga oktan vuolláičálliid namaiguin boahtá doaimmaheddjiide čielggasin.
Kunnioitan hänen toivettaan ja totean aloitteen allekirjoittajat myös blogissani.
Gudnejahtán su sávaldaga ja muitalan vuolláičálliid maid bloggastan.
Anne Nuorgam, Maria Sofia Aikio, Ristenrauna Magga, Liisa Holmberg, Pekka Aikio, Jan Saijets ja Jouni-Ilmari Jomppanen olivat tehneet vaatimuksen / aloitteen, jossa he vaativat ylimääräistä kokousta.
Anne Nuorgam, Maria Sofia Aikio, Ristenrauna Magga, Liisa Holmberg, Pekka Aikio, Jan Saijets ja Jouni-Ilmari Jomppanen leat dahkan gáibádusa / álgaga, mas sii gáibidit badjelmearálaš dievasčoakkáma.
Siinä tulisi arvioida saamelaiskäräjien puheenjohtajiston ja hallituksen asemaa ja toimintaa.
Das galggalii árvvoštallojuvvot sámedikki ságadolliid ja stivrra sajádat ja doaibma.
Ylimääräiselle kokoukselle annettiin jopa päivämäärä, jolloin kokous tulisi pitää.
Badjelmearálaš čoakkámii addojuvvui juobe beaivemearri, goas čoakkán galggalii dollojuvvot.
Vaatimus tuntui hyvin kummalliselta, koska hallituksen toimintaa arvioidaan aina kun yleiskokous käsittelee hallituksen esityksiä kokouksessaan.
Gáibádus orru hui ártet, daningo stivrra doaibma árvvoštallojuvvo álohii go dievasčoakkán gieđahallá stivrra evttohusaid čoakkámisttis.
Positiivista oli havaita, että aloitteella oli loppujen lopuksi aika vähän allekirjoittajia.
Positiivvalaš lei fuobmát, ahte álgagis ledje loahpaloahpas oalle unnán vuolláičállit.
Tuntuu siltä, että allekirjoittajien toiveena olisi vaihtaa saamelaiskäräjien hallitus.
Orru leame nu, ahte vuolláičálliid sávaldahkan livččii lonuhit sámedikki stivra.
Saamelaiskäräjälaki eikä saamelaiskäräjien työjärjestyskään tunne mahdollisuutta vaihtaa hallitusta puheenjohtajineen kesken vaalikauden, vaan se valitaan aina neljäksi vuodeksi kerrallaan.
Ii sámediggeláhka iige sámedikki bargoortnetge dovdda vejolašvuođa molsut stivrra ságadolliidisguin gaskan válgaáigodaga, muhto dat válljejuvvo álohii njealji jahkái háválassii.
Vaatimus vaikuttaa hyvin kummalliselta, koska yleiskokous on hyväksynyt hallituksen tekemät esitykset nuorisoneuvostosta, budjetista, toimintakertomuksesta eikä erimielisyyksiä hallituksen tekemästä poliittisesta linjauksesta ole ollut viime vuonnakaan.
Gáibádus orru leame hui ártet danin, go dievasčoakkán lea dohkkehan stivrra dahkan evttohusaid nuoraidráđis, bušeahtas, doaibmamuitalusas eaige sierramielatvuođat stivrra dahkan politihkalaš linnjágeassimis leat leamaš diibmáge.
Saamelaiskäräjien hallitus on toiminut myös aktiivisemmin kuin aikaisemmat hallitukset, koska nykyinen hallitus on antanut eniten esityksiä, aloitteita ja lausuntoja kuin aikaisemmat saamelaiskäräjien hallitukset.
Sámedikki stivra lea bargan maid aktiivvalaččabut go ovddit stivrrat, daningo dálá stivra lea addán eanemus evttohusaid, álgagiid ja cealkámušaid go ovddit sámedikkiid stivrrat ovdal.
Yhtäkään saamelaiskäräjien hallituksen kokousta ei ole jouduttu perumaan siksi, että kokouksessa ei olisi tarpeeksi edustajia läsnä.
Ii oktage sámedikki stivrra čoakkán leat šaddan maŋiduvvot danin, ahte čoakkámis eai livčče leamaš dárbahassii ovddasteaddjit mielde.
Ilmeisesti aloitteen allekirjoittajat eivät pidä nykyisen hallituksen ja puheenjohtajiston kokoonpanosta.
Gáibádusa vuolláičállit dohkkehit sámedikki stivrra politihkalaš barggu, muhto dattege gáibidit stivrra ja ságadolliid sajádaga ođđasit árvvoštallama.
Tilanne on ainakin minun katsontakannastani skitsofreeninen, hallituksen tekemä poliittinen työ hyväksytään, mutta ilmeisesti henkilöistä ei pidetä.
Dilli lea aŋkke mu geahččanguovllus skitsofrenalaš, stivrra bargan politihkalaš bargu dohkkehuvvo muhto almmatge olbmuide eai liiko.
On valitettavaa, että saamelaiskäräjien toiminnasta jää ulkopuolisille taas hyvin ristiriitainen ja riitaisa kuva, vaikka keskeisissä poliittisissa kysymyksissä saamelaiskäräjillä vallitsee ainakin yleiskokouksen päätösten perusteella suuri yksimielisyys.
Lea šállošahtti, ahte sámedikki barggus boahtá olggosguvlui fas hui ruossalas ja riidás govva, vaikko guovddáš politihkalaš gažaldagain sámedikkis ráđđe aŋkke dievasčoakkáma mearrádusaid vuođul nanu ovttamielalašvuohta.
Saamelaiskäräjien seitsemän jäsenen tekemä vaatimus menee normaalilla tavalla saamelaiskäräjien hallintoon diarisoitavaksi, valmisteltavaksi ja asiaa käsitellään saamelaiskäräjien työjärjestyksen ja saamelaiskäräjälain mukaisesti ja tietenkin, asiaa valmistellaan huolella.
Sámedikki čieža áirasa vuolláičállin gáibádus manná dábálaš vuogi mielde sámedikki hálddahussii diariserema várás, válmmaštallamii ja ášši gieđahallojuvvo sámedikki bargoortnega ja sámediggelága mielde, ja dieđusge – ášši válmmaštallojuvvo fuolalaččat.
Ylimääräinen kokous on järjestettävä saamelaiskäräjälain mukaan ja se järjestetään kun asiaa on valmisteltu saamelaiskäräjien elimissä.
Badjelmearálaš čoakkán galgá lágiduvvot sámediggelága mielde ja dat lágiduvvo go ášši lea válmmaštallojuvvon sámedikkiid orgánain.
Hallituksen on myös seurattava budjetin toteutumista ja huolehdittava siitä, että kaikissa yleiskokouksen tälle vuodelle budjetoimille neljälle kokoukselle on päätettävää ja että ylimääräinen kokous ei heilauta saamelaiskäräjien budjettia eikä estä saamelaisten kulttuuri-itsehallinnon toteutumista.
Stivra galgá maid čuovvut bušeahta olláhuvvama ja atnit ávvira das, ahte buot dievasčoakkáma dán jahkái bušeterejuvvon njealji čoakkámii lea mearrideamoš ja ahte badjelmearálaš čoakkán ii sugadahte sámedikki bušeahta iige eastte sámi kulturiešstivrema olláhuvvama.
On hyvin selvää, että saamelaiskäräjien hallitus ei voi tuoda yleiskokouksen asialistalle sellaisia asioita, jotka ovat saamelaiskäräjälain ja työjärjestyksen vastaisia.
Lea hui čielggas, ahte sámedikki stivra ii sáhte buktit dievasčoakkáma áššelistui dakkár áššiid, mat mannet sámediggelága ja bargoortnega vuostá.
Olen joka tapauksessa hyvin iloinen, että kokous sai päätettyä suurella yksimielisyydellä kaikki keskeiset ja saamelaiselle kulttuuri-itsehallinnolle tärkeät asiat.
Lean goitge hui ilus das, ahte čoakkán mearridii stuora eanetloguin buot guovddáš ja sámi kulturiešstivrema dáfus dehálaš áššiid.
Toivon, että nuorisoneuvoston perustamisen tärkeys ei jää saamelaisten mielissä ja mediassa vaatimuksen tekijöiden toiminnan jalkoihin.
Sávan, ahte nuoraidráđi vuođđudeami dehálašvuohta ii báze sápmelaččaid mielain ja medias gáibádusa dahkkiid doaimma suoivanii.
Nuorisoneuvoston perustaminen on saamelaiskäräjien tärkein päätös tällä vaalikaudella ja on ikävää, että jotkut saamelaiskäräjäjäsenet haluavat siirtää mediahuomiota nuorten aseman parantamiselta omalla poliittiselle toiminalleen.
Nuoraidráđi vuođđudeapmi lea sámedikki deháleamos mearrádus dán válgaáigodagas ja lea ahkit, ahte muhtin sámediggeáirasat hálidit sirdit media fuomášumi nuoraid sajádaga buorideamis iežaset politihkalaš bargui.
Mutta, tällaista tämä saamelaiskäräjäpolitiikka tällä vaalikaudella on.
Muhto, dákkár dát sámediggepolitihkka dán válgaáigodagas lea.
Vuontisjärvellä 11.3.2010 Klemetti Näkkäläjärvi
Vuottesjávrres 11.3.2010 Juvvá Lemet
Viimeinen blogipäivitys ja surutyön alku Kirjoitan tätä tunnekuohussa pyydän lukijaa ymmärtämään sen.
Maŋimus bloggačálus ja morašbarrgu álgu Čálán dán blogga bahča dovdduid siste ja bivddán lohkki ipmirdit dan.
Blogini tulee näin yöaikaan, koska halusin saada ilmoitettua välittömästi ja saada myös itselleni rauhan.
Mu blogga boahttá ná ihkku, daningo háliidin ilmmuhit áššis dakkaviđe ja oažžut maid alccesan ráfi.
Olen myös yrittänyt koota ajatuksiani, mikä on tässä sekavassa tilanteessa vienyt aikaa.
Mun lean maid geahččalan čohkket iežan jurdagiid, mii lea dán seahkkedilis dolvon áiggi.
Olen tänään lähettänyt kirjeen saamelaiskäräjille ja pyytänyt eroa saamelaiskäräjien puheenjohtajan tehtävästä ja kaikista luottamustehtävistä, joihin minut on saamelaiskäräjien edustajana nimetty.
Mun lean odne sádden reivve sámediggái ja bivdán earu sámedikki ságadoalli barggus ja buot luohttámušbargguin, maidda mun lean sámedikki ovddasteaddjin nammaduvvon.
Olen lähettänyt myös kirjeen valtioneuvostolle, jossa olen pyytänyt eroa saamelaiskäräjien jäsenyydestä.
Lean sádden maid reivve stáhtaráđđái, mas lean bivdán earu sámedikki lahttuvuođas.
Tämä jää siis viimeiseksi blogikirjoituksekseni saamelaiskäräjien puheenjohtajana.
Dát báhcá nappo mu maŋimus bloggačálusin sámedikki ságadoallin.
En koskaan kuvitellut, että jättäisin saamelaiskäräjät tällaisella tavalla ja näin ikävissä tunnelmissa.
In lean goassige govahallan, ahte guođálin sámedikki dáinna lágiin ja ná ahkidis dovdamušaid siste.
Tulin saamelaiskäräjille tarkoituksenani luoda saamelaisille parempaa tulevaisuutta, mutta eduskunta on tehnyt nämä tavoitteet tyhjäksi.
Bohten sámediggái ulbmiliin duddjot sápmelaččaide buoret boahtteáiggi, muhto riikkabeaivvit lea dahkan dáid ulbmiliid duššin.
Olen hyvin pettynyt, surullinen ja vihainen.
Lean hui behtton, morašlaš ja vasáškan.
Lähtö ei ole kunniakas, mutta voin ainakin sanoa että minulla on saamelainen identiteetti, arvot ja periaatteet jäljellä.
Vuolgin ii soaitte leat gutnálaš, muhto sáhtán aŋkke dadjat ahte mus lea sápmelaš iešdovdu, árvvut ja prinsihpat báhcán.
Se ei valitettavasti kuitenkaan lohduta ketään muita kun minua ja lapsiani.
Dat ii dađi bahábut jeđđe geange eará go mu ja mánáidan.
Tämä päivä on ollut kuin pahin painajaiseni.
Dát beaivi lea dego mu vearrámus deattán niehku.
Silmieni edessä on vilahtanut saamelaiskulttuurin rikas historia ja epävarmempaa epävarmempi tulevaisuus.
Mu čalmmiid ovddas lea livkkihan sámi kultuvrra rikkes historjá ja eahpesihkkarit sihkarmeahttun boahtteáigi.
Saamelaiskäräjien puheenjohtajisto seurasi eduskunnan istuntoa ja tapaamisemme tänään iltapäivällä oikeusministeri Anna-Maja Henrikssonin ja minun osaltani tapaaminen jäi viimeiseksi saamelaiskäräjien puheenjohtajana.
Sámedikki ságadoallit čuvvo riikkabeivviid dievasčoakkáma ja deaivvadeapmi odne eahketbeaivve vuoigatvuohtaministtar Anna-Maja Henrikssona ja mu buohta deaivvadeapmi bázii maŋimussan sámedikki ságadoallin.
Kiitin häntä tekemästään työstä saamelaisten eteen ja esimerkillisestä ja hienosta yhteistyöstä saamelaiskäräjien kanssa.
Giiten su bargan barggus sápmelaččaid buorrin ja ovdamearkkalaš ja fiinna ovttasbarggus sámedikkiin.
Tapaaminen oli meille kaikille raskas ja olimme kaikki hyvin pettyneitä.
Deaivvadeapmi lei midjiide buohkaide lossat ja leimmet buohkat hui behtton.
Olemme oikeusministerin kanssa eläneet saamelaiskäräjälaista ja Ilo 169:stä kolmen vuoden ajan melkein päivittäin.
Ledne vuoigatvuohtaministariin eallán sámediggelágas ja ILO 169:s golbma jagi measta beaivválaččat.
Teimme kaikkemme.
Dagaime visot maid basttiime.
Mutta se ei urheilutermein sanottuna riittänyt.
Muhto dat faláštallantearpmáiguin ii lean nohkka.
Olo on tyhjä.
Ferte dadjat, ahte lean guorranan.
Olimme kaikki järkyttyneitä eduskunnan päätöksestä.
Mii leimmet buohkat soasihan riikkabeivviid mearrádusas.
Suuret puolueet pettivät hallitusohjelman ja saamelaiset.
Stuora bellodagat behtte ráđđehusprográmma ja sápmelaččaid.
Hallitus kaatui omin äänin.
Ráđđehus gopmanii iežas jienaiguin.
Tämä on Suomen poliittisen historian suuri ja ikävä erikoisuus.
Dát lea Suoma politihkalaš historjjá stuora ja ahkidis earenoamášvuohta.
Henriksson teki tässä tilanteessa ainoan oikean ratkaisun ja veti saamelaiskäräjälain pois eduskunnasta.
Henriksson barggai dán dilis áidna rievttes čovdosa ja gesii sámediggelága eret riikkabeivviid gieđahallamis.
Suurin erikoisuus on kenties se, että muutama saamelaiskäräjäjäsen (jotka eivät edes käy juurikaan kokouksissa) ovat vedonneet, että Suomi ratifioisi ILO 169-sopimuksen ilman mitään reunaehtoja.
Stuorimus earenoamášvuohta soaitá leat dat, ahte muhtin sámediggelahtut (geat eai mana oba sámedikki dievasčoakkámiinge) leat doarjalan, ahte Suopma ratifiserelii ILO 169-soahpamuša almmá mangelágán ravdaeavttuid haga.
Melkoinen Ilo-rykimä on kalkkiviivoilla iskenyt joihinkin saamelaisiin.
Oalle stuora Ilo-rahkan lea geasuhan muhtin sápmelaččaid.
Metsää ei nähdä puilta.
Vuovddi ii oainne muorain.
Minä en voi tässä tilanteessa suositella, että Suomi ratifioisi ILO 169-sopimuksen, koska se on arvojeni ja yleiskokouksen päätöksien vastaista.
Mun in sáhte dán dilis ávžžuhit, ahte Suopma ratifiserelii ILO 169-soahpamuša, daningo dat ii leat mu árvvuid ja dievasčoakkáma mearrádusaid mielde.
ILO 169-sopimus ja saamelaiskäräjälain uudistus on nivottu yhteen myös hallituksen esityksessä Ilo 169-sopimuksen ratifioimiseksi.
ILO 169-soahpamuš ja sámediggelága ođasnuhttin leaba njađđojuvvon oktii maid ráđđehusa evttohusas Ilo 169-soahpamuša ratifiserema várás.
Jos Suomi ratifioisi nyt sopimuksen, se pesisi kätensä ja voisi kansainvälisillä areenoilla kehua omaa erinomaisuuttaan alkuperäiskansaoikeuksien edistämisessä ratifioidessaan sopimuksen.
Jos Suopma ratifiserelii dál soahpamuša, de dat basalii gieđaidis ja sáhtálii riikkaidgaskasaš arenain rámpot iežaset earenoamásvuođa álgoálbmotvuoigatvuođaid ovddideamis ratifiseredettiinis soahpamuša.
Sopimuksen ratifiointiin vetoavat pelaavat suoraan niiden pussiin, jotka vastustavat saamelaisia alkuperäiskansana.
Soahpamuša ratifiserejeaddjit doarjalit njuolga daid sehkkii, geat vuostálastet sápmelaččaid álgoálbmogin.
Suomi ei ole aiemmin voinut ratifioida sopimusta, koska se ei ole halunnut antaa saamelaisille sopimuksen edellyttämiä alkuperäiskansaoikeuksia.
Suopma ii leat ovdal sáhttán ratifiseren soahpamuša, daningo dat ii leat háliidan addit sápmelaččaide soahpamuša eaktudan álgoálbmotvuoigatvuođaid.
Nyt sopimuksen ratifioinnin kannattajat haluavat antaa tukensa sopimuksen ratifioinnille, vaikka sopimuksen suojan piiriin tulisi etnisesti suomalaisia eikä yhteistoimintavelvoitetta ei olisi.
Dál soahpamuša ratifiserema guottiheaddjit háliidit addit doarjaga soahpamuša ratifiseremii, vaikko soahpamuša suoji ollái boađále etnihkalaš suopmelaččat iige ovttasbargangeatnegasvuođat oba livččege.
Suomen oikeusjärjestys on lähtenyt siitä, että lainsäädäntö tulee saattaa sopimuksen ratifioinnin edellyttämälle tasolle ennen kuin sopimus voidaan ratifioida.
Suoma riektevuogádat lea vuolgán das, ahte láhkaásaheapmi galgá dolvojuvvot soahpamuša ratifiserema gáibidan dássái ovdalgo soahpamuš sáhttá ratifiserejuvvot.
Jos sopimus ratifioitaisiin nyt, siitä tulisi korvaamatonta vahinkoa.
Jos soahpamuš ratifiserejuvvo dál, de das šattalii buhttemeahttun vahát.
Suomi liittyisi sopimukseen tuomatta mitään lisä-arvoa saamelaiskulttuurin suojelemiselle tukien saamelaisten assimilaatiota.
Suopma laktásivččii soahpamuššii nu ahte ii buvttale maidege lassiárvvuid sámi kultuvrra suodjaleami várás ja doarjjulii sápmelaččaid assimilašuvnna.
Ilo 169-sopimuksessa on artikla 1, jossa säädetään siitä mihin sopimusta sovelletaan ja artiklat 6,14 ja 15 yhteistoimintavelvoitteesta ja maa- ja vesioikeuksista.
Ilo 169-soahpamušas lea artihkal 1, mas mearriduvvo mot soahpamuš guoskaduvvo ja artihkkalat 6, 14 ja 15 ovttasbargangeatnegasvuođas ja eanan- ja čáhcevuoigatvuođain.
Nyt nämä kaikki oikeudet tulisivat vapaaksi riistaksi käytännössä melkein kaikille kotiseutualueen asukkaille, eli toteutuisi juuri se, mitä ” statuksettomiksi saamelaisiksi ” itsenään kutsuvat suomalaiset ja Lapin kansanedustajat ovat halunneet, Enontekiön ja Inarin kunnista puhumattakaan.
Dál dát vuoigatvuođat šattale friddja oapmin ja geavadis measta buot ruovttuguovllu orruide, dehege de olláhuvalii jur dat, maid ” stauskeahtes sápmelažžan ” iežaset gohčodan suopmelaččat ja Lappi riikkabeaiveáirasat leat háliidan, Eanodaga ja Anára suohkaniin oba humakeahttáge.
Saamelaiset pelaisivat suoraan valtion ansaan.
Sápmelaččat spealale njuolga stáhta gillii.
Saamelaiskäräjien alasajo on jo alkanut.
Sámedikki vulosvuodjin lea juo álgán.
Manhattan myytiin aikoinaan kolonialisteille muutamasta lasihelmestä.
Manhattan vuvdojuvvui kolonialisttaide dolin muhtin bearraliin.
Minulle meidän tunturimme ovat tätä tärkeämmät.
Munnje min duoddarat leat buot dehálepmosat.
Mihin nämä kompromissit ja Suomen hännystely loppuu ?
Masa dát kompromissat ja Suoma njoallun nohká ?
Ailun sanoin ” pohjoisempaan emme enää pääse ”.
Áillohačča sániiguin ” davvelii eat šat beasa ”.
Arktinen alue lämpenee, idässä ja lännessä on rajat vastassa, etelään emme pääse.
Árktalaš guovlu lieggana, nuortin ja oarjin leat rájit ovddas, luksa eat šat beasa.
Ilo 169-sopimuksen toimeenpanosta raportoidaan viiden vuoden välein.
Ilo 169-soahpamuša olláhuhttimis raporterejuvvo viđa jagi gaskkaid.
Mitään ei tarvitsisi tapahtua.
Mihkkege ii dárbbahivčče dáhpáhuvvat.
Suomi hyvin tunnetusti jättää täyttämättä kansainväliset velvoitteensa – eli asiantuntijakomitean suositukset voidaan sivuuttaa samoin kuin YK:n ihmisoikeuskomitean suosituksetkin.
Suopma lea beakkán das, ahte dat guođđá deavddekeahttá riikkaidgaskasaš geatnegasvuođaidis – dehege áššedovdikomitea ávžžuhusat sáhttet meaddelmannojuvvot seamma ládje go ON:a olmmošriektekomitea ávžžuhusatnai.
Mitä saamelaiset tekevät Ilo-sopimuksella enää tämän jälkeen ?
Mot sápmelaččat ávkahuvvet Ilo-soahpamušain šat dán maŋŋel ?
Mitä hyötyä saamelaisille on, että saamelaiset käyvät sankoin joukoin valittamassa Genevessä, että Suomi suorittaa kulttuurista kansanmurhaa, etenkin jos se on itse ollut luomassa sille edellytykset tukemalla ILO 169-sopimuksen ratifiointia ?
Mii ávkkiid sápmelaččaide lea, ahte sápmelaččat mannet válvin váidaleame Geneves, ahte Suopma olláhuhttá kultuvrralaš olmmošgoddima, eandalit jos dat lea duddjome eavttuid dasa eavttuid nu ahte doarju ILO 169-soahpamuša ratifiserema ?
Jos Suomi ratifioisi ILO 169-sopimuksen nytkin, pohjoismaisen saamelaissopimuksen merkitys katoaisi, koska Suomi olisi sopimukseen liittymisen yhteydessä määrittänyt saamelaismääritelmän sisällön ja maa-, ja vesi- ja elinkeino-oikeuksien tason.
Jos Suopma ratifiserelii ILO 169-soahpamuša dálnai, de davviriikkalaš sámi soahpamuša mearkkašupmi láhppolii, daningo Suopma livččii soahpamuššii čátnaseami oktavuođas meroštallan sápmelašmeroštallama sisdoalu ja eanan-, čáhce- ja ealáhusvuoigatvuođaid dási.
Saamelaismääritelmän ja KHO:n ennakkopäätöksen vaikutukset eivät näy radikaalisti vielä näissä vaaleissa, mutta jo muutamassa kaudessa saamelaiskäräjät voi korvautua etnisesti suomalaisilla, lappalaisveroa kunniakkaasti maksaneiden suomalaisten jälkeläisillä.
Sápmelašmeroštallama ja AHR:a ovdadáhpáhusa váikkuhusat eai vuhtto stuorrát vel dáin válggain, muhto juo muhtin bajis sámediggi sáhttá buhttejuvvot etnihkalaččat suopmalaččaiguin, lappalašvearu gutnálaččat máksán suopmelaččaid maŋisboahttiiguin.
Ajatelkaa hyvät saamelaiset järjellänne, Lisman ministereitä meillä on riittänyt Hyvärisestä lähtien.
Jurddahallet buorit sápmelaččat, Lismmá ministarat mis leat leamaš doarvái Hyvärisä rájes.
Olen tutkijana monesti miettinyt, miltä kulttuurin viimeiseltä edustajalta on tuntunut tai niiltä tutkijoilta, jotka ovat seuranneet alkuperäiskansan sulautumista valtakulttuuriin, kuten valitettavan usein 1900-luvun antropologisissa tutkimuksissa tuotiin esille.
Lean dutkin máŋgii jurddahallan, mot kultuvrra maŋimus ovddasteaddjis lea orron dehe dain dutkiin, geat leat čuvvon álgoálbmoga suddama váldoálbmogii, dego dađi bahábut oalle dávjá 1900-logu antropologalaš dutkamušain lea bukton ovdan.
En ole koskaan kuvitellutkaan, että joutuisin itse seuraamaan samanlaista kehitystä.
In leat goassige govahallange, ahte šattalin čuovvut seammalágán gárganeami.
Olen haudannut kaksi veljeä ja isäni.
Lean hávdádan iežan guokte vielja ja áhči.
Joudun elinaikanani näkemään ilmastonmuutoksen tuhot ja näkemään, kuinka saamelaiskulttuuri haudataan.
Šattan eallinahkán áigge oaidnit dálkkádatrievdama duššademiid ja oaidnit mot sámi kultuvra hávdáduvvo.
Tämä oli viimeinen mahdollisuus turvata saamelaiskulttuuri.
Dát lei maŋimus vejolašvuohta dorvvastit sámi kultuvrra.
Ja Suomi menetti sen.
Ja dál Suopma lea dan massán.
Kiitän kaikkia saamelaisia, blogini lukijoita, saamelaiskäräjien työntekijöitä ja yhteistyökumppaneita näistä yhteisistä vuosista.
Giittán buot sápmelaččaid, mu blogga lohkkiid, sámedikki bargiid ja ovttasbargoguimmiid dáin oktasaš jagiin.
Pidän blogiani avoinna kommenteille vielä jonkin aikaa ennen kuin se suljen sen.
Doalan iežan blogga rabasin vel muhtin áigge ovdal go steŋgen dan.
Jään nyt vuosilomalle odottamaan yleiskokouksen koolle kutsumista.
Bázán dál jahkelupmui vuordit dievasčoakkáma čoahkkái bovdema.
Mikäli eduskunta käsittelee ILO 169-sopimusta, menen keskustelua seuraamaan, koska haluan katsoa tämän loppuun asti.
Jos riikkabeaivvit gieđahallá ILO 169-soahpamuša, de manan čuovvut ságastallama, daningo háliidan geahččat dán loahpa rádjái.
En ryhdy kommentoimaan eduskunnan käymää keskustelua tätä tarkemmin.
In riema kommenteret riikkabeivviid olis leamaš ságastallama dán dárkileappot.
Saamelaisvastaisuus ja rasismi jää historiaan.
Sápmelašvuostásašvuohta ja rasisma báhcá historjái.
Hallituksen esityksen vastustajien loukkaavien sanojen toistaminen ei tässä mielentilassa ole hyödyllistä.
Ráđđehusa evttohusa vuostálastiid bávččagahtti sániid geardduheapmi ii dán mielladilis leat ávkkálaš.
Haluaisin unohtaa ne, mutta ihmisen mieli ei ole valitettavasti rakennettu niin.
Háliidivččen daid vajálduhttit, muhto dađi bahábut olbmo jierbmi ii leat nu ráhkaduvvon.
Tämä oli elämäni suurin järkytys.
Dát lei mu eallináigge stuorimus ja eanemus guoskkaheaddji dáhpáhus.
Tulen tästä selviämään - se on pakko - mutta mitä tuleville sukupolville tapahtuu ?
Boađán dás beassat ovddos – dat lea bággu – muhto mii dáhpáhuvvá boahtte buolvvaide ?
Se on suurin pelkoni.
Dat lea mu stuorimus ballu.
Osa voi pitää minua rintamakarkurina.
Muhtimat sáhttet atnit mu dego livččen báhtareame.
Mutta mitä muuta mahdollisuutta minulla ei enää ole osoittaa saamelaiskäräjien kantaa kun eroaminen – kaikki muut keinot on jo käytetty ?
Muhto mii eará vejolašvuođaid mus lea šat eará čujuhit go earráneami – buot eará vuogit leat juo adnon ?
Saamelaiset eivät ole kuin kuminauha.
Sápmelaččat eai leat dego gummebaddi.
Raja meillekin tulee vastaan, ja minun rajani on tässä.
Misdahan maid boahtá rádji vuostá, ja mu rádji lea dás.
Liitän blogiini vielä tiedoksenne myöhemmin eronpyyntöni (käännökset eivät ole valmiit) saamelaiskäräjien luottamustehtävistä ja saamelaiskäräjien jäsenyydestä.
Mun lavttán bloggai diehtun vel maŋŋelaš iežan earrobivdaga sámedikki luohttámušdoaimmain ja sámedikki lahttuvuođas.
Ja vielä varmistukseksi: en ole edelleenkään ole ehdolla tulevissa saamelaiskäräjävaaleissa.
Ja vel sihkkarastima dihte: in leat velge áigume evttohassan boahtte sámediggeválggaide.
Positiivisia uutisia Tässä blogissa pääsen pitkästä aikaa kertomaan positiivisia uutisia, ne ovat viime aikoina olleet vähissä.
Buorit ođđasat Dán bloggas beasan guhkes áigái muitalit buriid ođđasiid, datdahan leat leamaš maŋimus áiggiid oba mihá unnán.
Saamelaiskäräjien nuorisoneuvosto aloittaa toimintansa vielä toivottavasti kesän aikana.
Sámedikki nuoraidráđđi álggaha doaivvu mielde doaimmas vel geasi mielde.
Saamelaiskäräjät on saanut opetus- ja kulttuuriministeriöltä 100 000 euroa kuluvalla vuodelle ja ensi vuoden alkuun nuorisoneuvoston toimintaa varten.
Sámediggi lea ožžon oahpahus- ja kulturministeriijas 100 000 euro nuoraidráđi doaimma várás loahppajahkái ja boahtte jagi álgogeahčái.
Olen hyvin iloinen että nuorisoneuvoston työ käynnistyy.
Lean hui movttet go nuoraidráđi bargu beassá johtui.
Meillä on edessä ensin nuorisosihteerin tehtävän täyttäminen ja neuvoston jäsenten valinta.
Vuohččan mii galgat válljet nuoraidčálli ja ráđi áirasiid.
Toivottavasti saamme tehtyä ne vielä ennen kesälomia.
Doaivvu mielde dat šaddá bargojuvvot ovdal geasseluomuid.
Odotan ainakin itse suurella mielenkiinnolla saamelaisnuorten toiminnan käynnistymistä ja uskon heidän tuovan uusia tuulia saamelaiskäräjien toimintaan.
Aŋkke ieš vuorddán stuora beroštumiin sámi nuoraid doaimma álgima ja jáhkán nuoraid bossut buori biekka sámedikki bargui.
Opetus- ja kulttuuriministeriöstä saimme muitakin hyviä uutisia viime viikolla.
Oahpahus- ja kulturministeriijas bohte earáge buorit ságat mannan vahku.
Saamelaiskäräjät on tehnyt ministeriölle aloitteen Unescon aineettoman kulttuuriperinnön suojelusopimuksen ratifioimiseksi.
Sámediggi lea dahkan ministeriijai álgaga Unesco immateriála kulturárbbi suodjalansoahpamuša ratifiserema várás.
Sopimus suojelee mm. perinteistä tietoa, kulttuuri-ilmauksia ja perinteistä käsityötaitoa.
Soahpamuš suddje ee. árbevirolaš dieđu, kulturalbmanemiid ja árbevirolaš duddjonmáhtu.
Saimme ministeri Wallinilta positiivisen vastauksen aloitteeseemme.
Sámediggi oaččui ministtar Wallinis miehtemielalaš vástádusa álgagii.
Ministeri totesi aineettoman kulttuuriperinnön suojelun olevan ministeriön tavoite.
Ministtar celkkii, ahte immateriála kulturárbbi suodjaleapmi lea ministeriija ulbmil.
Ministeri lupasi aloittaa asiassa selvitystyön ministeriössä virkamiestyönä ja selvitys valmistuu kuluvan vuoden aikana.
Ministtar lohpidii álggahit áššis čielggadanbarggu ministeriijas virgeolmmošbargun ja čielggadeapmi gárvána dán jagi áigge.
Ministeriö selvittää miten sopimus on ratifioitu eri maissa ja kutsuu kuluvana vuonna koolle asiantuntijapalaveri, jonne myös saamelaiskäräjät kutsutaan arvioimaan sopimuksen ratifiointia.
Ministeriija čielggada mot soahpamuš lea ratifiserejuvvon sierra riikkain ja bovde dán jagi mielde čoahkkái áššedovdipalavera, masa maid sámediggi bovdejuvvo árvvoštallat soahpamuša ratifiserema.
Tämän jälkeen opetus- ja kulttuuriministeriö päättää ratifioidaanko sopimus.
Dán maŋŋel oahpahus- ja kulturministeriija mearrida ratifiserejuvvogo soahpamuš.
Olen hyvin iloinen siitä, että aloitteemme on johtanut ministeriössä selkeään toimintaan ja asiaa selvitetään vielä kuluvan vuoden aikana.
Lean hui ilus go min álgaga vuođul ministeriija lea álggahan čielga doaimmaid ja ášši čilgejuvvo vel dan jagi áigge.
Tähän asti Suomi on ollut sopimuksen ratifioinnissa odottavalla kannalla, ja saamelaiskäräjien aloite on johtanut ratifioinnin alkusysäykseen.
Dán rádjái Suopma lea vuorddašan ja orustahttán soahpamuša ratifiserema, muhto dál sámedikki álgga lea bidjan johtui ratifiserenproseassa.
Kulttuuriministeri osoitti vastauksessaan ymmärtäväistä suhdetta sopimuksen merkitykseen.
Kulturministtar čájehii vástádusastis ipmirdit soahpamuša mearkkašumi.
Uskon, että sopimuksen ratifiointi etenee ja se nähdään opetus- ja kulttuuriministeriössä tarpeelliseksi.
Mun gal jáhkán, ahte soahpamuša ratifiseren ovdána ja dat gehččojuvvo oahpahus- ja kulturministeriijas dárbbatlažžan.
Saamelaisten oikeusasema paranee pienin askelin.
Sápmelaččaid riektesajádat buorrána lávkkážiid mielde.
Tällaisia positiivisia viestejä tarvitsemme eri ministeriöistä lisää.
Dákkár positiivvalaš signálaid mii dárbbahit lasi sierra ministeriijain.
Sopimuksen ratifiointi on minulle henkilökohtaisestikin tärkeä, koska olen laittanut asian saamelaiskäräjillä valmisteluun ja se liittyy myös biodiversiteettisopimuksen artiklaan 8(j) ja pohjoismaisen saamelaissopimuksen ratifiointiin.
Soahpamuša ratifiseren lea munnje persovnnalaččatnai dehálaš, daningo lean bidjan ášši sámedikkis válmmaštallamii ja dat laktása maid biodiversiteahttasoahpamuša artihkkalii 8(j) ja davviriikkalaš sámi soahpamuša ratifiseremii.
Saamelaiskäräjien tulee tietenkin seurata selvitystyön etenemistä läheisesti.
Sámediggi ferte dieđusge bearráigeahččat dárkket čielggadanbarggu ovdáneami.
Kevät on edennyt hyvin kiireisesti.
Giđđa lea leamaš hui hohpolaš.
Viime viikolla meillä oli artikla 8(j)-työryhmän kokous, ja työ tuntuu nyt vihdoinkin etenevän alkukankeuksien jälkeen.
Mannan vahku mis lei artihkal 8(j)-bargojoavkku čoakkán, ja bargu orru dál viimmat ovdáneame álgomohkiid maŋŋel.
Työryhmä järjestää Rovaniemellä 28.5.2010 maankäyttöseminaarin, jossa käsitellään biodiversiteettisopimuksen Akwe Kon ohjeita ja niiden suhdetta Suomen lainsäädäntöön.
Bargojoavku lágida Roavenjárggas 28.5.2010 eanangeavahanseminára, mas gieđahallojuvvojit biodiversiteahttasoahpamuša Akwe Kó rávvagat ja gaskavuođat Suoma lágaide.
Seminaarin järjestää ympäristöministeriö, saamelaiskäräjät ja artikla 8(j)-työryhmä.
Seminára ordnejit birasministeriija, sámediggi ja artihkal 8(j)-bargojoavku.
Seminaari kuuluu luonnon monimuotoisuusvuoden tapahtumiin.
Seminára gullá luonddu máŋggahápmásašvuohtajagi dáhpáhusaide.
Tapahtumasta tulee tiedote nettiin kun käännökset valmistuu.
Dáhpáhusas boahtá dieđáhus nehttii go jorgalusat gárvánit.
Seminaarista järjestetään jatkoseminaari syksyllä.
Semináras lágiduvvo joatkkaseminára čakčat.
Kokous päätti alkaa selvittää hyvin monia eri asioita, mm. miten saamelaisten biodiversiteettiin liittyvää tapaoikeutta tulisi tutkia ja miten sitä tulisi suojella, saamelaisten paikannimien koordinoinnin aloittamista saamelaiskäräjien, metsähallituksen ja saamelaismuseo Siidan kesken sekä millaisin ohjein saamelaisten perinteistä tietoa tulisi tallentaa ja tutkia.
Čoakkán mearridii čielggadišgoahtit hui máŋggalágán sierra áššiid, ee. mot sámiid vierrovuoigatvuohta, mii gullá biodiversitehttii, galggalii dutkojuvvot ja mot dat galggalii suddjejuvvot, sámi báikenamaid koordinerema álggaheami sámedikki, meahcceráđđehusa ja Sámi musea siidda gaskavuođa ovttasbargun dego maid makkár rávvagiiguin sápmelaččaid árbevirolaš diehtu galggalii furkejuvvot ja dutkojuvvot.
Työryhmä on tilannut asiassa selvityksiä yhteistyötahoilta ja saamme niiltä esitykset syksyllä.
Bargojoavku lea diŋgon áššis čilgehusaid ovttasbargooassebeliin ja oažžut dain evttohusaid čakčat.
Niiden perusteella teemme esitykset emotyöryhmällemme, biodiversiteettityöryhmälle, joka vastaa 8(j)-työryhmän esityksien eteenpäin viemisestä.
Daid vuođul dahkat evttohusaid min eadnebargojovkui, biodiversiteahttabargojovkui, man ovddasvástádussan lea 8(j)-bargojoavkku evttohusaid ovddos doalvun.
8(j)-työryhmätyöskentely tuo saamelaiskäräjille lisätyötä, mutta artikla 8(j):n toimeenpano on saamelaisille hyvin tärkeä.
8(j)-bargojoavkobargan barggaha sámedikki, muhto artihkal 8(j):a olláhuhttin lea sápmelaččaide hui dehálaš.
Meidän tulee priorisoida 8(j)-työryhmätoimintaamme koska uskon, että artikla 8(j)-artiklan toimeenpanolla saamelaisten oikeusasema kohentuu hyvin tehokkaasti.
Mii galgat vuoruhit 8(j)-bargojoavkku barggu daningo jáhkán, ahte artihkkala 8(j):a olláhuhtimiin sápmelaččaid riektesajádat buorrána hui beaktilit.
Valitettavasti kuulimme myös ikäviä uutisia 8(j)-työryhmän osalta.
Dađi bahábut gulaimet maid váivves ságaid 8(j)-bargojoavkku olis.
Ulkoasianministeriö aikoo jättäytyä työryhmän ulkopuolelle.
Olgoáššiidministeriija áigu báhcit eret bargojoavkkus.
Tämä on hyvin ikävää, koska ministeriön vastuualueella on alkuperäiskansajulistuksen läpikäyminen suhteessa biodiversiteettisopimukseen.
Dát lea hui šállošahtti, daningo ministeriija ovddasvástádussan lea álgoálbmotjulggaštusa čađa mannan ja guorahallan biodiversiteahttasoahpamuša ektui.
Kaikilla on nykyään resurssipula, mutta se edellyttää priorisointeja.
Buohkain lea dálá áigge resursavátni, muhto dat gáibida vuoruhemiid.
Luulisi alkuperäiskansakysymysten olevan ulkoasianministeriön prioriteettina erityiseksi koska Suomi pyrkii YK:n turvallisuusneuvoston jäseneksi.
Jáhkálii álgoálbmotgažaldagaid leat olgoáššiidministeriijaa vuoruheapmi earenoamážit daningo Suopma viggá ON. a dorvvolašvuohtaráđi lahtturiikan.
Saamelaiskäräjien hallitus antoi lausunnon yhdenvertaisuuslainsäädännön uudistamisesta kokouksessaan 26.4.
Sámedikki stivra attii cealkámuša ovttaveardásašvuohtalága ođasnuhttimis čoakkámisttis 26.4.
Lausunto löytyy netistä lausunnot 2010-osioista.
Cealkámuš gávdno neahtas cealkámušat 2010-ossodagas.
Tiivistetysti voin todeta, että vastustamme vähemmistövaltuutetun tehtävien muuttamista yhdenvertaisuus-valtuutetuksi ja syrjintä- ja tasa-arvolautakuntien yhdistämistä.
Sisdoalu sáhttá čohkket oanehaččat nu ahte vuostálastit veahádatáittardeaddji bargguid earáhuhttima ovttaveardásašvuohtaáittardeaddjin dego maid vealahan- ja dásseárvolávdegottiid ovttastahttima.
Saamelaiskäräjät antoi ympäristöministeriöille muistion koskien luontotyyppien uhanalaisuusarvioinnin toimenpide-esitysluonnoksia.
Sámediggi attii birasministeriijai muittuhančállaga luonddutiippaid uhkivulošvuohtaárvvoštallama doaibmabidjoevttohusháopmosiin.
Se löytyy saamelaiskäräjien kotisivuilta kirjeet ja muistiot 2010 - osioista.
Dat gávdno sámedikki ruovttusiidduin reivvet ja muittuhančállagat 2010 – gaskabláđi vuolde.
Muistio käsittelee erityisesti poronhoitokysymyksiä, koska niitä käsitellään kaikista elinkeinoista eniten pohjoisilla alueilla kyseisessä arvioinnissa.
Muittuhančála gieđahallá earenoamážit boazodoallogažaldagaid, daningo dat gieđahallojuvvojit buot ealáhusain eanemusat davviguovlluin namuhuvvon árvvoštallamis.
Tänään osallistuin pohjoinen kulttuuri-instituutti-hankkeen ohjausryhmän kokoukseen Torniossa ja huomenna suuntaan Helsinkiin arktisen neuvottelukunnan kokoukseen.
Odne oassálasten davviguovllu kulturinstituhtta-fidnu stivrenjoavkku čoakkámii Durdnosis ja ihttin dollen Helssegii árktalaš ráđđádallangotti čoakkámii.
Kevätterveisin, Klemetti Näkkäläjärvi
Giđđadearvvuođaiguin, Juvvá Lemet
Vasotusaikaan Kuukausi on vierähtänyt edellisestä blogipäivityksestäni.
Guottetáigge Mánnu lea gollan dan rájes go maŋimus čállen blogga.
Palasin töihin vaalien jälkeen ja kiirettä onkin pitänyt.
Máhccen bargui válggaid maŋŋel ja dan rájes leage leamaš olu bargu ja hoahppu.
Saamelaiskäräjien hallitus, saamelaisen parlamentaarisen neuvoston (SPN) hallitus ovat jo ehtineet kokoontua ja muutama Helsingin reissukin on jo takana.
Sámedikki stivra ja sámi parlamentáralaš ráđi (SPR) stivra leaba juo háhppehan čoahkkanit ja muhtin Helsset reaisunai lea juo duohken.
Artikla 8(j)-työryhmä on työllistänyt myöskin.
Artihkal 8(j)-bargojoavku lea maid barggahan olu.
Työryhmällä on nyt loppupuristus päällä, viimeinen kokous on tämän kuun, toukokuun, lopussa.
Bargojoavkkus lea loahpparahčan manname, maŋimus čoakkán lea dán mánu, miessemánu loahpas.
Saamelaiskäräjillä on suuri vastuu työryhmän loppuraportin kirjoittamisessa.
Sámedikkis lea stuora ovddasvástádus bargojoavkku loahpparaportta čállimis.
Työryhmän loppuraportti luovutetaan ympäristöministeriölle Helsingissä 7.6. pidettävässä seminaarissa.
Bargojoavkku loahpparaporta luobahuvvo birasministeriijai semináras, mii dollojuvvo Helssegis geassemánu čihččet beaivve (7.6.).
Artikla 8(j):n toimeenpanemiseksi on avattu myös internetportaali, joka löytyy osoitteesta: (www.ymparisto.fi/lumonet/8j).
Artihkal 8(j):a olláhuhttima várás lea maid rahppon interneahttaportála, mii gávdno čujuhusas; (www.ymparisto.fi/lumonet/8j).
Sivusto on vielä tyhjä asiasisällöltään, mutta tarkoituksena on tuottaa tietoa sivustolle kesän aikana.
Siiddut leat vel áššesisdoaluset dáfus gurrosat, muhto ulbmilin lea buvttadit siidduide dieđu geasset.
Kävin huhtikuun loppupuolella Helsingissä biodiversiteettityöryhmän kokouksessa.
Mannen cuoŋománu loahpageahčen Helssegis biodiversiteahttabargojoavkku čoakkámis.
Kokouksessa käsiteltiin mm. uhanalaisten luontotyyppien toimintaohjelmaa (LuTU).
Čoakkámis gieđahallui ee. uhkivuloš luonddutiippaid doaibmaprográmma (LuTU).
Käsittelemme toimintaohjelman toimeenpanoa syksyllä saamelaiskäräjien ja saamelaisten kotiseutualueen paliskuntien poroisäntien yhteiskokouksessa.
Doaibmaprográmma olláhuhttin gieđahallojuvvo maid čakčat sámedikki ja sámi ruovttuguovllu bálgesiid boazoisidiid oktasaščoakkámis.
Toin bd-kokouksessa esille saamelaiskäräjien lausunnon keskeistä sisältöä.
Bukten bd-čoakkámis ovdan sámedikki cealkámuša guovddášsisdoalu.
Olin huolissani toimintaohjelman toimeenpanosta, sen resursoinnista ja eri sidosryhmien vastuuttamisesta.
Ledjen fuolas doaibmaprográmma olláhuhttimis, dasa návccaid bidjamis ja sierra čanusjoavkkuide ovddasvástádusa čuoziheamis.
Vähemmistövaltuutettu Eva Biaudet vieraili Inarissa ja Sevettijärvellä.
Veahádatáittardeaddji Eva Biaudet guossástalai Anáris ja Čeavetjávrres.
Hän tutustui mm. kielipesätoimintaan ja kuuli kolttaneuvostoa, saamelaiskäräjiä ja Sámi Duodji järjestöä.
Son oahpásnuvai ee. giellabeassedoibmii ja gulai nuortalašráđi, sámedikki ja Sámi Duodji-searvvi.
Keskustelimme vähemmistövaltuutetun, saamelaiskäräjien ja Sámi Duodji:n yhteiskokouksessa miten saamenpuvun ja saamen käsityön suojaa voitaisiin parantaa.
Ságastalaimet veahádatáittardeaddji, sámedikki ja Sámi Duoji oktasaščoakkámis mot sámi gávtti ja sámi duoji suoji sáhtálii buoridit.
Vähemmistövaltuutettu painotti saamen puvusta ja saamelaisesta käsityöstä tiedottamista.
Veahádatáittardeaddji deattuhii sámi gávttis ja sámi duojis dieđiheami.
Saamelaiskäräjät ja Sami Duodji järjestö näkivät, että pelkkä tiedottaminen ei riitä, vaan saamenpuvun ja saamen käsityön suojan parantaminen edellyttävät resursointia, muutoksia koulutukseen, ohjeistusta ja kansainvälisten velvoitteiden toimeenpanoa.
Sámediggi ja Sámi Duodji fas oaidniba, ahte dušše dieđiheapmi ii leat dárbahassii, muhto sámi gávtti ja sámi duoji suoji buorideapmi gáibida návccaid bidjama dasa, nuppástusaid skuvlejupmái, bagadallama ja riikkaidgaskasaš geatnegasvuođaid olláhuhttima.
Saamelaiskäräjät jatkaa työtä saamen käsityön aseman parantamiseksi yhdessä Sámi Duodji ry:n kanssa.
Sámediggi joatká barggu sámi duoji sajádaga buorideapmin ovttas Sámi Duodji – servviin.
SPN:n hallitus kokoontui toiseen kokoukseensa.
SPR:a stivra čoahkkanii nuppi čoakkámasas.
Suomen saamelaiskäräjien puheenjohtajuus lähenee loppuaan ja kohta se siirtyy Norjan saamelaiskäräjille.
Suoma sámedikki jođihanovddasvástádusa loahppa lahkona ja fargga dat sirdása Norgga sámediggái.
SPN:n kokouksessa asialistalla oli mm. pohjoismaisen saamelaissopimuksen jatkoneuvottelut.
SPR:a čoakkáma áššelisttu nalde lei ee. davviriikkalaš sámi soahpamuša joatkkaráđđádallamat.
Tulemme pitämään SPN:n hallituksen kokoukset aina ennen pohjoismaisen saamelaissopimuksen jatkoneuvottelukokousta.
Boahtit doallat SPR:a stivrra čoakkámiid álohii ovdal davviriikkalaš sámi soahpamuša joatkkaráđđádallamiid.
Kuulimme myös saamelaisnuorten konferenssin järjestelyistä.
Gulaimet maid čoakkámis sámi nuoraid konfereanssa lágidemiin.