pere/sami_parallel huggingface dataset:
Saamelaiskäräjät ilmoittaa haettavaksi hallintopäällikön määräaikaisen viran 1.2.2014 – 31.1.2015 väliseksi ajaksi, mahdollisesti pitempäänkin.
Sámediggi almmuha ohcanláhkai hálddahushoavdda mearreáigásaš virggi 1.2.2014 – 31.1.2015 gaskasaš áigái, vejolaččat guhkitge áigái.
Tehtävän menestyksellinen hoitaminen edellyttää hyvää johtamistaitoa, kokemusta henkilöstöhallinnosta, kykyä vaativaan ja vastuulliseen työskentelyyn ja hyvää saamen ja suomen kielen taitoa.
Barggu ceavzilis dikšun eaktuda buorre jođihandáiddu, hárjánumi bargoveahkahálddahusas, návcca gáibideaddji ja vásttolaš bargamii, ja maiddái buorre sámegiela ja suomagiela máhtu.
Palkkaus määräytyy saamelaiskäräjien palkkausjärjestelmän vaativuustason II mukaan (peruspalkka 3233,46 euroa / kk).
Bálká mearrašuvvá sámedikki bálkávuogádaga gáibádusdási II mielde (vuođđobálká 3233,46 euro / mb).
Hakemukset liitteineen tulee toimittaa saamelaiskäräjien sihteeristöön 13.12.2013 klo 16.00 mennessä osoitteella Sajos, 99870 Inari tai sähköpostitse osoitteeseen Tämä sähköpostiosoite on suojattu roskapostia vastaan, aseta javascripttuki päälle nähdäksesi osoitteen.
Ohcamušaid mildosiiguin galgá doaimmahit sámedikki čállingoddái 13.12.2013 dmu 16.00 rádjai čujuhussii Sajos, 99870 Anár dahje šleađgapoasttain čujuhussii Tämä sähköpostiosoite on suojattu roskapostia vastaan, aseta javascripttuki päälle nähdäksesi osoitteen.
Lisätietoja määräaikaisuudesta antaa puheenjohtaja Klemetti Näkkäläjärvi, puh. +358(0)50 5242109.
Lassidieđuid mearreáigásašvuođas addá ságajođiheaddji Klemetti Näkkäläjärvi, tel. +358(0)50 5242109.
Saamelaiskäräjät on Suomen saamelaisten korkein päätöksentekoelin.
Sámediggi lea Suoma sámiid alimus mearrideaddjiorgána.
Saamelaiskäräjät tarjoaa ainutlaatuisen työympäristön ja mahdollisuuden edistää saamelaisten asemaa kansallisesti ja kansainvälisesti.
Sámediggi fállá áidnalunddot bargobirrasa ja vejolašvuođa ovddidit sámiid sajádaga álbmotlaččat ja riikkaidgaskasaččat.
Inarissa 14.11.2013 Saamelaiskäräjät
Anáris 14.11.2013 Sámediggi
Saamelaiskäräjät ilmoittaa haettavaksi toimistosihteerin viran
Sámediggi almmuha ohcanláhkai doaimmahatčálli virggi
Toimistosihteerin tehtävistä on määrätty saamelaiskäräjien työjärjestyksen 29 §:ssä.
Doaimmahatčálli bargguin lea mearriduvvon sámedikki bargoortnega 29 §:s.
Säädösperusteisena kelpoisuusvaatimuksena on tehtävän edellyttämä koulutus ja lisäksi vaaditaan saamen kielen taitoa (saamelaiskäräjistä annettu asetus 1727/1995).
Seađusvuđđosaš dohkálašvuođagáibádussan lea barggu eaktudan skuvlejupmi ja lassin gáibiduvvo sámegiela dáidu (sámedikkis addojuvvon ásahus 1727/1995).
Viran menestyksellistä hoitamista edesauttavat hyvä saamen kielen suullinen ja kirjallinen taito sekä riittävä kokemus toimistotehtävistä.
Virggi ceavzilis dikšuma veahkehit sámegiela buorre njálmmálaš ja čálalaš dáidu sihke doarvái hárjánupmi doaimmahatbargguin.
Toimistosihteerin toimipaikka on saamelaiskulttuurikeskus Sajoksessa.
Doaimmahatčálli doaibmabáiki lea sámekulturguovddáš Sajosis.
Palkkaus määräytyy saamelaiskäräjien palkkausjärjestelmän vaativuustason VI ja siinä II ryhmän mukaan (peruspalkka 1822,14 euroa / kk).
Bálká mearrašuvvá sámedikki bálkávuogádaga gáibádusdási VI ja das II luohká mielde (vuođđobálká 1 822,14 euro / mb).
Lisätietoja virasta antaa toimistosihteeri Hilkka Kukkonen, puh. 010 839 3104.
Ohcamušaid oahppo- ja bargoduođaštusaiguin galgá doaimmahit sámedikki čállingoddái 20.12.2013 dmu 16.00 rádjai čujuhusain: Sajos, 99870 Anár. Lassidieđuid virggis addá ekonomiijačálli Hilkka Kukkonen, tel. 010 839 3104.
Saamelaiskäräjien toimintaan voi tutustua nettiosoitteessa www.samediggi.fi /
Sámedikki doaimmaide sáhttá oahpásmuvvat neahttasiidduin www.samediggi.fi
Esitä jäsentä saamelaiskäräjien nuorisoneuvostoon 2014-2015
Evttot lahtu sámedikki nuoraidráđđái 2014-2015
Lisäksi neuvostoon valitaan viisi pysyvää asiantuntijaa.
Lassin ráđđái válljejuvvojit vihtta fásta áššedovdi.
Asiantuntijajäsenten tulee valituksi tullessaan olla 15-17-vuotiaita.
Áššedovdilahtut galget válljejuvvot boađidettiin leat 15-17-jahkásaččat.
Voitte ehdottaa mielestänne nuorisoneuvostoon sopivia 18-25-vuotiaita aktiivisia saamelaisnuoria ja asiantuntijajäseneksi sopivia 15-17-vuotiaita nuoria.
Sáhtát evttohit du mielas nuoraidráđđái heivvolaš 18-25-jahkásaš aktiivvalaš sámenuoraid ja áššedovdilahttun heivvolaš 15-17- jahkásaš nuoraid.
Ehdotukset perusteluineen voi lähettää sähköpostitse nuorisosihteerille osoitteeseen Tämä sähköpostiosoite on suojattu roskapostia vastaan, aseta javascripttuki päälle nähdäksesi osoitteen.
Evttohusaid vuođustusaiguin sáhttá sáddet šleađgapoasttain nuoraidčállái Tämä sähköpostiosoite on suojattu roskapostia vastaan, aseta javascripttuki päälle nähdäksesi osoitteen.
tai postitse Kaisa Tapiola-Länsman, Sajos, 998700 Inari 15.1.2014 mennessä.
dahje poastta fáro Kaisa Tapiola-Länsman, Sajos, 99870 Inari maŋimustá 15.1.2014.
Lisätietoja saatte halutessanne nuorisosihteeriltä, puhelinnumero +358 50 382 5179.
Jos h áliidat l assidieđuid, daid oaččot nuoraidčállis. Telefonnummir lea +358 50 382 5179.
Eduskunnan puhemies vieraili saamelaiskäräjillä
Riikkabeivviid ovdaolmmoš galledii sámedikki
Saamelaiskäräjät sai lauantaina 23.11. arvovaltaisia vieraita kun eduskunnan puhemies Eero Heinäluoma delegaatioineen vieraili tutustumassa saamelaiskulttuurikeskus Sajokseen, ILO 169-sopimukseen ja ajankohtaisiin saamelaisasioihin.
Sámediggi oaččui lávvardaga 23.11. allaárvosaš gussiid go riikkabeivviid ovdaolmmoš Eero Heinäluoma oktan su delegašuvnnain finai oahpásmuvvamin sámekulturguovddáš Sajosii, ILO 169-soahpamuššii ja áigeguovdilis sámeáššiide.
Puhemiehen delegaatiossa olivat mukana perustuslakivaliokunnan puheenjohtaja Johannes Koskinen, hallintovaliokunnan puheenjohtaja Pirkko Mattila, valtiovarainvaliokunnan puheenjohtaja Kimmo Sasi, maa- ja metsätalousvaliokunnan puheenjohtaja Jari Leppä sekä talousvaliokunnan puheenjohtaja Mauri Pekkarinen sekä eduskunnan pääsihteeri Seppo Tiitinen ja tieto- ja viestintäsihteeri Marjo Timonen.
Ovdaolbmo delegašuvnnas ledje mielde vuođđoláhkaválljogotti ságadoalli Johannes Koskinen, hálddahusválljogotti ságadoalli Pirkko Mattila, ruhtaválljogotti ságadoalli Kimmo Sasi, eana- ja meahccedoalloválljogotti ságadoalli Jari Leppä, ekonomiaválljogotti ságadoalli Mauri Pekkarinen sihke riikkabeivviid váldočálli Seppo Tiitinen ja diehto- ja kommunikašuvdnačálli Marjo Timonen.
Puhemiehen seurueen matkan järjestelyistä vastasi Lapin liitto ja mukana olivat myös Lapin liiton puheenjohtaja, kansanedustaja Markus Lohi, maakuntajohtaja Mika Riipi ja yhteysjohtaja Maiju Hyry.
Ovdaolbmo mihtoša mátkki ordnemiin vástidii Lappi lihttu ja mielde ledje maid Lappi lihtu ságadoalli, riikkabeaialmmái Markus Lohi, eatnangoddehoavda Mika Riipi ja oktavuohtahoavda Maiju Hyry.
Puhemies Eero Heinäluoma antoi eduskunnan lahjan saamelaiskäräjille.
Ovdaolmmoš Eero Heinäluoma attii riikkabeivviid skeaŋkka sámediggái.
Puheenjohtaja Näkkäläjärvi kiitti lahjasta ja vakuutti että taulu sijoitetaan arvopaikalle Sajokseen.
Ságadoalli Näkkäläjärvi giittii skeaŋkka ovddas ja lohpidii ahte távval biddjojuvvo dan árvosaš báikái Sajosii.
Kuva: Johanna Alatorvinen
Govva: Johanna Alatorvinen
Puhemies oli halunnut kuulla saamelaiskäräjien näkemyksiä erityisesti ILO 169-sopimuksen ratifioinnista.
Ovdaolmmoš lei hálidan gullat sámedikki oainnuid erenomážit ILO 169-soahpamuša ratifiseremis.
Puheenjohtaja Näkkäläjärvi käsitteli puheessaan laajasti Suomen kansainvälisiä velvoitteita, ILO 169-sopimuksen ratifiointia, Metsähallituslain uudistamista sekä saamelaiskäräjälain uudistamista valmistelleen työryhmän mietintöä.
Ságadoalli Näkkäläjärvi gieđahalai ságastis viidát Suoma riikkaidgaskasaš geatnegasvuođaid, ILO 169-soahpamuša ratifiserema, Meahcceráđđehuslága ođasmahttima sihke sámediggelága ođasmahttima válmmaštallan bargojoavkku smiehttamuša.
Näkkäläjärvi korosti puheessaan että ILO sopimuksen ratifioinnin valmistelu on aloitettava välittömästi, jotta ratifiointi ehtii eduskunnan käsittelyyn.
Näkkäläjärvi deattuhii ságastis ahte ILO soahpamuša ratifiserema válmmaštallama galgá álggahit dalán, vai ratifiseren geargá riikkabeivviid gieđahallamii.
Suomella on edelleen hyvät edellytykset ratifioida sopimus. ”
Suomas leat ain buorit vejolašvuođat ratifiseret soahpamuša. ”
ratifiointi edellyttää poliittista tahtoa ja hyvää yhteistyötä Suomen valtion ja saamelaiskäräjien väillä.
ratifiseren gáibida politihkalaš dáhtu ja buori oktasašbarggu Suoma stáhta ja sámedikki gaskkas.
Sopimuksen ratifioinnin ympärillä on turhia pelkoja eikä sen ratifiointi estäisi millään tavoin muun väestön elämistä ja elinkeinojen harjoittamista saamelaisten kotiseutualueella ” Näkkäläjärvi korosti.
Soahpamuša ratifiseremii laktásit dušši balut iige dan ratifiseren easttášii mange láhkai eará veahkadaga eallima ja ealáhusaid hárjeheami sámiid ruovttuguovllus ” Näkkäläjärvi deattuhii.
Saamelaiskäräjät kertoi saamelaiskäräjälain uudistamista valmistelleen työryhmän esitysten olevan jo nyt kompromisseja eikä niitä tule heikentää lain jatkovalmistelun yhteydessä.
Sámediggi muitalii ahte sámediggelága ođasmahttima válmmaštallan bargojoavkku evttohusat leat juo dál kompromissat iige daid galgga heajudit lága joatkkaválmmaštallama oktavuođas.
Tilaisuudessa keskusteltiin myös kaivostoiminnasta ja sen vaikutuksista saamelaiskulttuuriin sekä arktisen alueen haasteista.
Dilálašvuođas ságastallojuvvui maid ruvkedoaimma birra ja dan váikkuhusain sámekultuvrii sihke árktalaš guovllu hástalusain.
” Saamelaiskäräjien puolesta olen iloinen, että puhemies ja valiokuntien puheenjohtajat ovat halunneet tutustua saamelaiskäräjien toimintaan ja ajankohtaisiin saamelaisasioihin.
” Sámedikki beales lean ilolaš, ahte ovdaolmmoš ja válljogottiid ságadoallit leat hálidan oahpásmuvvat sámedikki doibmii ja áigeguovdilis sámeáššiide.
Eduskunta on saamelaiskäräjien tärkeä yhteistyökumppani ja on tärkeää, että pääsemme vaihtamaan ajatuksia ja kertomaan saamelaiskäräjien toiminnasta ja tavoitteista ” puheenjohtaja Näkkäläjärvi kertoi.
Riikkabeaivvit lea sámedikki dehálaš oktasašbargoguoibmi ja lea dehálaš, ahte mii beassat lonuhit jurdagiid ja muitalit sámedikki doaimma ja mihttomeriid birra ” ságadoalli Näkkäläjärvi muitalii.
Saamelaiskäräjien I varapuheenjohtaja Tiina Sanila-Aikio ja II varapuheenjohtaja Heikki Paltto kertoivat erityisesti saamelaisporonhoidon tilanteesta ja roolista saamelaiskulttuurissa.
Sámedikki I várreságadoalli Tiina Sanila-Aikio ja II várreságadoalli Heikki Paltto muitaleigga erenomážit sámi boazodoalu dilis ja rolas sámekultuvrras.
Tiina Sanila-Aikio kertoi myös kolttasaamelaisten erityiskysymyksistä.
Tiina Sanila-Aikio muitalii maid nuortalaččaid sierragažaldagaid birra.
Eduskunnan puhemies sekä saamelaiskäräjien puheenjohtaja Klemetti Näkkäläjärvi ja varapuheenjohtajat Tiina Sanila-Aikio ja Heikki Paltto.
Riikkabeivviid ovdaolmmoš sihke sámedikki ságadoalli Klemetti Näkkäläjärvi ja várreságadoallit Tiina Sanila-Aikio ja Heikki Paltto.
Kuva: Johanna Alatorvinen.
Govva: Johanna Alatorvinen.
” Tilaisuus oli oikein lämminhenkinen ja meillä oli erinomainen keskustelu puhemiehen ja valiokuntien puheenjohtajien kanssa.
” Dilálašvuohta lei hui liekkus ja mis lei erenomáš buorre ságastallan ovdaolbmuin ja válljogottiid ságadoalliiguin.
Tilaisuus oli molemminpuolisesti onnistunut ja olimme yhtä mieltä siitä, että saamelaisasioissa on mahdollista päästä eteenpäin rakentavasti ja hyvässä yhteishengessä.
Dilálašvuohta lihkostuvai bures guktuid oassebeliid dáfus ja leimmet ovtta oaivilis das, ahte sámeáššiin lea vejolaš beassat ovttas ovddosguvlui positiivvalaš ja buori vuoiŋŋas.
Ainoa ongelma oli vain ajan loppuminen.
Áidna váttisvuohta lei dušše áiggi nohkan gaskan.
Toivonkin, että voimme jatkaa keskustelua ja ajatuksenvaihtoa lisää myöhemmin ”, Näkkäläjärvi kertoi.
Sávange ahte mii sáhtášeimmet joatkit ságastallama ja jurdagiid lonohallama vel maŋŋá ”, Näkkäläjärvi muitalii.
Saamelaiskäräjien muistio puhemies Eero Heinäluomalle
Sámedikki muittuhančála ovdaolbmui
puheenjohtaja Klemetti Näkkäläjärvi
ságadoalli Klemetti Näkkäläjärvi
Sajoksen 3. klubi-ilta 5.12.2013
Sajosa 3. klubieahket 5.12.2013
Sajoksen kolmatta klubi-iltaa vietetään jälleen hyvän musiikin ja rennon tunnelman merkeissä torstaina 5.12.2013 kello: 20.00 alkaen.
Sajosa goalmmát klubieahkeda ávvudat duorastaga 5.12.2013 diibmu 20.00 rájes.
Klubi-illan aikana kuullaan niin saamelaismusiikkia kuin menevää populaarimusiikkiakin. Lauteille ovat lupautuneet mm..
Klubieahkeda áigge oažžut návddašit ee. buori musihkas ja gullat nu sámemusihka go ritmmalaš populáramusihkage.
Tiina Aikio ja Tony Brantberg, Amoc, Malpractice sekä Out of the Woods feat.
Lávddi ala leat lohpidan ee. Tiina Aikio ja Tony Brantberg, Amoc, Malpractice sihke Out of the Woods feat.
Hilda Länsman ja Janne Lappalainen.
Hilda Länsman ja Janne Lappalainen.
Toistensa innoittamana kuka tahansa, joka tuntee paloa, saa kavuta illan aikana lavalle ja hurmata yleisön.
Dalle oažžu gii beare gorgŋet lávddi ala ja geahččalit geasuhit guldaleaddjiid beallásis.
Sajoksen kelpo soittimet on siis viritetty lainattaviksi ja mikki odottaa ottajaansa !
Sajosa albma buorre čuojanasat leat muddejuvvon ja mikrofovdna vuordá su, geas lea miella rohttet vaikkoba luođi !
Kun hiuko yllättää, ravintola Gallassa voi haukata pikkupurtavaa ja nauttia virvokkeita.
Dárbbu mielde oažžu restoráŋŋa Gallas juoidá njálmmeguvlui.
Lipunmyynti Sajoksessa alkaa kello: 20.00.
Bileahttavuovdin Sajosis álgá diibmu 20.00.
Liput klubi-iltaan maksaa 5 e.
Bileahtta klubieahkedii máksá 5 e.
Klubi-illan järjestää: Ravintola Galla, Saamelaiskulttuurikeskus Sajos, Saamelaisalueen koulutuskeskus, Saamelaismusiikkikeskus ja Alkuperäiskansojen elokuvakeskus Skábma.
Klubieahkeda lágidit: Restoráŋŋa Galla, Sámekulturguovddáš Sajos, Sámi oahpahusguovddáš, Sámemusihkkaguovddáš ja Álgoálbmogiid filbmaguovddáš Skábma.
Kutsu saamelaisnuorten konferenssiin
Bovdehus sámenuoraid konferensii
Tervetuloa Saamelaiskäräjien nuorisoneuvoston järjestämään saamelaisnuorten konferenssiin saamelaiskulttuurikeskus Sajokseen Inariin 6.-7.2.2014.
Buresboahtin sámenuoraid konferensii sámekulturguovddáš Sajosii Anárii 6.-7.2.2014. Konfereanssa lágida Suoma Sámedikki nuoraidráđđi.
Konferenssin aiheena on suvaitsevaisuus sekä saamelaisnuorten identiteetti.
Konfereanssa fáddán lea utnolašvuohta ja sámenuoraid identitehta.
Konferenssin iltaohjelmana on saamelaismusiikkia.
Konfereanssa eahketprográmmas lea sámemusihkka.
Konferenssi on maksuton ja se on avoin kaikille kiinnostuneille.
Konfereansa lea nuvttá ja dat lea rabas buohkaide geat leat beroštuvvan.
Ilmoittautumiset viimeistään 24.1.2014.
Almmuheamit maŋimustá 24.1.2014.
Ilmoittautumiset ja lisätietoa:
Almmuheamit ja lassidieđut:
Saamen kieliteko - palkinto Yle Sápmille
Sámi gielladahku - bálkkašupmi Yle Sápmái
Saamelaiskäräjät on myöntänyt saamen kieliteko – palkinnon Yle Sápmille.
Sámediggi lea mieđihan sámi gielladahku – bálkkašumi Yle Sápmái.
Palkinto myönnetään joka toinen vuosi saamen kielen aseman ja saamenkielisten palvelujen edistämiseksi tehdystä ansiokkaasta työstä.
Bálkkašupmi mieđihuvvo juohke nuppi jagi sámegiela sajádaga ja sámegielat bálvalusaid ovddideami buorrin dahkkon ánssolaš barggus.
Saamen kieliteko - palkinto 2013 on Outi Pieskin kaksi maalausta " Nuvvos Áiligas ", maa sulaa " ja " Kultamaa ".
Sámi gielladahku - bálkkašupmin 2013 leat Outi Pieski guokte málagova ” Nuvvos Áiligas, eana suddá ” ja ” Golleeana ”.
Saamelaiskulttuurikeskus
Sámekulturguovddáš
Inarin kirkonkylään Juutuanjoen rannalle rakennettava Saamelaiskulttuurikeskus tulee olemaan Suomen saamelaisten hallinnon ja kulttuurin keskus.
Sámekulturguovddáš, mii huksejuvvo Anára kirkosiidii Juvdujoga gáddái, boahtá leat Suoma sápmelaccaid hálddahusa ja kultuvrra guovddáš.
Saamelaiskulttuurikeskuksen tarkoituksena on luoda saamelaisille paremmat edellytykset omaehtoisesti ylläpitää ja kehittää kieltään, kulttuuriaan ja elinkeinotoimintaansa sekä hoitaa ja kehittää kulttuuri-itsehallintoaan ja tukea saamelaisten yleisten elinolojen kehitystä.
Sámekulturguovddáža dárkkuhussan lea válbmet sápmelaccaide buoret eavttuid iešrádálaccat bajásdoallat ja ovddidit gielaset, kultuvrraset ja ealáhusdoaimmaset sihke dikšut ja ovddidit kulturiešráddema ja doarjut sápmelaccaid oppalaš eallindili ovdáneami.
Kulttuurikeskus parantaa myös olennaisesti mahdollisuuksia levittää tietoa saamelaisista alkuperäiskansana.
Kulturguovddáš buorida maiddái dovdomassii vejolašvuodaid juohkit dieduid sápmelaccain eamiálbmogin.
Saamelaiskulttuurikeskus tulee olemaan kansallisesti ja kansainvälisestikin kiinnostava ja vetovoimainen monikulttuurisuuden kohtaamispaikka.
Sámekulturguovddáš boahtá leat sisriikkalaccat ja riikkaidgaskasaccat miellagiddevaš ja beroštahtti má. ggakultuvrralaš deaivvadanbáiki.
Saamelaiskulttuurikeskuksen rahoittamiseen on Lapin lääninhallitus myöntänyt 5 miljoonaa euroa Euroopan unionin aluekehitysrahaston varoja.
Lappi leanaráđđehus lea juolludan Sámekulturguovddážii 5 milj. euro EU-ruhtadeami.
Tiedote ma. hallintopäällikön valinnasta
Dieđáhus má. hálddahushoavdda válljemis
Saamelaiskäräjien hallintopäälliköksi ajalle 1.2.2014-31.1.2015 on valittu Pia Ruotsala, joka oli viran ainoa hakija.
Sámedikki hálddahushoavdan áigodahkii 1.2.2014-31.1.2015 lea válljejuvvon Pia Ruotsala, guhte lei virggi áidna ohcci.
Pia Ruotsala on saamelaiskäräjien sosiaali- ja terveyssihteeri.
Pia Ruotsala lea sámedikki sosiála- ja dearvvasvuođačálli.
Hän on toiminut ma. hallintopäällikkönä 18.10.2013 lähtien.
Son lea doaibman má. hálddahushoavdan 18.10.2013 rájes.
Tehtävä oli haettavissa 13.11.-13.12.2013 välisen ajan.
Bargu lei ohcanláhkai 13.11.-13.12.2013 gaskasaš áiggi.
Saamelaiskäräjien työjärjestyksen § 7 mukaan puheenjohtaja valitsee määräaikaisen hallintopäällikön kuultuaan varapuheenjohtajia.
Sámedikki bargoortnega § 7 mielde ságadoalli vállje mearreáigásaš hálddahushoavdda, go lea vuos gullan várreságadoalliid.
Puheenjohtajisto ei pitänyt tarpeellisena viran julistamista uudelleen auki.
Ságadoallit eai atnán dárbbašlažžan almmuhit virggi ođđasit ohcanláhkai. ”
” On valitettavaa että virkaan oli vain yksi hakija.
Lea váidalahtti ahte virgái lei dušše okta ohcci.
Määräaikaisuus oli kuitenkin lyhyt ja tehtävä vaativa, mikä rajoitti mahdollisesti hakijoiden määrää ” Näkkäläjärvi kertoi.
Mearreáigásašvuohta lea goit oanehis ja bargu gáibida ollu, mii ráddjii vejolaččat ohcciid meari ” Näkkäläjärvi muitalii.
Saamelaiskäräjien kokous hyväksyi kokouksessaan 18.12.2013 henkilöstöpoliittisen ohjelman sekä tasa-arvo- ja yhdenvertaisuussuunnitelmat, joiden toimeenpano on alkanut.
Sámedikki čoahkkin dohkkehii čoahkkimisttis 18.12.2013 bargiidpolitihkalaš prográmma sihke dásseárvo- ja ovttaveardásašvuođaplánaid, maid ollašuhttin lea álgán.
Saman kokouksen hyväksymä talousarvio vuodelle 2014 edellyttää saamelaiskäräjien taloushallinnon kehittämistä vastaamaan uutta budjetointikäytäntöä.
Seamma čoahkkima dohkkehan bušeahtta jahkái 2014 gáibida sámedikki ekonomiahálddahusa ovddideami nu ahte dat vástida ođđa bušeahtaráhkadanmeannudeami.
Myös seuraavan saamelaiskäräjien kokouksen 19.2.2014 valmistelu on aloitettava hallintopäällikön johdolla.
Maiddái čuovvovaš sámedikki čoahkkima 19.2.2014 válmmaštallama galgá álggahit hálddahushoavdda jođiheami vuolde. ”
” Viran julistaminen uudelleen auki ei ollut tarpeen näin lyhyessä määräaikaisuudessa, kun tehtävää oli hakenut viran ehdot täyttänyt hakija.
Virggi almmuheapmi ođđasit ohcanláhkai ii lean dárbbašlaš ná oanehis mearreáigásašvuođas, go barggu lei ohcan virggi eavttuid deavdán ohcci.
Saamelaiskäräjien henkilöstö- ja taloushallinnon kehittäminen yleiskokouksen päätösten mukaisesti ja alkuvuoden haasteet edellyttävät, että meillä on saamelaiskäräjien tehtävät, hallinnon ja viran pätevyysvaatimukset täyttävä hallintopäällikkö toimeenpanemassa saamelaiskäräjien päätöksiä ja kehittämässä saamelaiskäräjien toimintaa.
Sámedikki bargiid- ja ekonomiahálddahusa ovddideapmi dievasčoahkkima mearrádusaid mielde ja álgojagi hástalusat gáibidit, ahte mis lea sámedikki bargguid ja hálddahusa dovdi sihke virggi gelbbolašvuođagáibádusaid deavdi hálddahushoavda ollašuhttimin sámedikki mearrádusaid ja ovddideamen sámedikki doaimma.
Ruotsala on hoitanut menestyksekkäästi hallintopäällikön määräaikaisuutta ”, Näkkäläjärvi kertoi.
Ruotsala lea dikšon hui bures hálddahushoavdda mearreáigásaš virggi ”, Näkkäläjärvi muitalii.
Saamelaisten oikeuksia käsittelevät ihmisoikeuselinten uusimmat suositukset
Sámiid vuoigatvuođaid gieđahalli olmmošriekteorgánaid ođđaseamos ávžžuhusat
Tämän sivun lyhytosoite on: www.samediggi.fi/suositukset
Dán siiddu oanehisčujuhus lea: www.samediggi.fi/suositukset
Sopimus
Orgána
YK:n ihmisoikeuskomitea
ON:id olmmošriektekomitea
Kansalais- ja poliittisia oikeuksia koskeva yleissopimus
Siviila- ja politihkalaš vuoigatvuođaid guoski oktasaš-soahpamuš
Sopimusvaltion tulisi edistää saamelaisten oikeuksien toteutumista vahvistamalla saamelaisten edustuksellisten instituutioiden, kuten saamelaiskäräjien, päätöksentekovaltaa.
Soahpamušriika galggašii ovddidit sámiid vuoigatvuođaid ollašuvvama nannemiin sámiid álbmotválljen institušuvnnaid, nugo sámedikki, mearridanválddi.
Sopimusvaltion tulisi lisätä ponnistelujaan lainsäädäntömuutosten tekemiseksi saamelaisten oikeuksien täysimittaiseksi takaamiseksi heidän perinteisillä alueillaan varmistamalla, että saamelaisyhteisöjen oikeutta vapaaseen, ennalta tapahtuvaan ja informoituun osallistumiseen heitä koskeviin poliittisiin prosesseihin ja kehittämishankkeisiin noudatetaan.
Soahpamušriika galggašii lasihit rahčamiid láhkaásahannuppástusaid bargama várás sámiid vuoigatvuođaid dievasmearálaš dáhkideami dihtii sin árbevirolaš guovlluin nu ahte sihkkarasto čuovvun mii guoská sámeservošiid vuoigatvuođa friija, ovddalgihtii dáhpáhuvvi ja informerejuvvon oassálastimii sin guoski politihkalaš proseassaidda ja ovddidanfidnuide.
Sopimusvaltion tulisi myös ryhtyä asianmukaisiin toimiin edistääkseen, siinä laajuudessa kuin on mahdollista, kaikkien saamelaislasten oikeutta saada opetusta omalla kielellään sopimusvaltion alueella.
Soahpamušriika galggašii maiddái álgit áššáigulavaš doaimmaide ovddideami dihtii, dan viidodagas go lea vejolaš, buot sámemánáid vuoigatvuođa oažžut oahpahusa iežas gielain soahpamušriikkas.
Taloudellisten, sosiaalisten ja sivistyksellisten oikeuksien komitea
Ekonomalaš, sosiálalaš ja čuvgehuslaš vuoigatvuođaid komitea
Taloudellisia, sosiaalisia ja sivistyksellisiä oikeuksia koskeva yleissopimus
Ekonomalaš, sosiálalaš ja čuvgehuslaš vuoigatvuođaid guoski oktasaš-soahpamuš
Komitea kehottaa sopimusvaltiota toteuttamaan kaikki tarvittavat toimet, joilla varmistetaan, että metsänhakkuut ja muu toiminta, joita yksityiset tällä hetkellä harjoittavat saamelaisten kotiseutualueella, eivät rajoita saamelaisten oikeutta ylläpitää ja kehittää perinteistä kulttuuriaan ja elämäntapaansa, erityisesti poronhoitoa, eivätkä heidän taloudellisten, sosiaalisten ja sivistyksellisten oikeuksiensa käyttöä.
Komitea ávžžuha soahpamušriikka ollašuhttit buot dárbbašlaš doaimmaid, maiguin sihkkarasto, ahte vuovdečuollamat ja eará doaibma, maid priváhta oassebealit dál ollašuhttet sámiid ruovttuguovllus, eai ráddje sámiid vuoigatvuođa doalahit ja ovddidit árbevirolaš kultuvrra ja eallinvuogi, erenomážit boazodoalu, eaige ráddje sin ekonomalaš, sosiálalaš ja čuvgehuslaš vuoigatvuođaid geavaheami.
Lisäksi komitea kehottaa sopimusvaltiota - neuvotellen asiasta tiiviisti kaikkien osapuolten kanssa, saamelaiskäräjät mukaan lukien - löytämään asianmukaisen ratkaisun kysymykseen maanomistuksesta ja - käytöstä saamelaisten kotiseutualueella sekä ratifioimaan pikaisesti itsenäisten maiden alkuperäis- ja heimokansoja koskevan ILO:n yleissopimuksen N:o 169.
Lassin komitea ávžžuha soahpamušriikka - ráđđádallat áššis lávgalaga buot oassebeliiguin, nu ahte sámediggi mielde - gávdnan dihtii áššáigulavaš čovdosa gažaldahkii eanaoamastusas ja - geavaheamis sámiid ruovttuguovllus sihke ratifiseret farggamusat eamiálbmogiid guoski ILO:a oktasašsoahpamuša N:o 169.
Rotusyrjintäkomitea
Nállevealahankomitea
Kaikkinaisen rotusyrjinnän poistamista koskeva kansainvälinen yleissopimus
Buotlágan nálleveala-heami eretváldima guoski riikkaid-gaskasaš oktasaš-soahpamuš
Komitea suosittelee, että sopimusvaltio saamelaiskäräjistä annettua lakia uudistaessaan lisää saamelaiskäräjien päätösvaltaa saamelaisten kulttuuri-itsehallintoon liittyvissä asioissa, mukaan lukien oikeudet, jotka liittyvät maan ja luonnonvarojen käyttöön saamelaisten perinteisesti asuttamilla alueilla.
Komitea ávžžuha, ahte soahpamušriika sámedikkis addon lága ođasmahtedettiin lasiha sámedikki mearridanválddi sámiid kulturiešráđđemii gulavaš áššiin, nu ahte vuoigatvuođat mielde, mat gullet eatnama ja luondduriggodagaid geavaheapmái sámiid árbevirolaččat ássan guovlluin.
Komitea suosittelee, että kun sopimusvaltio määrittelee, kenellä on äänioikeus saamelais- käräjien vaaleissa, se antaa asianmukaisen painoarvon saamelaisten itsemääräämisoikeudelle, joka liittyy heidän asemaansa Suomessa, heidän oikeudelleen määrätä omasta jäsenyydestään ja oikeudelleen siihen, ettei heitä pakkosulauteta.
Komitea ávžžuha, ahte go soahpamušriika meroštallá, geas lea jienastanvuoigatvuohta sámedikki válggain, dat addá áššáigulavaš deattu sámiid iešmearridanvuoigatvuhtii, mii laktasa sin sajádahkii Suomas, sin vuoigatvuhtii mearridit iežas lahttovuođas ja vuoigatvuhtii dasa, ahte sii eai veagalsuddaduvvo.
Komitea suosittelee, että sopimusvaltio ottaa tässä yhteydessä huomioon Kansainvälisen työjärjestön yleissopimuksen nro 169, jonka sopimusvaltio on sitoutunut ratifioimaan.
Komitea ávžžuha, ahte soahpamušriika vuhtiiváldá dán oktavuođas Riikkaidgaskasaš bargoorganisašuvnna oktasašsoahpamuša nr 169, man soahpamušriika lea čatnasan ratifiseret.
Lisäksi komitea suosittelee, että sopimusvaltio ryhtyy asianmukaisiin toimiin suojellakseen saamelaisten perinteistä poronhoitoelinkeinoa.
Lassin komitea ávžžuha, ahte soahpamušriika álgá áššáigulavaš doaimmaide suodjalan dihtii sámiid árbevirolaš boazoealáhusa.
14 Komitea suosittelee myös, että sopimusvaltio tosiasiallisesti varmistaa saamenkielisten sosiaali- ja terveydenhuollon palvelujen saatavuuden saamelaisille näiden koti- seutualueella.
14 Komitea ávžžuha maiddái, ahte soahpamušriika duođalaččat sihkkarastá sámegielat sosiála- ja dearvvasvuođafuolahusa bálvalusaid fálaldaga sámiide sin ruovttuguovllus.
Lisäksi komitea suosittelee, että sopimusvaltio jouduttaa opetus- ja kulttuuriministeriön ehdottaman, saamen kielen edistämiseksi ja suojelemiseksi tarkoitetun elvytysohjelman toteuttamista, myös joukkoviestimissä, koulutuksessa, sosiaali- ja terveyspalveluissa ja kulttuurin alalla.
Lassin komitea ávžžuha, ahte soahpamušriika jođálmahttá oahpahus- ja kulturministeriija evttohan, sámegiela ovddideapmin ja suodjaleapmin dárkkuhuvvon ealáskahttinprográmma ollašuhttima, maiddái mediain, skuvlejumis, sosiála- ja dearvvasvuohtabálvalusain ja kultuvrra suorggis.
Lapsen oikeuksien komitea
Mánáid vuoigatvuođaid komite
Lasten oikeuksien yleissopimus
Mánáid vuoigatvuođaid oktasašsoahpamuš
Komitea suosittelee, että sopimusvaltio:
Komitea ávžžuha, ahte soahpamušriika:
a) seuraa ja arvioi romani- ja saamelaislasten oikeuksien huomioon ottamista kansallisissa suunnitelmissa ja ohjelmissa;
a) čuovvu ja árvoštallá romána- ja sámemánáid vuoigatvuođaid vuhtiiváldima sisriikkalaš plánain ja prográmmain;
b) varmistaa, että romani- ja saamelaislapsilla, myös saamelaisalueen ulkopuolella asuvilla saamelaislapsilla, on oikeus kulttuurisensitiivisiin koulutus- ja terveydenhuoltopalveluihin omalla kielellään;
b) sihkkarastá, ahte romána- ja sámemánáin, maiddái sámeguovllu olggobealde ássi sámemánáin, lea vuoigatvuohta kultursensitiivvalaš oahpahus- ja dearvvasvuođafuolahusbálvalusaide iežas gielain;
c) tiivistää yhteistyötään Ruotsin ja Norjan hallitusten kanssa muun muassa asioissa, jotka koskevat koulujen opetussuunnitelmia, opettajien koulutusta, opettajien materiaalin tuottamista ja mediasisällön tuottamista saamelaislapsia varten;
c) buorida ovttasbarggu Ruoŧa ja Norgga ráđđehusaiguin earret eará áššiin, mat gusket skuvllaid oahppaplánaid, oahpaheaddjiid skuvlema, oahpaheaddjiid materiála buvttadeami ja mediasisdoalu buvttadeami sámemánáid várás;
d) ottaa huomioon komitean yleisen huomautuksen no. 11 (2009) alkuperäiskansojen lapsista ja heidän yleissopimuksen mukaisista oikeuksistaan (CRC.
d) vuhtiiváldá komitea oktasaš fuopmášahttima no. 11 (2009) eamiálbmogiid mánáin ja sin oktasašsoahpamuša mieldásaš vuoigatvuođain (CRC.
/ C / GC/11); ja
/ C / GC/11); ja e) ratifisere ILO:a oktasašsoahpamuša no.
e) ratifioi ILOn yleissopimuksen no. 169 itsenäisten maiden alkuperäis- ja heimokansoista.
169 eamiálbmotsoahpamuša.
Naisten syrjinnän poistamista käsittelevä komitea
Nissoniid vealaheami eretváldima gieđahalli komitea
Kaikkinaisten naisten syrjinnän poistamista käsittelevä yleissopimu
Nissoniid buotlágan vealaheami eretváldima gieđahalli oktasašsoahpamuš
37.
34.
Komitea suosittaa, että osapuoli
Komitea ávžžuha soahpamušriikka sihkkarastit, ahte sámenissoniidda lágiduvvojit áššáigulavaš sosiála- ja dearvvasvuođafuolahusa bálvalusat, nu ahte lassánandearvvasvuođabálvalusat mielde.
a) varmistaa, että sukupuolinäkökulma on valtavirtaistettu kaikkiin saamelaisia koskeviin poliitikkoihin ja ohjelmiin,
Dat bivdá soahpamušriikka sihkkarastit, ahte sohkabealleperspektiiva gullá sámiid guoski buot politihkai ja prográmmaide.
b) hyväksyy konkreettisia toimenpiteitä tavoitteenaan lisätä saamelaisnaisten edustusta poliittisessa ja julkisessa elämässä sekä saamelaisyhteisössä että koko yhteiskunnassa,
Komitea movttiidahttá soahpamušriikka ovddidit doaibmabijuid, maiguin eretváldojit sámenissoniidda guoski buotlágan vealaheapmi ja veahkaváldi, nu ahte ovttasbargu ovddalgihtii doaibmá sámeservošiin ja dakkár plánaid ráhkadeapmi, maiguin lasihuvvo nissoniid ovddastus sihke sin servošiin ja maiddái olles suopmelaš servodagas.
ILO:n asiantuntijakomitea
ILO:a áššedovdikomitea
Ilon yleissopimus nro 111
Ilo:a oktasaš-soahpamuš nr 111
Saamelaisten pääsy perinteisiin elinkeinoihin
Sámiid beassan árbevirolaš ealáhusaide
Komitea pyytää Suomea tiedottamaan saamelaisten ammatillisesta koulutuksesta ja miten se on edistänyt saamelaisten perinteisten elinkeinojen harjoittamista.
Komitea bivdá Suoma dieđihit sámiid ámmátlaš oahpahusas ja mo dat lea ovddidan sámiid árbevirolaš ealáhusaid ollašuhttima.
Komitea myös pyytää Suomea osoittamaan miten laajasti se on ottanut huomioon saamelaisten maahan perustuvat elinkeinot ja elämäntavan toimeenpannessaan erilaisia projekteja ja erilaisia toimenpiteitä saamelaiskäräjien kanssa varmistaakseen saamelaisten pääsyn perinteisiin elinkeinoihin ja millä keinoin nämä tavoitteet on saavutettu.
Komitea maiddái bivdá Suoma duođaštit man viidát dat lea vuhtiiváldán sámiid eatnamii vuođđudeaddji ealáhusaid ja eallinvuogi álggahettiin sierralágan prošeavttaid ja sierralágan doaibmabijuid sámedikkiin sihkkarastima dihtii sámiid beassama árbevirolaš ealáhusaide ja maid vugiiguin dát ulbmilat leat ollašuhtton
Euroopan Neuvoston ministerikomitea
Eurohpá Ráđi ministtarkomitea
Kansallisten vähemmistöjen suojelua koskeva yleissopimus
Álbmotlaš vehádagaid suodjaleami guoski oktasaš-soahpamuš
ottaen huomioon hallituksen aikomus ratifioida ILOn yleissopimus nro 169 olisi ryhdyttävä pikaisiin toimiin, joilla käynnistetään pysähtyneet neuvottelut saamelaisten kotiseutualueen maaoikeuksista ja aloitetaan uudelleen rakentava vuoropuhelu saamelaiskäräjien kanssa, jotta asiaan liittyvä oikeudellinen epävarmuus saadaan ratkaistuksi;
váldimiin vuhtii ráđđehusa áigumuša ratifiseret ILO:a oktasašsoahpamuša nr 169 galggašii álgit farggamusat doaimmaide, maiguin álggahuvvojit bissánan ráđđádallamat sámiid ruovttuguovllu eanavuoigatvuođain ja álggahuvvo ođđasit mávssolaš ságastallan sámedikkiin, vuoi áššái gulavaš vuoigatvuođalaš eahpesihkkarvuohta čoavdašuvvá;
olisi ryhdyttävä asianmukaisiin toimiin, joilla varmistetaan, että kansallisiin vähemmistöihin kuuluvia henkilöitä koskevia erilaisia kuulemisjärjestelmiä ja - menettelyjä täydennetään ja järjestetään uudelleen selkeiden viestintäkanavien tarjoamiseksi, ja olisi parannettava vähemmistöjen, myös lukumääräisesti pienimpien vähemmistöjen, edustajien mahdollisuuksia vaikuttaa tosiasiallisesti päätöksentekoprosessiin;
galggašii joatkit, nu ahte sámedikkiin ráđđádallo, ulbmillaš doaimmaid, maiguin figgojuvvo doarvái buorre ruhtadeami ja sámegielaid ealáskahttinprográmma beaktilis ollašuhttima vehkiin eastadit sámegielaid jávkama almmolaš eallimis dálá eanet, ja galggašii investeret áššáigulavaš skuvlendoaimmaide, maiguin sihkkarastojit, ahte sámit ožžot dálá buorebut sámegielat almmolaš bálvalusaid; galggašii álgit áššáigulavaš doaimmaide, maiguin sihkkarastojit, ahte álbmotlaš vehádagaide gulavaš olbmuid guoski iešguđetlágan gullangeavadat ja - meannudeamit dievasmahttojit ja lágiduvvo ođđasit čielga diehtojuohkinkanálaid fállan, ja galggašii buoridit vehádagaid, maiddái lohkumeari dáfus smávit vehádagaid, ovddasteaddjiid vejolašvuođaid váikkuhit duođalaččat mearrádusbarganproseassai;
olisi järjestettävä lisätukea vähemmistöjen joukkoviestimille, erityisesti venäjän- ja saamenkielisille viestimille, jotta kyseiset vähemmistökielet olisivat asianmukaisesti läsnä painetuissa ja sähköisissä joukkoviestimissä;
galggašii ordnet lassidoarjaga vehádagaid joavkomediaidda, erenomážit ruošša- ja sámegielat mediaidda, vuoi guoskevaš vehádatgielat livčče áššáigulavaččat fárus prentejuvvon ja elektrovnnalaš joavkomediain; galggašii láhčit hálddahussii sierra vuogádaga, man bargun lea leat oktavuođas sámedikkiin sámiid guoski buot áššiin ja heivehit oktii ráđđehusa čielga bealiváldimiid ovddideami sámiid dáfus mearkkašahtti gažaldagain;
olisi ryhdyttävä asianmukaisiin toimiin etenkin korkea-asteen koulutuksen, ammattikoulutuksen ja asianomaisten palvelukseenottokäytäntöjen muuttamisen osalta, jotta saataisiin lisätyksi kansallisiin vähemmistöihin kuuluvien henkilöiden määrää virallisilla työmarkkinoilla, valtionhallinto mukaan lukien
galggašii álgit áššáigulavaš doaimmaide eandalitge alladási skuvlejumi, ámmátskuvlema ja áššáigulavaš bálvalussii váldingeavadiid rievdadeami oasil, vuoi sáhtášii lasihit álbmotlaš vehádagaide gulavaš olbmuid meari virggálaš bargomárkaniin, nu ahte stáhtahálddahus lea fárus
Alueellisia ja vähemmistökieliä koskeva peruskirj
Guovllu- ja vehádatgielaid guoski vuođđogirji
1. vahvistavat edelleen saamenkielistä koulutusta, erityisesti kehittämällä järjestelmällisen politiikan ja pitkän aikavälin rahoitussuunnitelman,
1. nannejit viidásabbot sámegielat skuvlejumi, erenomážit ovddidemiin systemáhtalaš politihka ja guhkes áigge ruhtadanplána,
2. ryhtyvät pikaisesti toimiin suojellakseen ja edistääkseen inarin- ja koltansaamea, jotka ovat erityisenuhanalaisia kieliä, varsinkin järjestämällä pysyvästi toimivia kielipesiä,
2. álget farggamusat doaimmaide suodjalan ja ovddidan dihtii anáraš- ja nuortalašgiela, mat leat erenomáš áitatvuloš gielat, eandalitge ordnemiin fásta doaibmi giellabesiid,
3. toteuttavat lisätoimia varmistaakseen ruotsin- ja saamenkielisten sosiaali- ja terveydenhuoltopalvelujen saatavuuden,
3. ollašuhttet lassidoaimmaid sihkkarastima dihtii ruoŧa- ja sámegielat sosiála- ja dearvvasvuođafuolahus-bálvalusaid fálaldaga,
5. ryhtyvät toimiin lisätäkseen tietoisuutta Suomen alueellisista ja vähemmistökielistä ja suvaitsevaisuutta niitä kohtaan, sekä kaikkien koulutusasteiden yleisten opetussuunnitelmien että joukkoviestinten avulla.
5. álget doaimmaide lasihan dihtii diđolašvuođa Suoma guovllu- ja vehádatgielain ja utnolašvuođa daid ektui, sihke buot skuvlendásiid almmolaš oahppaplánaid ja joavkomediaid vehkiin.
Euroopan neuvoston ihmisoikeuskomissaari
Eurohpá Ráđi olmmošriekte-komissára
(komissaarin tehtävänä on edistää tietämystä ja kunnioitusta ihmisoikeuksia kohtaan Euroopan neuvoston jäsenmaissa)
(komissára bargun lea ovddidit diđolašvuođa ja gudnejahttima olmmošvuoigatvuođaid hárrái Eurohpá ráđi lahttoriikkain)
Suomen perustuslaki on tunnustanut saamelaisten aseman Suomen alkuperäiskansana ja taannut heille erityiset kulttuuriset ja kielelliset oikeudet.
Suoma vuođđoláhka lea dovddastan sámiid sajádaga Suoma eamiálbmogin ja dáhkidan sidjiide erenomáš kultuvrralaš ja gielalaš vuoigatvuođaid.
Oikeuksien tunnustaminen ei kuitenkaan toistaiseksi ole ulottunut maanomistus- eikä poronhoito-oikeuksiin, vaikka YK:n julistus alkuperäiskansojen oikeuksista ja ILO:n sopimus nro 169 selvästi antavat oikeuksia näillä alueilla.
Vuoigatvuođaid dovddasteapmi ii goittotge doisttažii leat ollán eanaoamastus- iige boazodoallorivttiide, vaikke ON:id julggaštus eamiálbmogiid vuoigatvuođain ja ILO:a soahpamuš nr 169 čielgasit addet vuoigatvuođaid dáid viidodagain.
Ihmisoikeusvaltuutettu huomauttaa, että Suomen valmistelut ILO:n sopimuksen nro 169 ratifioimiseksi ovat kestäneet jo yli 20 vuotta.
Olmmošriekteáittardeaddji fuopmášahttá, ahte Suoma válmmaštallamat ILO:a soahpamuša nr 169 ratifiserema dihtii leat bistán jo badjel 20 jagi.
Keskeinen kysymys ovat erityistoimenpiteet, joita saamelaisten taloudellisten ja kulttuuristen alkuperäiskansaoikeuksien varmistaminen edellyttää.
Guovddáš gažaldahkan leat sierradoaibmabijut, maid sámiid ekonomalaš ja kultuvrralaš eamiálbmotvuoigatvuođaid sihkkarastin eaktuda.
Kansainvälisen ihmisoikeuslainsäädännön mukaan erityistoimenpiteet voivat olla perusteltuja kyseisessä tilanteessa edellyttäen, että ne ovat oikeassa suhteessa tavoiteltuihin hyväksyttäviin päämääriin nähden.
Riikkaidgaskasaš olmmošriekteláhkaásaheami mielde sierradoaibmabijut sáhttet leat vuođustallon namuhuvvon dilis dainna eavttuin, ahte dat leat rivttes gaskavuođas plánejuvvon ja dohkkehuvvon mihttomeriid ektui.
Ihmisoikeusvaltuutettu korostaa, että ratifiointiprosessia ei tule pitää nollasumapelinä, jossa vain toinen osapuoli voittaa, vaan myös valtaväestön maankäyttöoikeudet ja oikeus harjoittaa elinkeinoja tulee ottaa huomioon.
Olmmošriekteáittardeaddji deattuha, ahte ratifiserenproseassa ii galgga atnit nollasubmespeallun, mas dušše nubbi oassebealli vuoitá, muhto maiddái váldoálbmoga eanageavahanvuoigatvuođaid ja vuoigatvuođa ollašuhttit ealáhusaid galgá vuhtiiváldit.
Ihmisoikeusvaltuutettu kehottaa Suomea ratifioimaan ILO:n sopimuksen nro 169 ja tunnustamaan saamelaisten maankäyttöoikeudet ja oikeuden harjoittaa perinteistä poronhoitoa.
Olmmošriekteáittardeaddji ávžžuha Suoma ratifiseret ILO:a soahpamuša nr 169 ja dovddastit sámiid eanageavahanvuoigatvuo-đaid ja vuoigatvuođa ollašuhttit árbevirolaš boazodoalu.
Muiden lakiuudistustarpeiden yhtenäinen käsittely edellyttää eri ministeriöiden tiivistä yhteistyötä.
Eará láhkaođastusdárbbuid oktilaš gieđahallan eaktuda sierra ministeriijaid lávga ovttasbarggu.
Tämä helpottaisi myös neuvotteluja saamelaisedustajien kanssa, joilla on oltava merkittävä rooli ratifiointiprosessissa.
Dat álkidahtášii maiddái ráđđádallamiid sámeovddasteaddjiiguin, geain galgá leat mearkkašahtti rolla ratifiserenproseassas.
Ehdotus eduskunnan ja saamelaiskäräjien yhteisen ratifiointityöryhmän perustamisesta on todella harkitsemisen arvoinen.
Evttohus riikkabeivviid ja sámedikki oktasaš ratifiserenbargojoavkku vuođđudeamis lea duođaige vihkkedallama árvosaš.
Metsähallituksen uudistaminen tarjoaa myös mahdollisuuden löytää innovatiivisia ratkaisuja esillä oleviin kysymyksiin.
Meahciráđđehusa ođasmahttin fállá maiddái vejolašvuođa gávdnat innovatiivvalaš čovdosiid dáláš gažaldagaide.
Meneillään olevissa neuvotteluissa pohjoismaisen saamelaissopimuksen aikaansaamiseksi painotetaan, että saamelaiskysymys ylittää valtioiden rajat, ja neuvotteluissa saatetaan korostaa myönteisiä käytäntöjä ja mahdollisuuksia yhdenmukaistettuun lähestymistapaan.
Jođus leahkki ráđđádallamiin davviriikkalaš sámesoahpamuša áigáioažžuma várás deattuhuvvo, ahte sámegažaldat rasttilda riikkaid rájáid, ja ráđđádallamiin lea vejolaš deattuhit positiivvalaš geavadiid ja vejolašvuođaid sullalas lahkonanvuohkái
Euroopan rasismin ja suvaitsemattomuuden vastainen komissio
Eurohpá rasismma ja utnohisvuođa vuostásaš komišuvdna
(komissio on Euroopan Neuvoston alainen elin, jonka tehtävänä on toimia rasismia, etnistä syrjintää, muukalaisvihaa ja suvaitsemattomuutta vastaan ihmisoikeuksien edistämisen hengessä.)
(komišuvdna lea Eurohpá Ráđi vuollásaš orgána, man bargun lea doaibmat rasismma, etnihkalaš vealaheami, vierroolmmošvaši ja utnohisvuođa vuostá olmmoš-vuoigatvuođaid ovddideami vuoiŋŋas.)
ECRI suosittaa, että Suomen viranomaiset ryhtyvät toimenpiteisiin saamelaiskulttuurin ja tämän vähemmistön merkityksen käsittelemiseksi kouluopetuksessa ja pyrkivät lisäämään tietoisuutta saamelaiskansasta enemmistön keskuudessa mm. tietoa lisäävin kampanjoin.
ECRI ávžžuha, ahte Suoma virgeoapmahaččat álget doaibmabijuide sámekultuvrra ja dán vehádaga mearkkašumi gieđahallamii skuvlaoahpahusas ja geahččalit lasihit diđolašvuođa sámeálbmogis eanetlogu gaskavuođas ee. diehtojuohkin kampánjjaid bokte.
ECRI kannustaa Suomen viranomaisia seuraamaan saamen kielilain ja saamelaisten äidinkielistä opetusta koskevan oikeuden toteutumista.
ECRI movttiidahttá Suoma virgeoapmahaččaid čuovvut sámi giellalága ja sámiid eatnigielat oahpahusa guoski vuoigatvuođa ollašuvvama.
ECRI suosittaa, että viranomaiset ryhtyvät tarpeellisiin toimiin varmistaakseen näiden oikeuksien tyydyttävän toteutumisen yhteistyössä saamelaisen edustajien kanssa.
ECRI ávžžuha, ahte virgeoapmahaččat álget dárbbašlaš doaimmaide sihkkarastima dihtii ahte dát vuoigatvuođat duhtadahtti - láhkai ollašuvvet ovttasbarggus sámi ovddasteaddjiiguin.
ECRI kannustaa Suomen viranomaisia jatkamaan toimintaansa saamen kielten elvyttämiseksi ja suosittaa, että tätä varten koulutetaan riittävä määrä opettajia.
ECRI movttiidahttá Suoma virgeoapmahaččaid joatkit doaimma sámegielaid ealáskahttima dihtii ja ávžžuha, ahte dán várás skuvlejuvvojit doarvái oahpaheaddjit.
ECRI suosittaa, että Suomen viranomaiset ryhtyvät lisätoimiin sen varmistamiseksi, että saamen kieliä opetetaan sekä saamelaisten kotiseutualueella että sen ulkopuolella.
ECRI ávžžuha, ahte Suoma virgeoapmahaččat álget lassidoaimmaide dan sihkkarastima várás, ahte sámegielat oahpahuvvojit sihke sámiid ruovttuguovllus ja dan olggobealde.
ECRI suosittaa, että Suomen viranomaiset varaavat riittävät taloudelliset ja henkilöresurssit näihin pyrkimyksiin.
ECRI ávžžuha, ahte Suoma virgeoapmahaččat várrejit doarvái ekonomalaš ja bargiresurssaid dáid figgamušaide.
ECRI suosittaa, että Suomen viranomaiset ryhtyvät toimenpiteisiin saamelaiskulttuurin ja tämän vähemmistön merkityksen käsittelemiseksi kouluopetuksessa hyödyntäen ECRI:n yleistä politiikkaa koskevaa suositusta n:o 10, joka koskee rasismin ja rotusyrjinnän vastustamista koulussa ja koulun avulla.
ECRI ávžžuha, ahte Suoma virgeoapmahaččat álget doaibmabijuide sámekultuvrra ja dán vehádaga mearkkašumi gieđahallama várás skuvlaoahpahusas ávkkástallamiin ECRI:a almmolaš politihka guoski ávžžuhusa n:o 10, mii guoská rasismma ja nállevealaheami vuostálastima skuvllas ja skuvlla vehkiin.
Lisäksi ECRI suosittaa, että Suomen viranomaiset ryhtyvät toimenpiteisiin saamelaiskansaa koskevan yleisen tietoisuuden lisäämiseksi enemmistön piirissä esim. tälle väestölle suunnatuin tietoa lisäävin kampanjoin.
Lassin ECRI ávžžuha, ahte Suoma virgeoapmahaččat álget doaibmabijuide sámeálbmoga guoski almmolaš diđolašvuođa lasiheami várás eanetlogu gaskavuođas omd. dán álbmotjovkui dárkkuhuvvon diehtojuohkin kampánjjaid bokte.
YK:n alkuperäiskansaraportoija
ON:id eamiálbmot-raporterejeaddji
YK:n alkuperäiskansojen oikeuksia koskeva julistus
ON:id eamiálbmogiid vuoigatvuođaid guoski julggaštus
75. Erityisraportoija suosittelee, että Pohjoismaat jatkavat ja tehostavat ponnistelujaan saamelaiskansojen itsemääräämisoikeuden sekä aiempaa aidompien vaikuttamismahdollisuuksien toteuttamiseksi heitä koskevan päätöksenteon osalta.
75. Sierraraporterejeaddji ávžžuha, ahte Davviriikkat jotket ja beavttálmahttet rahčamiid sámeálbmoga iešmearridanvuoigatvuođa sihke duođalut váikkuhanvejolašvuođaid ollašuhttima várás sin guoski mearrádusbargama oasil.
Tämä tavoite voidaan jossain määrin saavuttaa aiempaa tehokkaammilla kuulemismenettelyillä, joilla varmistetaan, että saamelaisiin välittömästi vaikuttavia päätöksiä ei tehdä ilman heidän vapaaehtoista ja tietoon perustuvaa etukäteissuostumustaan.
Dán ulbmila sáhttá muhtin muddui juksat ovddibu beaktilut gullanmeannudemiin, mainna sihkkarasto, ahte sámiide njuolgga váikkuheaddji mearrádusat eai bargo almmá sin eaktodáhtolaš ja dihtui vuođđudeaddji ovddalgihtii miehtama.
Lisäksi valtioiden tulisi harkita yhdessä saamelaiskäräjien kanssa määrättyjen alueiden rajaamista siten, että saamelaiskäräjät toimisivat niiden puitteissa ensisijaisena tai yksinomaisena päätöksentekijöinä etenkin saamelaisia koskevissa kysymyksissä, myös saamelaisten maa-alueisiin, kieliin, perinteisiin elinkeinoihin ja kulttuureihin liittyvissä asioissa.
Lassin stáhtat galggašedje vihkkedallat ovttas sámedikkiin mearriduvvon viidodagaid rádjema nu, ahte sámediggi doaimmašii daid olis dehaleamos dahje áidna vejolaš mearrádusdahkkin eandalitge sámiid guoski gažaldagain, maiddái sámiid eanaviidodagaide, gielaide, árbevirolaš ealáhusaide ja kultuvrraidda gulavaš áššiin.
Erityisraportoija suorittelee, että Pohjoismaat ja erityisesti Ruotsi tekisivät tarvittavat uudistukset, joilla varmistetaan saamelaiskäräjien – saamelaiskansojen ylimpänä edustuselimenä – aiempaa suurempi itsenäisyys suhteessa valtion laitoksiin ja viranomaisiin.
Sierraraporterejeaddji ávžžuha, ahte Davviriikkat ja erenomážit Ruoŧŧa barggašedje dárbbašlaš ođastusaid, maiguin sihkkarasto sámedikki – sámeálbmoga bajimuš álbmotválljenorgánan – ovddit stuorát iehčanasvuohta stáhta lágádusaid ja virgeoapmahaččaid ektui.
tavoitteena saamelaiskäräjien itsenäisen päätöksentekovallan kasvattaminen.
ulbmilin sámedikki iehčanas mearrádinválddi lasiheapmi.
77. Pohjoismaiden tulisi järjestää saamelaiskäräjille riittävä rahoitus, jonka turvin ne voivat tehokkaasti toteuttaa itsehallinnollisia tehtäviään.
77. Davviriikkat galggašedje ordnet sámediggái doarvái ruhtadeami, mainna dat sáhttet beaktilit ollašuhttit iešráđđenbargguid.
Erityisesti olisi järjestettävä aiempaa enemmän rahoitusta saamelaiskäräjien itsenäisesti yksilöimille, kehittämille ja toteuttamille hakkeille ja aloitteille.
Erenomážit galggašii ordnet ovddit eanet ruhtadeami sámedikki iehčanasat namuhan, ovddidan ja ollašuhttán fidnuide ja álgagiidda.
Valtioiden tulisi kehittää sopivat menettelytavat yhteydenpitoon saamelaiskäräjien kanssa tämän tavoitteen toteuttamiseksi.
Stáhtat galggašedje ovddidit heivvolaš meannudanvugiid oktavuođadoallamii sámedikkiin dán ulbmila ollašuhttima várás.
Suomen tulisi tehostaa toimiaan saamelaisten maa-alueita ja luonnonvaroja koskevien oikeuksien selvittämiseksi ja turvaamiseksi juridisessa mielessä.
Suopma galggašii beavttálmahttit doaimmaid sámiid eanaviidodagaid ja luondduriggodagaid guoski vuoigatvuođaid čielggadeami ja sihkkarastima várás juridihkalaš mielas.
Suomen tulisi erityisesti varmistaa saamelaisten harjoittaman poronhoidon erityisaseman turvaaminen ottaen huomioon kyseisen elinkeinon keskeinen merkitys saamelaisten kulttuurille ja perinnölle.
Suopma galggašii erenomážit sihkkarastit sámiid ollašuhttán boazodoalu sierrasajádaga dorvvasteami vuhtiiváldimiin guoskevaš ealáhusa guovddáš mearkkašumi sámiid kultuvrai ja árbevirrui.
84. Luonnonvarojen hyödyntämisen saamelaisalueilla mahdollistavien lainsäädännöllisten ja hallinnollisten mekanismien tulisi olla soveltuvien kansainvälisten normien mukaisia, myös silloin, kun ne koskevat näiden toimien vaikutusten kohteena olevien alkuperäisyhteisöjen asianmukaista kuulemista sekä vapaaehtoista ja tietoon perustuvaa etukäteissuostumusta, vaikutusten lieventämiseksi tarvittavia toimia, korvauksia ja hyötyjen jakamista.
84. Luondduriggodagaid ávkingeavaheami sámeguovlluin vejolažžan dahkki láhkaásahuslaš ja hálddahuslaš mekanismmat galggašedje leat heivvolaš riikkaidgaskasaš norpmaid mielde, maiddái dalle, go dat gusket dáid doaimmaid váikkuhusaid čuozáhahkan leahkki eamiálbmotservošiid áššáigulavaš gullama sihke eaktodáhtolaš ja dihtui vuođđudeaddji ovddalgihtii miehtama, váikkuhusaid láivudeapmái dárbbašuvvon doaimmaid, buhtadusaid ja ávkkiid juohkima.
85. Pohjoismaiden tulisi saamelaiskäräjien kanssa neuvotellen koordinoida toimenpiteitä, joilla pyritään hillitsemään ilmastonmuutoksen haitallisia vaikutuksia saamelaisiin.
85. Davviriikkat galggašedje sámedikkiin ráđđádallamiin koordineret doaibmabijuid, maiguin geahččaluvvo dálkkádatnuppástusa vahátlaš váikkuhusaid goahcan sámiide.