pere/sami_parallel huggingface dataset:
Paliskunnilta pyydetään myös lausunnot kullanhuuhdontahakemuksista.
Bálgesiin bivdojuvvojit maid cealkámušat golledoidinohcamušain.
Miten paliskunnat ehtivät muilta töiltään käymään läpi hakemuksia ja antamaan niistä lausunnot, koska paliskunnilla ei ole palkattuja työntekijöitä ?
Mot bálgesat háhppehit eará bargguideaset doaimmaheami dihte mannat čađa ohcamušaid ja addit dain cealkámušaid, go dain eai leat bálkáhuvvon bargit ?
Tuntuukin, että saamelaisten kotiseutualueelle on tullut uusi kultaryntäys ja kullankaivu levittäytyy yhä laajemmalle alueelle.
Orrunai leame nu ahte sámiid ruovttuguvlui lea boahtán ođđa gollerohkkaheapmi ja golleroggan lávdá ain viiddit duovdagiidda.
Tällä viikolla Pohjois-Suomen aluehallintovirasto antoi hyvin ikävän päätöksen.
Dán vahku álgogeahčen Davvi-Suoma guovlohálddašanvirgelágádus, Avi, attii hui ahkidis mearrádusa.
Virasto antoi ympäristöluvan koneellisen kullankaivun harjoittamiselle Lismajoelle Vuotsossa.
Avi attii biraslobi mášengolleroggamii Lismájohkii Vuohčus.
Päätös oli todella ikävä, eikä alueella ole aiemmin ollut koneellista kullankaivua.
Mearrádus lei duođaid ahkit, iige dán guovllus leat ovdal leamaš mášengolleroggan.
Olenkin antanut sihteeristölle tehtäväksi valmistella saamelaiskäräjien valitus Vaasan hallinto-oikeudelle ympäristöluvasta.
Mun leannai addán čállingoddái bargun válmmaštallat sámedikki váidalusa Vaasa hálddašanriektái biraslobi mieđiheamis.
Toivottavasti myös Lapin paliskunta ja muut osalliset valittaisivat ympäristöluvasta.
Doaivvu mielde maid Sámi bálges ja eará osolaččat váidálivčče biraslobi mieđiheamis.
Hallitus antoi alustavan kannanoton saamelaiskäräjälain uudistustarpeista.
Stivra attii álgocealkámušas sámediggelága rievdadandárbbuin.
Kannanotto pohjautui saamelaiskäräjien kokouksen hyväksymään lausuntoon Ilo-sopimuksen ratifiointiedellytyksistä.
Cealkámuš vuođđuduvai sámedikki čoakkáma dohkkehan cealkámuššii Ilo-soahpamuša ratifisereneavttuin.
Oikeusministeriö on aloittanut selvittämään saamelaiskäräjälain uudistamistarpeita.
Vuoigatvuohtaministeriija lea čielggadišgoahtán sámediggelága earáhuhttindárbbuid.
Saamelaiskäräjien hallituksen näkemyksen mukaan uudistustarpeita on paljon vaalijärjestelmän kehittämisestä aina saamelaismääritelmään.
Sámedikki stivrra mielde ođasnuhttindárbbut leat olu válgavuogádaga gárgeheami rájes gitta sápmelačča meroštallama rádjái.
Saamelaiskäräjät esitti, että saamelaiskäräjät olisi viimeinen valitusviranomainen saamelaiskäräjien vaaliluettelon vahvistamisessa.
Sámedikki evttohii, ahte sámediggi livččii maŋimus váidalaneiseváldi sámedikki válgalogahallama nannemis.
Esimerkiksi Norjassa Norjan saamelaiskäräjät on viimeinen valitusviranomainen.
Omd. Norggas Sámediggi lea maŋimus váidalaneiseváldi.
Hallitus esitti lisäksi, että lakia tarkistettaisiin tilintarkastuslain velvoitteilla.
Stivra evttohii dasa lassin, ahte láhka dárkkistuvvolii rehketdoallolága geatnegasvuođain.
Myös saamelaiskäräjälain § 9 esitettiin tarkennettavaksi viranomaisia velvoittavampaan suuntaan.
Maiddái sámediggelága § 9 evttohuvvui dárkkistuvvot eiseválddiid geatnegahtti guvlui.
Hallituksen kannanotto löytyy kotisivuiltavamme osoitteesta www.samediggi.fi/lausunnot.
Stivrra álgocealkámuš gávdno sámedikki ruovttusiidduin čujuhusas www.samediggi.fi/lausunnot.
Tällä viikolla kävin Helsingissä tapaamassa oikeusministeri Anna-Maja Henrikssonia.
Dán vahku mannen Helssegis deaivame vuoigatvuohtaministtar Anna-Maja Henrikssona.
Keskustelimme Ilo-sopimuksen ratifioinnista, saamelaiskäräjälain muutostarpeista ja saamelaiskäräjien resurssitilanteesta.
Ságastalaime Ilo-soahpamuša ratifiseremis, sámediggelága earáhuhttindárbbuin ja sámedikki resursadilis.
Ensi viikolla osallistun biodiversiteettityöryhmän kokoukseen ja neuvotteluihin Metsähallituksen kanssa ajankohtaisista saamelaisten kotiseutualuetta koskevista hankkeista.
Boahtte vahku oassálasttán biodiversiteahttabargojoavkku čoakkámii ja ráđđádallamiidda Meahcceráđđehusain áigeguovdilis fidnuin, mat gusket sámiid ruovttuguovllu.
Bd-työryhmän kokouksen asialistalla on biodiversiteettistrategian ja – toimintaohjelman valmistelu.
Bd-bargojoavkku áššelisttu nalde lea biodiversiteahttastrategiija ja – doaibmaprográmma válmmaštallan.
Toiveissa on, että ne saataisiin valmiiksi vielä ennen kesälomaa.
Vuorddehahtti lea, ahte dat gárváneaba vel ovdal geasseluomu.
Hyvää äitienpäivää kaikille saamelaisäideille ja kiitokset heille saamelaiskulttuurin siirtämisestä tuleville sukupolville !
Buori etniidbeaivvi buot sápmelaš etniide ja giitosat sidjiide sámi kultuvrra sirdimis boahttevaš buolvvaide !
Vuontisjärvellä 12.5.2012 Klemetti Näkkäläjärvi
Vuottesjávrres 12.5.2012 Juvvá Lemet
Viikon kuulumisia Viikko on kulunut työmatkoilla.
Vahku ságat Vahkku lea mannan bargomátkkiin.
Inarissa oli keskiviikkona saamelaiskäräjien järjestämä kuulemistilaisuus Inarijärven osayleiskaavasta.
Anáris lei mannan gaskavahko sámedikki lágidan álbmotčoakkán Anárjávrre oasseoppalašlávas.
Saamelaiskäräjät kuuli ensimmäisen kerran jonkin tietyn alueen saamelaisia järjestämällä kuulemistilaisuuden saamelaiskäräjien lausuntoa varten.
Sámediggi gulai vuosttaš háve muhtin dihto guovllu sápmelaččaid nu ahte lágidii álbmotčoakkáma sámedikki cealkámuša várás.
Olin hyvin tyytyväinen tilaisuuteen ja sen antiin.
Ledjen hui duhtavaš dilálašvuhtii ja dan bohtosiidda.
Paikalle oli kokoontunut joukko alueen saamelaisia ja saimme heiltä erinomaisia näkemyksiä ja kantoja Inarijärven osayleiskaavasta, kaavaehdotuksen vaikutuksista ja asian valmistelusta.
Álbmotčoakkámii ledje čoahkkanan guovllu sápmelaččat ja oaččuimet sis earenoamáš buriid oainnuid ja beliid Anárjávrre oasseoppalašlávas, lávvaevttohusa váikkuhusain ja ášši válmmaštallamis.
Saamelaiskäräjien virkamiehet kokoavat kuulemisesta muistion, jota käytetään saamelaiskäräjien lausunnon taustamateriaalina.
Sámedikki virgeolbmot čohkkejit dilálašvuođa oainnuin muittuhančállosa, mii adnojuvvo sámedikki cealkámuša duogášmateriálan.
Syksyn kuluessa lausuntoesitystä käsitellään saamelaiskäräjien eri elimessä.
Čavčča mielde cealkámušárvalus gieđahallojuvvo sámedikki sierra orgánain.
Kaava vaikuttaa oleellisella tavalla alueen saamelaisten nautintaoikeuksiin ja kulttuurin mukaisten perinteisten elinkeinojen harjoittamisen edellytyksiin.
Lávva váikkuha mávssolaš vuogi mielde guovllu sápmelaččaid návddašanvuoigatvuođaide ja kultuvrra miel árbevirolaš ealáhusaiguin bargama eavttuide.
Jos kaavan valmisteluaikataulu sen sallii, niin viemme tarvittaessa lausunnon saamelaiskäräjien varsinaisen kokouksen hyväksyttäväksi.
Jos láva válmmaštallanáigedávvala olis lea vejolaš, de doalvut cealkámuša dárbbu mielde sámedikki dievasčoakkáma dohkkeheami várás.
Torstaina saamelaisen parlamentaarisen neuvoston hallitus kokoontui ensimmäiseen kokoukseen Suomen saamelaiskäräjien puheenjohtajuuden aikana.
Duorastaga sámi parlamentáralaš ráđi stivra čoahkkanii vuosttaš čoakkámii Suoma sámedikki jođihanáigodaga áigge.
Saamelaiskäräjien hallinto SPN:n sihteeristönä oli tehnyt hyvää työtä resurssipulastamme huolimatta ja SPN:n hallitus sai tehtyä kokouksessa useita tärkeitä päätöksiä.
Sámedikki hálddahus SPR:a čállingoddin lei bargan buori barggu min resursaváilliin fuolakeahttá ja SPR:a stivra barggai čoakkámis máŋga dehálaš mearrádusa.
Ehkä keskeisin päätös oli saamelaisen parlamentaarisen neuvoston toiminnan, yhteistyösopimuksen ja työjärjestyksen uudistamisen aloittaminen vastaamaan pohjoismaisen saamelaissopimuksen velvoitteita.
Mávssolaččamus mearrádus lei várra sámi parlamentáralaš ráđi doaimma, ovttasbargošiehtadusa ja bargoortnega ođasteami álggaheapmi dávistit davviriikkalaš sámi soahpamuša geatnegasvuođaide.
SPN:n hallitus asetti työryhmän valmistelemaan SPN:n tehtävien ja hallinnon uudistamista.
SPR:a stivra ásahii bargojoavkku válmmaštallat SPR:a bargguid ja hálddahusa ođasmahttima.
SPN:n hallitus myös totesi tarpeen kehittää SPN:n toiminnasta tiedottamista.
SPR:a stivra maid gávnnahii dárbbu gárgehit SPR:a dieđihandoaimma.
SPN:n hallitus päätti perustaa yhteiset kotisivut ja järjestää ensi vuonna julkisen kilpailun logon saamiseksi SPN: lle.
SPR:a stivra mearridii vuođđudit ruovttusiidduid ja boahtte jagi lágidit almmolaš gilvvu logo oažžuma várás SPR: ái.
SPN:n tehtävänä on edustaa saamelaisia kansainvälisissä yhteyksissä ja kotisivujen puuttuminen vaikeuttaa kyseistä tehtävää.
SPR:a bargun lea ovddastit sápmelaččaid riikkaidgaskasaš oktavuođain ja ruovttusiidduid váilun váttásnuhttá namuhuvvon barggu.
SPN:n n hallitus antoi kokouksessaan kaksi hyvin tärkeää esitystä.
SPR:a stivra attii čoakkámistis guokte hui dehálaš evttohusa.
SPN päätti kannattaa EU:n arktisen informaatiokeskuksen perustamista Rovaniemelle.
SPR mearridii doarjut EU:a árktalaš informašuvdnaguovddáža vuođđudeami Roavenjárgii.
SPN esittää EU:lle, että keskuksen tehtävään kuuluisi myös dialogin käyminen arktisten alkuperäiskansojen kanssa.
SPR evttoha EU:ii, ahte guovddáža bargguide gulalii maid dialoga olláhuhttin árktalaš álgoálbmogiiguin.
Toinen SPN:n hallituksen esityksistä koskee Euroopan Unionin vuoden 2020 biodiversiteettitavoittetta.
Nubbi SPN:a stivrra evttohusain guoská Eurohpá Uniovnna jagi 2020 biodiversiteahttaulbmiliid.
Biodiversiteettittavoite ohjaa Euroopan Unionin neuvotteluja biodiversiteettisopimuksen toimeenpanossa sekä ohjaa EU:n politiikka- ja rahoitustoimenpiteitä.
Biodiversiteahttaulbmil stivre Eurohpá Uniovnna ráđđádallamiid biodiversiteahttasoahpamuša olláhuhttimis sihke stivre EU:a politihkka- ja ruhtadandoaibmabijuid.
SPN:n hallitus esitti, että tavoitteessa sitoudutaan turvamaan saamelaisten perinteinen tieto ja luonnon monimuotoisuuden säilyminen.
SPR:a stivra evttohii, ahte ulbmilis čatnašuvvo dorvvastuvvot sámiid árbevirolaš diehtu ja luonddu biodiversiteahta seailun.
SPN:n päätökset ja esitykset löytyvät lähiaikoina saamelaiskäräjien kotisivuilta dokumentit / saamelainen parlamentaarinen neuvosto – osiosta.
SPR:a mearrádusat ja evttohusat gávdnojit lagašáiggiid sámedikki ruovttusiidduin dokumeanttat / sámi parlamentáralaš ráđđi – gaskabláđi olis.
Seuraavan kerran SPN:n hallitus kokoontuu marraskuussa.
Čuovvovaš háve SPR:a stivra čoahkkana skábmamánus.
Perjantaina osallistuin Arktisen neuvottelukunnan kokoukseen Arktisessa keskuksessa, Rovaniemellä.
Bearjadaga oassálasten Árktalaš ráđđádallangotti čoakkámii Árktalaš guovddážis, Roavenjárggas.
Seuraavan kerran neuvottelukunta kokoontuu vasta ensi vuonna.
Čuovvovaš háve ráđđádallangoddi čoahkkana easka boahtte jagi.
Neuvottelukunnan puheenjohtajaksi on vaihtunut pääministerin valtiosihteeri Mika Rossi.
Ráđđádallangotti ságadoallin lea molsahuvvan oaiveministara stáhtačálli Mika Rossi.
Kokouksessa käsiteltiin pääasiassa valtioneuvoston arktisten strategian sisältöä ja sen jatkotyöstämistä.
Čoakkámis gieđahallojuvvui eanasin stáhtaráđi árktalaš strategiija sisdoallu ja dan joatkkabargamis soahpan.
Nostin kokouksessa esille SPN:n tuen arktiselle informaatiokeskukselle.
Loktejin čoakkámis ovdan SPR:a doarjaga árktalaš informašuvdnaguovddážii.
Kokouksen jälkeen osallistuin EU arjessa- paneeliin.
Čoakkáma maŋŋel oassálasten EU árgabeaivvis-panelii.
Ensi viikko kuluu täysin työmatkoilla.
Boahtte vahkku manná ollásit bargomátkkiin.
Olen Brysselissä torstaihin asti arktisten parlamentaarikkojen konferenssissa.
Lean Brysselis duorastaga rádjái árktalaš parlamentarihkkáriid konfereanssas.
Konferenssista löytyy lisätietoa oheisesta osoitteesta: http://www.europarl.europa.eu/arcticparl / Samassa yhteydessä tapaan myös muutamia europarlamentaarikkoja ja komission edustajia.
Konfereanssas gávdno lassidiehtu čuovvovaš siiddus: http://www.europarl.europa.eu/arcticparl / Semma bargomátkkis deaivvadan muhtin europarlamentarihkkáriiguin ja komiššuvnna ovddasteddjiiguin.
Komission kanssa keskustelemme mm.. EU:n arktisen strategian valmistelusta, alkuperäiskansayhteistyöstä ja saamelaisen parlamentaarisen neuvoston esityksistä.
Komiššuvnnain ságastallat ee. EU:a árktalaš strategiija válmmaštallamis, álgoálbmotovttasbarggus ja sámi parlamentáralaš ráđi evttohusain.
Perjantaina on Inarissa saamelaiskäräjien hallituksen kokous, viimeinen ennen yleiskokousta.
Bearjadaga lea Anáris sámedikki stivrra čoakkán, maŋimus ovdal dievasčoakkáma.
Vuontisjärvellä 11.9.2010
Vuottesjávrres 11.9.2010
Vaalien jälkeen Kiitokset äänestäjille luottamuksesta työtäni kohtaan.
Válggaid maŋŋel Giitosat jienasteddjiide luohttámušas munnje.
Olen iloinen että voin jatkaa saamelaiskäräjien jäsenenä vielä neljän vuoden ajan.
Lean ilolaš go sáhtán joatkit sámedikki lahttun vel boahttevaš njeallje jagi.
Oman jännitysmomenttinsa vaaleihin toi vaalien aikana kuuluneet vaikeudet päästä äänestämään.
Gelddolašvuođa dáidda válggaide buvttii válggaid áigge beaggin váttisvuođat beassat jienastit.
Kuulin noin 10 äänestäjältäni että he eivät olleet päässeet äänestämään syystä tai toisesta.
Gullen ieš sulaid logi jienasteaddjistan ahte sii eai lean beassan jienastit, ja masa sii eai ieža sáhttán váikkuhit.
Vaalit herättivät kyllä suurta huolenaihetta.
Válggat bohciidahtte gal hui stuora fuola.
Äänestysprosentti jäi alhaiseksi ja vaalien aikaan kuului olleen suuria ongelmia äänestämisessä ympäri saamen maata ja sen ulkopuoleltakin.
Jienastanproseanta bázii vuollegažžan ja válggaid áigge begge leamaš stuora buncaraggát jienasteamis miehta sámi ja dan olggobealdenai.
Kaikki äänioikeutetut eivät olleet saaneet äänestyskuoria, niitä oli jaettu vääriin paikkoihin, posti oli vaatinut postimaksua kirjekuorien jättämisestä ja varsinkin iäkkäämmillä äänestysmatkat tulivat liian pitkiksi.
Buot jienastanvuoiggalaččat eai lean ožžon jienastankonfaluhtaid, dat ledje juhkkojun vearru báikkiide, boasta lei gáibidan boastamávssu konfaluhtaid guođđimis ja earenoamážit boares olbmuide jienastanmátkkit ledje liiggás guhkit.
Näin ei voi jatkua.
Ná dat gal ii sáhte joatkahuvvat.
Äänestysjärjestelmää on uudistettava, että tällaista ei pääse enää tapahtumaan.
Jienastanortnet ferte rievdaduvvot, vai dánsullasaš áššit eai beasa šat dáhpáhuvvat.
Demokratiaan kuuluu jokaisen äänioikeus ja siten oikeus päästä äänestämään on perusoikeus, jota ei saa tehdä liian vaikeaksi tai taloudelliseksi kysymykseksi.
Demokratiijai gullá juohkeovtta jienastanvuoigatvuohta ja danin vuoigatvuohta beassat jienastit lea vuođđovuoigatvuohta, man fas ii sáhte dahkat liiggás váttisin dehe ruđalaš gažaldahkan.
Monen sadan kilometrin matka edestakaisin postiin on jo taloudellinen kysymys.
Máŋggalot miillaid beaivemáhca mohki bostii lea juo ruđalaš gažaldat.
Tulevan saamelaiskäräjien tulee ottaa ehdottomasti kärkihankkeekseen vaalijärjestelmän uudistamisen.
Boahtte sámediggi galgá evttoheamit váldit njunušfidnun válgaortnega ođasteami.
Vaikka vaalit on käyty, saamelaiskäräjillä ei ole varaa jäädä odottamaan järjestäytymiskokousta, vaan rutiinitehtävät on hoidettava.
Vaikko válggat leat olláhuhtton, de sámedikkis ii leat ráđđi báhcit vuordit ortniiduvvančoakkáma, muhto beaivválaš ja rutiidnabarggut galget dikšojuvvot.
Koska vaalikausi on näin lopussa saamelaiskäräjät siirtyy eräänlaiseksi ” toimituskäräjiksi ”.
Daningo válgabadji lea ná loahpas, de sámediggi sirdása muhtinlágán “ doaimmahusdiggin ”.
Tämä tarkoittaa sitä, että rutiinitehtävät hoidetaan, mutta vältetään uusien laajakantoisten asioiden linjaamiselta.
Dát dárkkuha dan, ahte rutiidnabarggut doaimmahuvvojit, muhto nuppe dáfus eai gieđahallo ođđa viiddesvuđot áššit linnjemat eai bargojuvvo.
Tämän johdosta saamelaiskäräjien hallitus kokouksessaan viime perjantaina päätti esittää yleiskokoukselle, että saamelaiskäräjien henkilöstöpoliittinen ohjelma, tasa-arvo- ja yhdenvertaisuussuunnitelmat siirrettäisiin uuden saamelaiskäräjien käsiteltäväksi.
Dán geažil sámedikki stivra čoakkámisttis mannan bearjadaga stivra mearridii evttohit dievasčoakkámii, ahte sámedikki bargiidpolitihkalaš prográmma, dásseárvo- ja ovttaveardásašvuohtaprográmmat sirdojuvvole ođđa sámedikki gieđahallama várás.
Hallituksen mielestä näiden asioiden linjaaminen kuuluu uudelle saamelaiskäräjille.
Stivrra oainnu mielde dáid áššiid linnjen gullá ođđa sámediggái.
Saamelaiskäräjät pitää syksyllä vielä kaksi yleiskokousta ja jos lokakuun yleiskokous niin päättää voidaan henkilöstöpoliittinen ohjelma ja suunnitelmat käsitellä vielä vuoden viimeisessä kokouksessa.
Sámediggi doallá čakčat vel guokte dievasčoakkáma ja jos golggotmánu dievasčoakkán nu mearrida, de bargiidpolitihkalaš prográmma ja plánat sáhttet gieđahallot vel jagi maŋimus čoakkámis.
Viime viikolla saamelaiskäräjät neuvotteli Lapin liiton kanssa laajakaista-, liikennejärjestelmä- ja kansainvälistymisstrategioista.
Mannan vahku sámediggi ráđđádalai Lappi lihtuin govdaoalle-, johtalusvuogádat- ja riikkaidgaskasašvuohtastrategiijas.
Toin esille, että liikennejärjestelmästrategiassa nostettaisiin esille saamelaisten kotiseutualueen erityistarpeet, erityisesti Nellimin tien perusparannus, mikä on kiireellisin ja tärkein kehittämishanke.
Bukten ovdan, ahte johtalusvuogádatstrategiijas bajiduvvole ovdan sámiid ruovttuguovllu sierradárbbut, earenoamážit Njellima luotta vuođđodivvun, mii lea hohpolaččamus luoddafidnu.
Olisi tärkeää, että Nellimin tien perusparannus nostettaisiin yhdeksi kärkitavoitteeksi ja tien perusparannukseen olisi yhteinen tahtotila – se helpottaisi myös neuvotteluja valtiovallan suuntaan.
Livččii dehálaš, ahte Njellima luotta vuođđodivvun bajiduvvolii oktan njunušfidnun ja luotta divodeapmái livččii oktasaš dáhttu – dat álkidahtálii maid ráđđádallamiid stáhta guvlui.
Koko viikko kuuluu tien päällä.
Mun lean oba vahku luotta nalde.
Tiistaista keskiviikkoon olen Kiirunassa Barentsin Euro-Arktisen Neuvoston kokouksessa eli Barentsin alueen ulkoministerien kokouksessa.
Disdagas gaskavahkkui lean Gironis Barentsa Euro-Árktalaš Ráđi čoakkámis dehege nugo dadjet Barentsa guovllu olgoriikkaministariid čoakkámis.
Kiirunasta suunnistan minulle hyvin mieluisaan tapahtumaan Saariselälle, saamelaisnuorten yhteispohjoismaiseen konferenssiin.
Gironis dollen munnje hui mielamiel dáhpáhussii Suoločielgái, sámi nuoraid oktasaš davviriikkalaš konferensii.
Tuon tilaisuuteen Suomen saamelaiskäräjien ja saamelaisen parlamentaarisen neuvoston (SPN:n) terveiset sekä pidän puheen saamelaisten perinteisestä tiedosta.
Buvttán dilálašvuhtii Suoma sámedikki ja sámi parlamentáralaš ráđi (SPR:a) dearvvuođagaid sihke doalan ovdasága sámiid árbevirolaš dieđus.
Saariselällä kokoontuu samaan aikaan kuin nuorisokonferenssi myös SPN:n hallitus.
Suoločielggis čoahkkana oktanaga nuoraidkonfereanssain SPR:a stivra.
SPN:n hallituksen jäsenet osallistuvat ainakin joiltain osin nuorisokonferenssiin.
SPR:a stivrra lahtut oassálastet aŋkke muhtin áigge nuoraidkonferensii.
Klemetti Näkkäläjärvi
Gironis 12.10.2011
Viime perjantaina oli saamelaisen parlamentaarisen neuvoston hallituksen tämän vuoden viimeinen kokous.
Dearvvuođagat Roavenjárggas Mannan bearjadaga lei sámi parlamentáralaš ráđi stivrra dán jagi maŋimus čoakkán.
Kokouksen aluksi meillä oli kunnia saada vieraaksemme vähemmistövaltuutettu, tuleva YK:n permanent forumin jäsen, Eva Biaudet.
Čoakkáma álggus mis lei stuora gudni oažžut SPR:a guossin veahádatáittardeaddji, boahttevaš ON:a bissovaš foruma lahttu Eva Biaudeta.
Keskustelimme SPN:n ja permanet forumin yhteistyöstä ja seuraavan permanent forumin kokouksen agendasta.
Ságastalaimet SPR:a ja bissovaš foruma ovttasbarggus ja boahttevaš bissovaš foruma prográmmas.
Keskustelimme myös YK:n alkuperäiskansaraportoija James Anayan vierailusta viime huhtikuussa SPN:n vieraana.
Ságastalaimet maid ON. a álgoálbmotraporterejeaddji James Anaya guossástallamis mannan cuoŋománus go son lei SPR:a guossin.
Kokouksen jälkeen vähemmistövaltuutettu tutustui mm.. Enontekiön saamenkieliseen päivähoitoon, opetukseen ja vanhustenhoitoon.
Čoakkáma maŋŋel veahádatáittardeaddji oahpásnuvai ee. Eanodaga sámegiel beaivedikšui, oahpahussii ja boarrásiiddikšui.
SPN:n kuuli esityksiä pohjoismaisen saamelaiselokuvayhteistyön kehittämiseksi Suomen saamelaiskäräjiltä ja Norjan saamelaiselta elokuvakeskukselta.
SPR gulai maid ovdanbuktojumiid Suoma sámedikkis ja Norgga bealde sámi filbmaguovddážis davviriikkalaš sámi filbmaovttasbarggu ovddideamis.
Norjassa ollaan kehittämässä elokuvayhteistyötä osakeyhtiöpohjaiseen malliin.
Norgga bealde leat ovddideame filbmaovttasbarggu málle, man vuođđun lea oasussearvi.
SPN: n hallitus päätti edelleen selvittää mahdollisuuksia kehittää yhteispohjoismaista saamelaista elokuvakeskusmallia.
SPR:a stivra mearridii ain čielggadit vejolašvuođaid ovddidit oktasaš davviriikkalaš sámi filbmaguovddášmálle.
SPN:n kokouksessa kuulimme myös saamelaisneuvostoa koskien saamelaisten edustusta Arktisessa neuvostossa.
SPR:a stivrras gulaimet maid Sámiráđi áššis, mii guoská sápmelaččaid ovddastusa Árktalaš ráđis.
Saamelaisneuvoston edustajat kertoivat, että he eivät edusta saamelaisia arktisessa neuvostossa vaan omaa järjestöään.
Sámiráđi ovddasteaddjit muitale, ahte sii eai ovddas sápmelaččaid árktalaš ráđis muhto dušše iežaset organisašuvnna.
SPR merkitsi saamelaisneuvoston näkemykset tiedoksi ja käsittelemme asiaa edelleen seuraavassa SPN:n hallituksen kokouksessa.
SPR merkii Sámiráđi oainnuid diehtun ja gieđahallat ášši vel čuovvovaš SPR:a stivrra čoakkámis.
SPN:n hallitus päätti hakea tarkkailija-asemaa WIPO:oon, (World Intellectual Property Organization) ja sen alkuperäiskansojen perinteistä tietoa käsittelevään komiteaan.
SPR:a stivra mearridii ohcat dárkojeaddji sajádaga WIPO:i (World Intellectual Property Organization) ja dan komiteai, mii gieđahallá álgoálbmogiid árbevirolaš dieđu.
WIPO eli maailman henkisen omaisuuden suojelujärjestö on Yhdistyneiden kansakuntien erityisjärjestö.
WIPO dehege máilmmi vuoiŋŋaduoji suodjalanorganisašuvdna lea Ovttastuvvan našuvnnaid sierraorganisašuvdna.
WIPO:ssa valmistellaan sopimustekstiä kansainvälisen instrumentin tai instrumenttien saamiseksi geenivarojen, perinteisen tiedon ja kansanperinteen suojelemiseksi.
WIPO:s válmaštallojuvvo soahpamušdeaksta riikkaidgaskasaš instrumeantta dehe instrumeanttaid oažžuma várás genariggodagaid, árbevirolaš dieđu ja álbmotárbevieruid suodjaleapmái.
SPN:n osallistuminen Wipo:n työhön onkin täten ensiarvoisen tärkeää.
SPR:a oassálastin WIPO bargui leanai danin earenoamáš dehálaš.
SPN:n päätti aloittaa myös saamelaisen koulutuspoliittisen ohjelman valmistelun.
SPR mearridii álggahit maid sámi skuvlenpolitihkalaš prográmma válmmaštallama.
Olen hyvin tyytyväinen, että olemme saaneet monenlaista ohjelma- ja kehittämistyötä käyntiin SPN:ssä.
Lean hui duhtavaš, ahte leat johttáhan máŋggalágán prográmma- ja ovddidandoaimmaid SPR:s.
SPN osallistuu myös Murmanskissa järjestettävään toiseen saamelaisten kongressiin, jonka tarkoituksena on selvittää saamelaisen vaaleilla valittavan edustuksellisen elimen perustamista Venäjälle.
SPR oassálastá maid Murmánskkas Sámiid II kongressii, man ulbmilin lea čielggadit sámiid válggain válljejuvvon álbmotválljenorgána vuođđudeami Ruššii.
SPN:lle ja saamelaisten yhteistyölle olisikin todella tärkeää, että saamelaisilla olisi myös Venäjällä oma vaaleilla valittava elin.
SPR:ái ja sápmelaččaid ovttasbargui livččiinai duođaid dehálaš, ahte sápmelaččain livččii maid Ruošša bealde iežaset álbmotválljenorgána.
Toivottavasti Moskovassa ymmärretään tämä tarve.
Doaivvu mielde Moskovas ipmirdit dán dárbbu.
Tämä viikko kului Rovaniemellä kokouksissa.
Dát vahkku manai Roavenjárggas máŋggain čoakkámiin.
Tiistaina oli artikla 8(j)-työryhmän kokous.
Disdaga lei artihkal 8(j)-bargojoavkku čoakkán.
Hyväksyimme kokouksessa vihdoinkin biodiversiteettisopimuksen Akwé:Kon ohjeiden suomenkielisen käännöksen.
Čoakkámis dohkkeheimmet viimmat biodiversiteahttasoahpamuša Akwé: Ko rávvagiid suomagiel jorgalusa.
Se löytyy saamelaiskäräjien kotisivuilta dokumenteista.
Dat gávdno sámedikki ruovttusiidduin dokumeanttat-ossodagas.
Suomennos myös julkaistaan esipuheineen lähiaikoina.
Suomagiel jorgalus maid almmustahttojuvvo sáttasániidisguin lagašáiggiid.
Hyväksyimme taustamateriaaliksi saamelaiskäräjien tekemän selvityksen Akwé:Kon ohjeiden suhteesta Suomen lainsäädäntöön.
Dohkkeheimmet duogášmateriálan sámedikki dahkan čilgehusa Akwé:Ko rávvagiid gaskavuođas Suoma lágaide.
Neuvottelimme tiistaina Metsähallituksen kanssa metsänkäyttömenetelmistä saamelaisten kotiseutualueella.
Disdaga ráđđádalaimet Meahcceráđđehusain vuovdegeavahanvugiin sámiid ruovttuguovllus.
Metsähallitus tulee esittelemään metsänkäyttömenetelmiä seuraavaan saamelaisten kotiseutualueen paliskuntien poroisäntien ja saamelaiskäräjien yhteiskokoukseen.
Meahcceráđđehus ovdanbuktá vuovdegeavahanvugiid čuovvovaš sámiid ruovttuguovllu bálgesiid boazoisiđiid ja sámedikki oktasaščoakkámis.
Viime yhteiskokouksessa sovimme, että saamelaiskäräjät järjestää yhteiskokouksen vielä tänä vuonna kun suurimpia sallittuja poromääriä selvittävä työryhmä aloittaa toimintansa ja kokouksessa käsiteltäisiin näitä kysymyksiä.
Mannan oktasaščoakkámis šiehtaimet, ahte sámediggi ordne oktasaščoakkáma vel dán jagi go bargojoavku, mii čielggada alimus lobálaš boazomeriid, álggaha barggus ja aiddo dan čoakkámis gieđahallojuvvole dát gažaldagat.
Ihmeellistä kyllä, työryhmää ei ole vieläkään asetettu vaikka nimeämiskirjeet tulivat jo kesäkuussa.
Imaš gal, bargojoavku ii leat velge ásahuvvon vaikko nammadangirjjit bohte juo geassemánu.
Keskiviikkona osallistuin Rovaniemellä Metsähallituksen Pilke-talon avajaisiin.
Gaskavahkko oassálasten Roavenjárggas Meahcceráđđehusa ođđa Pilke-dálu rahpandoaluide.
Metsähallituksen pääjohtaja Jyrki Kangas korosti puheessaan saamelaiskulttuurin suojelun tärkeyttä saamelaisten kotiseutualueen valtion hallinnassa olevien maa-alueiden hoidossa ja käytössä sekä totesi yhteistyön saamelaiskäräjien kanssa parantuneen huomattavasti.
Meahcceráđđehusa oaivehoavda Jyrki Kangas deattuhii sártnistis sámi kultuvrra suodjaleami dehálašvuođa sámiid ruovttuguovllu stáhta hálddašan eatnamiid dikšumis ja anus sihke oinnii ovttasbarggu sámedikkiin buorránan sakka.
Puheen pääaiheena oli Metsähallituksen hallintomalli ja rahoitustilanne.
Sártni váldofáddán lei Meahcceráđđehusa hálddašanmálle ja ruhtadandilli.
Saamelaiskäräjät on vedonnut eduskuntaan, jotta luontopalvelujen rahoitusta ei pienennettäisi nykyisestä.
Sámediggi lea doarjalan riikkabeivviide, vai luonddubálvalusaid ruhtadeapmi ii unniduvvole dálážis.
Metsähallituksen hallintomallista on luvattu järjestää saamelaiskäräjälain § 9 mukaiset neuvottelut jo vuoden 2009 lopussa, mutta neuvotteluja ei ole kuulunut.
Meahcceráđđehusa hálddašanmálles lea lohpiduvvon ordnejuvvot sámediggelága 9 § ráđđádallan juo jagi 2009 loahpas, muhto ráđđádallamis gal ii leat gullon vel dán rádjái mihkkege.
Uutisissa on harva se viikko mitä erikoisempia ja villeimpiä esityksiä Metsähallituksen uudeksi hallintomalliksi.
Ođđasiin lea measta vahkosaččat vaikko makkár imašlaš evttohusat Meahcceráđđehusa ođđa hálddašanmállen.
Hallintomallin uudistus ei missään nimessä ehdi vielä tähän eduskuntaan.
Hálddašanmálle ođastus ii mainnage lágiin geargga dáid riikkabeivviid gieđahallamii.
Ilmeisesti hallitus olisi kuitenkin linjaamassa Metsähallituksen hallintomallin vielä tänä vuonna ja lain valmistelu jäisi tulevalle eduskunnalle.
Jáhku mielde ráđđehus lea goitge linnjeme Meahcceráđđehusa hálddašanmálle vel dán jagi ja lága válmmaštallan bázálii boahtte riikkabeivviide.
Tuntuu aika ikävältä ajatukselta, että nykyinen hallitus juuri ennen eduskuntavaaleja on linjaamassa näin merkittävästä asiasta ja sitomassa tulevan eduskunnan käsiä.
Orru gal oalle ahkidis jurdda, ahte dálá ráđđehus jur ovdal riikkabeaiveválggaid lea linnjeme ná mearkkašahtti áššis ja čatname boahtte riikkabeivviid gieđaid.
Valmistelu ei ole muutenkaan täyttänyt hyvän hallinnon vaatimuksia, sidosryhmiä ei ole kuultu ja asioita on valmisteltu salassa.
Válmmaštallan ii leat muđuidge deavdán buori hálddahusa gáibádusaid, čanusjoavkkuid eai leat gullan áššis ja áššit leat válmmaštallojuvvon čihkosis.
Kaikkein järkevintä olisi rauhoittaa tilanne ja neuvotella asiasta EU komission kanssa.
Buot jierbmámus livččii ráfáidahttit dili ja ráđđádallat áššis EU:a komisšuvnnain.
Jos Metsähallituksen hallintomalli vaatii todella muutoksia, asian valmistelu tulisi aloittaa eduskuntavaalien jälkeen työryhmässä, jossa olisivat avoimesti sidosryhmät ja metsähallituksen väki edustettuina.
Jos Meahcceráđđehusa hálddašanmálle gáibida duođaid rievdadusaid, de ášši válmmaštallan galggalii álggahuvvot riikkabeaiveválggaid maŋŋel bargojoavkkus, mas livčče rabas vuogi mielde ráđđádallame čanusjoavkkut ja meahcceráđđehusa olbmot.
Torstaina tapasin Kanadan Suomen suurlähettilään ja Kanadan luteisterritorioiden alueen johtajan ja keskustelimme Kanadan ja Suomen alkuperäiskansapolitiikoista.
Duorastaga deiven Kanada Suoma ambassadöra ja Kanada oarjedavveterritoriija hoavda ja ságastalaimet Kanada ja Suoma álgoálbmotpolitihkas.
Tänään perjantaina saamelaiskäräjien hallitus kokoontui puhelinkokoukseen nimeämään kiireellisiä edustuksia.
Odne bearjadaga sámedikki stivra čoahkkanii telefunčoakkámii nammadit muhtin hohpolaš ovddastusaid.
Saamelaiskäräjien hallitus päätti, että saamelaislasten ja – nuorten taidetapahtuma järjestetään ensi vuonna ja järjestelyistä vastaa saamelaiskäräjien koulutus- ja oppimateriaalilautakunta sekä virassaan aloittanut nuorisosihteeri ja perustettava nuorisoneuvosto.
Sámedikki stivra maiddái mearridii, ahte sámi mánáid ja nuoraid dáiddadáhpáhus lágiduvvo boahtte jagi ja lágidemiid ovddasvástádus lea sámedikki skuvlen- ja oahppomateriálalávdegottis sihke virggistis álggahan nuoraidčállis ja boahttevaš nuoraidráđis.
Saamelaiskäräjien koulutus- ja oppimateriaalilautakunta oli päättänyt olla järjestämättä tapahtumaa ensi vuonna ja hallitus käytti nyt otto-oikeuttaan ja päätti, että tapahtuma järjestetään.
Sámedikki skuvlen- ja oahppomateriálalávdegoddi lei mearridan ahte dáiddadáhpáhus ii ordnejuvvole boahtte jagi ja stivra geavahii dál veto-rievttis ja mearridii, ahte dáhpáhus ordnejuvvo.
Tapahtuma on tärkeä saamelaislapsille ja - nuorille ja tapahtuman järjestämättä jättäminen antaisi ikävän viestin lapsille ja nuorille.
Dáhpáhus lea dehálaš sámi mánáide ja nuoraide ja dáhpáhusa ordnekeahttá guođđin attálii ahkidis signála mánáide ja nuoraide.
Uskon, että kun saamme nuoret vielä vahvasti mukaan tapahtuman järjestelyistä saamme siitä entistä paremman ja monipuolisemman.
Jáhkán, ahte go oažžut nuoraid vel nannosit mielde dáiddadáhpáhusa ordnemii, de oažžut das vel buoret ja geasuheaddji dáhpáhusa.
Ensi viikolla olen Ottawassa arktisten parlamentaarikkojen pysyvän komitean kokouksessa.
Boahtte vahku lean Ottawas árktalaš parlamentarihkkáriid bissovaš komitea čoakkámis.
Kokouksen asialistalla on mm.. Kanadan arktinen politiikka, Nunavutin hallintomalli ja kuulemme inuittien edustajia.
Čoakkáma áššelisttus lea ee. Kanada árktalaš politihkka, Nunavuta hálddašanmálle ja gullat maid inuihtaid ovddasteddjiid.
Kohti Kööpenhaminaa Lähden ensi viikolla kohti Kööpenhaminaa YK:n ilmastoneuvotteluihin asiantuntijana Suomen valtion delegaatiossa.
Københavnna guvlui Boahtte vahku vuolggán Københavnii ON:a dálkkádatráđđádallamiidda áššedovdin Suoma stáhta sáttagottis.
Alkuperäiskansat osallistuvat kokoukseen laajasti, sekä Norjan että Ruotsin saamelaiskäräjien poliittiset johtajat osallistuvat myös neuvotteluihin.
Álgoálbmogat oassálastet dán čoakkámii viidát, sihke Norgga ja Ruoŧa sámedikki politihkalaš jođiheaddjit oassálastiba maid ráđđádallamiidda.
Myös inuittit osallistuvat sirkumpolaarisen neuvostonsa kautta kokouksiin ja järjestävät Kööpenhaminassa myös oman oheistapahtumansa.
Maiddái inuihtat oassálastet sirkumpolára ráđiset bakte ráđđádallamiidda ja lágidit Københavnnas maid iežaset oalgedáhpáhusa.
Myös Unescolla on oma oheistapahtuma Kööpenhaminassa ja siellä julkaistaan kirja ilmastonmuutoksen vaikutuksista arktisiin alkuperäiskansoihin.
Maiddái Unescos lea iežas oalgedáhpáhus Københavnnas ja doppe almmustuhttojuvvo girji dálkkádatrievdama váikkuhusain árktalaš álgoálbmogiidda.
Odotan ilmastoneuvotteluja suurella mielenkiinnolla ja toivon että alkuperäiskansakysymykset huomioidaan ilmastonmuutoksen ehkäisyssä ja että Kööpenhaminassa saavutettaisiin sopu sitovista päästövähennyksistä.
Vuorddán dálkkádatráđđádallamiid stuora beroštumiin ja sávan, ahte álgoálbmotgažaldagat váldojuvvojit vuhtii dálkkádatrievdama caggamis ja ahte Københavnnas dahkkojuvvolii šiehtadus čadni bázáhusgeahpádusain.
Ylipäätään, ilmastosopimusta ja sen osapuolikokouksia tulisi kehittää siten, että alkuperäiskansojen vaikutusmahdollisuudet turvataan.
Obanassii dálkkádatšiehtadus ja dan oassebeallečoakkámat galggale gárgehuvvot nu ahte álgoálbmogiid váikkuhanvejolašvuođat dorvvastuvvojit.
Monille alkuperäiskansoille ilmastonmuutos voi olla suurin kulttuurin tulevaisuutta uhkaava tekijä.
Máŋggaide álgoálbmogiidda dálkkádatrievdan sáhttá leat sin kultuvrra boahtteáiggi stuorimus uhkki.
Päiväntasaajan läheisyydessä kansojen asuma-alueet voivat tulla kelvottomiksi kuumuuden ja kuivuuden johdosta ja alkuperäiskansat joutuvat hylkäämään perinteiset asuma-alueensa ja kulttuurisen elämäntapansa.
Álbmogiid orrunguovllut ekváhtora lahkosiin sáhttet šaddat dohkkemeahttumin báhkkasa ja goikkádaga geažil ja álgoálbmogat sáhttet šaddat hilgut iežaset árbevirolaš orrunguovlluid ja kultuvrralaš eallinvuogi.
Myös arktiset alkuperäiskansat voivat joutua muuttamaan merenpinnan nousun johdosta.
Maiddái árktalaš álgoálbmogat sáhttet šaddat muotkut orrunguovlluineaset eret mearragierraga loktaneami dihte.
Kerron tarkemmin Kööpenhaminan kuulumisia seuraavassa blogissani.
Muitalan dárkileappot Københavnna ságaid boahtte bloggastan.
Saamelaiskäräjien tämän vuoden viimeinen yleiskokous pidetään 16.12., jonne en itse valitettavasti pääse Kööpenhaminan ilmastoneuvotteluista johtuen.
Sámedikki dán jagi maŋimus dievasčoakkán dollojuvvo 16.12., gosa dađi bahábut in ieš beasa Københavnna dálkkádatráđđádallamiid geažil.
Puheenjohtajana olisi voinut tietenkin siirtää yleiskokousta, mutta se olisi aiheuttanut kohtuutonta vaivaa sekä käräjäjäsenille että saamelaiskäräjien hallinnolle.
Ságadoallin livččen dieđusge sáhttán sirdit dievasčoakkáma, muhto dat livččii dagahan bearehaga váivvi sihke diggeáirasiidda ja sámedikki hálddahussii.
Demokratian toteutuminen on tärkeää ja tätä varten saamelaiskäräjillä onkin kaksi varapuheenjohtajaa.
Demokratiija olláhuvvan lea dehálaš ja dađi várás sámedikkis leat guokte várreságadoalli.
Kokouksen asialistalla on hyvin tärkeitä asioita.
Čoakkáma áššelisttus leat hui dehálaš áššit.
Listalla on mm. nuorisoneuvoston ja nuorisosihteerin viran perustaminen saamelaiskäräjille ja saamelaiskäräjien lausunto oikeusministeriölle mietinnöstä, joka koskee pohjoismaisen saamelaissopimusluonnoksen suhdetta Suomen kansallisen lainsäädäntöön ja kansainvälisiin velvoitteisiin.
Áššelisttus leat ee. nuoraidráđi ja nuoraidčálli virggi vuođđudeamit sámediggái sihke sámedikki cealkámuš vuoigatvuohtaministeriijai smiehttamušas, mii guoská davviriikkalaš sámisoahpamušhápmosa gaskavuođa Suoma sisriikkalaš lágaide ja riikkaidgaskasaš geatnegasvuođaide.
Viimeisen asian käsittely riippuu siitä, ottaako yleiskokous asian käsiteltäväkseen koska saamelaiskäräjien hallituksen lausuntoesitys saatiin valmiiksi vasta 8.12. yleiskokoukselle lausuttavaksi.
Maŋimus ášši gieđahallan lea dan duohken, ahte váldágo dievasčoakkán ášši gieđahallamii daningo sámedikki stivrra cealkámuševttohus ožžojuvvui válmmasin easka 8.12. dievasčoakkáma gieđahallama várás.
Lausunnon kohteena oleva mietintö julkaistiin 30.11. ja aika on ollut hyvin lyhyt lausuntoesityksen valmistelulle.
Cealkinvuloš smiehttamuš almmustuhttojuvvui 30.11. ja danin lea leamaš hui oanehis áigi cealkámuševttohusa válmmastallamii.
Saamelaiskäräjien hallitus piti saamelaissopimusasiaa niin tärkeänä että asiasta lausuminen kuuluu yleiskokouksen päätettäväksi.
Sámedikki stivra anii sámisoahpamušášši nu mávssolažžan, ahte áššis cealkin gullá dievasčoakkáma mearrideapmái.
Aina välillä saa ihmetyksellä seurata saamelaiskäräjien toiminnan uutisointia.
Gaskkohagaid oažžu imaštallat go čuovvu sámedikki doaimmas ráhkaduvvon ođđasiid.
Saamelaiskäräjät on lähettänyt saamelaisten kotiseutualueen kunnille kirjeen koskien kunnille myönnettävän saamelaislisän käyttöä ja jossa saamelaiskäräjät on pyytänyt rahoituksen kohdentamista saamenkielisin palveluihin ja pyytänyt kuntia tekemään yhteistyötä saamelaiskäräjien kanssa palvelujen kohdentamisessa.
Sámediggi lea sadden sámiid ruovttuguovllu suohkaniidda reivve, mii guoská suohkaniidda mieđihuvvon sámilasi geavahusa ja mas sámediggi lea bivdán ruhtadeami čuoziheami sámegiel bálvalusaide ja lea bivdán suohkaniid bargat ovttas sámedikkiin bálvalusaid čuoziheamis.
Lapin radio oli uutisoinut asian että saamelaiskäräjät kiistelee Inarin kunnan kanssa.
Lapin radio lei ráhkadan dakkár ođđasa ahte sámediggi riidala Anára suohkaniin.
Normaalia edunvalvontaa ei kyllä voi uutisoida kiistelyksi.
Dábálaš beroštumiid goziheami ii gal sáhte ođđasiin gohčodit riidaleapmin dehe nákkahallamin.
Saamelaiskäräjien kirje kunnille löytyy avoimesti saamelaiskäräjien kotisivuilta dokumentit ja aloitteet – osiosta.
Sámedikki almmusreive suohkaniidda gávdno sámedikki ruovttusiidduin dokumeanttat ja álgagat – gaskabláđi vuolde.
Voisi toivoa, että saamelaisasioista voitaisiin uutisoida kiihkottomasti ilman asioiden ylidramatisointia.
Livččii sávahahtti, ahte sámi áššiin sáhtálii ráhkadit ođđasiid almmá giivviisvuođa ja áššiid badjelmeare dramatiserema haga.
Dramaattinen uutisointi näyttää innostavan ainakin Lapin radion nettisivujen lukijoita vastustamaan saamelaiskäräjien toimintaa ja saamelaisten asemaa ylipäätään.
Dramáhtalaš ođasráhkadeapmi orru movttiidahttán aŋkke Lapin radio neahttasiidduid lohkkiid vuostálastit sámedikki barggu ja sámiid sajádaga obanassii.
Saamelaiskäräjillä ei ole valitettavasti resursseja ainakaan vielä ammattimaiseen tiedotukseen.
Sámedikkis eai leat dađi bahábut resurssat aŋkke vel ámmátdieđiheapmái.
Vaikka saamelaiskäräjien aloitteet ja lausunnot löytyvät kotisivuilta, nykyajan mediamaailmassa niiden etsiminen taitaa olla liian hidasta ja tiedotusvälineiden tulisi saada kaikki nopeasti ja lyhyen tiedotteen muodossa.
Vaikko sámedikki álgagat ja cealkámušat gávdnojit ruovttusiidduin, de dálá mediamáilmmis daid ohcan dáidá leat liiggás njoazes bargu ja dieđihangaskaoamit galggale oažžut buot jođánit ja oanehis dieđáhusaža hámis.
Valitettavasti myös eduskunnan toimintaa saa välillä ihmetellä.
Dađi bahábut maiddái riikkabeivviid doaibmama oažžu muhtimin imaštallat.
Eduskunta antoi rahaa 20 000 euroa inarinsaamenkieliseen oppimateriaalituotantoon lisää, muttei huomioinut millään tavalla saamelaiskäräjien tekemiä esityksiä oppimateriaalimäärärahan kokonaisvaltaisesta lisäämisestä.
Riikkabeaivvit attii 20 000 euro ruđa anárašgiel oahppomateriála buvttadeapmái, muhto ii váldán mainnage lágiin vuhtii sámedikki dahkan evttohusaid oahppomateriála mearreruđa ollislaš lasiheamis.
Kaikki rahoitus on tietenkin hyvästä, mutta ei tällainen toiminta ole saamen kielen pitkäjänteistä kehittämistä eikä tue valtioneuvoston ihmisoikeuspoliittisessa selonteossa antamaa linjausta saamen kielen elvytysohjelman aloittamisesta.
Buot ruhtadeapmi lea dieđusge buorre, muhto dákkár doaibma ii leat sámegiela plánenvuloš guhkesáigge ovddideapmi iige doarjjo stáhtaráđi olmmošvuoigatvuohtapolitihkalaš čielggadeamis addin linnjema sámegiela ealáskahttinprográmma álggaheamis.
Saamelaiskäräjien hallitus on viimeksi lokakuussa vaatinut valtioneuvostolta kielenelvytysohjelman pikaista aloittamista, mutta emme ole saaneet vastauksia esityksiimme.
Sámedikki stivra lea maŋimus golggotmánu gáibidan stáhtaráđis giela ealáskahttinprográmma hohpolaš álggaheami, muhto eat leat vel ožžon vástádusaid evttohusaidasamet.
Esimerkiksi koltansaamenkieliseen oppimateriaalituotantoon eduskunta ei antanut lisärahaa, vaikka koltansaamenkielisestä oppimateriaalista on aivan yhtä suuri pula, ellei suurempikin.
Ovdamearkkadihte nuortalašgiela oahppomateriála buvttadeapmái riikkabeaivvit ii addán lassiruđa, vaikko nuortalašgiel oahppomateriálas lea aivve liikká stuora váili, jos juo ii stuorit.
Saamen kielilain lähtökohta on, että saamen kielet ovat tasa-arvoisia ja myös eduskunnan lakien säätäjänä on tätä lakia noudatettava.
Sámi giellalága vuolggasadji lea dat, ahte sámegielat leat dásseárvosaččat ja maiddái riikkabeaivvit lágaid ráhkadeaddjin galget ieža doahttalit dán lága.
Samanaikaisesti rahaa löytyi Lapin liitolle 30 000 euroa annettavaksi saamelaisten maaoikeuksia vastustaville yhdistyksille heidän maaoikeusselvityksiinsä.
Seammaáigásaččat ruhta gávdno Lappi lihttui 30 000 euro addinládje sámi eananrivttiid vuostálasti servviide sin eananvuoigatvuohtačielggademiide.
Tutkimus ei ole ainakaan ennen kuulunut Lapin liiton toimenkuvaan mutta ehkä tämä on uusi aluevaltaus.
Dutkandoaibma ii leat aŋkke vel gullan Lappi lihtu doaibmagovvii, muhto dát soaitá leat ođđa doaibmanvuohki.
Sinänsä huomionarvoista, että vaikka valtio on aiemmin linjannut, ettei uusia maaoikeusselvityksiä tarvita, niin silti niihin annetaan rahoitusta ja erityisesti sellaisille tahoille, jotka eivät edusta tutkimuslaitosta tai ylipäätänsä tutkimusta.
Iešalddes fuomašanveara ášši lea ahte vaikko stáhta lea ovdal linnjen, ahte ođđa eananvuoigatvuohtadutkamušat eai dárbbahuvvo, nu das fuolakeahttá daidda addojuvvo ruhtadeapmi ja earenoamážit dakkár oassebeliide, mat eai ovddas dutkanlágádusa dehe obanassii dutkamuša.
Tämäkin raha olisi voitu käyttää elävän kulttuurin hyväksi vaikka koltansaamenkielisiin oppimateriaaleihin.
Dánnai ruđa livččii sáhttán atnit ealli kultuvrra buorrin vaikkobe nuortalašgiel oahppomateriálaide.
Vuontisjärvellä 12.12.09
Vuottesjávrres 12.12.09
Kansallispäivän jälkeen Saamelaisten kansallispäivän juhlinnat ovat ohi.
Álbmotbeaivve maŋŋel Sámi álbmotbeaivve ávvudeamit leat meaddel.
Saamelaiskäräjät järjesti ensimmäistä kertaa kaikille saamelaisille avoimet kansallispäivän juhlat ja juhlallisuuksiin osallistui yli 250 henkilöä pikku pakkasesta huolimatta.
Sámediggi lágidii vuosttaš geardde buot sápmelaččaide rabas álbmotbeaivve ávvudeami ja doaluide oassálastte badjel 250 olbmo unna buollažasas fuolakeahttá.
Juhlallisuudet sujuivat mielestäni hyvin, ja olin hyvin iloinen siitä, että lapsiperheitä oli saapunut paljon paikalle.
Mu mielas ávvudeapmi lihkostuvai bures ja ledjen hui ilus das, ahte báikki nala ledje boahtán olu mánnábearrašat.
Valitettavasti saamelaiskäräjäjäseniä oli juhlallisuuksissa hyvin vähän paikalla.
Šállošahtti lei dat go ávvudeapmái eai lean boahtán bearehaga sámediggeáirasat.
Tilaisuudessa pitämäni puhe löytyy pohjoissaameksi ja suomeksi saamelaiskäräjien kotisivuilta puheet osiosta.
Dilálašvuođas mu doallan sáhka gávdno davvisáme- ja suomagillii sámedikki www-siidduin ságat-gaskabláđi vuolde.
Mielestäni kansallispäivän juhlallisuuksia voisi kehittää edelleen ja kerätä kokemuksia erilaisista juhlien järjestelytavasta.
Mu mielas álbmotbeaivve doaluid sáhtálii ain buoridit ja čoaggit muosáhusaid sierralágán doaluid lágidanvugiin.
Toivoisin, että jonakin vuonna voisimme järjestää juhlallisuudet yhdessä esimerkiksi Ruotsin saamelaiskäräjien kanssa.
Sávan, ahte muhtin jagi sáhtáleimmet lágidit ávvudemiid ovttas omd. Ruoŧa sámedikkiin.
Olisi mukava järjestää juhlallisuudet esimerkiksi Kaaresuvannossa, joka on Ruotsin ja Suomen saamelaisten yhteinen asuinkylä, tosin rajajoki jakaa sen kahden valtion alueelle.
Livččii suohtas lágidit doaluid omd. Gárasavvonis, mii lea Ruoŧa ja Suoma sápmelaččaid oktasaš orrungilli, man rádjeeatnu sirre guovtti riikii.
Aloitamme tästä keskustelut Ruotsin saamelaiskäräjien kanssa sopivan tilaisuuden tullen.
Álggahit ságastallama dás Ruoŧa sámedikkiin go dasa šaddá vuogas dilli.
Mielestäni on tärkeää, että kansallispäivänä korostetaan erityisesti saamen kansan yhteisöllisyyttä ja juhlallisuuksissa häivytettäisiin valtionrajoja.
Mu mielas lea dehálaš, ahte álbmotbeaivve deattuhit earenoamážit oktasaš sámi álbmoga sápmelašvuođa ja ávvudemiin jávkadit riikkarájiid.
Olemme kansa neljän valtion alueella, ja meidän tulisi luoda erityisesti kansallispäivänä tilaisuuksia saamelaisille juhlia saamelaisuutta kansallisvaltioiden rajoista huolimatta.
Miihan leat álbmot njealji riikkas ja mii galggaleimmet earenoamážit álbmotbeaivve viggat ráhkadit doaluid sápmelaččaide ja ávvudit sápmelašvuođa riikkárájiin beroškeahttá.
Saamelainen parlamentaarinen neuvosto on kutsunut YK:n alkuperäiskansakysymysten erityisraportoija James Anayan vierailulle saamelaisten pariin.
Sámi parlamentáralaš ráđđi lea bovden ON:a álgoálbmotáššiid sierraraporterejeaddji James Anaya guossástallat sápmelaččaid.
Vierailun ajankohta on nyt varmistunut, hän tulee 15.-16.4.
Galledeami áigi lea dál sihkkarastojuvvon, ja son boahtá 15.-16.4.
Rovaniemelle saamelaisten vieraaksi.
Roavenjárgii sápmelaččaid guossin.
Tilaisuuteen kutsutaan myös valtioiden edustajia ja mm. vähemmistövaltuutettu.
Dilálašvuhtii bovdejuvvojit maiddái stáhtaid ovddasteaddjit ja ee. veahádatáittardeaddji.
Vierailun yhtenä keskusteluteemana tulee olemaan saamelaisten oikeuksien toteutuminen.
Guossástallama olis oktan ságastallanfáddán boahtá leat sápmelaččaid vuoigatvuođaid olláhuvvan.
Keskustelussa nousee varmasti esille myös Suomen hakemus YK:n turvallisuusneuvoston jäseneksi.
Ságastallamis boahtá sihkkarit ovdan maid Suoma ohcamuš ON:a dorvoráđi lahttun.
Se että Suomi ei ole ratifioinut Ilo 169- alkuperäiskansa- ja heimosopimusta on ongelma Suomen hakemukselle turvallisuusneuvostoon.
Go Suopma ii leat ratifiseren ILO 169 álgoálbmot- ja čeardasoahpamuša, de dat lea buncarákkis Suoma ohcamuššii dorvoráđđái.
Lähtökohta jäsenyydelle on se, että turvallisuusneuvoston jäsenvaltioiden tulee toimia kansainvälisten velvoitteiden mukaisesti esimerkillisesti ja kunnioittaa alkuperäiskansojen oikeuksia.
Vuolggasadjin lahttuvuhtii lea dat, ahte dorvoráđi lahttoriikkat galget doaibmat geatnegahtton riikkaidgaskasaš soahpamušaid mielde ja leat ovdamearkan ja gudnejahttit álgoálbmogiid vuoigatvuođaid.
Muuten on hankala arvostella muiden maiden toimintaa jos ei itse toimi kansainvälisten velvoitteiden mukaisesti.
Muđuid lea váttis árvvoštallat eará riikkaid doaimmaid jos ii ieš doaimma riikkaidgaskasaš geatnegasvuođaid mielde.
Suomen ei pitäisi pyrkiä ratkomaan maailmanrauhan kysymyksiä mikäli se ei pysty ratkaisemaan tähän asti ratkaisemattomina pitämiään ongelmia maailman rauhallisimman kansan, saamelaisten kanssa.
Suopma ii galggale viggat čoavdit máilmmiráfi gažaldagaid jos dat ii ieš bastte čoavdit dán rádjái iežas čoavddekeahtesin atnin buncaraggáid máilmmi ráfálaččamus álbmogiin, sápmelaččaiguin.
Saamelaisministerien ja – presidenttien yhteiskokous järjestynee maaliskuussa ja silloin päätetään mm. pohjoismaisen saamelaissopimuksen jatkoneuvottelujen aloittamisesta.
Sámi presideanttaid ja – ministtariid oktasaščoakkán ordnahuvaš njukčamánu ja dalle mearriduvvo ee. davviriikkalaš sámi soahpamuša joatkkaráđđádallamiin álggaheamis.
Myös saamelaisen parlamentaarisen neuvoston hallitus kokoontuu maaliskuun alussa valmistelemaan varsinaista saamelaisen parlamentaarisen neuvoston kokousta.
Maiddái sámi parlamentáralaš ráđi stivra čoahkkana njukčamánu álggus válmmaštallat Sámi parlamentáralaš ráđi ollesčoakkáma.
Näen tärkeänä, että SPN alkaa pohtia yhteistä neuvottelustrategiaa pohjoismaisen saamelaissopimuksen toimeenpanoneuvotteluja varten.
Oainnán mávssolažžan, ahte SPR suokkardallágoahtá oktasaš ráđđádallanstrategiija davviriikkalaš sámi soahpamuša ollášuhttinráđđádallamiid várás.
Jos saamelaiset eivät esiinny yhtenä rintamana sopimusneuvotteluissa näen, että sopimuksen toimeenpano voi vaarantua.
Jos sápmelaččat eai bargga ovttasráđiid soahpamušráđđádallamiin, de soahpamuša ollašuhttin sáhttá šaddat vára vuollái.
Ensi viikolla kansallinen biodiversiteettisopimuksen alkuperäiskansojen perinteistä tietoa koskevan artikla 8(j):n toimeenpanoa valmisteleva työryhmä vierailee Inarissa.
Biodiversiteahttasoahpamuša álgoálbmogiid árbevirolaš dieđu, artihkal 8 (j) olláhuhttima váráš vuođđuduvvon álbmotlaš bargojoavku guossástallá boahtte vahku Anáris.
Työryhmä tutustuu saamelaismuseo Siidaan, kuulee kolttasaamelaisten luottamusmiestä kolttasaamelaisten perinteisestä tiedosta ja Sámi Duodjin edustajia saamelaisten perinteisestä tiedosta käsityökulttuurissa.
Bargojoavku oahpásnuvvá sámi musea Siidii, gullá nuortalaččaid luohttámušolbmo nuortalaččaid árbevirolaš dieđus ja Sámi Duoji ovddasteaddji sápmelaččaid árbevirolaš dieđus giehtaduodjekultuvrras.
Perjantaina on saamelaiskäräjien hallituksen kokous.
Bearjadaga lea sámedikki stivrra čoakkán.
Vuontisjärvellä 13.1.2010 Klemetti Näkkäläjärvi
Vuottesjávrres 13.2.2010 Juvvá Lemet
Ihmisoikeuspolitiikkaa Viime viikot ovat kuluneet tiiviisti maamme pääkaupungissa.
Olmmošriektepolitihkka Maŋimus vahkut leat duobbánan riikkamet oaivegávpogis.