pere/sami_parallel huggingface dataset:
Viikonloppuna on näkyvästi uutisoitu ulkoministeri Stubbin ja pääministeri Kiviniemen ehdotuksia perustaa Euroopan Unionille rauhaninstituutti ja kehittää Suomesta rauhanturvaamisen suurvalta.
Vahkuloahpa ođđasiin leat leamaš ovdan olgoriikkaministtar Stubba ja oaiveministtar Kiviniemi evttohusat vuođđudit Eurohpá Uniovdnii ráfiinstituhta ja gárgehit Suomas ráfidorvvasteami stuoraválddi.
Tasavallan presidentti on aiheellisesti huomauttanut, että suurvallaksi ilmoittautuminen ja haluaminen ei riitä, vaan kyse on kansainvälispoliittisista linjauksista.
Dásseválddi presideanta lea áššálaččat cuigen, ahte stuoraváldin iežas ilmmuheapmi ja hálideapmi ii leat nohkka, muhto gažaldat lea riikkaidgaskasaš linnjemiin.
Suurvalta-asema edellyttää, että myös muut maat tunnustavat Suomen suurvallaksi.
Stuoraváldesajádat gáibida, ahte maid eará riikkat dohkkehit Suoma stuoraváldin.
Esityksistä voi huomata, että Suomessa on keväällä eduskuntavaalit.
Evttohusain sáhttá fuobmát, ahte Suomas leat giđđat riikkabeaiveválggat.
Tukea vaaleihin on haettu kansainvälisiltä areenoilta ennenkin, mutta en kyllä muista, että Suomea olisi julistettu koskaan miksikään suurvallaksi.
Válggaid olis lea gal ohccojuvvon doarjja riikkaidgaskasaš arenain ovdalnai, muhto in muitte, ahte Suopma livččii julggaštuvvon goassige ovdal stuoraváldin.
Vaikuttaa siltä, että tällaisilla ideoilla halutaan nostaa keskustelu pois todellisista asiakysymyksistä, kuten Suomen taloudesta, saamelaisten oikeuksien toteutumattomuudesta ja pyritään tukemaan tällaisin suurvalta-termein Suomen hakemusta YK:n turvallisuusneuvostoon.
Orru leame nu ahte dákkár ideaiguin háliduvvo ságastallan čádjidahttojuvvot duođalaš áššiin eret, dego Suoma ekonomiijas, ollahuvakeahtes sámiid vuoigatvuođain ja dákkár stuoraváldi-dearpmaiguin viggojuvvo ohccojuvvot doarjja Suoma ohcamuššii ON:a dorvvolašvuohtaráđđái.
Nämä esitykset on tarkoitettu ilmeisesti pönkittämään Suomen hakemusta, vaikka ne ovatkin onttoja sisällöltään.
Evttoheaddjit almmatge vigget evttohusaidisguin ovddidit Suoma ohcamuša, vaikko evttohusat leatge sisdoaluset dáfus guovdnjasat.
EU:n massiivista byrokratiaa ei helpota uusien instituuttien kehittämisellä eikä Suomen kansainvälistä asemaa paranna Suomen markkinoiminen suurvaltana.
EU:a stuora byrokratiija ii álkiduvvo nu ahte gárgehuvvojit ja vuođđuduvvojit ođđa instituhtat iige Suoma riikkaidgaskasaš sajádaga buorit Suoma márkanastin stuoraváldin.
Todellisissa suurvalloissa tällainen fantasia voi tuntua jopa surkuhupaisalta.
Duohtavuođas stuoraválddiid geahččanguovllus dákkár fantasiija sáhttá orrut čájeheame morašlaš hearván, tragikomihkalažžan.
Suomi on hyvin pieni maa, jolla on pieni talous suurvaltoihin verrattuna.
Suopma lea hui unna riikkaš, mas lea unna ekonomiijaš stuoraválddiid ektui.
Saamelaiskäräjät on lukuisia kertoja todennut, että Suomen tulisi hoitaa kansalliset asiansa ensin kuntoon ennen kuin ryhtyy markkinoimaan itseään kansainvälisillä areenoille suurvallaksi.
Sámediggi lea olu gerddiid cealkán, ahte Suopma galggalii vuohččan dikšut riikkasis áššiidis ortnegii ovdalgo dat márkanastigoahtá iežas riikkaidgaskasaš arenain stuoraváldin.
Jos Suomi ei saa täytettyä saamelaisia kohtaan kansainvälisiä velvoitteitaan, joista YK:n ja Euroopan neuvoston elimet ovat lukuisia kertoja muistuttaneet, Suomen kansainvälinen ihmisoikeusvaikutusvalta heikkenee.
Jos Suopma ii bastte deavdit sámiid guovdu riikkaidgaskasaš geatnegasvuođaidis, main ON:a ja Eurohpá ráđi orgánat lea olu gerddiid muittuhan ja cuiggodan, de Suoma riikkaidgaskasaš olmmošrivttiid váikkuhanváldi hedjona.
Suurvallaksi ja rauhanrakentajaksi julistautuminen tuntuu erityisen kummalliselta tässä valossa.
Stuoraváldin ja ráfiráhkadeaddjin iežas julggašteapmi orru leame dán čuovggas hui ártet.
On toki todettava, että suurvalloille on ollut ominaista kolonialismin harjoittaminen ja alkuperäiskansojen assimilointi.
Diehttelas ferte dadjat, ahte stuoraválddiide leat leamaš mihtilmas kolonialismma hárjeheapmi ja álgoálbmogiid assimileren.
Toisin sanoen alkuperäiskansojen oikeuksien kunnioittaminen ei ole kuulunut perinteisestikään suurvaltojen parhaimpiin ominaisuuksiin ja toimintaan.
Nuppiiguin sániiguin álgoálbmogiid vuoigatvuođaid gudnejahttin ii leat gullan árbevirolaččatge stuoraválddiid buoremuš iešvuođaide ja doibmii.
Samanaikaisesti Suomi on hakemassa Arktisen informaatiokeskuksen perustamista Suomeen.
Ovttaáigásaččat Suopma lea ohcame Árktalaš informašuvdnaguovddáža vuođđudeami Supmii.
Pelkona on, että tällaiset jatkuvat uusien instituutioiden perustamisideat voivat heikentää Suomen mahdollisuuksia saada Arktinen informaatiokeskus.
Ballun lea, ahte dákkár ođđa institušuvnnaid vuođđudanjurdagat, mat duojážassii ovddiduvvojit, sáhttet heajudit Suoma vejolašvuođaid oažžut Árktalaš informašuvdnaguovddáža.
Keskuksen perustaminen on tärkeä myös alkuperäiskansoille ja toivonkin, että Suomi keskittyisi keskuksen perustamiseen Suomeen.
Guovddáža vuođđudeapmi lea dehálaš maid álgoálbmogiidda ja sávannai, ahte Suopma vuojulduvalii guovddáža vuođđudeapmái Supmii.
Budjettiriihestä on kaikunut huolestuttavia uutisia.
Stáhta bušeahttačoakkámis leat beaggán heajos ságat.
Tiedossa oli, että saamelaiskäräjien rahoitustaso ei nouse.
Dieđus lei, ahte sámedikki ruhtadandássi ii loktan.
Huolestuttavaa on ympäristöministeriön kansliapäällikön Hannele Pokan julkisuuteen antama tieto siitä, että Metsähallituksen luontopalveluilta leikataan 2 miljoonaa euroa.
Fuolastuhtti lea birasministeriijja kansliijahoavda Hannele Pokka almmolašvuhtii addin diehtu das, ahte Meahcceráđđehusa luonddubálvalusain čuhppojuvvo 2 miljovnna euro.
Metsähallitus on saamelaiskäräjien tärkeä yhteisötyökumppani ja olen huolissani siitä, miten leikkaukset vaikuttavat saamelaisten kotiseutualueen erävalvontaan, kansallispuistojen ja erämaa-alueiden hoitoon ja ylipäätään metsähallituslain § 4 toimeenpanoon.
Meahcceráđđehus lea sámedikki dehálaš ovttasbargoguoibmi ja lean fuolas das, mot čuohppan váikkuha Sámi ruovttuguovllu meahccebearráigehččui, álbmotmehciid ja meahcceguovlluid dikšumii ja obanassiige meahcceráđđehuslága § 4 ollahuhttimii.
Metsähallituslain § 4 velvoittaa Metsähallitusta turvaamaan saamelaiskulttuurin toimintaedellytykset.
Meahcceráđđehuslága § 4 geatnegahttá Meahcceráđđehusa dorvvastit sámi kultuvrra doaibmanvejolašvuođaid.
Kansliapäällikkö kertoi blogissaan syynä olevan uusiutuvan energiapaketin rahoitus.
Kansliijahoavda muitalii bloggastis, ahte čuohppama ággan lea ođasnuvvi energiijabáhka ruhtadeapmi.
Syynä on ilmeisesti se, että koska turpeen verotusta ei ole nostettu valtiovarainministeriön esityksen mukaisesti, vaje pitää paikata jostakin.
Almmatge ággan lea dat, ahte go darfeenergiija vearuhus ii leat loktejuvvon ruhtaministeriija evttohan dássái, de vuollebáza ferte dugŋojuvvot juoga eará sajes.
Kuluva vuosi on biodiversiteettivuosi ja on vastuutonta leikata Metsähallituksen luontopalvelujen budjettia tässä tilanteessa näin suurella summalla.
Nohkavaš jahki lea biodiversiteahttajahki ja lea vásttuheapme čuohppat Meahcceráđđehusa luonddubálvalusaid bušeahta dán dilis ná stuora supmiin.
Biodiversiteettivuosi on muutenkin kulunut Suomessa valitettavan huonosti.
Biodiversiteahttajahki lea muđuidnai mannan Suomas surgadis heittodit ja endorii.
Kuluvana vuonna kaikkien ympäristökeskusten ympäristölupaviranomaisten tehtävät yhdistettiin suuriin virastoihin, Pallas-Yllästunturin kansallispuistoalueelle mahdollistettiin laajamittainen matkailurakentaminen ja nyt esitetään Metsähallituksen resurssien leikkaamista.
Nohkavaš jagi áigge birasguovddážat ja biraslohpeeiseválddiid barggut ovttastahttojuvvoje stuora virgelágádusaide, Bállás-Ylläsduoddara álbmotmeahcceguvlui dahkkui vejolažžan hui viiddes turismahuksen ja dál evttohuvvo Meahcceráđđehusa resurssaid čuohppan.
Metsähallituksen luontopalvelut on tärkeä työllistäjä saamelaisten kotiseutualueella.
Meahcceráđđehusa luonddubálvalusat lea mávssolaš barggu addi sámiid ruovttuguovllus.
Aluepoliittisista syistä turve-energian verotusta ei nostettu vastaamaan turpeen todellisia päästöjä.
Guovlopolitihkalaš ákkaiguin darfeenergiija vearuhus ii loktejuvvon dávistit darffi duođalaš bázahusaide.
Metsähallituksen rahoitusta päätettäessä tulisi huomioida myös aluepoliittinen työllistämisnäkökulma.
Meahcceráđđehusa ruhtadeamis mearridettiin galggalii váldit vuhtii maiddái guovlopolitihkalaš barggolašvuođa geahččanguovllu.
Selkämeren kansallispuiston perustaminen ensi vuonna tulee lisäämään Metsähallituksen luontopalvelujen menoja nykyisestä.
Selkämeri álbmotviidodaga suodjalanguovllu vuođđudeapmi boahtte jagi lasiha Meahcceráđđehusa luonddubálvalusaid goluid dálážis.
Jos Metsähallituksen luontopalvelujen resursseja pienennetään näin merkittävästi, niin on vakavasti pohdittava miten kaikki metsähallituksen nykyiset palvelut voidaan toteuttaa.
Jos Meahcceráđđehusa luonddubálvalusaid resurssat čuhppoduvvojit ná mearkkašahtti ládje, de lean gal fuolas mot buot Meahcceráđđehusa dálá bálvalusat sáhttet olláhuhttojuvvot.
Toivoisin, että rahoitustarve otettaisiin esimerkiksi nostamalla turve-energian verotusta asianmukaiselle tasolle.
Sávalin, ahte ruhtadandárbu dugŋojuvvolii omd. nu ahte darfeenergiija vearuhus loktejuvvolii áššái gullevaš dássái.
Vuontisjärvellä 6.9.2010
Vuottesjávrres 6.9.2010
Kestävästä kehityksestä ja saamelaisporonhoidosta Viime viikot ovat olleet kiireisiä.
Suvdilis gárganeamis ja sámi boazodoalus Maŋimus vahkut leat leamaš hohpolaččat.
Suunnittelin pitäväni talvilomani järjestäytymiskokouksen jälkeen, mutta näyttää siltä, että talviloman pito venyy saamelaiskäräjien ja Sajoksen avajaisten jälkeiseen aikaan huhtikuulle.
Plánejin doallat dálveluomu ortniiduvvančoakkáma máŋŋel, muhto orru leame nu ahte dálveluomu doallan manná maŋábeallái sámedikki ja Sajosa rahpama cuoŋománnui.
Tänään osallistuin kestävän kehityksen toimikunnan kokoukseen.
Odne oassálasten suvdilis gárganeami doaibmagotti čoakkámii.
Kokouksen asialistalla oli kansallisen kestävän kehityksen strategian uudistaminen.
Áššelisttus lei riikkasis suvdilis gárganeami strategiija ođasteapmi.
Toimikunnan tehtävänä on edistää kestävää kehitystä Suomessa.
Doaibmagotti bargun lea ovddidit suvdilis gárganeami Suomas.
Toimikunnan kokoonpano oli harvinaisen arvovaltainen ja osoittaa, että kestävä kehitys on Suomen valtioneuvoston toiminnassa hyvin tärkeässä asemassa.
Doaibmagotti čoakkádus lei hárvenaš árvoválddálaš ja dat čájeha, ahte suvdilis gárganeapmi lea Suoma stáhtaráđi barggus hui dehálaš sajis.
Paikalla oli presidentti Tarja Halonen, pääministeri Jyrki Katainen, ulkoministeri Erkki Tuomioja, maa- ja metsätalousministeri Jari Koskinen ja ympäristöministeri Ville Niinistö.
Čoakkámii oassálastte presideanta Tarja Halonen, oaiveministtar Jyrki Katainen, olgoministtar Erkki Tuomioja, eanan- ja meahccedoalloministtar Jari Koskinen ja birasministtar Ville Niinistö.
Kansallisen kestävän kehityksen strategian uudistaminen alkaa ja tavoitteena on saada uudistettu strategia valmiiksi kuluvan vuoden aikana.
Riikkasis suvdilis gárganeami strategiija ođasteapmi álgá ja ulbmilin lea oažžut ođastuvvot stretegiija gárvvisin nohkavaš jagi áigge.
Aikaisemmin strategian liitteenä on ollut saamelaisten kestävän kehityksen strategia eli kestävän kehityksen strategian valmistelu edellyttää myös saamelaiskäräjiltä työtä.
Ovdal strategiija čuovusin lea leamaš sámiid suvdilis gárganeami strategiija dehege suvdilis gárganeami strategiija válmmaštallan gáibida maid sámedikkis áŋgiris barggu.
Professori Janne Hukkinen alusti kokousta aiheellaan ” maailma haastaa suureen muutokseen ”, jossa hän toi esille kestävän kehityksen hahmottumisen seurauksineen ja erinomaisine esimerkkeineen.
Professor Janne Hukkinen vuođuštii čoakkáma fáttáinis ” máilbmi hástala stuora rievdadussii ”, mas son buvttii ovdan suvdilis gárganeami hápmahuvvama čuovvumušaiguin ja earenoamáš buriiguin ovdamearkkaiguin.
Hän otti puheessaan esille myös alkuperäiskansakysymykset, mistä olin hyvin iloinen.
Son válddii ságastis ovdan maid álgoálbmotgažaldagaid, mas ledjen hui ilus.
Hukkinen toi puheessaan esille Kanadan Yukonin osavaltion politiikkaa.
Hukkinen buvttii ságastis ovdamearkan Kanada Yukona oassestáhta politihka.
Pohjois-Amerikassa alkuperäiskansakysymykset ratkaistaan antamalla alkuperäiskansoille rahaa ja valtaa, mutta pohjoismaissa vain antamalla kulttuuri-itsehallinto.
Davvi-Amerihkás álgoálbmotgažaldagat čovdojuvvojit nu ahte álgoálbmogiidda addojuvvo ruhta ja váldi, muhto davviriikkain duššebeare kulturiešstivren dehe - hálddašeapmi.
Viittasin omassa kommenttipuheenvuorossani professori Hukkisen puheeseen.
Čujuhin iežan kommeantasáhkavuorustan professor Hukkisa sáhkavurrui.
Totesin, että pohjoismaissa tulisi siirtyä turvamaan saamelaisten aito itsemäärämisoikeus.
Dadjen, ahte davviriikkain galggalii sirdásit dorvvastit sápmelaččaid eakti iešmearridanriekti.
Kansainvälisessä alkuperäiskansapoliittisessa keskustelussa kulttuuri-itsehallintoa ei pidetä riittävänä alkuperäiskansojen oikeuksien turvaamisessa eikä ” kulttuuri-itsehallintoja ” maailmalla juuri olekaan muualla.
Riikkaidgaskasaš álgoálbmotpolitihkalaš ságastallamis kulturiešstivren ii adnojuvvo nohkka buorren álgoálbmogiid rivttiid dorvvasteamis eaige ” kulturiešstivremat ” máilmmis jur leatge eará sajes.
Kansainvälisissä sopimuksissa kuten kansalais- ja poliittisia oikeuksia koskevassa yleissopimuksessa ja taloudellisia, sosiaalisia ja poliittisia oikeuksia koskevissa yleissopimuksissa taataan kansojen itsemääräämisoikeus ja alkuperäiskansajulistuksessa alkuperäiskansojen itsemääräämisoikeus.
Riikkaidgaskasaš soahpamušain dego siviila ja politihkalaš rivttiid oktasašsoahpamušas ja ekonomalaš, sosiála ja politihkalaš rivttiid oktasašsoahpamušas dáhkiduvvojit álbmogiid iešmearridanriekti ja alágoálbmotjulggaštusas álgoálbmogiid iešmearridanriekti.
Toin kommentissani esille lisäksi tuen kestävän kehityksen strategian uudistamiselle ja toin esille että alkuperäiskansakysymykset tulevat olla vahvasti esillä kestävän kehityksen strategiassa ja että saamelaisten kestävä kehitys tulee olla omana osanaan ohjelmassa ja se tulee nivoa kansalliseen ohjelmaan.
Dasa lassin bukten kommeanttastan ovdan doarjaga suvdilis gárganeami ođasteami dárbui ja bukten ovdan ahte álgoálbmotgažaldagat galget leat nannosit ovdan suvdilis gárganeami strategiijas ja ahte sámiid suvdilis gárganeapmi galgá leat iežas oassin prográmmas ja dat galgá njađđojuvvot riikkasis prográmmii.
Saamelainen kestävän kehityksen strategia ei saa olla vain irrallinen kestävän kehityksen strategian liite, vaan sitä tulee aidosti toteuttaa, ja seurata sitä indikaattorein.
Sámiid suvdilis gárganeami strategiija ii oaččo leat duššebeare bođu suvdilis gárganeami strategiija čuovus, muhto dat galgá eakti vuogi mielde olláhuhttojuvvot ja dat galgá čuvvojuvvot indikáhtoriiguin.
Toimikunta kuuli myös presidentti Tarja Halosta.
Doaibmagoddi gulai maid presideanta Tarja Halosa.
Presidentti Halonen on YK:n globaalin kestävän kehityksen paneelin varapuheenjohtaja.
Presideanta Halonen lea ON:a globála suvdilis gárganeami panela várreságadoalli.
Presidentti kertoi että maailma ei ole saavuttanut Rio de Janeiron vuoden 1992 julistuksen tavoitteita.
Presideanta muitalii, ahte máilbmi ii leat joksan Rio de Janeiro jagi 1992 julggaštusa ulbmiliid.
Valitettavasti köyhyys ja eriarvoisuus kasvaa edelleen maailmassa.
Dađi bahábut geafivuohta ja sierraárvosašvuohta lassáneaba ain máilmmis.
Haasteena tulee olemaan edelleen köyhyyden poistaminen ja tuotannon ja kulutuksen muuttaminen kestäväksi.
Hástalussan boahtá ain leat geafivuođa jávkadeapmi dego maid buvttadeami ja golaheami earáhuhttin suvdilin.
Talouskasvua ei saa tapahtua millä ehdoin tahansa, vaan talouskasvun tulee tapahtua kestävän kehityksen mukaisesti.
Ekonomiijalassáneapmi ii oaččo dáhpáhuvvat maiguin beare eavttuid mielde, muhto ekonomiijalassáneapmi galgá dáhpáhuvvat suvdilis gárganeami mielde.
Viime aikoina on ollut paljon julkisuudessa NRK Sámiradion toimesta Näkkälän paliskunnan ylimääräinen kokous ja minun osallistumiseni siihen.
Maŋimus áiggiid lea leamaš ollu ovdan NRK Sámi radio doaimmas Neakkela bálgesa badjelmearálaš čoakkán ja mu oassálastin dasa.
Virheellinen uutinen oli lainautunut myös Suomen medioihin.
Boasttoođas lea luikojuvvon Suoma mediaide.
Toisaalta, ihmeen kauan ilman pientä mediamylläkkää, tässä on saanutkin olla järjestäytymiskokouksen jälkeen.
Nuppe dáfus, imaš guhká almmá mangelágán mediastoarpmaid, lean beassannai leamaš ortniiduvvančoakkáma maŋŋel.
Osasin tällaista uutisointia odottaakin, koska järjestäytymiskokouksessa eräs saamelaiskäräjäjäsen uhkaili aloittavansa mediapelin jos häntä ei valita saamelaiskäräjien hallitukseen.
Máhtten dákkár ođasráhkadeami vuorditnai, daningo ortniiduvvančoakkámis muhtin sámedikki áirras uhkidii álggahit mediaspealu jos son ii válljejuvvo sámedikki stivrii.
NRK:lta saamani tiedon mukaan hän on lupauksensa mukaan pelinsä jo aloittanut ja ollut aktiivisesti yhteydessä toimitukseen.
Iežan NRK:s oažžun dieđu mielde son lea lohpádusas mielde spealus juo álggahan ja lea leamaš aktiivvalaččat oktavuođas doaimmahussii.
NRK:n toimitus, kuten edellisellä vaalikaudella, on hyvinkin juorujen ja huhujen vietävissä.
NRK:a doaimmahus, dego ovdditnai válgabajis, lea jáhku mielde buresge šláddariid ja solžžaid láidemis.
Ongelmana hyvin usein on NRK:n uutisissa myös se, että toimittajat eivät juurikaan tunne Suomen lainsäädäntöä ja Suomen saamelaiskäräjiä ohjaavia säännöksiä.
Buncarákkisin lea hui dávjá NRK:a ođđasiin maiddái dat, ahte doaimmaheaddjit eai olus dovdda Suoma lágaid ja njuolggadusaid, mat stivrejit Suoma sámedikki.
Wikipedia ei riitä lähteeksi ihan joka uutiseen.
Wikipedia ii leat dárbahassii buorre gáldu áibbas juohke ođđasii.
Kuulin myös saamelaiskäräjien jäseniltä että NRK:n toimittaja oli soittanut usealle käräjäjäsenille ja kysynyt kommentteja.
Gullen maid sámedikki áirasiin, ahte NRK:a doaimmaheaddji lei čuojahan máŋgga sámediggeáirasii ja jearran kommeanttaid.
Uutisiin pääsi jostakin kumman syystä vain sellainen kommentti, jossa asiavirheisiin perustuen minua kritisoitiin.
Ođđasii beasai juoga man sivas dušše dakkár kommeanta, mas áššemeattáhusaid mielde kritisereje mu.
Tukevia kannanottoja ei uutisiin kelpuutettu.
Dakkár oaivilat, mas mu oainnut ledje ožžon doarjaga, eai ođđasiidda dohkken.
Mutta tämä on NRK:n valitsema näkökulma, jossa puolueettomasta uutisvälityksestä ei ole tietoakaan.
Muhto dát lea NRK:a válljen oaidninvuohki, mas bealahis ođasgaskkusteamis ii leat diehtuge.
Suomessa tällainen uutisointi ei olisi journalististen eettisten ohjeiden mukaista.
Suomas dákkár ođasráhkadeapmi ii livčče journalisttalaš etihkalaš rávvagiid mielde.
Ikävää, että hyvä asia on yritetty saada huonoon valoon.
Šállošahtti dás lea dieđusge dat, ahte NRK Sámi radio lea viggan botnjat buori ášši ja bostalit.
Näkkälän paliskunnan hallitus oli kutsunut saamelaiskäräjät osallistumaan asiantuntijana paliskunnan ylimääräiseen kokoukseen helmikuun lopulla.
Neakkela bálgesa stivra lei bovden sámedikki báikki nala daningo sámi boazodoalu sajádaga ovddideapmi gullá sámedikki bargguide.
Toin tilaisuuteen saamelaiskäräjien tervehdyksen ja kerroin kokoukselle saamelaisporonhoidon suojasta ja saamelaiskäräjien tehtävistä.
Sámediggi lea ožžon olu fuolastuvvan oktavuohtaváldimiid maŋimus jagiid guovllu sámi boazodolliin sámi boazodoalu dilis Neakkela bálgesis.
Näkkälän paliskunnan hallitus oli kutsunut saamelaiskäräjät paikalle koska saamelaisen poronhoidon aseman edistäminen kuuluu saamelaiskäräjien tehtäviin.
Oktavuohtaváldit ballet, ahte sámi boazodoallu nohká Neakkela bálgesis ja ahte oba boazodoallovuohki rievdá jos bálges ii juhkkojuvvo.
Näkkälän paliskunnassa on historiallisesti ja perinteisesti erilliset laidunalueet suomalaisille ja saamelaisille poronhoitajille.
Neakkela bálgesis leat historjjálaččat ja árbevirolaččat sierra guohtoneatnamat láddelaš ja sápmelaš boazodolliide.
Alueen pohjoisosa on saamelaisten laidunaluetta ja eteläosa suomalaisten poronhoitajien laidunaluetta.
Bálgesa davvioassi lea sápmelaččaid guohtoneanan ja lulliguovlu láddelaš boazodolliid guohtoneanan.
Saamelaisten poronhoitajien laidunalueet ovat kuitenkin kaventunut jatkuvasti.
Sápmelaččaid guohtoneatnamat leat goit geažos áigge gáržon.
Suomalaiset poronhoitajat eivät ole kunnioittaneet perinteisiä laidunrajoja vaan tunkeutuneet syvälle saamelaisten poronhoitajien laidunalueille.
Láddelaš boazodoallit eai leat gudnejahttán árbevirolaš guohtoneanarájiid, muhto sii leat bahkken guhkás boazosámiid guohtoneatnamiidda.
Paikoitellen saamelaisia poronhoitajia, jotka ovat puolustaneet omia laitumiaan, on uhkailtu väkivallalla.
Báikkohagaid boazosápmelaččat, geat leat bealuštan iežaset guohtoneatnamiid, leat uhkiduvvon veahkaválddiin.
Laitumet eivät pitkään kestä tätä tilannetta.
Guohtoneatnamat eai guhká gierdda dán dili.
Tilanne on jatkunut jo useamman vuoden eikä Näkkälän paliskunta ole pystynyt tilannetta ratkaisemaan pysyvällä tavalla omissa elimissään.
Dilli lea bistán dákkárin juo máŋga jagi iige Neakkela bálges leat bastán dili čoavdit fásta vuogi mielde iežas organain.
Kuluvana talvena tilanne on entisestään pahentunut.
Dán dálvve dilli lea ovddežisge vearránan.
Perinteisiä porohoitotöitä ei ole voinut tehdä koska poroja on joutunut paimentamaan jatkuvasti mastaamisen ehkäisemiseksi.
Árbevirolaš boazobarggut leat báhcán barggakeahttá go boazosámit leat šaddan geažos áigge guođohit ealuideaset mástanbalu dihte.
On selvää, että nykyinen tilanne ei voi jatkua.
Lea čielggas, ahte dálá dilli ii sáhte joatkahuvvat.
Laidunrauhaa ei ole, saamelaisten perinteinen laidunalueiden säästäminen ja säätely laidunkiertojärjestelmän avulla on murenemassa ja saamelaisten ja suomalaisten poronhoitajien väliset suhteet ovat huonot.
Guohtonráfi ii leat, boazosámiid árbevirolaš guohtoneatnamiid seastin ja mudden guohtoneananmolsašuddama vuogádagain lea billahuvvame – ja sápmelaš ja láddelaš boazodolliid gaskavuođat leat heittodat.
Paliskunnan osakkaat päättivätkin äänestyksen jälkeen, että paliskunta jaetaan.
Bálgesa osolaččat mearridenai jienasteami maŋŋel, ahte bálges juhkkojuvvo.
Asia siirtyy tämän jälkeen Lapin aluehallintaviraston käsiteltäväksi.
Ášši sirdása dán maŋŋel Davviguovllu guovlohálddašanvirgelágádusa gieđahallamii.
Itse en tietenkään osallistunut äänestykseen enkä olisi edes voinutkaan osallistua koska olin tilaisuudessa asiantuntijana enkä ole paliskunnan osakas eli minulla ei ole poroja luvussa.
Ieš in dieđusge oassálastán jienasteapmái, inge livčče oba bastánge oassálastit go ledjen dilálašvuođas áššedovdi inge bálgesa osolaš, dehege mus eai leat bohccot logus.
Politiikan teko on vaatinut veronsa.
Politihkain bargan lea dán dáfus váldán vearus.
Pidän paliskunnan jakamista parhaana vaihtoehtona turvata saamelaisporonhoidon tulevaisuus Näkkälän paliskunnan alueella.
Ieš anán bálgesa juohkima buoremus molssaeaktun dorvvastit sámi boazodoalu boahtteáiggi Neakkela bálgesis.
Poronhoitolaki mahdollistaa paliskunnan jakamisen, mutta jakaminen toki vaatii vielä tarkempia selvityksiä ja asia tulee varmasti myös saamelaiskäräjien käsiteltäväksi.
Boazodoalloláhka dahká vejolažžan bálgesa juohkima, muhto juohkin gal gáibida vel dárkilit čilgehusaid ja ášši boahtá sihkkarit maiddái sámedikki gieđahallamii.
Asia on kuitenkin minulle ennen kaikkea tärkeä siksi, että saamelaisen poronhoidon aseman turvaaminen kuuluu saamelaiskäräjien tehtäviin, paliskunnan saamelaisosakkaat ovat tätä vaatineet saamelaiskäräjiltä ja että paliskunnan saamelaisten osakkaiden todella selkeä enemmistä kannattaa paliskunnan jakamista.
Ášši lea munnje earenoamáš dehálaš danin go sámi boazodoalu sajádaga dorvvasteapmi gullá sámedikki bargguide, bálgesa ja bálgesa sámi osolaččat leat dán gáibidan sámedikkis ja ahte bálgesa sámi osolaččaid čielga eanetlohku duođaid doarju bálgesa juohkima.
Tämä oli ensimmäinen kerta minun aikanani kun saamelaiskäräjät kutsuttiin saamelaisten kotiseutualueen paliskunnan kokouksiin ja mielelläni osallistumme kokouksiin myös jatkossakin, jos saamelaiset poronhoitajat niin toivovat.
Dát lei vuosttaš geardi mu áigge go sámediggi bovdejuvvui sámi ruovttuguovllu bálgesa čoakkámii ja mielalis oassálastit čoakkámiidda maiddái boahttevuođas, jos boazosámit dan sávvet.
Saamelaiskäräjillä on säännöllinen yhteistyömuoto saamelaisten kotiseutualueen paliskuntien poroisäntien kanssa.
Sámedikkis lea jeavddalaš ovttasbargovuohki sámi ruovttuguovllu bálgesiid boazoisidiiguin.
Viime viikon tiistaina pidettiin saamelaisen parlamentaarisen neuvoston hallituksen kokous Koutokeinossa.
Mannan vahku disdaga dollojuvvui sámi parlamentáralaš ráđi stivrra čoakkán Guovdageainnus.
Käsittelimme kokouksessa esitystä saamelaiskäräjien yhteistyön tiivistämiseksi saamelaisopetuksessa, sen suunnittelussa ja oppimateriaalituotannossa.
Gieđahalaimet čoakkámis evttohusa sámedikkiid ovttasbarggu buorideamis sámi oahpahusas, dan plánemis ja oahppomateriálabuvttadeamis.
Päätimme lähettää esityksen kansallisten saamelaiskäräjien käsiteltäväksi ennen asiasta päättämistä.
Mearrideimmet sáddet evttohusa riikkasis sámedikkiid gieđahallamii ovdal áššis mearrideami.
Tämän saamelaiskäräjäkauden ensimmäinen hallituksen kokous pidettiin kiireellisenä puhelinkokouksena.
Dán sámedikkibaji vuosttaš stivrra čoakkán dollojuvvui hohpolaš telefunčoakkámin.
Asialistalla oli saamelaiskäräjien ja saamelaiskulttuurikeskus Sajoksen avajaiset sekä muutama edustajan nimeäminen.
Áššelisttu nalde ledje sámedikki ja sámi kulturguovddáš Sajosa rahpandoalut sihke muhtin ovddasteaddji nammadeapmi.
Nimesimme pohjoismaiseen virkamiestyöryhmään edustajaksi lakimiessihteeri Aimo Guttormin ja vähemmistöasian neuvottelukuntaan nimettiin saamelaiskäräjien hallituksen jäsen Pirita Näkkäläjärvi.
Nammadeimmet davviriikkalaš virgeolmmošbargojovkui ovddasteaddjin láhkaolmmoščálli Aimo Guttorma ja vehádatáššiid ráđđádallangoddái nammaduvvui sámedikki stivrra lahttu Pirita Näkkäläjärvi.
Viime viikon torstaina minulla oli kunnia osallistua Tasavallan Presidentti Sauli Niinistön virkaanastujaisseremonioihin.
Mannan vahku duorastaga mus lei gudni oassálastit dásseválddi presideantta Sauli Niinistö virgáilávkenseremoniijaide.
Osallistuin myös pohjoismaisen saamelaissopimuksen jatkoneuvottelujen Suomen valtuuskunnan kokoukseen sekä rasismin ja suvaitsemattomuuden vastaisen Euroopan komission vierailuun Suomessa (ECRI) koska se halusi kuulla saamelaiskäräjiä työssään. ECRI on Euroopan Neuvoston alainen elin.
Oassálasten maid davviriikkalaš sámi soahpamuša joatkkaráđđádallamiid Suoma sáttagotti čoakkámii sihke rasismma ja utnohisvuođa vuostásaš Eurohpá komisšuvnna guossástallamii Suomas (ECRI) daningo dat háldii gullat sámedikki iežas barggus.
Osallistuin myös saamen kielten elvytysohjelman luovutustilaisuuteen kulttuuri- ja opetusministeriössä.
Oassálasten maid sámegielaid ealáskahttinprográmma luobahandilálašvuhtii kultur- ja oahpahusministeriijas.
Tämä ja ensi viikko kuluu taas työmatkoilla.
Dát ja boahtte vahku mannet fas bargomátkkiin.
Tiistaina saamelaisella parlamentaarisella neuvostolla oli ilo tavata Rovaniemellä EU:n ulkosuhteista vastaava komissaari, komission varapresidentti Catherine Ashton.
Ikte sámi parlamentáralaš ráđis lei illu deaivat Roavenjárggas EU:a olgoáššiid gaskavuođain ovddasvástideaddji komissára, komisšuvnna várrepresideantta Catherine Ashtona.
Toin puheessani esille saamelaisporonhoidon erityiskysymyksiä sekä erityisesti ehdotuksia parantaa dialogia Eu:n ja arktisten alkuperäiskansojen kanssa.
Bukten sáhkavuorustan ovdan sámi boazodoalu sierragažaldagaid sihke earenoamážit evttohusaid buoridit dialoga EU:a ja árktalaš álgoálbmogiiguin.
Puhe löytyy kotisivuiltamme osoitteesta www.samediggi.fi/puheet.
Mu doallan sáhka gávdno sámedikki ruovttusiidduin čujuhusas www.samediggi.fi/puheet.
Loppuviikolla osallistun biodiversiteettityöryhmän kokoukseen Helsingissä.
Loahppavahku oassálasttán biodiversiteahttabargojoavkku čoakkámii Helssegis.
Asialistalla on biodiversiteettistrategian ja – toimintaohjelman uudistaminen.
Áššelisttu nalde lea biodiversiteahttastrategiija ja – doaibmaprográmma ođasteapmi.
Ensi viikko alkaa pohjoismaisen saamelaissopimuksen jatkoneuvotteluilla.
Boahtte vahkku álgá davviriikkalaš sámi soahpamuša joatkkaráđđádallamiin.
Terveisin Helsingistä Klemetti Näkkäläjärvi
Dearvvuođagat Helssegis
Järkytys ja epäusko Elämäni kummallisin ja järkyttävin viikko alkaa olla takana päin.
Soasiheapmi ja eahpeosku Mu eallima ártegeamos ja hirbmadeamos vahkku lea dál bázibázi.
Täytyy sanoa, että muutama päiviä on kulunut kuin sumussa ja tunnelmat ovat vaihdelleet epäuskosta kauhuskenaarioon.
Ferte dadjat, ahte muhtin beaivi lea golihan dego murkku siste ja dovdamušat leat molsašuddan eahpeoskkus hirbmaskenáriijai.
Olin keskiviikkona Brysselissä hyvin mielenkiintoisessa ja tärkeässä seminaarissa arktisen alueen tulevaisuudesta.
Ledjen gaskavahkko Brysselis hui beroštahtti ja dehálaš semináras árktasa guovllu boahtteáiggis.
Sain sinne kesken seminaarin tiedon, että saamelaiskäräjiltä pyydetään pikaista lausuntoa seuraavalle päivälle lausuntoa saamelaismääritelmästä vielä kerran perustusvaliokunnalle ja neuvottelua perustuslakivaliokunnan puheenjohtaja Johannes Koskisen ja oikeusministeri Anna-Maja Henrikssonin kanssa.
Ožžon dohko gaskan seminára dieđu, ahte sámedikkis bivdet dakkaviđe ja čuovvovaš beaivái cealkámuša sápmelašmeroštallamis vel okte vuođđoláhkaválljagoddái ja šiehtadallama vuođđoláhkaválljagotti ságadoalli Johannes Koskisiin ja vuoigatavuohtaministtar Anna-Maja Henrikssoniin.
Tärkeän seminaarin kokonaisanti jäi siis muodostamatta, koska se piti jättää kesken lausunnon kirjoittamisen vuoksi ja lähteä ensimmäisellä mahdollisella koneella Suomeen.
Mávssolaš seminára ollislaš addámuš bázii hábmekeahttá, daningo šadden guođđit seminára gáibiduvvon cealkámuša čállima geažil ja vuolgit vuosttaš vejolaš girdiin Supmii.
Linjat kävivät kuumina Suomeen ja ryhdyimme toimeen.
Linnját ledje dollabáhkasin Supmii ja riemaimet bargui.
Saamelaiskäräjien lausunto löytyy käräjien kotisivuilta, kuten kaikki valiokunnille annetut lausunnot.
Sámedikki cealkámuš gávdno sámedikki ruovttusiidduin, dego buot váljagottiide addojun cealkámušat.
Pikakomennuksella saamelaiskäräjien puheenjohtajisto neuvotteli torstaina niin perustuslakivaliokunnan puheenjohtajan kuin oikeusministerinkin kanssa.
Hoahppogohččumiin sámedikki ságadoallit šiehtadalle duorastaga sihke vuođđoláhkaváljagotti ságadolliin ja vuoigatvuohtaministariin.
Olen seurannut valiokunnan työskentelyä suurella ihmetyksellä, että ei voi olla totta.
Lean čuvvon váljagotti bargama stuora ipmašiin, ahte ii sáhte leat duohta.
Ehdotuksia saamelaismääritelmäksi on vedetty kuin hatusta ilman mitään logiikkaa.
Evttohusat sápmelašmeroštallamin leat gessojuvvon dego háhtas almmá mange logihkaid haga.
Perustuslain kanssa tässä ei ole ollut mitään tekemistä.
Vuođđolágain dás ii leat mihkkege dahkamušaid.
Perustuslakivaliokunta on osoittanut sen, että se on hyvin vaikutuksille altis puoluepoliittinen valiokunta, joka tulkitsee perustuslakia ja kansainvälisiä velvoitteita kunkin edustajan puoluepoliittisten silmälasien läpi.
Vuođđoláhkaváljagoddi lea čájehan dan, ahte dat lea váikkuhusaide mieđis bellodatpolitihkalaš váljagoddi, mii dulko vuođđolága ja riikkaidgaskasaš geatnegasvuođaid iešguđege ovddasteaddji bellodatpolitihkalaš čalbmelásiid čađa.
Sotkuahan tällaisesta toiminnasta tulee.
Duivi, moivi ja ruivi dahan dákkár doaimmas šaddá.
Siitä huolimatta Lapin kansanedustajien jatkokautta on yritetty varmistaa ihan perustuslakivaliokunnan suurella avustuksella.
Das fuolakeahttá Lappi riikkabeaiveovddasteddjiid joatkkabadji lea geahččaluvvon sihkkarastojuvvot vuođđoláhkaváljagotti árvvas veahki rájes.
Kuultu on jos monenlaisia tahoja, mutta Suomen perustuslain ja kansainvälisen oikeuden asiantuntijat on jätetty kuulematta muutamaa kirjallista kuulemista lukuun ottamatta.
Juos ja vaikko guđegelágán bealit leat gullojuvvon, muhto Suoma vuođđolága ja riikkaidgaskasaš vuoigatvuođa áššedovdit leat guđđojuvvon gulakeahttá earret muhtin čálalaš gullama.
Valiokunnan työtä ovat dominoineet juorut ja huhut, lappilaisten kansanedustajien näkemykset, puoluepolitiikka ja asiantuntemattomuus.
Váljagotti barggu leat domineren šláddarat ja šolžžat, lappilaš riikkabeaiveolbmuid oainnut, bellodatpolitihkka ja áššedovdameahttunvuohta.
Minun uskoni perustuslakivaliokunnan kykyihin täyttää sille asetetut tehtävänsä ovat menneet.
Mun lean massán jáhku vuođđoláhkaváljagotti návccaide deavdit dasa ásahuvvon bargguid.
Saamelaiskäräjälakia on vatvottu valiokunnassa syyskuun lopusta lähtien eli yli viitisen kuukautta.
Vuođđoláhkaváljagoddi lea smirezastán ja millen ovdánkeahttá sámediggelága čakčamánu loahpa rájes badjel vihtta mánu.
Ja kaiken tämän pakerruksen, lausuntovyörytyksen ja kaikkien mahdollisten kiinnostuneiden tahojen kuulemisten jälkeen valiokunta on päätynyt esittämään saamelaismääritelmän pitämistä nykyisellään.
Ja buot dán buđaldallama, cealkámuščolluma ja buot vejolaš beroštuvvan beliid gullama maŋŋel váljagoddi lea mearridan evttohit sápmelašmeroštallama doallama dego dat lea dálá lágas.
Uskomatonta !
Jáhkemeahttun !
Kun katsoo valiokuntien lausuntoja ja mietintöjä saamelaislaki-hankkeista, niin on selvää että päähallituspuolueet ovat pettäneet saamelaiset ja valtioneuvoston.
Go geahččá váljagottiid cealkámušaid ja smiehttamušaid sápmelašláhkafidnuin, de lea čielggas ahte váldoráđđehusbellodagat leat beahttán sápmelaččaid ja stáhtaráđi.
Päähallituspuolueet ovat pettäneet myös oikeusministeriön ja kaiken sen tekemän työn.
Váldoráđđehusbellodagat leat beahttán maid vuoigatvuohtaministeriija ja visot dan bargan barggu.
Siitä ei pääse yli eikä ympäri.
Dán áššis ii sáhte eará ládje oaivvildit.
Suomen tilanne muistuttaa ikävällä tavalla Venäjän tilannetta.
Suoma dilli sulástahttá morašlaš vuogi mielde Ruošša dili.
Venäjällä valtio on vaihtanut alkuperäiskansoja edustavien järjestöjen edustajat valtiolle myötämielisiin henkilöihin.
Ruoššas stáhta lea lonuhan álgoálbmogiid ovddastan organisašuvnnaid ovddasteddjiid stáhtii miehtemielalaš olbmuide.
Suomi on tekemässä aivan samoin.
Suopma lea bargame seamma ládje.
Suomen valtio on vaihtamassa saamelaiset ja saamelaiskäräjät Suomen valtiolle myötämielisiin henkilöihin ja vieläpä lain nojalla.
Suoma stáhta lea molsume sápmelaččaid ja sámedikki Suoma stáhtii miehtemielalaš olbmuide ja juobe lága vuođul.
Suomen valtio määrää ketkä ovat saamelaisia vastoin saamelaisyhteisön näkemystä.
Suoma stáhta mearrida geat leat sápmelaččat sámi servoša oainnu vuostá.
Muutamassa vaalikaudessa saamelaiskäräjät voi korvautua kokonaisuudessaan edustajilla, joilla ei ole yhteyttä saamen kieleen ja kulttuuriin, mutta on kylläkin surullisen kuuluisa ” lappalaisverokortti ”.
Muhtin válgabajis sámediggi sáhttá buhttejuvvot ollásit ovddasteddjiiguin, geain ii leat oktavuohta sámegillii ja sámi kultuvrii, muhto lea gal morašlaš beakkán “ lappalašvearrogoarta ”.
Suomi on taantumassa takaisin 1900-luvun alun assimilaatiopolitiikan aikakaudelle.
Suopma lea manname maŋás 1900-logu álggu assimilašuvdnapolitihka áigodahkii.
Siitä ei pääse yli eikä ympäri.
Das ii beasa badjel iige birra.
Kaikkein absurdein tilanne on se, että koko saamelaiskäräjälain uudistus lähti siitä, että saamelaismääritelmää on muutettava, ja sillä ei olekaan mitään merkitystä.
Buot mielaheamos ja jierpmivuostáseamoš dilli lea dat, ahte oba sámediggelága ođasnuhttin vulgii das, ahte sápmelašmeroštallan galgá rievdaduvvot, ja das ii leatge mihkkege mearkkašumiid.
Nyt perustuslakivaliokunta on kaikessa viisaudessaan esittänyt saamelaismääritelmän pitämistä voimassaan nykyisenkaltaisena sekä laventaen sitä lain perusteluosassa entisestään siten, että ryhmäidentifikaatiolla ei ole mitään merkitystä ja Korkeimman hallinto-oikeuden vuoden 2011 tulkintakäytäntö on oikea tapa tulkita sitä, kuka on saamelainen.
Dál vuođđoláhkaváljagoddi lea buot viisodagastis evttohan sápmelašmeroštallama bisuheami ovddešlágánin ja viiddidan lága ákkastallanoasis dan ovddežis nu, ahte joavkoidentifikašuvnnas ii leat mihkkege mearkkašumiid ja Alimus hálddahusrievtti jagi 2011 dulkongeavat lea rievttes vuohki dulkot, gii lea sápmelaš.
Valiokunnan esittämät muutokset ovat täysin vastoin Suomen saamia kansainvälisiä ihmisoikeussopimusten valvontaelinten suosituksia ja ihmisoikeusvelvoitteita ja vieläpä Suomen kansainväliselle yhteisölle antamiaan lupauksia.
Váljagotti evttohan nuppástusat lea ollásii vuostá Suoma oažžun riikkaidgaskasaš olmmošriektesoahpamušaid gohcinorgánaid ávžžuhusaid ja olmmošriekte-geatnegasvuođaid ja vel Suoma riikkaidgaskasaš servošii addin lohpádusaidis.
Tämä perustuslakivaliokunta jättää todellakin jälkensä historiaan ihmis- ja alkuperäisoikeuksien kannalta.
Dát vuođđoláhkaváljagoddi guođđá duođaidge luottaidis historjái olmmoš- ja álgoálbmotrivttiid dáfus.
Saamelaiskäräjillä ei ole perustuslakivaliokunnalle mitään virkaa.
Sámedikkis ii leat vuođđoláhkaváljagoddái mihkkege mearkkašumiid.
Saamelaiskäräjät on sille joku kuriositeetti, jolla voi pyyhkiä lattiaa.
Sámediggi lea dasa muhtin kuriositeahtta, mainna sáhttá sihkkut láhtti.
Kaikki se työ, mitä saamelaiskäräjät ja oikeusministeriö ovat rakentaneet tämän eduskuntakauden aikana yhdessä on tuhottu.
Visot dat bargu, maid sámediggi ja vuoigatvuohta-ministeriija leaba huksen dán riikkabeaiveáigodaga áigge lea duššaduvvon.
Valiokunta ehdottaa, että ILO 169-sopimus kyllä voidaan ratifioida.
Váljagoddi evttoha, ahte ILO 169-soahpamuš gal sáhttá ratifiserejuvvot.
Nythän se onkin helppoa kun kaikki alueen asukkaat voivat käytännössä päästä saamelaiskäräjien vaaliluetteloon ja me olemme alueen pääväestön kaikki yhtä suurta alkuperäiskansaa !
Dálhan dat leage álki go visot guovllu olbmot sáhttet geavadis beassat sámedikki válgalogahallamii ja mii leat guovllu váldoálbmogiin buohkat okta stuora álgáoálbmot !
Saamelaisia on huijattu.
Sápmelaččat leat sakkarat dájuhuvvon.
Meidät pakotettiin hyväksymään Ilo 169-sopimuksen ratifiointi ja sen selitys, jota saamme saamelaiskäräjälain ja saamelaismääritelmän uudistettua.
Mii bákkuhuvuimet dohkkehit ILO 169-soahpamuša ratifiserema ja dan čilgehusa, vai sámediggeláhka ja sápmelašmeroštallan sáhtii ođasnuhttojuvvot.
Nyt saamelaiskäräjälakia ei muuteta saamelaismääritelmän osalta.
Dál sámediggeláhka sápmelašmeroštallan ii rievdaduvvo.
ILO 169-sopimuksen ratifioinnilla ei ole enää saamelaiskäräjien tukea.
ILO 169-soahpamuša ratifiseremiin ii leat šat sámedikki doarjja.
Se koskee sekä selitystä että koko sopimuksen ratifiointia.
Dat guoská sihke čilgehusa ja oba soahpamuša ratifiserema.
Saamelaiskäräjien kokous on päättänyt kokouksessaan 2/2014 lausunnossaan ILO 169-sopimuksesta, että: Saamelaiskäräjät pitää välttämättömänä, että ILO 169-sopimuksen ratifiointi liitetään tässä yhteydessä saamelaiskäräjälain uudistukseen ja saamelaismääritelmää muutetaan saamelaiskäräjien kannan mukaisesti, jotta sopimuksen ratifiointi ja toimeenpano vastaavat Suomen tilannetta ja sopimusta sovelletaan tarkoituksenmukaisesti.
Sámedikki lea čoakkámisttis 2/2014 dan cealkámušas ILO 169-soahpamušas, ahte: Sámediggi atná vealtameahttumin, ahte ILO 169-soahpamuša ratifiseren laktojuvvo dán oktavuođas sámediggelága ođasnuhttimii ja sápmelašmeroštallan rievdaduvvo sámedikki oainnu mielde, vai soahpamuša ratifiseren ja olláhuhttin dávisteaba Suoma dillái ja soahpamuš guoskaduvvo vuogálaččat.
Ollakseen ILO-sopimuksen kannalta hyväksyttävä, Suomen lainsäädännön sisältämän saamelaismääritelmän täytyy olla saamelaisten itsensä hyväksymä.
Vai ILO-soahpamuša dáfus lea dohkálaš, de Suoma lága sápmelašmeroštallan ferte leat sápmelaččaid iežaset dohkkeheami mielde.
Sopimuksen valvontaelimet tulevat kiinnittämään huomiota siihen, miten Suomen lainsäädäntö määrittelee yleissopimuksen suojan piiriin tulevan alkuperäiskansan.
Soahpamuša gohcinorgánat bohtet giddet fuomášumi dasa, mot Suoma lágat meroštallet álgoálbmoga, mii boahtá oktasašsoahpamuša suoji ollái.
Jos tässä yhteydessä ilmenisi, että Suomi on liittynyt sopimukseen sellaisen saamelaismääritelmän nojalla, jota saamelaiset itse eivät hyväksy, oltaisiin kestämättömässä tilanteessa.
Jos dán olis vuhttolii, ahte Suopma lea čatnasan soahpamuššii dakkár sápmelašmeroštallama vuođul, man sápmelaččat ieža eai dohkket, de dat livččii gierdameahttun dilli.
Artiklan 1 osalta saamelaiskäräjien kanta on, että sopimus koskee kaikilta osin Suomessa vain alkuperäiskansa saamelaisia ja että mikäli Suomi liittyy ILO 169-sopimukseen, saamelaismääritelmän on oltava saamelaiskäräjien hyväksymä.
Artihkkala 1 mielde sámedikki oaidnu lea, ahte soahpamuš guoská buot osiin Suomas dušše álgoálbmot sápmelaččaid ja ahte jos Suopma čatnašuvvá ILO 169-soahpamuššii, de sápmelašmeroštallan ferte leat dakkár, man sámediggi dohkkeha.
Nyt Suomen valtio on perustuslakivaliokunnan luomassa kestämättömässä tilanteessa saamelaislakihankkeiden osalta.
Dál Suoma stáhta lea vuođđoláhkaváljagotti duddjon gierdameahttun dilis sámi láhkafidnuid olis.
Haluan kiittää kaikkia saamelaisia, ihmisoikeusaktivisteja, tiedeyhteisön edustajia ja saamelaisyhdistyksiä, jotka ovat vedonneet saamelaiskäräjälain ja erityisesti sen saamelaismääritelmän uudistuksen puolesta ja tehneet työtä saamelaisten paremman tulevaisuuden eteen.
Háliidan giitit buot sápmelaččaid, olmmošriekteaktivisttaid, dieđaservoša ovddasteddjiid ja sámi servviid, mat leat doarjalan sámediggelága ja earenoamážit dan sápmelašmeroštallama ođasnuhttima beales ja leat bargan sápmelaččaid buoret boahtteáiggi ovdii.
Työnne on ollut tärkeää ja olen ylpeä siitä, että saamen kansa on ollut hyvin yhtenäinen saamelaiskäräjälain uudistuksessa.
Din bargu lea leamaš dehálaš ja lean čeavlái das, ahte sámi álbmot lea leamaš ovttamielalaš sámediggelága ođasnuhttimis.
Kiitän teitä tuestanne ja työstänne kaikesta sydämestäni.
Giittán din doarjagisttádet ja barggusteattet buot váimmuinan.
On erityisen tärkeää, että asian ollessa niin tärkeä saamelaisille, niin he ovat saaneet nopeaa, oikeaa ja luotettavaa tietoa eduskunnan toiminnasta saameksi ja suomeksi Yle Sápmin eri foorumeilla.
Lea earenoamáš dehálaš, ahte go ášši lea leamaš nu dehálaš sápmelaččaide, nu sápmelaččat leat ožžon jođánit, rievttes ja luohtehahtti dieđu riikkabeivviid doaimmain sáme- ja suomagillii Yle Sámi sierra forumain.
Saamenkielinen riippumaton media on todella arvokas ja tärkeä meille saamelaisille.
Sámegielalaš bealakeahtes media lea duođaid divrras ja dehálaš ášši sápmelaččaide.
Valtamedian lähestymistapa saamelaisasioihin tuntuu olevan monesti sensaatiohakuinen.
Váldomedia lahkonanvuohki sámi áššiide orru leame máŋgii sensašuvnnaid ohcci.
On selvää, että jos valtamedian toimittajien asiantuntemus saamelaisista ja saamelaiskulttuurista on heikko, se vaikuttaa uutisten laatuun ja myös uutisissa välittyviin asenteisiin, jotka ovat hyvin helposti löydettävissä.
Lea čielggas, ahte jos váldomedia doaimmaheddjiid áššedovdamuš sápmelaččain ja sámi kultuvrras lea heittot, de dat váikkuha ođđasiid šládjii ja maiddái ođđasiidda sirdojuvvon doaladupmin, man lea álki vuohttit.
Me saamelaiset tunnumme olevan niin mediassa kuin valtakunnan politiikassa silmätikkuina monellakin tapaa.
Mii sápmelaččat orrut leame nu medias go váldegotti politihkas buohkaid negatiiva fuomášumi čuozáhahkan máŋgganai ládje.
Jatkamme neuvotteluja eduskuntaan ja oikeusministeriöön päin miten asiassa edetään.
Joatkit šiehtadallamiid riikkabeivviid ja vuoigatvuohtaministeriija guvlui mot áššis ovdánuvvo.
Pallo on nyt oikeusministerillä ja valtioneuvostolla ja ennen kaikkea pääministeri Stubbilla, joka ulkoministerinä ollessaan korosti vahvasti alkuperäiskansojen oikeuksia.
Spábbá lea dál vuoigatvuohtaministeriijas ja stáhtaráđis ja vuosttažettiin oaiveministtar Stubbis, gii olgoministariin doaimmadettiin deattuhii hui vuoimmálaččat álgoálbmogiid rivttiid.
Nyt hän vaikuttaa unohtaneen saamelaiset kokonaan.
Dál son orru ollásit vajálduhttán sápmelaččaid.
Olen pyytänyt useita kertoja tapaamista pääministerin kanssa, mutta hänen kabinettinsa ei ole edes vastannut yhteydenottopyyntöihini.
Lean bivdán máŋgii deaivvadeami oaiveministariin, muhto su kabineahtta ii leat oba vástidange oktavuohtaváldinbivdagiidda.
Menen maanantaina taas Helsinkiin.
Manan ihttin mánnodaga fas Helssegii.
Päivitän blogikirjoitustani heti kun on uutisoitavaa.
Ođasnuhtán bloggačállosa dakkaviđe go áššis leat muitalanládje ođđa dieđut.
Kohti saamelaiskäräjävaaleja Saamelaiskäräjävaalien ehdokasasettelu päättyi perjantaina ja 40 ehdokasta asettuivat vaaleihin.
Sámediggeválggaide Sámediggeválggaid evttohasásaheapmi nogai mannan bearjadaga ja 40 evttohasa vulget válggaide.
Kesän asiaa pohdittuani perheeni ja tukijoideni kanssa päätin lähteä vielä ehdolle saamelaiskäräjävaaleihin.
Go ledjen geasi áigge ášši suokkardan iežan bearrašiin ja doarjaleddjiiguin, de mearridin vel álgit evttohassan sámediggeválggaide.
Päätös ei ollut helppo, kuluva saamelaiskäräjävaalikausi ei ole ollut helpoimpia, mutta toisaalta kaikesta mediamyllytyksestä huolimatta kausi on ollut hyvin tuloksellinen.
Dát mearrádus ii lean eisige álki. Dát nohkavaš sámediggebadji ii leat gullan álkimušaide, muhto nuppe dáfus buot mediarigearas fuolakeahttá badji lea buktán hui olu bohtosiid.
Suurin kannuste itselleni lähteä mittauttamaan kannatustani ja saamaan tukea omalle, tukijoitteni ja saamelaiskäräjien hallituksen valitsemalle linjalle olivat onnistuneet hallitusneuvottelut ja hallitusohjelman kirjaukset koskien ILO 169-sopimusta, saamen kieltä ja sen elvyttämistä, saamelaisten perinteistä tietoa ja saamelaiskäräjien toiminnan kehittämistä ja resursointia, ks.
Munnje alccesan eanemus movttidahtti vuolgit mihtidahttit iežan guottáhusa ja oažžut doarjaga doarjaleddjiid ja sámedikki stivrra válljen linnjái ledje lihkostuvvan ráđđehusšiehtadallamat ja ráđđehusprográmma girjemat.
tarkemmin sulkeissa olevaa linkkiä ja liitteitä (www.samediggi.fi/index.php?option=com_content&task=view&id=478&Itemid=149).
Earenoamážit girjemat, mat guske ILO 169-soahpamuša, sámegiela ja dan ealáskahttima, sámiid árbevirolaš dieđu ja sámedikki doaimma gárgeheami ja resurserema, geahča dárkileappot ruođuid siste čujuhusa čállosa ja dan čuvvosiid (www.samediggi.fi/index.php?option=com_content&task=view&id=478&Itemid=149).
Tulevalla saamelaiskäräjillä on suuri vastuu huolehtia siitä, että hallitusohjelman kirjaukset toteutuvat ja haluan olla osaltani huolehtimassa siitä, että kirjaukset toteutuvat – mikäli äänestäjät niin haluavat.
Boahtte sámedikkis lea stuora ovddasvástádus atnit ávvira das, ahte ráđđehusprográmma girjemat olláhuvvet ja hálidan maid iežan bakte leat atnime ávvira das, ahte girjemat dahkkojit duohtan – jos jienasteaddjit dan hálidit.
Tulevat vaalit tulevat olemaan hyvin tärkeät ja vaalit tulevat ratkaisemaan sen, uudistuuko saamelaiskäräjät ja kehittyykö saamelainen kulttuuri-itsehallinto ja poliittinen kulttuuri.
Boahtte válggat leat hui dehálaččat ja válggat bohtet mearridit ođastuvvago sámediggi ja gárganago sámi kulturiešstivren ja politihkalaš kultuvra.
Kun lähdin neljä vuotta sitten ehdolle ajoin vaaleissa saamelaiskäräjien toiminnan demokratisoimista.
Go vulgen njeallje jagi dás ovdal evttohassan, de vudjen válggain sámedikki barggu demokratiserema.
Valitettavasti se ei onnistunut, vaikka saamelaiskäräjien hallitus on yrittänytkin uudistaa työjärjestystä demokraattisemmaksi ja sitä kautta saamelaiskäräjien toimintaa tehokkaammaksi.
Dađi bahábut dat ii lihkostuvvan, vaikko sámedikki stivra leanai geahččalan ođasnuhttit bargoortnega demokráhtalaččabun ja dakko bakte sámedikki barggu áhpaseabbon.
Nykysaamelaiskäräjien henkilökemia ei mahdollistanut muutosesitykselle riittävää kannatusta.
Dálá sámedikki olmmošlaš gaskavuođat eai dahkan vejolažžan oažžut rievdadanevttohussii dárbahassii stuora doarjaga.
Esitys on olemassa ja varsinkin nyt kun hallitusohjelma tukee saamelaisen kulttuuri-itsehallinnon kehittämistä tulee tarkastella myös saamelaiskäräjien toimintamallia kriittisesti ja uudistaa saamelaiskäräjiä vastaamaan uusiin haasteisiin.
Evttohus gávdno gal ain ja earenoamážit dál go ráđđehusprográmma doarju sámi kulturiešstivrema, de galgá geahčadit maid sámedikki bargomálle kritihkalaččat ja ođastit sámedikki dávistit ođđa hástalusaid.
Toivonkin, että te äänestäjät pohtisitte millaisen saamelaiskäräjät haluatte, vaatisitte ehdokkailta poliittista ohjelmaa, kantoja, näkemyksiä ja esityksiä.
Sávannai, ahte dii jienasteaddjit guorahalaleiddele makkár sámedikki dii hálidehpet. Dii galggaleiddet gáibidit evttohasain politihkalaš prográmma, oaiviliid, oainnuid ja evttohusaid.
Teillä on valittavanne 40 ehdokkaasta ne henkilöt, jotka ajavat parhaiten saamelaisten oikeuksia ja toimivat demokraattisesti yhdessä saamelaisten aseman parantamiseksi.
Dii beassabehtet válljet 40 evttohasas daid olbmuid, geat buoremusat ovddidit sápmelaččaid rivttiid ja ovttasbarget demokráhtalaččat sápmelaččaid sajádaga buorideami várás.
Jotta hallitusohjelman saamelaiskirjaukset toteutuvat se vaatii uudenlaista ajattelua myös saamelaiskäräjillä.
Vai ráđđehusprográmma sámi girjemat olláhuvvet, de dat gáibida ođđa jurddahanmálle maiddái sámedikkis.