pere/sami_parallel huggingface dataset:
Peruskoulun inarinsaamenkielen alkuopetuksen oppikirja, joka soveltuu parhaiten yläasteelle.
Vuođđoskuvlla anárašgiela vieris giela álgooahppogirji, mii heive buoremusat badjedássái.
sivuja: 75 s.
75 s.
Seminaari: Eilisen jälkeen – Saamelaisen yhteiskunnan ja saamentutkimuksen uusia tuulia
Seminára: Ievttá maŋŋá- Sámeservodaga ja sámedutkama ođđa biekkat
Saamelaiskulttuurikeskus Sajoksessa Lapin yliopisto, Oulun yliopiston Giellagas-Instituutti ja Saamelaisalueen koulutuskeskus järjestävät yhteistyössä saamentutkimuksen seminaarin 13.-14.11.2014.
Sámedutkama seminára 13.-14.11.2014, Sajos, Anár. Lágideaddjit Lappi universiteahtta, Giellagas instituhtta ja Sámi oahpahusguovddáš
Saamentutkimus on omalta osaltaan rakentamassa saamelaista yhteiskuntaa ja viitoittamassa saamelaisen tulevaisuuden suuntaviivoja.
Sámedutkan hukse sámeservodaga ja ofelastá sápmelaččaid boahttevuođa bálgáid ala.
Saamentutkimus on moniäänistä tutkimusta, joka usein käsittelee paitsi menneen ja tulevan, myös paikallisen ja globaalin suhdetta.
Sámedutkan lea máŋggajienat suorgi mii gieđahallá vássán ja boahtevaš áiggi muhto maiddái báikkálaš ja globála oktavuođaid.
Eräs keskeinen saamentutkimusta määrittävä kysymys on saamelaisten asema alkuperäiskansana ja näin kiinnittyminen sekä alkuperäiskansojen yhteisöön että alkuperäiskansateorioiden ja - metodologioiden kenttään.
Okta guovddáš gažaldat mii meroštallá sámedutkama lea sápmelaččaid sajádat eamiálbmogin ja dakko bokte oktavuohta eamiálbmogiid servodahkii ja eamiálbmotteoriijaid ja metodologiijaid surggiide.
Saamentutkimus – kuten myös saamelainen yhteiskunta – on siis yhtaikaa paikallista ja kansainvälistä ja näin kotouttaa monenlaisia kansainvälisiä tieteellisiä ja poliittisia virtauksia ja käytäntöjä.
Sámedutkan- dego maiddái sámeservodat − lea oktanaga sihke báikkálaš ja globála ja váldá háldui máŋggalágán álbmogiidgaskasaš diedálaš ja politihkálaš rávnjjiid ja geavadagaid.
Seminaarissa pohditaan yhtäältä saamelaisen yhteiskunnan tulevaisuutta ja saamentutkimuksen roolia yhteiskunnan rakentajana ja yhteiskunnallisen keskustelun herättäjänä ja ylläpitäjänä.
Semináras guorahallat sámeservodaga boahttevuođa ja sámedutkama rolla servodaga huksejeaddjin ja servodatlaš ságastallama boktaleaddjin ja doalaheaddjin.
Toisaalta seminaarissa käsitellään puhujien omien teemojen kautta saamentutkimusta ja saamelaisuutta menneen ja tulevan, paikallisen ja globaalin risteyksissä.
Nuppe dáfus semináras giedahallat sámedutkama ja sápmelašvuođa vássán ja boahttevaš, báikkálaš ja globála beliid hálliid iežaset temaid bokte.
Seminaarin pääpuhujana on professori Rauna Kuokkanen Toronton yliopistosta.
Seminára váldosáhkávuoruid doallaba veahkkeprofessor Rauna Kuokkanen (Toronto universiteahtta) ja veahkkeprofessor, doseantta Pigga Keskitalo (Sámi allaskuvla, Helssega universiteahtta).
Lisäksi seminaarissa on nuorten tutkijoiden paneeli.
Semináras lea maiddái nuorra dutkiid panela.
Lämpimästi tervetuloa !
Buresboahtin !
Ohjelma Torstai 13.11. 8.30 Seminaarin avaus 8.45 Professori Rauna Kuokkasen (Toronton yliopisto) puheenvuoro: Sámedutkamis lea stuorra servodatdoaibma. ”
Duorastat 13.11. 8.30 Seminára rahpan 8.45 Professor Rauna Kuokkasen (Toronto universitehta) sáhkavuorru: “ Don galggat dutkat dakkára mii duhtada ásahusa. ”
Makkár ja mo dutkan ovddida servodaga ? Katso Livestream.
Sámedutkamusa rolla servodaga huksemis ja servodatságastallamis.
10.00 Tauko 10.15 Osallistujien esityksiä: Lydia Heikkilä (Lapin yliopisto): Tutkimuseettiset ohjeet ja saamelaisia koskeva sosiaali- ja terveystutkimus.
10.00 Boddu 10.15 Oassálasttiid sáhkavuorut Lydia Heikkilä (Lappi universitehta): Tutkimuseettiset ohjeet ja saamelaisia koskeva sosiaali- ja terveystutkimus.
Sandra Juutilainen (Oulun yliopisto): From grassroots to government: Indigenous and Ally efforts to developing guidelines and policy for research involving Indigenous people in Canada.
Sandra Juutilainen (Oulun universitehta): From grassroots to government: Indigenous and Ally efforts to developing guidelines and policy for research involving Indigenous people in Canada.
Laura Junka-Aikio (Oulun yliopisto): Saamelaismääritelmäkeskustelu ja purkavan tutkimuseetoksen rajat.
Laura Junka-Aikio (friija dutki): Saamelaismääritelmäkeskustelu ja purkavan tutkimuseetoksen rajat.
Irja Seurujärvi-Kari (Helsingin yliopisto): Algoálbmotdiehtu ja allaskuvlen - Alkuperäiskansatiedon tuottaminen ja korkeakoulutus.
Irja Seurujärvi-Kari (Helssega universitehta): Algoálbmotdiehtu ja allaskuvlen - Alkuperäiskansatiedon tuottaminen ja korkeakoulutus.
12.15 Lounas 13.00 Osallistujien esityksiä: Rauna Rahko-Ravantti (Lapin yliopisto): Sámeoahpahusa árgga dutkamin.
12.15 Borranboddu 13.00 Oassálasttiid sáhkavuorut Rauna Rahko-Ravantti (Lappi universitehta): Sámeoahpahusa árgga dutkamin.
Rauni Äärelä (Lapin yliopisto): Sámegielat giellalávguma ollašuhttin ja iešvuođat.
Rauni Äärelä (Lappi universitehta): Sámegielat giellalávguma ollašuhttin ja iešvuođat.
Hanna Helander (Oulun yliopisto): Saamelaisen kertomaperinteen pedagogiset piirteet ja hyödyntäminen opetuksessa.
Hanna Helander (Helssega universitehta): Saamelaisen kertomaperinteen pedagogiset piirteet ja hyödyntäminen opetuksessa.
Inker-Anni Linkola (Saamelaisarkisto): Koulun kielimaisema saamen kielen aseman heijastajana.
Inker-Anni Linkola: Koulun kielimaisema saamen kielen aseman heijastajana.
15.00 Kahvit 15.30 Osallistujien esityksiä: Laura Olsen (Lapin yliopisto): Ympäristöturvallisuuden uhat saamelaisten näkökulmasta Leena Heinämäki (Lapin yliopisto): Projekti arktisten alkuperäiskansojen pyhien paikkojen suojelusta: pohdintoja osallistamisesta, itsemääräämisoikeudesta ja kumppanuuksien rakentamisesta Juha Pentikäinen (Helsingin yliopisto / Lapin yliopisto): Pohjoisen etnografia ja saamentutkimus: Castrén, Laestadius-veljekset, Fjellner, Reguly 17.00 Päivän päätös 19.00 Illallinen Hotelli Kultahovi Perjantai 14.11. 8.30 Nuorten tutkijoiden paneeli Mukana Anne-Maria Magga (Lapin yliopisto), Annika Pasanen (Helsingin yliopisto), Saara Tervaniemi (Lapin yliopisto) ja Sigga-Marja Magga (Oulun yliopisto).
14.55 Káffe 15.15 Oassálasttiid sáhkavuorut Tanja Joona (Lappi universitehta): Poronhoito on osa saamelaiskulttuuria. Johanna Kumpula (Turku universitehta): Alkuperäiskansaan Kuuluminen – itseidentifikaatio oikeudellisessa valossa Laura Olsen (Lappi universitehta): Ympäristöturvallisuuden uhat saamelaisten näkökulmasta Leena Heinämäki (Lappi universitehta): Projekti arktisten alkuperäiskansojen pyhien paikkojen suojelusta: pohdintoja osallistamisesta, itsemääräämisoikeudesta ja kumppanuuksien rakentamisesta 16.45 Boddu 17.00 Nuorra dutkiid pánelaságastallan Mielde Anne-Maria Magga Oulu / Lappi univeristehta), Annika Pasanen (Helssega universitehta), Saara Tervaniemi (Lappi universitehta) ja Sigga-Marja Magga (Oulu universitehta).
Puheenjohtajana Liisa Holmberg (Saamelaisalueen koulutuskeskus).
Ságadoallin Liisa Holmberg (Sámi oahpahusguovddáš).
9.45 Tauko 10.00 Osallistujien esityksiä: Tuija Hautala-Hirvioja (Lapin yliopisto): Suomen saamelaiskuvataiteen muutoksia 1970-luvun lopulta alkaen Reetta Toivanen (Helsingin yliopisto): Kyselytutkimus saamelaisalueella Janne Saarikivi (Helsingin yliopisto): Huomioita saamen ja suomen kielirajan identiteettien historiasta Otso Kortekangas (Tukholman yliopisto): Uusia suuntia, vanhoja rajoja - saamelaisten kouluhistorian moniääninen tulevaisuus 12.00 Seminaarin päätös Kouluhistoriaseminaari ja kirjan julkistamistilaisuus siirretty pidettäväksi 15.12. klo 18.00 Lapin maakuntakirjastossa Rovaniemellä. Tapahtuman järjestäjä: Lapin yliopisto, Oulun yliopiston Giellagas-Instituutti ja Saamelaisalueen koulutuskeskus Sanna Valkonen sanna. valkonen (at) ulapland.
18.15 Beaivvi loahpaheapmi 19.00 Eahketmállásat Bearjadat 14.11. 8.30 Veahkkeprofessor, doseanta Pigga Keskitalon (Sámi allaskuvla, Helssega univeritehta) sáhkavuorru: Fátmmasteaddji sámedutkan 9.45 Boddu 10.00 Oassálasttiid ovdanbuktimat Juha Pentikäinen: Pohjoisen etnografia ja saamentutkimus: Castrén, Laestadius-veljekset, Fjellner, Reguly Hannu Kahakorpi: Vienan Lappi Torkel Rasmussen: Sámegiela ceavzinnávccat guovtti gránnjagielddas 2000-logu álggus Tuija Hautala-Hirvioja: Suomen saamelaiskuvataiteen muutoksia 1970-luvun lopulta alkaen Reetta Toivanen: Kyselytutkimus saamelaisalueella Otso Kortekangas (Tukholman yliopisto): Uusia suuntia, vanhoja rajoja - saamelaisten kouluhistorian moniääninen tulevaisuus 12.30 Seminára loahpaheapmi Skuvlahistorjáseminára ja girjji almmustahtin šluhttejuvvon
Biodiversiteettisopimuksen 12 osapuolikokous on alkanut
Biodiversitehtasoahpamuša12 oassebeallečoahkkin lea álgán
Biodiversiteettisopimuksen ratifioineiden valtioiden 12 osapuolikokous on 6.-17.10.2014 Pyeongchangissa, Etelä-Koreassa.
Biodiversitehtasoahpamuša ratifiseren stáhtaid 12 oassebeallečoahkkin lea 6.-17.10.2014 Pyeongchangis, Lulli-Koreas.
Suomen saamelaiskäräjiltä kokoukseen osallistuvat kansallisen artikla 8(j)-työryhmän puheenjohtaja, saamelaiskäräjien puheenjohtaja Klemetti Näkkäläjärvi, elinkeino- ja oikeuslaitakunnan puheenjohtaja Nilla Tapiola ja saamelaiskäräjien jäsen Pertti Heikkuri.
Suoma sámedikkis čoahkkimii oassálastet našuvnnalaš artihkkal 8(j)-bargojoavkku ságadoalli, sámedikki ságadoalli Klemetti Näkkäläjärvi, ealáhus- ja vuoigatvuođalávdegotti ságadoalli Nilla Tapiola ja sámedikki lahttu Pertti Heikkuri.
Suomen saamelaiskäräjät osallistuu kokoukseen osana Suomen valtion delegaatiota.
Suoma sámediggi oassálastá čoahkkimii oassin Suoma stáhta delegašuvnna.
Kokoukseen osallistuu lisäksi edustajia Ruotsin ja Norjan saamelaiskäräjiltä osana kunkin maan delegaatiota.
Čoahkkimii oassálastet maid ovddasteaddjit Ruoŧa ja Norgga sámedikkiin oassin guđege riikka delegašuvnna.
” Kokouksen asialistalla on saamelaisille hyvin tärkeitä asioita.
” Čoahkkima áššelisttus leat sámiide hui dehálaš áššit.
Tärkeimpänä asiana on biodiversiteettisopimuksen terminologian muuttaminen.
Dehálamos áššin lea biodiversitehtasoahpamuša terminologia rievdadeapmi.
Sopimuksessa alkuperäiskansoista puhutaan alkuperäisyhteisöinä.
Soahpamušas eamiálbmogiin geavahuvvo dearbma eamiservošat.
Alkuperäiskansat ovat pitkään vaatineet, että osapuolikokouksessa päätettäisiin ottaa käyttöön alkuperäiskansa – termi alkuperäisyhteisön sijasta.
Eamiálbmogat leat guhká gáibidan, ahte oassebeallečoahkkimis mearriduvvošii váldot atnui eamiálbmot – dearbma eamiservoša sajis.
Asiaa on valmisteltu hyvin pitkään.
Ášši lea válmmaštallon hui guhká.
Terminologian muuttaminen on joillekin valtioille jostakin syystä todella vaikea asia.
Terminologia rievdadeapmi lea muhtun stáhtaide man nu sivas duođaid váttis ášši.
Se kertoo siitä, että edelleenkään kaikki valtiot eivät halua tunnustaa alkuperäiskansoja ja niiden erityisoikeuksia.
Dat muitala das, ahte ainge buot stáhtat eai hálit dovddastit eamiálbmogiid ja daid sierravuoigatvuođaid.
Suomi ja muut pohjoismaat ovat tukeneet voimakkaasti terminologian muuttamista, mistä olen hyvin tyytyväinen.
Suopma ja eará davviriikkat leat dorjon fámolaččat terminologia rievdadeami, mas lean hui duđavaš.
Neuvottelut ovat asiassa ovat vielä kesken, ” Klemetti Näkkäläjärvi kertoo.
Ráđđádallamat áššis leat vel gaskan, ” Klemetti Näkkäläjärvi muitala.
” 15.-16.10 on korkeantason kokous, jossa linjataan biodiversiteetin suojelun tavoitteista vuoteen 2020.
” 15.-16.10. lea alladási čoahkkin, mas linjejuvvo biodiversitehta suodjaleami ulbmiliin jahkái 2020.
Suomesta ei valitettavasti ole yhtään ministeriä paikalla valtioneuvostossa tapahtuneiden muutoksien johdosta.
Suomas ii váidalahtti gal leat oktage ministtar báikki alde stáhtaráđis dáhpáhuvvan nuppástusaid geažil.
Alkuperäiskansoille on hyvin tärkeää, että kansainvälisen artikla 8(j)-työryhmän jatkolle on vahva tuki ja työryhmän monivuotista työohjelmaa kehitetään edelleen, ” Pertti Heikkuri linjaa.
Eamiálbmogiidda lea hui dehálaš, ahte riikkaidgaskasaš artihkkal 8(j)-bargojoavkku joatkagii lea nana doarjja ja bargojoavkku máŋggajagát bargoprográmma ovddiduvvo ain, ” Pertti Heikkuri linje.
Kuva: saamelaiskäräjät
Govva: sámediggi
Osapuolikokouksen yhteydessä järjestetään ensimmäinen Nagoyan pöytäkirjan osapuolikokous.
Oassebeallečoahkkima oktavuođas lágiduvvo vuosttas Nagoya beavdegirjji oassebeallečoahkkin.
Pöytäkirja käsittelee geenivarojen saatavuutta ja hyötyjen jakoa. ”
Beavdegirji gieđahallá genaváriid oažžuma ja ávkkiid juohkima. ”
Suomi ei ole vielä sopimuksen osapuoli, vaan Suomi valmistelee sopimuksen ratifiointia.
Suopma ii leat vel soahpamuša oassebealli, muhto Suopma válmmaštallá soahpamuša ratifiserema.
On tärkeää seurata ensimmäistä osapuolikokousta ja miten sopimuksen velvoitteet on toimeenpantu sopimuksen ratifioineissa valtioissa.
Lea dehálaš čuovvut vuosttas oassebeallečoahkkima ja mo soahpamuša geatnegasvuođat leat ollašuhtton soahpamuša ratifiseren riikkain.
Sopimus on alkuperäiskansoille tärkeä, koska se käsittelee myös alkuperäiskansojen geenivaroihin liittyvää perinteistä tietoa ja hyötyjen jakoa.
Soahpamuš lea eamiálbmogiidda dehálaš, dasgo dat gieđahallá maid eamiálbmogiid genaváriide laktáseaddji árbevirolaš dieđu ja ávkkiid juohkima.
Erityisen kiinnostavaa on, miten pöytäkirjan alkuperäiskansoja koskevat velvoitteet on toimeenpantu ja millaisia suosituksia osapuolikokous antaa pöytäkirjan osalta ” Näkkäläjärvi kertoi.
Erenomáš miellagiddevaš lea, mo beavdegirjji eamiálbmogiidda guoski geatnegasvuođat leat ollašuhtton ja makkár ávžžuhusaid oassebeallečoahkkin addá beavdegirjji oasil ” Näkkäläjärvi muitalii.
Hän on myös sopimuksen ratifiointia Suomessa valmistelevan työryhmän jäsen.
Son lea maid soahpamuša ratifiserema Suomas válmmaštalli bargojoavkku lahttu.
Kokouksen yhteydessä järjestetään useita valtioiden, kansalaisjärjestöjen ja tutkijoiden järjestämiä oheistapahtumia.
Čoahkkima oktavuođas lágiduvvojit máŋggat stáhtaid, riikkavulošorganisašuvnnaid ja dutkiid ordnen eará dáhpáhusat.
Suomi on mukana järjestämässä kahta oheistapahtumaa. ”
Suopma lea mielde ordnemin guokte dáhpáhusa. ”
Oheistapahtumat ovat hyvin tärkeitä, koska niissä saa tietoa käytännön ruohonjuuritason toiminnasta luonnon monimuotoisuuden tilan parantamiseksi ja hyviä kokemuksia ja käytäntöjä.
Dát eará dáhpáhusat leat hui dehálaččat, dasgo dain oažžu dieđu dábálaš olbmuid geavatlaš doaimma birra buoridit luonddu máŋggahámatvuođa dili sihke buriid vásáhusaid ja meannudanvugiid.
Erityisesti ekosysteemipalvelujen roolista alueidenkäytön suunnittelussa on hyötyä saamelaiskäräjille ja viemme näitä hyviä käytäntöjä mukanamme myös Suomeen ” Heikkuri ja Tapiola painottavat. ”
Erenomážit ekosystemabálvalusaid rolas guovlluidgeavaheami plánemis lea ávki sámediggái ja mii doalvut dáid buriid meannudanvugiid mielddisteamet maid Supmii ” Heikkuri ja Tapiola deattuheaba. ”
Kokousta voi seurata
Čoahkkima sáhttá čuovvut
biodiversiteettisopimuksen
biodiversitehtasoahpamuša
sivuilta.
siidduin.
Aikaero Etelä-Koreaan on +7 tuntia.
Áigeearru Lulli-Koreai lea +7 diimmu.
Puhelimet eivät toimi luotettavasti Etelä-Koreassa, minkä johdosta mahdolliset yhteydenotot asiassa toivotaan sähköpostitse.
Telefovnnat eai doaimma luohtehahtti láhkai Lulli-Koreas, man geažil vejolaš oktavuođaváldimiid áššis sávvat oažžut šleađgapoastta bokte.
Saamelaisopetuksen koulutushankkeen aloitus siirtyy helmikuuhun 2015
Sámeoahpahusa bargiid skuvlejupmi sámi giellalávguma birra álgá guovvamánus 2015
Saamelaiskäräjät ja Oulun yliopiston Giellagas - instituutti käynnistävät saamelaisopetuksen henkilöstölle suunnatun kuuden opintopisteen laajuisen koulutushankkeen.
Sámediggi ja Oulu universitehta Giellagas-instituhtta álggahit sámi oahpahusa bargiide oaivvilduvvon guđa oahppočuoggá skuvlenprošeavtta.
Koulutus käynnis-tyy Saamelaiskulttuurikeskus Sajoksessa Inarissa helmikuussa 2015.
Skuvlejupmi álgá Sámi kultur-guovddážis Sajosis Anáris guovvamánus 2015.
Koulutuksen ensisijaisena kohderyhmänä ovat perusopetuksen saamen kielen ja saamenkielisten luokkien opettajat, mutta mukaan pääsevät myös saamelaisen varhaiskasvatuksen parissa toimivat, lukion saamen kielen opettajat ja saamenkielisen ammatillisen koulutuksen opettajat.
Skuvjejumi váldotemán lea giellalávgunmetoda heiveheapmi sámeoahpahussii Skuvlejupmi lea vuosttažettiin fikkahuvvon vuođđooahpahusa sámegiela ja sámegiel luohkáid oah-paheaddjiide, muhto skuvlejupmái besset maid sámi smávvamánáid bajásgeassima bargit, logahaga sámegiela oahpaheaddjit ja sámi fidnooahpahusa oahpaheaddjit.
Saamelaiskärä-jien koulutus- ja oppimateriaalitoimisto koordinoi koulutuksen ja toimii valtionapua hallinnoivana organisaationa.
Sámedikki skuvlen- ja oahppomate-riáladoaimmahat koordinere skuvlejumi ja hálddaša stáhtadoarjaga.
Yhteistyökumppaneina opetuksessa ovat myös Vaasan yliopiston kielikylvyn ja mo-nikielisyyden keskus ja Sámi allaskuvla (saamelainen korkeakoulu).
Ovttasbargoásahussan oah-pahusas leat maid Vaasa universitehta giellalávguma ja máŋggagielalašvuođa guovddáš ja Sámi al-laskuvla.
Opetustoimen henkilöstökoulutus järjestetään neljänä kahden päivän lähiopetusjaksona Inarissa Saamelaiskulttuurikeskus Sajoksessa.
Oahpahusdoaimma bargiidskuvlejupmi ordnejuvvo njealje geardde guovtte beaivve kontáktaoah-pahussan Anáris Sámi kulturguovddážis Sajosis.
Ensimmäinen kokoontuminen on helmikuussa 2015, toinen keväällä 2015 sekä kolmas ja neljäs kokoontuminen syksyllä 2015.
Vuosttas čoahkkaneapmi lea guovvamánus 2015, nubbi giđđat 2015 ja goalmmát ja njealját deaivvadeapmi čakčat 2015.
Koulutuspäivät rakentuvat teorialuennoista ja ohjatuista työpajatyöskentelypäivistä.
Skuvlenbeaivvit sisdollet teoriijalogaldagaid ja bagadallon bargobádjebarggildanbeivviid.
Työpajatyöskentelypäivien aikana tuotetaan kirjallista materiaalia, jonka pohjalta julkaistaan hankkeen loppu-tuotoksena saamelaisopetuksen idea- ja opaskirja.
Bar-gobádjebeivviid áigge buvttaduvvo girjjálaš materiála, man vuođul almmuhuvvo prošeavtta loahp-pabuvttan sámeoahpahusa idea- ja bagadallangirji.
Opaskirja julkaistaan saamen ja suomen kielillä.
Bagadallangirji almmuhuvvo sáme- ja suomagillii.
Saamen kielikylpyä opetuksessa käsittelevä koulutus tukee sekä äidinkielisten että muille kuin äidin-kielisille annettavaa saamenkielistä opetusta.
Skuvlejupmi mii gieđahallá sámi giellalávguma oahpahusas, doarju sihke eatnigiel ja eará oahppiidge go eatnigielagiidda addojuvvon sámegielat oahpahusa.
Kielikylpyopetuksen tavoitteena on vahvistaa kielellisesti eri lähtökohdista tulevien lasten saamen kieltä ja tuottaa aktiivista ja toiminnallista kaksikieli-syyttä.
Giellalávgunoahpahusa figgamuššan lea nan-net gielalaččat iešguđet dási oahppiid sámegiela ja nannet aktiivvalaš ja birgehalli guovttegielalaš-vuođa.
Saamelaisopetuksen pedagoginen kehittäminen tarkoittaa mm. opettajien ammattitaidon kehittämistä siten, että he saavat entistä paremmat valmiudet ottaa opetuksessa huomioon kielellisesti ja kulttuurisesti heterogeenisen oppilasryhmän.
Sámeoahpahus pedagogalaš gárggiidahttin mearkkaša ee. oahpaheaddjiid fidnodáidduid buorideami nu ahte sii máhttet buorebut go ovdal váldit oahpahusas vuhtii gielalaččat ja kultuvrra-laččat heterogenalaš oahppiid joavkku.
Jokaisen oppilaan tulisi saada koulussa hyvät mahdollisuudet saamen kielen taitojensa kehittämiseen ja omaan kulttuuriinsa kasvamiseen.
Juohke oahppi galggašii oažžut skuvllas buriid vejolaš-vuođaid buoridit iežaset sámegiela máhtu ja bajásšaddat iežaset kultuvrii.
Koulutuksen tavoitteena on antaa opettajille mahdollisuus saamen kielen elvyttämiseen koulutyössä, tarjota heille työskentelyareena ja välineitä kielikylpyopetuksen kehittämiseen käytännön koulutyössä.
Skuvlejumi figgamuššan lea addit oahpaheaddjiide vejolašvuođa sámegiela ealáskahttimii skuvlen-barggus, fállat sidjiide barggildanarena ja gaskaomiid ovddidit giellalávgunoahpahusa geavatlaš skuvlabarggus.
Toisena tärkeänä tavoitteena on valmistautuminen esi- ja perusopetuksen uusien opetussuunnitelmien käyttöön ottamiseen saamelaisopetuksessa.
Nubbin dehalaš figgamuššan lea ráhkkanit váldit vuostá ovda- ja vuođđooahpahusa ođđa oahppoplánaid sámeoahpahusas.
Koulutusten tavoitteena on luoda tiiviimmät tiedonvaihdon käytännöt ja lisätä opetushenkilöstön tietoa lainsäädännön suomista saamelaisopetuksen mahdollisuuksista käytännössä.
Skuvlejumi ulbmilin lea oččodit čavgadabbo dieđuidlonohal-langeavadiid ja lasihit oahpahusbargiid dieđu daid sámeoahpahusa vejolašvuođaid geavadis maid láhka addá.
Pitkien välimatkojen takia saamelaisopetuksen henkilöstön ja varhaiskasvatushenkilöstön tapaamisia on ollut vaikea järjestää yli kuntarajojen.
Guhkes gaskkaid dihte sámeoahpahusa ja smávvamánáid bajásgeassima bargiid deaivvademiid lea leamaš váttis ordnet gielddarájiid rastá.
Tällä opetustoimen henkilöstökoulutushankkeella on mahdollisuus korvata määrärahan puitteissa myös osallistujien matkakustannuksia.
Dán oahpahusdoaimma bargiid skuvlenprošeavtta olis lea vejolašvuohta buhtadit oasseváldiid mátkegoluid dađe mielde go mearreruhta luoitá.
Saamelaisopetuksen henkilöstökoulutukseen voi ilmoittautua sähköpostitse tai puhelimitse Irmeli Moilaselle (irmeli.
Sámeoahpahusa bargiidskuvlejupmái sáhttá almmuhit iežas vuossárgga 24.11.2014 rádjai juogo šleađgapoastta bokte dahje riŋget: Irmeli Moilanen (irmeli.
fi / 050 569 1255) maanantaihin 24.11.2014 mennessä.
fi / 050-5691255).
Ilmoittautuminen on sitova.
Almmuheapmi lea čadnevaš.
Koulutuksen rahoittaa Opetushallitus.
Skuvlejumi ruhtada Oahpahusráđđehus.
Opintojaksot ja niiden sisällöt ovat saatavissa saamelaiskäräjien ja Giellagas-instituutin nettisivuilta: www.samediggi.fi ja www.oulu.fi/giellagasinstituutti /
Oahppogurssat, daid sisdoalut ja vuosttas deaivvadeami prográmma lea oaidnimis Sámedikki ja Giellagas-instituhta neahttasiidduin: www.samediggi.fi ja www.oulu.fi/giellagasinstituutti /
Lisätietoja:
Skuvlenplána
Saamelaiskäräjien kulttuuriavustusten hakeminen 2015
Sámedikki kulturdoarjagiid ohcan 2015
Saamelaiskäräjät julistaa saamenkielisen kulttuurin edistämiseen ja saamelaisjärjestöjen toimintaan osoitetusta määrärahasta vuodelle 2015 (saamelainen kulttuurimääräraha) myönnettävät avustukset haettaviksi.
Sámediggi almmuha doarjagiid ohcanláhkai, mat mieđihuvvojit sámegielat kultuvrra ovddideapmái ja sámeservviid doaibmamii čujuhuvvon mearreruđas jahkái 2015 (sámi kulturmearreruhta).
Avustushakemukset on osoitettava Saamelaiskäräjille lokakuun loppuun mennessä.
Doarjjaohcamušaid galgá čujuhit Sámediggái golggotmánu loahpa rádjai.
Saamelaisesta kulttuurimäärärahasta jaetaan vuosittain hakemuksesta avustuksia saamelaistaiteen ja - kulttuurin eri aloille sekä saamelaisjärjestöille.
Sámi kulturmearreruđas juhkkojit jahkásaččat ohcamuša mielde doarjagat sámedáidaga ja - kultuvrra sierra surggiide sihke sámeservviide.
Saamelaiskäräjien työjärjestyksen mukaan avustuksia myönnetään varsinaisena kulttuuriavustuksena kuten projektiavustus, työskentely- tai muu avustus ja julkaisutuki sekä saamelaisjärjestöjen toiminta- ja projektiavustuksina.
Sámedikki bargoortnega mielde doarjagat mieđihuvvojit aitosaš kulturdoarjjan nugo prošeaktadoarjja, bargo- dahje eará doarjja ja almmustahttindoarjja ja maiddái sámeservviid doaibman- ja prošeaktadoarjjan.
Näiden lisäksi kulttuurilautakunta voi myöntää erityisestä syystä, ilman hakemusta, kulttuuripalkinnon.
Dáid lassin kulturlávdegoddi sáhttá mieđihit erenomáš sivas, almmá ohcamuša haga, kulturbálkkašumi.
Avustushakemukset on osoitettava Saamelaiskäräjille viimeistään 31. lokakuuta 2014 klo 16.15 mennessä osoitteella: Saamelaiskäräjät, Sajos, 99870 Inari. Hakulomakkeita ja lisätietoja saa kulttuurisihteeriltä puh. 010 839 3103 ja sähköpostitse riitta.
Doarjjaohcamušaid galgá čujuhit Sámediggái maŋimustá 31. golggotmánu 2014 d. 16.15 rádjai čujuhusain: Sámediggi, Sajos, 99870 Anár. Ohcanskoviid ja lassidieđuid fidne kulturčállis tel. 010 839 3103 ja šleađgapoastta bokte riitta.
orti-berg (at) samediggi.
orti-berg (at) samediggi.
Avustushakemukset voi toimittaa henkilökohtaisesti tai asiamiestä käyttäen taikka lähettää postitse, lähetin välityksellä, telekopiona tai sähköpostitse.
Doarjjaohcamušaid sáhttá doaimmahit buktimiin ieš dahje áššealbmá mielde dahje sáddet poastta bokte, áirasa mielde, telekopiijan dahje šleađgapoastta bokte.
Avustushakemusten lähettäminen tapahtuu lähettäjän vastuulla.
Doarjjaohcamušaid sádden dáhpáhuvvá sáddejeaddji ovddasvástádusain.
Hakulomakkeet tästä
Ohcanskovit dás
COP 12 kokouksen päätökset artikla 8(j):n toimeenpanemiseksi
COP 12 čoahkkima mearrádusat artikla 8(j):a ollašuhttima dihte
Osapuolikokous päätti ottaa kaikissa biodiversiteettisopimuksen päätöksissä jatkossa käyttöön termin alkuperäiskansa ja paikallisyhteisöt alkuperäis- ja paikallisyhteisön sijasta.
Oassebeallečoahkkin mearridii váldit buot biodiversitehtasoahpamuša mearrádusain dás ovddos atnui tearpma eamiálbmot ja báikkálašservosat eamiálbmot- ja báikkálašservoša sajis.
” Päätös on historiallinen.
” Mearrádus lea historjjálaš.
Alkuperäiskansat ovat odottaneet yli 20 vuotta että biodiversiteettisopimuksessa tunnustetaan alkuperäiskansat omiksi kansoikseen.
Eamiálbmogat leat vuordán badjel 20 jagi ahte biodiversitehtasoahpamušas dovddastuvvojit eamiálbmogat iežaset álbmogin.
Päätöksen symbolinen merkitys on suuri.
Mearrádusa symbolalaš mearkkašupmi lea stuoris.
Kun biodiversiteettisopimusta aikoinaan valmisteltiin, yksi ehdotus oli käyttää Ilo 169-sopimuksen mukaista terminologiaa eli alkuperäis- ja heimokansoja, mutta sille ei löytynyt kannatusta.
Go biodiversitehtasoahpamuš ovdalis válmmaštallui, okta evttohus lei geavahit Ilo 169-soahpamuša mieldásaš terminologiija dahjege eamiálbmot- ja čeardaálbmot, muhto dasa ii gávdnon guottiheapmi.
Sopimuksen valmisteluvaiheessa oli kuitenkin yksiselitteisesti selvä, että artikla 8(j) koskee alkuperäis- ja heimokansoja, vaikkei tekstiä sellaisenaan tullutkaan sopimukseen.
Soahpamuša válmmaštallanmuttus lei goittotge ovttačilggolaččat čielggas, ahte artikla 8(j) guoská eamiálbmot- ja čeardaálbmogiida, vaikke ii teaksta dakkárin boahtánge soahpamuššii.
Päätös oli tärkeä Suomelle ja selkiyttää tilannetta.
Mearrádus lei dehálaš Supmii ja čielggasmahttá dili.
Päätös tarkoittaa myös sitä, että biodiversiteettisopimus kehittyy.
Mearrádus dárkkuha maiddái dan, ahte biodiversitehtasoahpamuš ovdána.
Terminologian muuttamisesta on neuvoteltu pitkään EU:n sisällä ja osapuolikokouksessa.
Terminologiija nuppástuhttimis lea ráđđádallon guhká EU:a siste ja oassebeallečoahkkimis.
Suomen ympäristöministeriön ja saamelaiskäräjien yhteistyö on ollut asiassa hyvä ja Suomi on tehnyt kovasti töitä terminologian muuttamiseksi.
Suoma birasministeriija ja sámedikki ovttasbargu leamašan áššis buorre ja Suopma lea áŋgiruššat terminologiija rievdadeami dihte.
Se tuotti hyvän tuloksen, ” puheenjohtaja Näkkäläjärvi iloitsi.
Dat buvttii buori bohtosa, ” ságajođiheaddji Näkkäläjärvi illudii.
Kuvassa vasemmalta saamelaiskäräjien puheenjohtaja Klemetti Näkkäläjärvi, neuvotteleva virkamies Eija Lumme, neuvotteleva virkamies Marina von Weissenberg ja luonnonsuojelujohtaja Ilkka Heikkinen Cop-12 kokouksen salissa hyväksymässä artikla 8(j):tä koskevia päätöksiä.
ovas gurotbealde sámedikki ságajođiheaddji Klemetti Näkkäläjärvi, ráđđádalli virgeolmmoš Eija Lumme, ráđđádalli virgeolmmoš Marina von Weissenberg ja luonddusuodjalanhoavda Ilkka Heikkinen Cop-12 čoahkkima sáles dohkkeheamen artikla 8(j):a guoski mearrádusaid.
Sali oli telttarakenteinen ja alkusyksyn pakkasten johdosta kokoustila oli melkoisen kylmä ja arktinen kokousvaatetus oli tarpeen.
Sále lei tealttálágan ja álgočavčča buollašiid dihte čoahkkinlatnja lei viehka čoaskkis ja árktalaš čoahkkinbiktasat ledje dárbbašlaččat.
Kuva: saamelaiskäräjät
Govva: Sámediggi.
Päätös ei muuta osapuolien velvoitteita eikä muuta sopimustekstiä.
Mearrádus ii nuppástuhte oassebeliid geatnegasvuođaid iige rievdat soahpamušteavstta.
Tilanteissa, joissa esimerkiksi viitataan suoraan sopimustekstiin, voidaan käyttää edelleen termiä alkuperäis- ja paikallisyhteisö.
Oktavuođain, main ovdamearkan čujuhuvvo njuolgga soahpamuštekstii, sáhttá geavahit ain tearpma eamiálbmot- ja báikkálašsearvvuš.
Päätös sai myös kokouksessa edustettuina olleiden alkuperäiskansojen tuen.
Mearrádus oaččui maiddái čoahkkimii oassálastán eamiálbmogiid doarjaga.
Suomen valtioneuvosto on jo aiemmin linjannut, että biodiversiteettisopimuksen artikla 8(j) koskee Suomessa vain alkuperäiskansa saamelaisia. ”
Suoma stáhtaráđđi lea jo ovdal linnjádan, ahte biodiversitehtasoahpamuša artikla 8(j) guoská Suomas dušše eamiálbmot sámiid. ”
Alkuperäiskansat eivät myöskään ole halunneet, että terminologian muutos johtaisi biodiversiteettisopimuksen avaamiseen, koska se olisi pitkä prosessi ja voisi johtaa alkuperäiskansojen tosiasiallisen aseman heikennyksiinkin.
Eamiálbmogat eai maiddái leat háliidan, ahte terminologiija nuppástus doalvvošii biodiversitehtasoahpamuša rahpamii, go dat livčče guhkes proseassa ja sáhtášii doalvut eamiálbmogiid duođalaš sajádaga hedjoneapmái.
Päätös tarkoittaa myös sitä, että biodiversiteettisopimuksen pöytäkirjojen osapuolet käsittelevät myös asiaa ja päättävät, ottavatko terminologian käyttöön.
Mearrádus dárkkuha maiddái dan, ahte biodiversitehtasoahpamuša beavdegirjjiid oassebealit gieđahallet maiddái ášši ja mearridit, váldetgo terminologiija geavahussii.
Biodiversiteettisopimuksella on kaksi pöytäkirjaa: Cartagenan bioturvallisuuspöytäkirja ja Nagoyan pöytäkirja geenivaroista.
Biodiversitehtasoahpamušas leat guokte beavdegirjji: Cartagena biodorvvolašvuohtabeavdegirji ja Nagoya beavdegirji genaváriin.
Koska sopimuksen osapuolet ovat yksimielisiä terminologian muuttamisesta, uskon terminologian muuttamisen olevan näiden pöytäkirjojen osapuolikokouksessa vain tekninen päätös. ”
Go soahpamuša oassebealit leat ovttamielalaččat terminologiija nuppástuhttimis, jáhkán terminologiija nuppástuhttima leat dáid beavdegirjjiid oassebeallečoahkkimis leat dušše teknihkalaš mearrádus. ”
Näkkäläjärvi jatkaa.
Näkkäläjärvi joatká.
Osapuolikokouksessa tehtiin päätöksiä myöhään yöhön kylmästä säästä huolimatt
Oassebeallečoahkkimis dahkkojedje mearrádusat maŋŋit idjii galbma dálkkis fuolakeahttá.
a. Kuva: Saamelaiskäräjät
Govva: Sámediggi
Kokouksessa päätettiin käydä syvällinen dialogi teemasta ” alueellisen yhteyden haasteet ja mahdollisuudet jaetun perinteisen tiedon suojelussa perinteisen tiedon vahvistamiseksi ja sopimuksen kolmen tavoitteen saavuttamiseksi harmoniassa luonnon kanssa. ”
Čoahkkimis šihttojuvvui ahte ságastallo čiekŋalit temás ” guovllu oktavuođa hástalusat ja vejolašvuođat juhkkon árbevirolaš dieđu suodjaleamis árbevirolaš dieđu nannema dihte ja soahpamuša golmma ulbmila juksama dihte harmoniijas luondduin. ”
” Saamelaisten kannalta seuraavan syvällisen dialogin aihe on mitä mainioin, koska saamelaiset ovat yksi kansa neljän valtion alueella.
” Sámiid dáfus čuovvovaš čiekŋalis dialoga fáddá lea hui heivvolaš, go sámit leat okta álbmot njealji stáhta viidodagas.
Uskon, että saamelaisilla on paljon annettavaa dialogiin.
Jáhkán, ahte sámiin lea olu addinláhkai dialogai.
Syvällisen dialogin tarkoitus on selvittää eri valtioiden ja alkuperäiskansojen hyviä käytäntöjä asiassa ja valmistella päätöksiä tilanteen mahdolliseksi parantamiseksi ” Nilla Tapiola selvittää.
Čiekŋalis dialoga dárkkuhussan lea čielggadit sierra stáhtaid ja eamiálbmogiid buriid geavadiid áššis ja válmmaštallat mearrádusaid dili vejolaš buorideapmin ” Nilla Tapiola čielggada.
Kansainvälisen artikla 8(j)-työryhmän tehtäväksi annettiin mm. laatia vapaaehtoinen ohjeistus alkuperäiskansojen täydellä ja vaikuttavalla osallistumisella siitä, miten valtiot voivat parhaalla mahdollisella tavalla kehittää lainsäädäntöä ja hallintoa artikla 8(j):n toimeenpanemiseksi.
Riikkaidgaskasaš artikla 8(j)-bargojoavkku bargun addui ee. ráhkadit eaktodáhtolaš rávvagiid eamiálbmogiid dievas ja mearkkašahtti oassálastimii das, mo stáhtat sáhttet buoremus vejolaš vugiin ovddidit láhkaásaheami ja hálddahusa artikla 8(j):a ollašuhttima várás.
Kansainvälinen artikla 8(j)-työryhmä on valmistellut toimintasuunnitelman luonnon monimuotoisuuden tavanomaisesta kestävästä käytöstä.
Riikkaidgaskasaš artikla 8(j)-bargojoavku lea válmmaštallan doaibmanplána luonddu máŋggahámatvuođa dábálaš suvdilis geavaheamis.
Toimintasuunnitelmassa käsitellään sopimuksen artiklojen 8(j) ja 10(c) yhtymäkohtia.
Doaibmanplánas gieđahallojit soahpamuša artiklaid 8(j) ja 10(c) sullalasvuođat.
Artikla 10(c) suojelee kulttuuristen tapojen mukaista luonnonkäyttöä.
Artikla 10(c) suodjala kulturvugiid mieldásaš luonddugeavaheami.
Kokous päätti esittää osapuolille, että ne ottaisivat osaksi kansallisia biodiversiteettistrategioita tavanomaisen luonnonkäytön suojelun. ”
Čoahkkin mearridii evttohit oassebeliide, ahte dat válddášedje álbmotlaš biodiversitehtastrategiijaid oassin dábálaš luonddugeavaheami suodjaleami. ”
Päätöksessä korostetaan, että perinteinen tieto ja tavanomainen luonnonkäyttö ovat kiinteä osa ekosysteemilähestymistapaa.
Mearrádusas deattuhuvvo, ahte árbevirolaš diehtu ja dábálaš luonddugeavaheapmi leat ekosystemalahkonanvuogi giddes oassi.
Suomessa sopimuksen toimeenpano alkuperäiskansojen osalta on keskittynyt artikla 8(j):hin ja onkin tärkeä paneutua Suomessa erityisesti artiklojen 8(j) ja 10(c) yhtymäkohtiin ja tehostaa tavanomaisen luonnonkäytön suojelua ” Pertti Heikkuri kertoo.
Suomas soahpamuša ollašuhttin eamiálbmogiid oasil lea deattuhuvvan artikla 8(j):i ja leage dehalaš vuodjut Suomas erenomážit artiklaid 8(j) ja 10(c) sullalasvuođaide ja beavttálmahttin dábálaš luonddugeavaheami suodjaleami ” Pertti Heikkuri muitala.
Biodiversiteettisopimuksen osapuolikokous päätti jatkaa kansainvälisen artikla 8(j)-työryhmän mandaattia ja asetti työryhmälle uusia tehtäviä.
Biodiversitehtasoahpamuša oassebeallečoahkkin mearridii joatkit riikkaidgaskasaš artikla 8(j)-bargojoavkku mandáhta ja ásahii bargojovkui ođđa bargguid.
Seuraava kansainvälisen artikla 8(j)-työryhmän kokous pidetään 2015. ” Osapuolikokouksen päätökset tarkoittavat sitä, että kansainvälisellä artikla 8(j)-työryhmällä on tulevaisuudessa paljon tehtäviä.
Čuovvovaš riikkaidgaskasaš artikla 8(j)-bargojoavkku čoahkkin dollo 2015. ” Oassebeallečoahkkima mearrádusat dárkkuhit dan, ahte riikkaidgaskasaš artikla 8(j)-bargojoavkkus leat boahttevuođas olu barggut.
Vaikka työryhmä on perustettu väliaikaiseksi, se on käytännössä kiinteä osa koko sopimusta.
Vaikke bargojoavku lea vuođđuduvvon gaskaboddosažžan, dat lea geavatlaččat olles soahpamuša giddes oassi.
Suomessa osapuolikokouksen päätökset tarkoittavat lisää työtä biodiversiteettityöryhmälle sekä kansalliselle artikla (8j)-työryhmälle, jonka tulevaisuutta ja jatkoa käsitellään tänä syksynä ” Näkkäläjärvi painottaa.
Suomas oassebeallečoahkkima mearrádusat dárkkuhit lasi barggu biodiversitehtabargojovkui sihke álbmotlaš artikla (8j)-bargojovkui, man boahttevuohta ja joatkka gieđahallojit dán čavčča ” Näkkäläjärvi deattuha.
Pertti Heikkuri ja Nilla Tapiola seuraamassa osapuolikokousta
a ”.
Kuva: Saamelaiskäräjät
Govva: Sámediggi
Biodiversiteettisopimuksen suoja kehittyy
Biodiversitehtasoahpamuša suodji ovdána
Osapuolikokoukseen ja sen oheistapahtumiin osallistui yhteensä noin 20 000 henkilöä ympäri maailmaa 194 eri maasta.
Oassebeallečoahkkimii ja dan eará dáhpáhusaide oassálaste oktiibuot sullii 20 000 olbmo birra máilmmi 194 sierra riikkas.
Suomi osallistui kokoukseen osana Euroopan Unionin delegaatiota.
Suopma oassálasttii čoahkkimii oassin Eurohpa Uniovnna delegašuvnna.
EU- maat muodostivat yhteisen kannan koordinaatiokokouksissaan.
EU-riikkat hábmejedje oktasaš bealiváldima koordinašuvdnačoahkkimiinniset.
Osapuolikokouksessa eniten keskusteluja ja neuvotteluja vaativa asiakokonaisuus koski biodiversiteettisopimuksen rahoitusta ja valtioiden rahoitusosuutta eri sopimusinstrumenteissa.
Oassebeallečoahkkimis eanemus ságastallamiid ja ráđđádallamiid gáibideaddji áššeollisvuohta guoskkai biodiversitehtasoahpamuša ruhtadeami ja stáhtaid ruhtadanoasi sierra soahpamušinstrumeanttain.
Nk. kehitysmaiden biodiversiteettitoimenpiteiden rahoittaminen ja tuen jakautuminen on ollut haasteellinen keskustelunaihe.
Ng. ovddidanriikkaid biodiversitehtadoaibmabijuid ruhtadeapmi ja doarjaga juohkašuvvan lea leamaš hástaleaddji ságastallanfáddá.
Osapuolikokous päätti pitää voimassa vuoden 2012 sovitun rahoituspäätöksensä ja kaksinkertaistavaa kehitysmaille osoitetun kansainvälisen luonnon monimuotoisuuden rahoituksen vuoteen 2015 mennessä.
Oassebeallečoahkkin mearridii doallat fámus jagi 2012 sohppojuvvon ruhtadanmearrádusas ja duppalastit ovddidanriikkaide čujuhuvvon riikkaidgaskasaš luonddu máŋggahámatvuođa ruhtadeami jagi 2015 rádjai.
Lisäksi osapuolia kannustettiin tukemaan vapaaehtoisesti nk. kehitysmaiden luonnon monimuotoisuutta tukevia hankkeita.
Lassin oassebeliid roahkasmahtte doarjut eaktodáhtolaččat ng. ovddidanriikkaid luonddu máŋggahámatvuođa doarju fidnuid.
Osapuolikokous arvioi, että vuosittain luonnon monimuotoisuuden turvaamiseen käytetään maailmanlaajuisesti 1,3 miljardia dollaria (n. 1,07 miljardia euroa). ”
Oassebeallečoahkkin árvvoštalai, ahte jahkásaččat luonddu máŋggahámatvuođa dorvvasteapmái geavahuvvo máilmmiviidosaččat 1,3 miljárdda dollara (s. 1,07 miljárdda euro). ”
On selvää, että luonnon monimuotoisuuden turvaaminen edellyttää lisärahoitusta ja EU:n ja muiden teollistuneiden valtioiden taloudellista tukea kehitysmaille.
Lea čielggas, ahte luonddu máŋggahámatvuođa dorvvasteapmi gáibida lasseruhtadeami ja EU:a ja eará industrialuvvan stáhtaid ekonomalaš doarjaga ovddidanriikkaide.
Teollistuneilla mailla on myös suuri vastuu luonnon monimuotoisuuden turvaamisesta globaalisti.
Industrialuvvan riikkain lea maid stuorra ovddasvástádus luonddu máŋggahámatvuođa dorvvasteamis máilmmiviidosaččat.
Jos kehitysmaiden luonnon monimuotoisuus jatkaa heikkenemistään, sillä on globaali vaikutus maailman luontoon, talouteen, ihmisten terveyteen ja ilmastonmuutokseen.
Jos ovddidanriikkaid luonddu máŋggahámatvuohta ain geahppána, das lea globála váikkuhus máilmmi lundui, ekonomiai, olbmuid dearvvasvuhtii ja dálkkádatnuppástussii.
Maapallon luonnon monimuotoisuuden turvaaminen edellyttää kaikilta toimia ”, puheenjohtaja Klemetti Näkkäläjärvi toteaa.
Eanaspáppa luonddu máŋggahámatvuođa dorvvasteapmi gáibida buohkain doaimmaid ”, ságadoalli Klemetti Näkkäläjärvi gávnnaha.
Keskustelua aiheutti myös artikla 8(j)-työryhmän rahoitus.
Ságastallama bohciidahtii maid artihkkal 8(j)-bargojoavkku ruhtadeapmi.
Pitkällisten keskustelujen jälkeen kansainvälisen artikla 8(j)-työryhmän budjetti otettiin osaksi koko sopimuksen budjettia. ”
Guhkálaš ságastallamiid maŋŋá riikkaidgaskasaš artihkkal 8(j)-bargojoavkku bušeahtta váldojuvvui oassin oppa soahpamuša bušeahta. ”
Tämä on hyvin tärkeä päätös.
Dát lea hui dehálaš mearrádus.
Aikaisemmin kaikki sopimusosapuolet eivät ole rahoittaneet kansainvälistä 8(j)-työryhmää.
Ovdal buot soahpamušoassebealit eai leat ruhtadan riikkaidgaskasaš 8(j)-bargojoavkku.
Artikla on keskeinen osa biodiversiteettisopimusta ja kaikilla valtioilla on vastuu alkuperäiskansojen perinteisen tiedon turvaamisesta.
Artihkkal lea guovddáš oassi biodiversitehtasoahpamuša ja buot stáhtain lea ovddasvástádus eamiálbmogiid árbevirolaš dieđu dorvvasteamis.
Päätös luo myös jatkuvuutta ja korostaa kansainvälisen yhteyden sitoutuneisuutta alkuperäiskansojen oikeuksien turvaamiseen ”, saamelaiskäräjien delegaatit Näkkäläjärvi, Tapiola ja Heikkuri iloitsevat kuin yhdestä suusta.
Mearrádus buktá maid jotkkolašvuođa ja buktá buorebut ovdan riikkaidgaskasaš oktavuođa čatnašumi eamiálbmogiid vuoigatvuođaid dorvvasteapmái ”, sámedikki delegáhtat Näkkäläjärvi, Tapiola ja Heikkuri illudit ovttanjálbmái.
Biodiversiteettisopimuksen hallintosihteeri Braulio Ferreira de Souza Dias kertomassa biodiversiteetin suojelun merkityksestä
Biodiversitehtasoahpamuša hálddahusčálli Braulio Ferreira de Souza Dias muitaleamen biodiversitehta suodjaleami mearkkašumis
Kuva: saamelaiskäräjät.
Govva: sámediggi.
Kokouksessa käsiteltiin myös biodiversiteetin tilaa.
Čoahkkimis gieđahallojuvvui maid biodiversitehta dilli.
Huolestuttavaa on, biodiversiteetti köyhtyy yhä edelleen, erityisesti meriluonto ja koralliriutat.
Fuolastahtti lea, ahte biodiversitehta gefo ain, erenomážit mearraluondu ja korállaoazit.
Kokouksessa hyväksyttiin kaksi uutta aavaa arktista merialuetta meriluonnoltaan arvokkaiksi alueiksi.
Čoahkkimis dohkkehuvvojedje guokte ođđa viiddes árktalaš mearraguovllu mearraluondduset dáfus mávssolaš guovlun.
Mukana on jo aiemmin nimetyt yhdeksän Venäjän aluevesien arvokasta aluetta. ”
Mielde leat juo ovdal nammaduvvon ovcci Ruošša guovločáziid mávssolaš guovllu. ”
Merien suojelu erityisesti arktisella alueella on ratkaisevaa mutta hyvin haasteellista ilmastonmuutoksesta, merijään sulamisesta ja kansainvälispoliittisesta ja taloudellisesta tilanteesta johtuen.
Mearaid suodjaleapmi erenomážit árktalaš guovllus lea mearkkašahtti ášši, muhto hui hástaleaddji dálkkádatnuppástusa, mearrajieŋa suddama ja riikkaidgaskasaš politihkalaš ja ekonomalaš dili geažil.
Arktisen meriluonnon turvaaminen on hyvin ratkaisevaa monille arktiselle alkuperäiskansalle ja suojelua on kehitettävä yhä edelleen.
Árktalaš mearraluonddu dorvvasteapmi lea hui mearrideaddji ášši máŋgga árktalaš eamiálbmogii ja suodjaleami berre ain ovddidit.
Se, miten nämä arvokkaat merialueet suojellaan, jää ratkaistavaksi tulevaisuudessa ”, Pertti Heikkuri ja Nilla Tapiola näkevä.
Dat, mo dát mávssolaš mearraguovllut suodjaluvvojit, báhcá čoavdinláhkai boahttevuođas ”, Pertti Heikkuri ja Nilla Tapiola oaidniba.
Osapuolikokouksessa on keskusteltu laajasti myös biodiversiteetin ja terveyden välisestä yhteydestä.
Oassebeallečoahkkimis lea ságastallon viidát maid biodiversitehta ja dearvvasvuođa gaskasaš oktavuođas.
Afrikassa puhjennut ebola-kriisi on tehnyt asian hyvin ajankohtaiseksi. ”
Afrihkás bohciidan ebola-kriisa lea dahkan ášši hui áigeguovdilin. ”
On hyvä, että biodiversiteettisopimuksen yhteydessä on kiinnitetty huomiota terveyden ja luonnon väliseen yhteyteen.
Lea buorre, ahte biodiversitehtasoahpamuša oktavuođas lea giddejuvvon fuopmášupmi dearvvasvuođa ja luonddu gaskasaš oktavuhtii.
Alkuperäiskansat, jotka elävät luonnosta, ovat ensimmäisiä indikaattoreita luonnon tilasta koska luonnonmullistukset kuten ilmastonmuutos kohdistuvat voimakkaimmin juuri niihin, ja kansojen hyvinvointi on sidoksissa luonnon monimuotoisuuteen ja puhtauteen ”, Klemetti Näkkäläjärvi korostaa.
Eamiálbmogat, mat ellet luonddus, leat vuosttas indikáhtorat muitaleamen luonddu dilis, dasgo luondduroasut nugo dálkkádatnuppástus čuhcet eanemus aiddo daidda, ja álbmogiid buresveadjin lea čatnagasas luonddu máŋggahámatvuhtii ja buhtisvuhtii ”, Klemetti Näkkäläjärvi deattuha.
COP 12-kokouksen pääteema oli biodiversiteetti ja kestävä kehitys.
COP 12-čoahkkima váldotemá lei biodiversitehta ja suvdilis ovdáneapmi.
Suurena haasteena on, miten biodiversiteetin suojelu otetaan osaksi YK:n kestävän kehityksen ja köyhyyden poistamisen tavoitteita.
Stuorra hástalussan lea, mo biodiversitehta suodjaleapmi váldojuvvo oassin ON:a suvdilis ovdáneami ja geafivuođa geahpedeami ulbmiliid.
Suomi järjesti kaksi oheistapahtumaa osapuolikokouksen yhteydessä, joissa nousivat esille myös alkuperäiskansojen oikeudet.
Suopma lágidii guokte dáhpáhusa oassebeallečoahkkima oktavuođas, main bohte ovdan maid eamiálbmogiid vuoigatvuođat.
Ensimmäinen oheistapahtuma käsitteli Euroopan Vihreän vyöhykkeen yhteistyötä ja ympäristönsuojelun merkitystä rauhassa.
Vuosttas dáhpáhus gieđahalai Eurohpa Ruoná avádaga oktasašbarggu ja birassuodjaleami mearkkašumi ráfis.
Vihreä vyöhyke kulkee Euroopan halki Jäämereltä Välimerelle.
Ruoná avádat johtá Eurohpa čađa Jiekŋamearas Gaskamerrii.
Koko Suomen itäraja kuuluu Vihreään vyöhykkeeseen ja saamelaiskäräjät osallistuu myös Vihreän vyöhykkeen yhteistyöhön.
Oppa Suoma nuortarádjá gullá Ruoná avádahkii ja sámediggi oassálastá maid Ruoná avádaga oktasašbargui.
Tapahtuman puheenjohtajana oli kansanedustaja Pekka Haavisto.
Dáhpáhusa ságadoallin lei riikkabeaialmmái Pekka Haavisto.
Kansanedustaja Pekka Haavisto ja saamelaiskäräjien puheenjohtaja Klemetti Näkkäläjärvi
Riikkabeaialmmái Pekka Haavisto ja sámedikki ságadoalli Klemetti Näkkäläjärvi.
Kuva: Saamelaiskäräjät.
Govva: Sámediggi.
” Osapuolikokous on tärkeä tapahtuma, koska alkuperäiskansoilla on aito mahdollisuus vaikuttaa.
” Oassebeallečoahkkin lea dehálaš dáhpáhus, dasgo eamiálbmogiin lea duođalaš vejolašvuohta váikkuhit.
Silläkin on vaikutuksensa, että saamelaiset näkyvät kokouspaikoilla.
Dasge lea iežas váikkuhus, ahte sámit oidnojit čoahkkinbáikkiin.
Lisäksi kokoukset ovat mahdollisuus verkostoitua ja ajatuksia voi vaihtaa laajemminkin luonnonsuojelusta ja kaikille yhteisen luonnon tilasta sekä alkuperäiskansojen ja saamelaisten oikeuksista ”, Nilla Tapiola ja Pertti Heikkuri painottavat.
Lassin čoahkkimat addet vejolašvuođa fierpmáiduvvat ja jurdagiid sáhttá lonuhit viidásabbotge luonddusuodjaleamis ja buohkaide oktasaš luonddu dilis sihke eamiálbmogiid ja sámiid vuoigatvuođain ”, Nilla Tapiola ja Pertti Heikkuri deattuheaba.
Seuraava biodiversiteettisopimuksen osapuolikokous COP 13 päätettiin järjestää Meksikossa Los Cabosin kaupungissa marraskuussa 2016.
Čuovvovaš biodiversitehtasoahpamuša oassebeallečoahkkin COP 13 mearriduvvui ordnejuvvot Meksikos Los Cabosa gávpogis skábmamánus 2016.
Meksiko markkinoi näyttävästi seuraavaa COP 13 – osapuolikokousta. ”
Meksiko vuovdala čalbmáičuohcci vugiin čuovvovaš COP 13 – oassebeallečoahkkima. ”
Meksiko haluaa järjestää seuraavan osapuolikokouksen, koska Meksikon luonnon monimuotoisuus on hyvin rikas.
Meksiko hálida lágidit čuovvovaš oassebeallečoahkkima, dasgo Meksiko luonddu máŋggahámatvuohta lea hui rikkis.
Meksiko on sitoutunut kestävään kehitykseen ja biodiversiteetin suojeluun.
Meksiko lea čatnasan suvdilis ovdáneapmái ja biodiversitehta suodjaleapmái.
Ilmastonmuutoksen hillitseminen ja biodiversiteetin heikkeneminen ovat välittömästi hoidettavia asioita.
Dálkkádatnuppástusa caggan ja biodiversitehta dili fuotnáneapmi leat áššit, maid galgá dikšut dalán.
Biodiversiteetin suurin uhka on köyhyys, ” ministeri Abud kertoi tiedotustilaisuudessa 15.10.2014 Meksikon ympäristönsuojelutavoitteista.
Biodiversitehta stuorámus áitta lea geafivuohta, ” ministtar Abud muitalii dieđihandilálašvuođas 15.10.2014 Meksiko birassuodjalanulbmiliin.
Kokouksen kaikki päätökset löytyvät
Čoahkkima buot mearrádusat gávdnojit
biodiversiteettisopimuksen sivuilta
biodiversitehtasoahpamuša siidduin
kieliasun tarkistuksen jälkeen.
giela olgguldas hámi dárkkisteami maŋŋá.
Saamelaisopetuksen koulutushankkeen aloitus siirtyy helmikuuhun 2015
Sámeoahpahusa skuvlenprošeavtta álggaheapmi sirdása guovvamánnui 2015
Saamelaiskäräjien ja Giellagas-instituutin järjestämän saamelaisopetuksen henkilöstökoulutuksen ensimmäinen lähiopetusjakso siirretään pidettäväksi helmikuussa 2015.
Sámedikki ja Giellagas - instituhta ordnen sámeoahpahusa bargiid skuvlejumi vuosttaš lagasoahpahusa beaivvit sirdásit guovvamánnui 2015.
– koulutuksen piti alkuperäisen suunnitelman mukaan käynnistyä alkavan marraskuun puolivälissä.
Sámegielat giellalávgun skuvllas – mo doarjjun iežan giela ja kultuvrra oahpahusas – skuvlejupmi galggai álgolaš plána mielde álggahuvvot álgi skábmamánu beallemuttus.
käynnistyy helmikuussa 2015
Sámeoahpahusa bargiid skuvlejupmi sámi giellalávguma birra álgá guovvamánus 2015
Koulutus käynnistyy Saamelaiskulttuurikeskus Sajoksessa Inarissa helmikuussa 2015.
Skuvlejupmi álgá Sámi kulturguovddážis Sajosis Anáris guovvamánus 2015.
Koulutuksen pääteemana on kielikylpymenetelmän soveltaminen saamelaisopetukseen.
Skuvjejumi váldotemán lea giellalávgunmetoda heiveheapmi sámeoahpahussii.
Koulutuksen ensisijaisena kohderyhmänä ovat perusopetuksen saamen kielen ja saamenkielisten luokkien opettajat, mutta mukaan pääsevät myös saamelaisen varhaiskasvatuksen parissa toimivat, lukion saamen kielen opettajat ja saamenkielisen ammatillisen koulutuksen opettajat.
Skuvlejupmi lea vuosttažettiin fikkahuvvon vuođđooahpahusa sámegiela ja sámegiel luohkáid oahpaheaddjiide, muhto skuvlejupmái besset maid sámi smávvamánáid bajásgeassima bargit, logahaga sámegiela oahpaheaddjit ja sámi fidnooahpahusa oahpaheaddjit.
Saamelaiskäräjien koulutus- ja oppimateriaalitoimisto koordinoi koulutuksen ja toimii valtionapua hallinnoivana organisaationa.
Sámedikki skuvlen- ja oahppomateriáladoaimmahat koordinere skuvlejumi ja hálddaša stáhtadoarjaga.
Yhteistyökumppaneina opetuksessa ovat myös Vaasan yliopiston kielikylvyn ja monikielisyyden keskus ja Sámi allaskuvla (saamelainen korkeakoulu).
Ovttasbargoásahussan oahpahusas leat maid Vaasa universitehta giellalávguma ja máŋggagielalašvuođa guovddáš ja Sámi allaskuvla.
Opetustoimen henkilöstökoulutus järjestetään neljänä kahden päivän lähiopetusjaksona Inarissa Saamelaiskulttuurikeskus Sajoksessa.
Oahpahusdoaimma bargiidskuvlejupmi ordnejuvvo njealje geardde guovtte beaivve kontáktaoahpahussan Anáris Sámi kulturguovddážis Sajosis.