pere/sami_parallel huggingface dataset:
Esimerkiksi joissakin ILO:n sopimuksissa termi disabled person on käännetty suomeksi vajaakuntoiseksi vaikka merkitys tarkoittaa vammaista.
Omd. muhtin ILO soahpamušain dearbma disabled person lea suomagillii jorgaluvvon sániin vajaakuntoinen (sámás jorgalivččen silli dehe vádjitbargonávccalaš) vaikko mearkkašumis mielde dat oaivvilda lápmása.
Vajaakuntoinen tarkoittaa henkilöä, jonka työkyky on alentunut.
Vajaakuntoinen dárkkuha olbmo, gean bargonávccat leat hedjonan.
Ihmisoikeuksien julistuksen mukaan jokaisella on oikeus turvaan muun muassa vamman (disabililty) takia.
Olmmošvuoigatvuođaid julggaštusa mielde juohkeovttas lea dorvoriekti earret eará váttu dehe liittu (disabililty) dihte.
Suomennoksessa ei puhuta vammasta mitään, siinä puhutaan tapaturmasta.
Suomagiel jorgalusas ii hubmo váttus dehe liittus maidege, das hubmojuvvo tapaturmas (sámás dáhpedorbmi).
YK:n lapsen oikeuksien sopimuksessa taas todetaan, että vammaisen lapsen perheille on tarjottava tukea mahdollisuuksien mukaan ilmaiseksi.
ON:a mánáid vuoigatvuođaid soahpamušas fas daddjojuvvo, ahte lámis máná veagaide galgá fállat doarjaga vejolašvuođaid mielde nuvttá.
Suomennoksessa ilmaisuutta ei mainita.
Suomagiel jorgalusas ii hubmojuvvo nuvttá doarjagis maidege.
Näitä esimerkkejä on enemmänkin, kun käännöksiä ja sopimustekstejä alkaa tutkia tarkasti.
Dát ovdamearkkat leat vaikko man eatnat, go jorgalusaid ja soahpamušdeavsttaid dutkagoahtá dárkileappot.
Näillä ei ole kuitenkaan mitään merkitystä, koska kaikki YK:n käännökset ovat todistusvoimaisia vain YK:n virallisilla kielillä.
Dáin ii leat goitge mihkkege mearkkašumiid, daningo buot ON:a jorgalusat leat duođaštanvuoimmálaččat dušše ON:a virggálaš gielaid mielde.
Ikäviähän käännösvirheet ovat ja johtavat juuri tällaisiin turhanpäiväisiin kanteluihin kuin mitä nämä tahot ovat tehneet.
Ahkidathan jorgalanmeattáhusat gal leat ja dat dolvot dákkár duššás guoddalusaide dego dát bealit leat dál bargan.
Suomessa käytetään käytännössä YK:n sopimuksista englanninkielistä alkuperäistekstiä, kun jonkin sopimuksen toimeenpanoa toteutetaan.
Suomas adnojuvvojit geavadis ON:a soahpamušain eŋgelasgielalaš origináladeavsttat, go muhtin soahpamuša olláhuhttin duohtan dahkkojuvvo.
Käännösvirheitä ei käytännössä voi korjata, koska ne on otettu lakeihin ja asetuksiin sellaisenaan ja käännöksen korjaus edellyttäisi lain tai asetuksen muutosta.
Jorgalanmeattáhusat eai geavadis sáhte divvojuvvot, daningo dat leat váldojuvvon lágaide ja ásahusaide dakkáražžan ja jorgalusa divvun gáibidivččii lága dehe ásahusa earáhuhttima.
Siinä ei ole hallinnollisesti ja taloudellisesti mitään järkeä, koska sopimus on todistusvoimainen vain YK:n virallisilla kielillä, joihin suomen kieli ei kuulu.
Das fas ii leat hálddahuslaččat ja ekonomalaččat mihkkege jirpmiid, daningo soahpamuš lea duođaštanvuoimmálaš dušše ON:a virggálaš gielaiguin, maidda suomagiella ii gula.
Tämän tietävät kaikki ministeriöt ja ministeriöt toimeenpanevat ihmisoikeussopimuksia Suomessa englanninkielisen alkutekstin perusteella, ei käännöksien.
Dán dihtet buot ministeriijat ja dat olláhuhttet olmmošriektesoahpamušaid Suomas eŋgelasgielalaš álgodeavstta vuođul, eai fal jorgalusaid.
Ympäristöministeriön sivuilla onkin tehty käännöskorjauksia eri sopimuksen velvoitteista ministeriön juristien toimesta.
Birasministeriija siidduin leatnai ministeriija juristtaid dahkan jorgalusaid divvumat sierra soahpamušaid geatnegasvuođain.
Olin järkyttänyt arvostamani poliitikon, ministeri Pekka Haaviston kommenteista Lapin Kansalle Ilo-169-sopimuksesta – jos nyt lehden lainaukset pitävät paikkaansa.
Soasihin sakka iežan árvvus atnin politihkkara, ministtar Pekka Haavisto kommeanttain Lapin Kansai Ilo 169-soahpamušas – jos dál aviissa luoikkaheamit dollet deaivása.
Uskon kyllä edelleenkin vakaasti kunnes minulle toisin todistetaan, että kommentit ovat värittyneet mediassa ja Haavisto on saanut asiasta virheellistä tietoa.
Oskkun gal ain stáđđásit dassážii go munnje nuppe ládje duođaštuvvo, ahte kommeanttat leat ožžon ” feargga ” medias ja Haavisto lea ožžon áššis boasttodieđu.
Lapin Kansan mukaan ministeri olisi verrannut Ilo 169-sopimuksen ratifiointitilannetta Lähi-Itään, jossa vastakkain ovat palestiinalaiset ja juutalaiset.
Lapin Kansa – aviissa mielde ministtar lea veardidan Ilo 169-soahpamuša ratifiserendili Lahka-Nuortái, gos vuostálaga leat palestiinnalaččat ja juvddalaččat.
Vastakkain Suomessa olisi kaksi uhria - saamelaiset ja muut asukkaat.
Vuostálagaid livčče Suomas guokte gillájeaddji – sápmelaččat ja eará orrut.
Paras ratkaisu olisi Haaviston mielestä sovintokomissio.
Buoremus čoavddus livččii Haavisto oainnu mielde soabatkomisšuvdna.
On toki hyvä hakea vertailukohtia kansainväliseltä kentältä.
Riikkaidgaskasaš arenain gal duohta lea buorre ohcat buohtastahttimiid.
Mutta saamelaisten kotiseutualueen tilanteen vertaaminen Lähi-Itään, jossa kiistoja on ratkaistu aseellisesti ja vastakkain ovat paitsi eri kannat, myös uskonnot ja kiistan taustaan liittyy myös muu kansainvälinen yhteisö, on loukkaavaa niin saamelaisia kuin Lähi-Idän konfliktin osapuolia kohtaan.
Muhto Sámi ruovttuguovllu dili veardideapmi Lahka-Nuortái, mas riiddut leat čovdojuvvon vearjjuiguin ja vuostálagaid leat earret sierra oainnut, maiddái oskkut ja riidduid duogážii laktása maid eará riikkaidgaskasaš searvvuš, lea sakka bávččagahtti sápmelaččaid dego maid Lahka-Nuortti konflivtta oassebeliidge guovdu.
Saamelaisten kotiseutualueella ei ole avointa konfliktia saamelaisten ja alueen muiden asukkaiden välillä.
Sámiid ruovttuguovllus ii leat almmus konflikta sápmelaččaid ja guovllu eará olbmuid gaskkas.
Konflikti, jos sellaisesta halutaan puhua, on median tukemaa ja elää internetissä, ja yhä enemmän myös sosiaalisessa mediassa.
Konflivtta, jos dakkáris háliduvvo hubmojuvvot, doarju media ja eallá interneahtas, ja ain eanet maiddái sosiála medias.
Vanhan sanonnan mukaan konflikteissa ensimmäinen uhri on totuus.
Boares dajaldaga mielde konflivttaid vuosttaš gillájeaddji lea duohtavuohta.
Vaikka kyseessä ei olekaan mielestäni konflikti – sanonta pitää kuitenkin joiltain osin paikkaansa saamelaisten kotiseutualueen tilanteessa.
Vaikko gažaldagas ii leatge mu mielas konflikta – dajaldat doallá muhtin muddui deaivása sámiid ruovttuguovllu dilis.
Ilo 169-sopimus koskee alkuperäiskansojen oikeuksia, mutta julkisen keskustelun keskiössä ovat aivan muiden tahojen kuin saamelaisten oikeudet: alueen asukkaiden; saamelaisiksi haluavien suomalaisten; taloudellisia etuja haluavien; lappalaisiksi itsensä julistavien suomalaisten …. opportunistien lista on pitkä.
Ilo 169-soahpamuša guoská eamiálbmogiid vuoigatvuođaid, muhto almmolaš ságastallama guovddážis leat áibbas eará oassebeliid go sápmelaččaid vuoigatvuođat: guovllu orruid; láddelaččaid, geat hálidit sápmelažžan; olbmuid, geat hálidit ekonomalaš ovdamuniid; suopmelaččaid, geat julggaštit iežaset lappalažžan … oppurtunisttaid listu lea nohkameahttun.
Keskustelua virittää pelko, pelko omista oikeuksistaan ja toiseuden pelko.
Ságastallama gealdá ballu, ballu iežas vuoigatvuođain ja nubbibuođa ballu.
Pelolle ei kuitenkaan tule antaa valtaa, vaan asioita tulee tarkastella rationaalisesti ja suhteessa kansainväliseen oikeuteen.
Ballui ii goitge galgga addit válddi, muhto áššit galget geahčaduvvot rationálalaččat ja gaskavuođas riikkaidgaskasaš vuoigatvuhtii.
Missään maassa, jossa ilo-sopimus on ratifioitu, ei ole syntynyt sisällissotaa tai jotakin väestöryhmää on poistettu joltakin alueelta.
Mange riikkas, gos ilo-soahpamuš lea ratifiserejuvvon, ii leat buollán siskkáldassoahti dehe muhtin álbmotjoavku livččii ádjojuvvon eret muhtin guovllus.
Eikä mikään kansanryhmä ole saanut rahatukkoa käytettäväkseen miten lystää.
Iige mihkkege álbmotjoavkkuid leat ožžon ruhtaduhku alccesis atnit mot dan dáhttu.
Jatkuva puhuminen konflikteista, uhreista, peloista, jopa sodista luo negatiivista ilmapiiriä ja kierrettä.
Jeavddalaš ságastallan konflivttain, gillájeddjiin, baluin, juobe sođiin duddjo negatiivvalaš dovdduid ja jeavddalašvuođa.
Enontekiön kunnanhallituksen puheenjohtajahan sanoi alkusyksystä, että sopimuksen ratifiointi johtaisi sotaan.
Eanodaga suohkanráđđehusa ságadoallihan dajai álgočavčča, ahte soahpamuša ratifiseren doalvvulii soahtedillái.
Konflikti, jota ei ollutkaan, näyttää olevankin totta.
Konflikta, mii ii oba leatge, orru leame duohta.
Medialle aihe on myös erinomaisen kiinnostava: on saamelaisia, saamelaiseksi haluavia, poroja, maa- ja vesioikeuksia, kaivoskysymyksiä, rasismia, propagandaa, vältteleviä poliitikkoja, syyllisiä ja uhreja.
Mediai fáddá lea maid earenoamáš beroštahtti: leat sápmelaččat, sápmelažžan hálideaddjit, bohccot, eanan- ja čáhcevuoigatvuođat, ruvkegažaldagat, rasisma, propagánda, álkástalli politihkkárat, sivalaččat ja gillájeaddjit.
Näistä aineksista olisi Anton Tšehovkin saanut melkoisen näytelmän aikaan.
Dáin ávdnasiin Anton Tšehovnai livččii čállán oalle buori čájálmasa.
Mediakin on saanut melkoisen sopan asiasta keitettyä.
Media lea maid bastán mihá muddui gohkket mállása.
Konfliktinäkökulman korostaminen helpottaa myös poliitikkojen mahdollisuuksia väistää vastuutaan – vastuuta Ilo 169-sopimuksen ratifioinnin viivästymisestä siirretään mysteeriselle ” konfliktille ”, jota ei koskaan ole ollutkaan.
Konfliktageahččanguovllu deattuheapmi álkidahttá maid politihkkáriid vejolašvuođa garvit ovddasvástádusaideaset – ovddasvástádus Ilo 169-soahpamuša ratifiserema maŋŋoneamis sirdojuvvo mysteralaš ” konfliktii ”, mii ii leat goassige oba leamašge.
Puhe konflikteista syyllistää paitsi saamelaisia myös niitä alueella asuvia suomalaisia, joilla ei ole halua puuttua koko asiaan, jotka kannattavat sopimuksen ratifiointia tai jotka eivät edes halua ottaa kantaa ilo-sopimuksen ratifiointiin.
Hupmu konflivttain dahká sivalažžan earret sápmelaččaid muhto maiddái daid guovllu suopmelaččaid, geat eai hálit seahkánit áššái, geat guottihit soahpamuša ratifiserema dehe geat eai hálit váldit oba bealige ilo-soahpamuša ratifiseremii.
Pidän hyvin loukkaavana saamelaiskulttuuria kohtaan, että saamelaiset luokitellaan uhreiksi.
Anán hui bávččagahttin sámi kultuvrra guovdu, ahte sápmelaččat klassifiserejuvvojit gillájeaddjin.
Saamelaiset ovat selviytyjiä, jotka ovat pystyneet säilyttämään oman kielensä, kulttuurinsa ja elinkeinonsa neljän valtion puristuksessa ja valtioiden sulauttamispyrkimyksistä huolimatta.
Sápmelaččat leat ceavzit, geat leat bastán seailluhit iežaset giela, kultuvrra ja ealáhusaid njealji stáhta čarvestagas ja stáhtaid suddandanpolitihkas fuolakeahttá.
Ilo 169-sopimuksen ratifiointi ei estä suomalaisten asumista saamelaisten kotiseutualueelle ja heidän elämänsä jatkuisi kuten nytkin.
Ilo 169-soahpamuša ratifiseren ii eastte suopmelaččaid orruma sámiid ruovttuguovllus ja sin eallin joatkahuvalii dego dálnai.
Sovintokomissio soveltuu varmasti tilanteisiin, joissa todella on kaksi ryhmää konfliktissa.
Sobatkomisšuvdna heive sihkkarit diliide, main duođaid leat guokte joavkku gaskavuođa konflivttas.
Ilo 169-sopimuksessa on kyse kansainvälisen sopimuksen ratifioimisesta, ei konfliktista.
Ilo 169-soahpamuša ratifiseremis lea jearaldat riikkaidgaskasaš soahpamuša ratifiseremis, ii konflivttas.
Sopimuksen ratifioinnin edistäminen on valtioneuvoston vastuulla ja on todella ikävää kuulla tällaisia näkemyksiä, joita on esitetty.
Soahpamuša ratifiserema ovddideapmi lea stáhtaráđi ovddasvástádus ja lea duođaid ahkit gullat dakkár oainnuid, mat leat ovdan buktojuvvon.
Sopimuksen ratifiointi on Suomen valtion ja saamelaiskäräjien välinen asia ja sen tulee tapahtua normaalin lainsäädäntövalmistelun kautta, kuten asiat aina valmistellaan oikeusvaltiossa.
Soahpamuša ratifiseren lea Suoma stáhta ja sámedikki gaskavuođa ášši ja dat galgá dáhpáhuvvat dábálaš láhkaválmmaštallanbarggu bakte, dego áššit válmmaštallojit álohii riektestáhtas.
Soppansa ylikuohuvaan Ilo 169-keskusteluun olivat heittäneet pari viikkoa sitten Lapin kansanedustajat.
Ábbu Ilo 169-mállásii leat searvan moadde vahku dás ovdal Lappi guovllu riikkabeaiáirásat.
Kyseiset kansanedustajat ovat viime viikon Lapin Kansassa järjestäytyneet siilipuolustukseen ottamatta huomioon järjellisiä argumentteja ja bunkkeroineet itsensä menneisyyteen ja haluavat sulkea Suomen kansainväliseen ihmisoikeuspaitsioon.
Gažaldatvuloš riikkabeaiáirasat leat ortniidan bealuštit iežaset mannan vahku Lapin Kansa – aviissas nu ahte eai váldde vuostá jierpmálaš argumeanttaid ja leat bunkereren iežaset mannanáigái ja hálidit giddet Suoma boaittobeallai riikkaidgaskasaš olmmošriektestáhtan.
Osa kansaedustajista haluaa olosuhdeanalyysia ennen kuin Ilo 169-sopimus ratifioidaan.
Oassi riikkabeaiáirasiin hálidit dilleanalysa ovdal go Ilo 169-soahpamuš ratifiserejuvvo.
Analyysi olosuhteista ja vaikutuksista tehdään aina lainsäädännön normaalin vaikutustenarvioinnin yhteydessä.
Analysa diliin ja váikkuhusain dahkkojuvvo álohii láhkaválmmaštallama dábálaš váikkuhusárvvoštallama olis.
Laajamittaiset muut selvitykset ovat mielestäni vain viivytystaktiikkaa ja halua hämärtää asiaa.
Viiddesvuđot eará čilgehusat leat mu mielas dušše ájihantaktihkka ja hállu gearpmusdahttit ášši.
Lapilla on vain seitsemän (7) kansanedustajaa ja uutisen perusteella vaikuttaakin siltä, että heillä on tiukempi ryhmäkuri kuin eduskuntapuolueilla konsanaan.
Lappi guovllus leat dušše čieža (7) riikkaibeaiveovddasteaddji ja ođđasa vuođul orru leame nu, ahte sis lea čavgadit joavkostivren go riikkabeivviid bellodagain goasge.
Hanna Mäntylä (ps) ei vastannut Lapin Kansan kyselyyn.
Hanna Mäntylä (vs) ii vástidan Lapin Kansa gažadeapmái.
Vaikuttaa siltä, että saamelaisten oikeudet ja ihmisoikeudet on nostettu vastakkain tulevien vaalien tuloksen ja henkilökohtaisen äänimäärän turvaamisen vuoksi.
Orru leame nu, ahte sápmelaččaid rievttit ja olmmošrievttit lea bajiduvvon vuostálagaid boahttevaš válggaid bohtosa ja persovnnalaš jietnameari dorvvasteami dihte.
Osa kansanedustajista tuntuu olevan autuaan tietämättömiä saamelaiskulttuurista ja kansainvälisestä oikeudesta ja sen kehityksestä.
Oassi riikkabeaiveoavddasteddjiin orrot leame ávdugas diehtemeahttumat sámi kultuvrras ja riikkaidgaskasaš rievttis ja dan ovdáneamis.
Kantoihin vaikuttaa varmasti myös tietämättömyys, mutta ennen kaikkea saamelaisvastainen propaganda.
Oainnuide váikkuha sihkkarit diehttemeahttunvuohta, muhto eanemusat sápmelašvuostásaš propagánda.
Kananedustajien vastauksissa halutaan nostaa esille ns. statuksettomien saamelaisten ja nk. lappalaisten oikeudet.
Riikkabeaiáirásiid vástádusain háliduvvojit loktejuvvot ovdan ng. statuskeahtes sápmelaččaid ja ng. lappalaččaid vuoigatvuođat.
Saamelaisten oikeudet alistetaan täten valtakulttuurin oikeuksien ja tarpeiden alle.
Sápmelaččaid vuoigatvuođat deddojuvvojit dainna lágiin vulos váldokultuvrra vuoigatvuođaid ja dárbbuid vuollái.
Vastausten perusteella Lapin kansanedustajat eivät tulisi laajasti hyväksymään saamelaiskäräjälain uudistamistyöryhmän esitystä saamelaismääritelmästä, vaan määritelmä tulisi laatia siten, että myös saamelaiseksi haluavat, saamen kieltä opiskelevat, lappalaisia verokirjoja joskus omistaneet suvut ja varmasti kaikki muutkin halukkaat pääsisivät saamelaiseksi.
Vástádusaid vuođul Lappi riikkabeaiáirásat eai boađále viidát dohkkehit sámediggelága ođasnuhttinbargojoavkku evttohusa sápmelašmeroštallamis, muhto meroštallan galggalii ráhkaduvvot nu, ahte maid dat geat hálidit sápmelažžan; studeanttat, geat lohket sámegiela, lappalaš vearrogirjji muhtimin oamastan sogat ja sihkkarit earátge geat hálidit, beasale sápmelažžan.
Kansainvälisen oikeuden mukaan jokainen kansa määrittää itse, ketkä kuuluvat kyseiseen kansaan ja mitkä ovat kansan tunnusmerkit.
Riikkaidgaskasaš rievtti mielde juohke álbmot meroštallá ieš, geat gullet gažaldatvuloš álbmogii ja mat leat álbmoga dovddaldatmearkkat.
Suomalaiset eivät voi päättää mitä saamelaisuus pitää sisällään, eivätkä voi laatia saamelaismääritelmää, joka loukkaisi saamelaisten oikeuksia.
Suopmelaččat eai sáhte mearridit maid sápmelašvuohta doallá sisttis, eaige sáhte ráhkadit sápmelašmeroštallama, mii loavkida sápmelaččaid vuoigatvuođaid.
Saamelaismääritelmän tulee olla saamelaisyhteisön hyväksymä.
Sápmelašmeroštallan galgá leat dakkár, man sámi searvvuš dohkkeha.
Se on kansainvälisen oikeuden edellyttämä minimitaso.
Dat leat riikkaidgaskasaš rievtti gáibidan minimadássi.
Tämän tulisi kansanedustajien myös tietää.
Dán galggale maid riikkabeiveovddasteaddjit diehtit.
On surullista, että propaganda on lyönyt Lapin kansanedustajien kannat lukkoon, eikä heillä ole edes halua avoimesti odottaa hallituksen esityksen valmistumista, selvitystä eri vaikutuksista ja esitysten suhteesta kansainvälisiin velvoitteisiin.
Lea morašlaš, ahte propagánda lea lássen Lappi riikkabeaiveovddasteddjiid oainnuid, iige sis leat oba hálluge rahpásit vuordit ráđđehusa evttohusa gárváneami, čilgehusa dan váikkuhusain ja evttohusaid gaskavuođain riikkaidgaskasaš geatnegasvuođaide.
Päätökset tulee tehdä parhaaseen tietoon ja selvityksiin pohjautuen, ei propagandaan.
Mearrádusat galget bargojuvvot nu, ahte dat vuođđuduvvet buoremus dihtui ja čilgehusaide, eai fal propagándii.
Vuontisjärvellä 19.11.2013
Vuottesjávrres 19.11.2013
Kuntarakenneuudistuksen mysteeri ja arktiset tunnelmat
Suohkanráhkadusođastusa mystera ja árktalaš dovdamušat
Viime viikkoina on tapahtunut paljon.
Maŋimus vahkuid lea olu dáhpáhuvvan.
Saamelaiskäräjät oli perustuslakivaliokunnan kuultavana kuntarakenneuudistuksesta.
Vuođđoláhkaválljagotti gulai Sámedikki suohkaráhkadusođastusas.
Tilaisuudessa pitämäni puhe ja lausuntomme löytyvät saamelaiskäräjien kotisivuilta.
Dilálašvuođas mu doallan sáhka dego maid cealkámuš gávdno sámedikki ruovttusiidduin.
Kuntalaki tuntuu oleman melkoinen vyyhti.
Suohkanláhka orru leame oalle njámaldat.
Laki ja muutos on haluttu säätää, vaikka lain vaikutuksia ja taloudellista vaikutusta kansantalouteen ja kestävyysvajeeseen ei tiedetä.
Láhka lea háliduvvon rievdaduvvot ja ásahuvvot, vaikko lága váikkuhusat ja dan ekonomalaš váikkuhusat álbmotekonomiijai ja suvdinnávcca vuollebáza eai leat dieđus.
Asiantuntijat ovat arvioineet, että kuntarakenneuudistuksen kustannuksia on mahdotonta arvioida, mutta pitkällä ajalla ne tulevat olemaan niin huomattavia, että kansantalouden vaje joudutaan rahoittamaan velalla.
Áššedovdit leat árvvoštallan, ahte suohkanráhkadusođastusa goluid lea veadjemeahttun sihkkarit dadjat muhto dat šaddet guhkit áigegaskkaid mielde leat nu divrasat, ahte álbmotekonomiija vuollebáza šaddá ruhtaduvvot velggiin.
Ja sitä kuinka paljon Suomella on varaa ottaa kuntarakenneuudistuksen vuoksi lisävelkaa ei tunnu olevan hallituksen tiedossa eikä koko asia sen hallittavissa.
Ja dan olugo Suomas lea ráđđi váldit suohkanráhkadusođastusa dihte lassivealggi ii leat ráddehusas dieđus iige oba ášši dan hálddašeamisge.
Jokainen hallitus vuorollaan haluaa jättää jonkinlaisen puumerkkinsä ja niin nytkin.
Juohke ráđđehus vuorus mielde hálida guođđit juogalágán muorramearkkas ja nu dálnai.
Viime hallituskaudella lakkautettiin läänit ja myllättiin aluehallinto.
Mannan ráđđehusbaji áigge heittihuvvoje leanat ja moivejuvvui guovlohálddahus.
Nyt aluehallinto on ongelmissa erityisesti valvontatehtävien osalta.
Dál guovlohálddahus lea buncaraggáid siste earenoamážit bearráigeahččobargguid olis.
Kaivattuja taloudellisia säästöjä ja tehostamista uudistus ei tuonut, vaan asiantuntijoiden siirtymisen muihin töihin.
Vurdojuvvon ekonomalaš seasttut ja beavttálmahttima ođastus ii buktán, muhto váikkuhus lei dat ahte áššedovdit sirdáse eará bargguide.
Mutta pysyvä jälki Suomen lainsäädäntöön jäi.
Muhto bissovaš luodda bázii Suoma láhkavuogádahkii.
Toin kuulemisessa esille, että kuntarakenneuudistus pitäisi pysäyttää ja valmistella uudelleen suhteessa sosiaali- ja terveyspalvelujen rakenneuudistukseen.
Bukten gullamis ovdan, ahte suohkanráhkadusođastus galggalii bissehuvvot ja válmmaštallojuvvot ođđasit oktanaga sosiála- ja dearvvašvuohtabálvalusaid ráhkadusođastusain (sote-ođastus).
Sote-uudistus voi käytännössä pakottaa kunnat yhdistymään vaikka yhdistyminen olisi vastoin kuntarakennelain poikkeuspykäliä, jotka koskevat esimerkiksi saamelaisten kielellisiä ja kulttuurisia perusoikeuksia.
Sote-ođastus sáhttá geavadis bákkuhit suohkanit ovttastuvvat vaikka ovttastuvvan livččii vuostá suohkanráhkaduslága spiehkastatparagráfaid, mat gusket omd. sápmelaččaid gielalaš ja kultuvrralaš vuođđorivttiid.
Suomi on palvelurakenteeltaan, asutukseltaan ja etäisyyksiltään hyvin erilainen maa.
Suopma lea bálvalanráhkadusa, orruma ja gaskavuođaid dáfus hui earenoamáš riika.
Malli, joka sopii lyhyiden etäisyyksien ruuhka-Suomeen, jossa kuntien väliset etäisyydet ovat kymmenissä kilometreissä, ei voi soveltua saamelaisten kotiseutualueelle, jossa etäisyydet ovat useissa sadoissa kilometreissä.
Málle, mii heive oanehis gaskkaid Lulli-Supmii, gos suohkaniin lea moatti miilla gaskkat, ii sáhte heivet sámiid ruovttuguvlui, gos leat máŋggalogiid miillaid gaskkat.
Mutta samaa lakia ja moniportaista palvelurakennetta tarjotaan yhä kaikille.
Muhto seamma láhka ja máŋggaceahkat bálvalanráhkadus fállojuvvo ain buohkaide.
Kehitys on saamelaisten kannalta huolestuttava.
Gárganeapmi lea sámiid dáfus fuolastuhtti.
Rahoitus peruspalveluihin vähenee tulevaisuudessa ja palvelut uhkaavat kadota yhä kauemmas saamelaisten kotiseutualueelta.
Vuođđobálvalusaid ruhtadeapmi unnu boahtteáigge ja uhkádussan leat, ahte bálvalusat gáidet ain guhkkelii sámiid ruovttuguovllus.
Hyvin ristiriitaista on, että samaan aikaan kun koko sote-palvelujen tulevaisuus on epävarmaa, niin kehitetään erilaisin projektein, joita saamelaiskäräjilläkin on, sote-palveluja koskevaa tutkimusta, laaditaan kaiken maailman kehittämisohjelmia, strategioita ja indikaattoreita.
Hui stuora ruossalasvuohta lea, ahte oktanaga go oba sosiála- ja dearvvašvuohtabálvalusaid (sote-bálvalusaid) boahtteáigi lea eahpesihkar, de gárgehuvvo sierralágán prošeavttain, mat sámedikkisnai leat, sote-bálvalusaid dutkamuš, ráhkaduvvojit buotlágán gárgehanprográmmat, strategiijat ja indikáhtorat.
Pitäisi pystyä katsoa pitemmälle tulevaisuuteen, eikä hoitaa kehittämistoimintaa vain hajanaisten selvitysten ja projektien avulla.
Galggalii bastit geahččat guhkkelii boahtteáigái, iige dikšut gárgehanbarggu dušše bieđggočilgehusaiguin ja – prošeavttaiguin.
Se, miten Petteri Orvon työryhmän linjaukset tulevat vaikuttamaan saamelaisiin ja saamenkielisiin palveluihin ja palvelurakenteeseen on vielä mysteeri.
Dat, mot Petteri Orpo bargojoavkku linnjemat váikkuhit sápmelaččaide ja sámegielalaš bálvalusaide ja bálvalanráhkadusaide, lea dievas mystera.
Saamelaiskäräjien tulee olla aktiivisesti vaikuttamassa sote-linjauksiin, jotta tilanne ei johda saamelaisten kotiseutualueen palvelurakenteen heikkenemiseen ja saamenkielisten palvelujen vähenemiseen.
Sámediggi galgá leat aktiivvalaččat váikkuheame sote-linnjemiidda, vai dilli ii doalvvo sámiid ruovttuguovllu bálvalusráhkadusa hedjoneapmái ja sámegiel bálvalusaid unnumii.
Osallistuin Arktisen neuvoston ministerikokoukseen Kiirunassa.
Oassálasten Árktalaš ráđi ministtarčoakkámii Gironis.
Kokous oli minulle pettymys.
Čoakkán lei munnje beahttašupmi.
Saamelainen parlamentaarinen neuvosto (SPN) oli päättänyt hakea arktisen neuvoston pysyvän osallistujan asemaa.
Sámi parlamentáralaš ráđđi (SPR) lei mearridan ohcat árktalaš ráđi bissovaš oassálasti sajádaga.
SPN:n sihteeristö ei ollut toimittanut hakemusta eteenpäin.
SPR:a čállingoddi ii lean doaimmahan ohcamuša ovddos.
Seuraava mahdollisuus päästä osalliseksi arktisen neuvoston työhön on kahden vuoden päästä.
Čuovvovaš vejolašvuohta beassat mielde árktalaš ráđi bargui lea guovtti jagi geahčen.
Kuka tietää, millainen poliittinen tilanne silloin on ja pääseekö alkuperäiskansat enää mukaan yhteistyöhön ?
Gii diehtá, makkár politihkalaš dilli dalle lea ja bessetgo álgoálbmogat šat mielde ovttasbargui ?
Olen hyvin pettynyt SPN:n toimintaan.
Lean hui behtton SPR:a bargui.
Tilanteessa, jossa tarvitsisimme vahvaa SPN:ää ja tiivistä yhteistyötä pohjoismaisen saamelaissopimuksen jatkoneuvotteluista johtuen, SPN on yhä heikompi.
Dilis, mas dárbbahit nanu SPR:a ja lagaš ovttasbarggu davviriikkalaš sámi soahpamuša joatkkaráđđadallamiid dihte, SPR lea ain geahnoheabbo.
Arktisen neuvoston kokouspäätökset olivat pettymys.
Árktalaš ráđi čoakkánmearrádusat ledje maid beahttašupmi.
Kokous antoi yleismaailmallisen julistuksen ja korulauseita.
Čoakkán attii oppamáilmmálaš julggaštusaid ja čiŋahuvvon cealkagiid.
Kokous muutti päätöksillään koko arktisen neuvoston roolia, asemaa ja tulevaisuutta.
Čoakkán rievdadii mearrádusaidisguin oba árktalaš ráđi rolla, sajádaga ja boahtteáiggi.
Arktinen neuvosto sai uusia tarkkailijoita Aasiasta - Kiina kärjessä.
Árktalaš ráđđi oaččui ođđa dárkojeddjiid Ásias – Kiinná njunušin.
Arktisesta neuvostosta on muodostumassa globaali keskustelufoorumi.
Árktalaš ráđis lea šaddame globála ságastallanforum.
Tarkkailijoita on enemmän kuin jäsenmaita ja pysyviä osallistujia.
Dárkojeaddjit leat eambbo go lahttoriikkat ja bissovaš oassálastit.
Tarkkailijoilla ei ole päätöksenteko-oikeutta arktisessa neuvostossa, mutta on selvää, että varsinkin Kiina suurena kansantaloutena ei tyydy vain tarkkailija-asemaan.
Dárkojeddjiin ii leat mearrádusdahkanriekti árktalaš ráđis, muhto lea čielggas, ahte earenoamážit Kiinná stuora álbmotekonomiijan ii duđa dušše dárkojeaddjesajádahkii.
Tarkkailijoiden tulee arktisen neuvoston sääntöjen mukaan sitoutua arktisen neuvoston arvoihin: ihmisoikeuksien kunnioittamiseen, ympäristönsuojeluun, kestävään kehitykseen ja alkuperäiskansaoikeuksien kunnioittamiseen.
Dárkojeaddjit galget árktalaš ráđi njuolggadusaid mielde čatnasit árktalaš ráđi árvvuide: olmmosrivttiid gudnejahttimii, birasgáhttemii, suvdilis gárganeapmái ja álgoálbmotrivttiid gudnejahttimii.
Kiinasta on muodostumassa maailman suurin saastuttaja eikä kukaan hyvällä tahdollakaan voi pitää Kiinaa ihmisoikeusmyönteisenä valtiona - päinvastoin.
Kiinnás lea šaddame máilmmi stuorimus nuoskideaddji iige oktage buriin dáhtuinge sáhte atnit Kiinná olmmošrivttiid dáfus miehtemielalaš stáhtan – nuppe gežiid.
Arktinen neuvosto myi periaatteensa.
Árktalaš ráđđi vuvddii iežas prinsihpaid.
On turha selittää tai uskoa, että arktisen neuvoston kautta Kiina integroitaisiin ihmisoikeuksien tai ympäristön kunnioittamiseen.
Lea dušši čilget dehe jáhkihit, ahte árktalaš ráđi bakte Kiinná integrerejuvvolii olmmošrivttiid dehe birrasa gudnejahttimii.
Kyse on Kiinan ja arktisen alueen luonnonresursseista.
Jearaldat lea Kiinná ja árktalaš guovllu luondduriggodagain.
Alkuperäiskansoille ja alkuperäiskansojen asemalle arktisessa neuvostossa kehitys on uhkaava.
Árktalaš álgoálbmogiidda ja álgoálbmogiid sajádahkii árktalaš ráđis gárganeapmi lea uhkideaddji.
Kiirunan kokous siirsi päätöstä siitä, miten arktisen alueen hallinnointi ja arktisen neuvoston tehtävät hoidetaan tulevaisuudessa.
Girona čoakkán sirddii mearrádusas das, mot árktalaš ráđi hálddašeapmi ja árktalaš ráđi barggut dikšojuvvojit boahtteáigge.
Ratkaisun siirtäminen ja aina uusien tarkkailijavaltioiden ottaminen mukaan yhteistyöhön ei tule helpottamaan asian ratkaisua.
Mearrádusa sirdin ja álohii fal ođđa dárkojeaddjestáhtaid fárrui váldin ovttasbargui ii álkidáhte ášši čoavdima.
Suomi on parhaillaan päivittämässä arktista strategiaa.
Suopma lea bárisin beiveme árktalaš strategiija.
Strategia painottuu tällä hetkellä vahvasti luonnonresursseihin ja ilmastonmuutoksen tuomiin mahdollisuuksiin.
Strategiija bidjá jur dál hui olu deattu luondduriggodagaide ja dálkkadatrievdama buktin vejolašvuođaide.
Alkuperäiskansaoikeudet on mainittu kauniin sanakääntein - kuten arktisessa neuvostossakin - mutta tosiasiallisia toimenpiteitä alkuperäiskansojen aseman parantamiseksi ei esitetä.
Álgoálbmotrievttit leat namuhuvvon čáppa sátnehámiiguin – dego árktalaš ráđisnai – muhto duođalaš doaibmabijut álgoálbmogiid dili buorideami várás eai ovddiduvvo.
Saamelaiskäräjät on antanut strategiasta alustavan lausunnon.
Sámediggi lea addán strategiijas álgovuolggálaš cealkámuša.
Kävin pikaisesti saamelaiskäräjien hallituksen kokouksessa ennen lähtöäni Kiirunaan.
Doallat vel nuppi stivrra čoakkáma geassemánu álggus ovdal go doallat dievasčoakkáma.
Pidämme vielä toisen hallituksen kokouksen kesäkuussa ennen yleiskokousta.
Stivra dohkkehii bušeahttaevttohusa addojuvvot dievasčoakkámii.
Hallitus hyväksyi budjettiehdotuksen annettavaksi yleiskokoukselle, jossa ympäristöasioiden edistämiseen esitetään 86 000 euroa eduskunnan päätöksen mukaisesti.
Bušeahtas evttohuvvo birasáššiid ovddideapmái 86 000 euro dađi mielde go riikkabeaivvit leat maid dohkkehan.
Viime viikolla on paljon puhuttu Israel Ruong - stipendistä.
Mannan vahku lea leamaš olu sáhka Israel Ruong – stipeanddas.
Minäkin olen sen saanut aikoinani 1990-luvulla.
Munnai lean dan ožžon 1990-logus.
Israel Ruongin palkinto on tarkoitettu nuorelle saamelaistutkijalle ja palkinnon tarkoitus on kannustaa tai palkita nuori tutkija saamelaisyhteiskunnan eteen tekemästä työstä.
Israel Ruonga bálkkašupmi lea dárkkuhuvvon nuorra sápmelaš dutkái ja bálkkašumi ulbmilin lea movttiidahttit dehe bálkkašit nuorra dutki sámi servoša ovdii bargon barggu ovddas.
Saamelaisjärjestöt ja myös minä olen Yle Sápmin haastattelussa tuonut esille, että tämänvuotinen palkinnon saaja ei täytä Israel Ruong palkinnon kriteerejä.
Sámi searvvit ja organisašuvnnat ja maiddái mun lean Yle Sámi jearahallamis buktán ovdan, ahte dánjagáš bálkkašumi oažžu ii deavdde Israel Ruonga bálkkašumi kritearaid.
Israel Ruong oli arvostettu tutkija ja saamen kielen ja kulttuurin puolestapuhuja.
Israel Ruong lei árvvus adnon dutki ja sámegiela ja sámi kultuvrra bealušteaddji.
Hänen saamen kielen maastoterminologian luokittelujärjestelmänsä ja saamelaisten luontoon liittyvän tiedon arvostaminen ja kerääminen on ollut ainakin minulle esimerkkinä omassa tutkimustyössäni.
Su sámegiela duovddaterminologiija klassifiserenvuogádat ja diehtu, mii laktása sámi luonddu árvvušatnimii ja dan čoaggin lea leamaš aŋkke munnje ovdamearkan iežan dutkanbarggus.
Ruong on myös nostanut esille sen, miten tärkeää saamelaisyhteisön sisältä tuleva tutkimus on.
Ruong lea maid lokten oidnosii dan dehálašvuođa dutkamušas, mii boahtá servoša siskkobealde.
Tämänkertaisen Israel Ruong palkinnon saajan on laajapohjaisen paneelin sijasta päättänyt kaksi henkilöä.
Dán háve Israel Ruong – bálkkašumi oažžu lea viiddesvuđot panela sajes mearridan guokte olbmo.
Tämä on erikoista, koska Israel Ruong palkinto on ainoa saamelaistutkimuksen palkinto ja jotta palkinnon tieteellinen merkittävyys säilyy, tulee palkinnon saajaa arvioida laajempi joukko, jossa on saamelaisyhteisön ja tutkimuksen asiantuntemusta.
Dát lea earenoamáš vuohki, daningo Israel Ruong – bálkkašupmi lea áidna sámi dutkamuša bálkkašupmi ja vai bálkkašumi dieđálaš mávssolašvuohta seailu, de bálkkašumi oažžu galgá árvvoštallat viiddit joavku, mas leat sámi servoša ja dutkamuša áššedovdit.
Israel Ruong kääntyisi haudassaan, jos saisi tietää miten hänen kunniakseen nimettyä palkintoa nykyisin käsitellään ja kenelle se annetaan.
Israel Ruong jorggihivččii hávddistis, jos beasalii diehtit mot su gudnin nammaduvvon bálkkašupmi dálá áigge gieđahallojuvvo ja geasa dat addojuvvo.
Olen laajemminkin huolissani siitä, mitä tilanne kertoo saamelaisen korkeakoulun, Sámi allaskuvlan, toiminnasta, tieteen arvostamisesta ja oppilaitoksen tavoitteista.
Lean viidáseappotge fuolastuvvan das, maid dilli muitala Sámi allaskuvlla doaimmas, diehtaga árvvus atnimis ja oahppolágádusa ulbmiliin ?
Onko Allaskuvla eriytynyt saamelaisyhteisöstä ja siellä käytävästä keskustelusta ja saamelaisyhteisön tarpeista ?
Leago Allaskuvla sierranan sámi servošis ja sámi servodatságastallamis ja sámi servoša dárbbuin ?
Onko oman koulun ja sen opiskelijoiden esiin nostaminen tärkeintä ?
Leago iežas skuvlla ja dan studeanttaid oidnosii lokten deháleamos ?
Sámi allaskuvla on pyrkinyt saamelaiseksi yliopistoksi ja halunnut saamelaisen parlamentaarisen neuvoston tukea pyrkimyksilleen.
Sámi allaskuvla lea viggan sámi universiteahttan ja lea hálidan sámi parlamentáralaš ráđi doarjaga iežas viggamušaide.
Onko Allaskuvlalla tieteellistä pätevyyttä tähän ja aidosti halua kehittää saamelaistutkimusta ja opetusta saamelaiskulttuurinmukaisesti ?
Leago Allaskuvllas dieđalaš dohkálašvuohta dása ja eakti vuogi mielde hállu ovddidit sámi dutkamuša ja oahpahusa sámi kultuvrra mielde ?
Ennen helatorstaita pidettiin artikla 8j-työryhmän ensimmäinen kokous.
Ovdalaš helloduorastaga dollojuvvui artihkal 8j-bargojoavkku vuosttaš čoakkán.
Ympäristöministeriö on asettanut työryhmän valmistelemaan biodiversiteettistrategian ja - toimintaohjelman artikla 8j:tä koskevia toimenpiteitä.
Birasministeriija lea ásahan bargojoavkku válmmaštallat biodiversiteahttastrategiija ja – doaibmaprográmma artihkal 8j:a doaibmabijuid.
Työryhmässä on eri ministeriöiden ja sidosryhmien edustus.
Bargojoavkkus leat sierra ministeriijaid ja čanusjoavkkuid ovddastus.
Minun kutsuttiin työryhmän puheenjohtajaksi.
Mun bovdejuvvojin bargojoavkku ságadoallin.
Työryhmän ensimmäisessä kokouksessa sovittiin työryhmän työsuunnitelmasta ja tutustuttiin työryhmän tehtäviin.
Bargojoavkku vuosttaš čoakkámis sohppojuvvui bargojoavkku bargoplánas ja oahpásnuvvojuvvui bargojoavkku bargguide.
Kiireellisin asia on valmistella ensi marraskuussa pidettävää kansainvälistä artikla 8(j)-työryhmän kokousta Montrealissa ja Suomen kantoja kokouspäätöksiin.
Hohpolaččamus ášši lea válmmaštallat boahtte skábmamánus riikkaidgaskasaš artihkal 8(j)-bargojoavkku čoakkáma Montrealis ja Suoma oainnuid čoakkánmearrádusaide.
Pidämme vielä yhden kokouksen ennen kesää.
Doallat vel ovtta čoakkáma ovdal geasi.
Työryhmän viestintää kehitetään ja viimeistään syksyllä työryhmän työstä löytyy lisää tietoa ympäristöministeriön sivuilta.
Bargojoavkku kommunikašuvdna ovddiduvvo ja maŋimusat čakčat bargojoavkku barggus gávdno lasi diehtu birasministeriija ruovttusiidduin.
Viime viikon lopulla oli saamelaiskäräjälain uudistamistyöryhmän kokous Helsingissä.
Mannan vahku loahpas lei sámediggelága ođasnuhttinbargojoavkku čoakkán Helssegis.
Kokouksessa käsiteltiin työryhmän mietintöluonnosta ja työ jatkuu vielä toukokuun loppuun.
Čoakkámis gieđahallui bargojoavkku smiehttamushámus ja bargu joatkahuvvá vel miessemánu loahpa rádjái.
Ensi viikon lopun vietän taas Helsingissä kuulemisessa kuntalaista, saamelaiskäräjälain mukaisissa neuvotteluissa metsälaista ja muissa tapaamisissa.
Dán vahku loahpa lean fas Helssegis gullamis suohkanlágas, sámediggelága mohkkás ráđđádallamiin vuovdelágas ja eará dáhpáhusain.
Iso pettymys Palasin eilen Suomeen Kööpenhaminasta ja päällimmäisenä mielikuvana neuvotteluista oli suuri pettymys.
Stuora beahttašupmi Máhccen ikte Supmii Københavnnas ja bajimus miellagovvan ráđđádallamiin lei stuora beahttašupmi.
Kokous ei saanut aikaiseksi laillisesti sitovaa sopimusta päästöjen vähentämiseksi.
Čoakkán ii ožžon áigái lágalaččat čadni soahpamuša bázahusaid geahpideami várás.
Ainoa asia josta kokous sai tyydyttävän päätöksen aikaan oli rahoituksen antaminen kehitysmaiden ilmastotekoihin.
Áidna ášši, mas čoakkán šiehtai duhtadahtti mearrádusa, lei ruhtadeami addin geafes riikkaid dálkkádatdoaimmaide.
Ensi vuonna alkavat uudet neuvottelut sitovien päästövähennyksien aikaansaamiseksi.
Boahtte jagi álget ođđa ráđđádallamat čadni bázahusgeahpádusaid áigái oažžuma várás.
Lopullisia kokouspäätöksiä ei löytynyt vielä tänään kokouksen sivuilta http://en.cop15.dk / mutta ennakkotietojen mukaan Kööpenhaminan sitoumus tai julistus ei pidä sisällään alkuperäiskansojen oikeuksia eikä ilmastonmuutoksen ihmisoikeusulottuvuutta.
Loahpalaš čoakkánmearrádusat eai gávdnon vel odne čoakkáma siidduin http://en.cop15.dk / muhto ovdadieđuid mielde Københavnna čatnaseapmi dehe julggaštus ii doala sisttis álgoálbmogiid vuoigatvuođaid iige dálkkádatrievdama olmmošriektedimenšuvnna.
Pienet saarivaltiot olivat pettyneitä Kööpenhaminan sitoumukseen koska he olivat edellyttäneet, että maapallon keskilämpötila ei saisi nousta 1,5 celsiusastetta nykyistä korkeammaksi.
Unna suolostáhtažat ledje behtton Københavnna čatnašupmái daningo dat ledje gáibidan, ahte máilmmi gaskaliekkasvuohtadilli ii oaččule liegganit 1,5 celsiusceahki dáláža eanet.
Kööpenhaminan sitoumuksessa teollisuusmaat sitoutuvat leikkaamaan päästöjään siten, että maapallon keskilämpötila ei nouse kahta astetta enempää.
Københavnna čatnašumis industriijariikkat čatnasit geahpidit bázahusaideaset nu ahte eananspáppa gaskaliekkasvuohtadilli ii lieggan eanet go guokte ceahki.
Miten tämä käytännössä tapahtuu ?
Mot dát dasto geavadis dáhpáhuvvá ?
Siitä ei ole tietoa mutta neuvottelut alkavat tammikuussa ja asiaan palataan vuoden päästä Meksikossa.
Das ii leat diehtu, muhto ráđđádallamat álget ođđajagimánu ja áššái máhccet fas jagi geahčen Mexikos.
Valtioiden tulisi tammikuussa ilmoittaa omista päästövähennyksistään neuvotteluiden pohjaksi.
Stáhtat galggale ođđajagimánu ilmmuhit iežaset bázahusgeahpádusain ráđđádallamiid vuođđun.
Pienet saarivaltiot pelkäävät, että Kööpenhaminan kokouksen päättämättömyys johtaa siihen että saarivaltiot jäävät nousevan veden alle.
Unna suolostáhtažat ballet, ahte Københavnna čoakkáma mearritmeahttunvuohta doalvu dasa ahte suolostáhtat jávket mearadási vuollái.
Myös arktisille alkuperäiskansoille kokouspäätös oli hyvin surullista.
Maiddái árktalaš álgoálbmogiidda čoakkánmearrádus lei hui morašlaš.
Maapallon keskilämpötilan nousu kahdella asteella voi olla liikaa arktisille alkuperäiskansoille, koska lämpötilan nousu johtaa arktisilla alueilla dramaattisiin seurauksiin.
Máilmmi gaskaliekkasvuohtadili loktaneapmi guvttiin celsiuscehkiin sáhttá leat ilá olu árktalaš álgoálbmogiidda, daningo liekkasvuohtadili loktaneapmi buktá daidda guovlluide dramáhtalaš čuovvumušaid.
Merijään ja ikijään sulaminen voi viedä arktisilta alkuperäiskansoilta elämisen edellytykset.
Mearrajieŋa ja nannanjiehki suddan sáhttá doalvut árktalaš álgoálbmogiid eallima eavttuid.
Kööpenhaminassa oli laaja alkuperäiskansojen edustus eri puolilta maailmaa ja kaikkien kolmen maan saamelaiskäräjät olivat edustettuina.
Københavnnas lei viiddes álgoálbmogiid ovddastus máilmmi sierra guovlluin ja maiddái buot golmma riikka sámedikkiid politihkalaš njunnošat ledje doppe.
Paikalla oli myös saamelaista mediaa, Ruotsin saamelaisradion toimittaja.
Maiddái sámi media, Ruoŧa sámirádio okta doaimmaheaddji lei báikki nalde.
Ennen kokousta ilmastokokousasiaa hyvin esillä pitänyt NSR sámiradio oli kyllä Kööpenhaminassa, mutta toimittajat eivät päässeet kokouspaikalle raportoimaan koska he olivat unohtaneet akkreditointinsa.
Ovdal ráđđádallamiid dálkkádatráđđádallanášši bures oidnosis atnán NSR Sámi radio lei gal Københavnnas, muhto doaimmaheaddjit eai beassan čoakkánbáikái raporteret dálkkádatráđđádallamiin daningo sii ledje vajálduhttán dieđihit iežaset sisa, dehege akkredireret.
On hyvin tärkeää, että myös saamelainen media seuraa kansainvälistä alkuperäiskansapolitiikkaa.
Lea hui dehálaš, ahte maiddái sámi media čuovvu riikkaidgaskasaš álgoálbmotpolitihka.
Neuvotteluja seurasi koko maailmanyhteisö aktiivisesti ja odotukset kokoukselle olivat suuria.
Ráđđádallamiid čuvvo máilmmi servošat hui aktiivvalaččat ja vuordámušat ledje hui stuorrát.
Itsekin ajattelin, että maailma olisi valmis laillisesti sitovaan sopimukseen päästöjen vähentämiseksi.
Iešnai jurddahallen, ahte máilbmi livččii gárvvis lágalaččat čadni soahpamuššii bázahusaid geahpideami várás.
Kuvittelin, että taloudellinen taantuma olisi helpottanut sopimukseen pääsyä kuten maailmanpoliittinen tilannekin.
Govahallen, ahte ekonomalaš regrešuvdna dehege heajos áigi livččii álkidahttán soahpamuša áigái oažžuma dego máilmmipolitihkalaš dillinai.
Mutta kuinka väärässä olinkaan.
Muhto man endorii manaige mu vuordámuš.
Kööpenhaminan päätös taitaa johtaa samanlaiseen neuvotteluruljanssiin kuin ennen Kööpenhaminaa.
Københavnna mearrádus dáidá doalvut seammalágán loahppameahttun ráđđádallamiidda go ovdal Københavnna.
Vastuu sitovista päätöksistä siirretään ensi vuodelle ja pelkona on, että kun nyt on avattu ovi neuvottelujen siirtämiselle, niin sitovien päätöksien tekeminen voi siirtyä hamaan tulevaisuuteen.
Ovddasvástádus čadni mearrádusain sirdása boahtte jagi beallái ja lea balahahtti, ahte go dál lea rahppojuvvon uvssot ráđđádallamiid sirdimii, de čadni mearrádusaid dahkan sáhttá sirdásit mearritmeahttun guhkás boahtteáigái.
Kööpenhaminan ilmastosopimuksesta on neuvoteltu useampi vuosi ja päätöksenteko ei ole yhtään sen helpompaa ensi vuonna Meksikossa.
Københavnna dálkkádatsoahpamušas leat ráđđádallan máŋggaid jagiid ja mearrádusa dahkan ii leat unnánašge álkit boahtte jagi Mexikos.
Kansalaisten luottamukselle YK:n toimintaa kohtaan Kööpenhaminan päätös oli kova kolaus.
Riikkavuložiid luohttámuššii ON:a doaimma guovdu Københavnna mearrádus lei vahátlaš.
Kansalliset edut ylittivät globaalin edun ja tämä ei edistä kansalaisten luottamusta YK:n toimintaa kohtaan puhumattakaan luottamuksesta politiikkoja kohtaan.
Álbmotlaš beroštumit manne máilmmiviidosaš, globála beroštumi badjel ja dat diehttelas ii ovddit riikkavuložiid luohttámuša ON:a guovdu ja oba humakeahttáge politihkkáriid guovdu.
Kaikesta huolimatta optimismi on säilytettävä ja toivon aidosti että laillisesti sitovat päästörajoitukset saadaan sovittua Meksikossa ja ilmastosopimuksesta tulisi entistä parempi.
Das fuolakeahttá optimisma galgá seailluhuvvot ja sávan gal duođas ahte lágalaš čadni bázahusráddjehusat sáhttet šihttojuvvot Mexikos ja dálkkádatsoahpamušas šattalii ovdalaččanai buoret.
Ehkä ensi vuosi antaa mahdollisuuden saada alkuperäiskansanäkökulmaa mukaan mahdolliseen Meksikon ilmastosopimukseen.
Soaitá boahtte jahki addit vejolašvuođa oažžut álgoálbmotperspektiivva mielde vejolaš Mexiko dálkkádatsoahpamuššii.
Tämä ylimääräinen aika on käytettävä hyväksi.
Dát badjelmearálaš áigi galgá adnot buorrin.
Jään joululomalle maanantaina ja toivotan kaikille blogini lukijoille hyvää ja rauhallista joulua.
Bázán juovlalupmui mánnodaga ja sávan buot iežan blogga lohkkiide buori ja ráfálaš juovllaid.
Päivitän blogiani uudenvuoden vaiheessa jolloin käyn läpi tarkemmin kuluneen vuoden tapahtumia ja uuden vuoden haasteita.
Čálan fas blogga ođđajagi molsašumis, goas manan dárkileappot čađa vássán jagi dáhpáhusaid ja ođđa jagi hástalusaid.
Oulussa 19.12.2009 Klemetti Näkkäläjärvi
Oulus 19.12.2009 Juvvá Lemet
Suomen biodiversiteettipolitiikka on uudistettu - perinteisen tiedon suoja kehittyi
Suoma biodiversiteahttapolitihkka lea ođasnuhtton – árbevirolaš dieđu suodji buorránii
Vaikka olen ollut muutaman päivän lomalla ei työasioista ihan pääsekään irrottautumaan kovin helposti.
Vaikko lean leamaš muhtin beaivve luomus, de bargoáššiin ii beasage luovvanit beare álkit.
On kuitenkin kyse niin tärkeästä asiasta että en malta olla kommentoimasta asiaa lomallani.
Lea goitge gažaldat nu dehálaš áššis, ahte in máša orrut muitalkeahttá áššis luomusge.
Valtioneuvosto hyväksyi tänään periaatepäätöksen Suomen luonnon monimuotoisuuden ja kestävän käytön strategiaksi 2012-2020(biodiversiteettistrategia).
Stáhtaráđđi dohkkehii odne prinsihppamearrádusaSuoma luonddu máŋggahápmásašvuođa ja suvdilis anu strategiijan 2012-2020 (biodiversiteahttastrategiija).
Strategia ohjaa biodiversiteettisopimuksen ja biodiversiteettisopimuksen osapuolikokousten päätösten toimeenpanoa, ministeriöiden ja muiden viranomaisten toimintaa ja resurssien jakoa.
Strategiija stivre biodiversiteahttasoahpamuša (bd-soahpamuš) ja bd-soahpamuša oassebeallečoakkámiid mearrádusaid olláhuhttima, ministeriijaid ja eará eiseválddiid barggu ja resurssaid juohkima.
Strategia pitää sisällään hyvin merkittäviä ja tärkeitä päätöksiä Suomen saamelaisille.
Strategiija doallá sisttis hui mearkkašahtti ja dehálaš mearrádusaid Suoma sápmelaččaide.
Periaatepäätös on hyvin merkittävä ja tulee ohjaamaan myös tulevien eduskuntien toimintaa vuoteen 2020 asti.
Prinsihppamearrádus lea hui dehálaš ja dat stivre maid maiddái boahttevaš riikkabeivviid barggu gitta 2020 rádjái.
Suomi teki aimo harppauksen eteenpäin saamelaisten perinteisen tiedon suojan parantamisessa.
Suopma dagai mealgat lávkki ovddos sámi árbevirolaš dieđu suoji buorideamis.
Strategian keskeisistä tavoitteista on sovittu hallitusneuvotteluissa.
Strategiija guovddášulbmiliin lea šihttojuvvon ráđđehusšiehtadallamiin.
Hallitusohjelmaan kirjattiin saamelaiskäräjien esityksestä että saamelainen kulttuurinen tapa ja perinne käyttää luontoa turvataan biodiversiteettistrategian toimeenpanossa.
Ráđđehusprográmmii čállojuvvui sámedikki evttohusa mielde, ahte sámi kultuvrralaš vuohki ja árbevierru geavahit luonddu dorvvastuvvo bd-strategiija olláhuhttimis.
Biodiversteettistrategiaa on uudistettu noin kaksi vuotta biodiversiteettityöryhmän johdolla; kuulun myös itse työryhmään.
Bd-strategiija lea ođasnuhtton sulaid guokte jagi bd-bargojoavkku jođiheami mielde; gulan maid ieš dan bargojovkui.
Strategiaa on muotoiltu melkeinpä joka kokouksessa viimeisen vuoden aikana, eli työtä on ollut - ja paljon.
Strategiija lea hábmejuvvon measta juohke čoakkámis maŋimus jagi áigge. Bargu lea leamaš rohkka olu.
Saamelaiskäräjät on antanut strategiasta parikin lausuntoa ja olemme neuvotelleet strategian linjauksista erillisneuvotteluissa eri ministeriöiden kesken.
Sámediggi lea addán strategiijas moaddenai cealkámuša ja leat ráđđádallan strategiija linnjemiin sierraráđđádallamiin sierra ministeriijaid gaskka.
Strategiaa on valmisteltu myös kansallisessa artikla 8j- asiantuntijatyöryhmässä.
Strategiija lea válmmaštallon maid riikkasis artihkal 8j-áššedovdibargojoavkkus.
Bd-työryhmä on valmistellut samanaikaisesti strategian toimeenpanoa ohjaavaa toimintaohjelmaa Se on ollut strategiaakin suurempi työ - toimintaohjelma on noin 100-sivuinen opus.
Bd-bargojoavku lea válmmaštallan ovttaáigásaččat strategiijain bargoprográmma, mii stivre strategiija olláhuhttima. Dat lea leamaš vel stuorit bargu go strategiijabargu – bargoprográmma lea sulaid 100-siidosaš girji.
Sekin julkistettaneen aivan pian.
Datnai almmustuhttojuvvo farggabáliid.
Olo on helpottunut kun strategia on vihdoin valmistunut ja panostin siihen henkilökohtaisesti paljon työ- ja vapaa-aikaani.
Dilli lea gehppon go strategiija lea viimmat gárvánan ja bidjen dasa ieš persovnnalaččat hui olu návccaid sihke bargo- ja luomosáigge.
Strategia on saamelaiskäräjille hyvin tärkeä ja yksi koko vaalikauden päätavoitteista.
Strategiija lea sámediggái hui dehálaš ja lea okta oba válgaáigodaga váldoulbmilin.
Voi sanoa, että olen hyvin tyytyväinen strategiaan.
Sáhttá dadjat, ahte lean hui duhtavaš strategiijai.
Saamelaiskäräjien yksi kärkitavoite on kansallisen biodiversiteettisopimuksen artikla 8(j)-työryhmän loppuraportin toimenpide-ehdotusten ja suositusten toteuttaminen.
Sámedikki okta njunusulbmiliin lea sisriikkalaš bd-soahpamuša 8(j)-bargojoavkku loahpparaportta doaibmabidjoevttohusaid ja ávžžuhusaid olláhuhttin.
Lisäksi tavoitteena on, että saamelaiskäräjät osallistuu tehokkaasti Suomen luonnon monimuotoisuuden ja kestävän käytön strategian ja toimintaohjelman 2012-2020 toimeenpanoon, seurantaan ja vaikuttavuuden arviointiin ja edistää saamelaisia koskevien tavoitteiden pikaista toteuttamista.
Dasa lassin ulbmilin lea, ahte sámediggi oassálastá áhpasit Suoma luonddu máŋggahápmásašvuođa ja suvdilis anu strategiija ja bargoprográmma 2012-2020 olláhuhttimii, bearráigeahččamii ja váikkuhusaid árvvoštallamii ja ovddida sámi ulbmiliid hohpolaš olláhuhttima.
No se siitä taustasta - ja menen itse tärkeimpään eli siihen, mihin Suomen valtio on sitoutunut.
Na diet duogážis – ja manan ieš dehálepmosii dehege dasa, masa Suoma stáhta lea čatnasan.
Koko strategian päätavoite on pysäyttää Suomen luonnon monimuotoisuuden köyhtyminen vuoteen 2020 mennessä.
Oba strategiija váldoulbmilin lea bissehit Suoma luonddu máŋggahápmásašvuođa geaffuma jagi 2020 rádjái.
Tavoitteeseen pääseminen edellyttää strategian mukaan mm. sitä, että strategiaa koskevat päätetyt toimet toteutetaan tehokkaasti saamelaisten luonnon monimuotoisuuteen liittyvää perinteistä tietoa kunnioittaen.
Ulbmila joksan gáibida strategiija mielde ee. dan, ahte mearriduvvon doaimmat, mat gusket strategiija, olláhuhttojuvvojit áhpasit nu ahte gudnejahttojuvvo sámi árbevirolaš diehtu luonddu máŋggahápmásašvuođa olis.
Periaatepäätöksessä valtioneuvosto myös toteaa yksiselitteisesti ja tosiasiat todeten, että Suomessa artikla 8(j) ja sen velvoitteet koskevat vain saamelaisia.
Prinsihppamearrádusas stáhtaráđđi maid dadjá ovttačilggolaččat ja duohtaáššiid celkkedettiin, ahte Suomas artihkal 8(j) ja dan geatnegasvuođat gusket dušše sápmelaččaid.
Tämä lopettanee myös Enontekiön ja Inarin kuntien pohdiskelut asian tiimoilta.
Dát loahpaheaš maid Eanodaga ja Anára suohkaniid suokkardallamiid ášši olis.
Strategiassa on oma luku, jossa käsitellään ansiokkaasti alkuperäiskansa saamelaisten perinteistä tietoa ja sen tilaa.
Strategiijas lea iežas lohku, mas gieđahallojuvvo ánssolaččat álgoálbmot sápmelaččaid árbevirolaš diehtu ja dan dilli.