pere/sami_parallel huggingface dataset:
Jos saamelaiskylien, siidojen tai paliskuntien välillä ei ole sovellettavaa sopimusta,
Jos ii leat dohkálaš šiehtadus sámegilážiid, siiddaid dahje orohagaid gaskka,
mutta sen sijaan on voimassa oleva valtioidenvälinen sopimus porojen laiduntamisesta, tulee valtioidenvälistä sopimusta soveltaa.
muhto baicce gustojeaddji riikkaidgaskasaš soahpamuš guohtunvuoigatvuođaid alde,
Jos joku katsoo perinnäistavan perusteella olevansa
de galgá dat soahpamuš geavahuvvot. Dat guhte jáhkká alddis leat viidát guohtun
oikeutettu laajempaan porolaidunoikeuteen kuin mitä valtioidenvälisestä sopimuksesta seuraa,
vuoigatvuohta árbevieru addin rievttalaš vuođus go maid riikkaidgaskasaš soahpamuš
on hänellä kuitenkin oikeus sopimuksen estämättä saada vaatimuksensa käsiteltäväksi sen
addá, galgá dattetge heađuškeahttá sáhttit geahččalit gáibádusaidis duopmostuolus
valtion tuomioistuimessa, jonka alueella laidunmaa sijaitsee.
dan riikkas mas guohtunguovlu lea.
VI luku Sopimuksen täytäntöönpano ja kehittäminen
Kapihttal VI
44 artikla
Konvenšuvnna čađaheapmi ja ovddideapmi
Saamelaisasioiden ministerien ja saamelaiskäräjien puheenjohtajien yhteisneuvosto
Sámeministariid ja sámediggepresideanttaid ovttasbarganráđđi
Suomen, Norjan ja Ruotsin saamelaisasioista vastaavien ministerien ja saamelais
Jeavddalaččat galget leat čoahkkimat Suoma, Norgga ja Ruoŧa vásttolaš
käräjien puheenjohtajien kustakin kolmesta maasta tulee kokoontua säännöllisesti.
sámeministariid ja dan golmma riikka sámedikkiid presideanttaid gaskka.
Yhteistyön tulee edistää tämän sopimuksen tarkoitusta 1 artiklan mukaisesti.
Dát ovttasbargu galgá ovddidit dán konvenšuvnna ulbmila artihkkala 1
Kokouksissa tulee käsitellä ajankohtaisia yhteisesti kiinnostavia saamelaisasioita.
mielde. Čoahkkimat galget gieđahallat áigeguovdilis sámi áššiid mat beroštahttet buot
Sopimuslautakunta
čoahkkinoasálaččaid.
Tämän sopimuksen täytäntöönpanoa seuraamaan tulee perustaa pohjoismainen
Ásahuvvot galgá davviriikkalaš sámekonvenšuvdnalávdegoddi mii čuovvola
saamelaissopimuslautakunta.
dán konvenšuvnna čađaheami.
Lautakunnassa tulee olla kuusi jäsentä, joiden kaikkien tulee
Lávdegottis galget leat guhtta áirasa mat buohkat leat
olla riippumattomia.
sorjákeahttá.
Kukin kolmesta sopimusvaltiosta nimeää yhden jäsenen ja kukin
Guhtege dán golmma stáhtas nammada ovtta áirasa, guhtege sámediggi
saamelaiskäräjät näissä maissa yhden jäsenen.
ovtta áirasa.
Jäsenet nimitetään viideksi vuodeksi.
Nammadeapmi lea viđa jahkái.
Lautakunnan tulee antaa raportteja sopimusvaltioiden hallituksille ja saamelaiskäräjille.
Lávdegoddi galgá addit raportta guđege dán golmma riikka ráđđehussii ja
Se voi esittää valtioiden hallituksille ja saamelaiskäräjille ehdotuksia, jotka edistävät
sámediggái. Dat sáhttá buktit riikkaid ráđđehusaide ja sámedikkiide árvalusaid mat
sopimuksen tarkoitusta.
nannejit dán konvenšuvnna ulbmila.
Lautakunta voi myös antaa lausuntoja yksittäisten henkilöiden tai
Lávdegoddi sáhttá maid buktit cealkámušaid
ryhmien kysymysten johdosta.
vástádussan ovttaskas olbmuid ja joavkkuid gažaldagaide.
Kansallinen täytäntöönpano
Riikkalaš čađaheapmi
Vahvistaakseen tämän sopimuksen mahdollisimman yhdenmukaisen soveltamisen tulee
Vai dát konvenšuvdna geavahuvvošii nu ovttaláhkai go vejolaš, de stáhtát
valtioiden saattaa sopimusmääräykset suoraan sovellettavaksi kansallisena lakina.
galget njuolggá dahkat konvenšuvnna mearrádusaid anihahtti riikkaláhkan.
Taloudelliset velvoitteet
Ekonomalaš geatnegasvuođat
Valtioiden tulee vastata tämän sopimuksen määräyksien täytäntöönpanon välttämättä
Stáhtat ovddasvástidit ekonomalaš resurssaid mat dárbbašuvvojit dán
edellyttämistä taloudellisista voimavaroista.
konvenšuvnna mearrádusaid čađaheapmái.
Sopimusvaltioiden yhteiset menot jaetaan
Dán golmma riikka oktasaš golut
valtioiden kesken suhteessa saamelaisten lukumäärään kussakin valtioissa.
juogaduvvojit guđege riikka sámiid logu mielde.
Edellä 35 artiklan 2 kappaleessa tarkoitettujen tapausten lisäksi saamelaisilla tulee olla
Earret daid dáhpáhusaid maid artihkkala 35 nubbi lađas namaha, de galgá
mahdollisuus saada sellaista taloudellista apua, joka on välttämätöntä, jotta he saisivat tämän
sámiide leat vejolaš oažžut dakkár ekonomalaš veahki maid dárbbašit ovdalgo sáhttet
sopimuksen mukaisia oikeuksia koskevat periaatteellisesti tärkeät kysymykset
oažžut geahččaluvvot duopmostuoluin prinsihpalaččat deaŧalaš áššiid mat gullet dán
tuomioistuimen käsiteltäväksi.
konvenšuvnna vuoigatvuođaide.
VII luku Loppumääräykset
Loahppamearrádusat
Saamelaiskäräjien hyväksyntä
Sámedikki dohkkeheapmi
Tämä sopimus tulee sen allekirjoittamisen jälkeen esittää kullekin kolmesta
Dát konvenšuvdna galgá, maŋŋilgo dasa lea vuolláičállojuvvon, biddjojuvvot
saamelaiskäräjistä hyväksymistä varten.
golmma sámedikki ovdii vai dat dohkkehivčče dan.
49 artikla
Ratifikašuvdna
Tämä sopimus tulee ratifioida.
Dát konvenšuvdna galgá ratifiserejuvvot.
Ratifiointi voi kuitenkin tapahtua vasta sitten, kun kukin
Ratifikašuvdna sáhttá ollašuvvat
kolmesta saamelaiskäräjistä on antanut 48 artiklassa tarkoitetun hyväksymisensä.
easkka maŋŋilgo dat golbma sámedikki leat dan dohkkehan artihkkala 48 mielde.
50 artikla
Fámuiduvvan
Voimaantulo
Konvenšuvdna fámuiduvvá go golbmalot beaivvi leat vássán dan beaivvi rájis
Sopimus tulee voimaan kolmantenakymmenentenä päivänä sen jälkeen, kun
go ratifikašuvdnadokumeanttat leat addojuvvon norgalaš olgoriikkadepartemeantta
ratifiointiasiakirjat on talletettu Norjan ulkoasiainministeriöön.
vurkkodanháldui.
Norjan ulkoasiainministeriön tulee ilmoittaa Suomelle, Ruotsille ja sopimusvaltioiden
Norgalaš olgoriikkadepartemeanta dieđiha Supmii, Ruŧŧii ja dan golmma
saamelaiskäräjille ratifiointiasiakirjojen tallettamisesta ja sopimuksen voimaantuloajasta.
vurkkodanháldui, ja goas soahpamuš fámuiduvvá.
Tämän sopimuksen alkuperäiskappale talletetaan Norjan ulkoasiainministeriöön, jonka
Dán soahpamuša álgohápmi addojuvvo norgalaš olgoriikkadepartemeantta
tulee toimittaa Suomelle, Ruotsille ja saamelaiskäräjille sopimusvaltioissa sopimuksen
vurkkodanháldui, mii fuolaha ahte Suopma, Ruoŧŧa ja dat golbma sámedikki ožžot
oikeaksi todistetut jäljennökset.
duođaštuvvon kopiija.
Sopimuksen muutokset
Konvenšuvnna nuppástuhttin
Tähän sopimukseen voidaan tehdä muutoksia yhteistyössä sopimusvaltioiden
Dán konvenšuvnna nuppástuhttin dahkkojuvvo golmmain sámedikkiin
saamelaiskäräjien kanssa ottaen huomioon 48 artiklan määräyksen.
ovttasráđiid ja artihkkala 48 mearrádusa mielde.
Sopimuksen muutos tulee voimaan 30 päivää sen jälkeen, kun sopimusosapuolet ovat
Nuppástusat fámuiduvvet dán konvenšuvdnii golbmalot beaivvi maŋŋil dan
ilmoittaneet Norjan ulkoasiainministeriölle hyväksyneensä muutokset.
beaivvi go soahpamušdahkkit leat dieđihan norgalaš olgoriikkadepartementii ahte sii
Tämän vakuudeksi ovat sopimusosapuolien edustajat allekirjoittaneet tämän
Duođaštussan dása soahpamušdahkkiid áirasat leat vuolláičállán dán
sopimuksen.
konvenšuvdnii.
Tehty ssa... päivänä... kuuta 20 - yhtenä suomen-, norjan-, ruotsin- ja
Nugo dáhpáhuvai …... s... …. 20 …. ovtta eksemplára suomagillii,
saamenkielisenä kappaleena, joiden kaikkien tekstit ovat yhtä todistusvoimaisia.
dárogillii, ruoŧagillii ja sámegillii, mas buot teavsttat gustojit ovttaláhkai.
1.2 Sopimusteksti ruotsiksi
1.2 Dárogel konvenšuvdnateaksta
Nimittäminen ja mandaatti
Nammadeapmi ja bargomearrádus
puheenjohtajien Tukholmassa 7. marraskuuta 2001 pitämässä kokouksessa päätettiin asettaa
Čoahkkimisttiset Stockholm-gávpogis skábmamánu 7. b. 2001 sámi áššiid ovddas
asiantuntijatyöryhmä, jolle annettiin tehtäväksi laatia ehdotuksia pohjoismaiseksi
mearridedje nammadit áššedovdi joavkku man bargu galgá leat árvalit davviriikkalaš
saamelaissopimukseksi.
sámekonvenšuvnna.
Asiantuntijatyöryhmän toimeksianto hyväksyttiin 7. marraskuuta 2001 järjestetyssä
7. b. 2001.
kokouksessa.
Maŋŋá nuppástusaid maid mearridedje čoahkkimis skábmamánu 13. b..
Toimeksiantoon tehtiin muutoksia 13. marraskuuta 2002 pidetyssä kokouksessa,
2002, direktiiva čuodjá ná:
” Tausta Pohjoismaiden neuvoston Reykjavikissa 28. helmikuuta 1995 pitämässä kokouksessa saamelaisasioista vastaavat ministerit päättivät käynnistää pohjoismaiseen saamelaissopimukseen tähtäävän työn.
” Duogáš Davviriikkalaš ráđi čoahkkimis mii lei Reykjavik-gávpogis guovvamánu 28. b. 1995, ovddasvástideaddji ministarat mearridedje álggahit davviriikkalaš sámekonvenšuvnna ráhkadanbarggu.
Asian taustalla on saamelaisten oma toivomus sopimuksen aikaansaamisesta.
Duogáš dasa lei sámiid iežaset sávaldat oažžut konvenšuvnna.
Asian otti ensimmäistä kertaa esille Saamelaisneuvosto vuonna 1986, ja myöhemmin sen käsittelemistä jatkoi Saamelaisneuvoston oikeudellinen komitea, joka laati luonnoksen sopimustekstiksi.
Dan válddii Sámeráđđi ovdan vuosttamuš geardde 1986, ja dan čuovvolii maŋŋá Sámeráđi juridihkalaš lávdegoddi, mii hábmii konvenšuvdnateavstta álgohámi.
Norjassa, Ruotsissa ja Suomessa toimivien kolmen saamelaisten oikeuksia selvittävän elimen yhteisessä raportissa vuodelta 1988 korostettiin sopimuksen tarvetta ja sopimuksesta aiheutuvaa hyötyä.
Oktasaš raporttas mii bođii 1988 golmma sámevuoigatvuođaid čielggadeamis Norggas, Ruoŧas ja Suomas, čujuhedje konvenšuvnna dárbui ja ávkái.
Vuonna 1996 asetettiin työryhmä, jonka tehtävänä oli selvittää sopimuksen tarvetta ja edellytyksiä.
Jagi 1996 biddjojuvvui bargui bargojoavku mii galggai čielggadit makkár dárbbut ja eavttut leat dakkár konvenšuvdnii.
Työ suoritettiin yhteistyössä saamelaiskäräjien kanssa, ja sen tulokset esiteltiin kesäkuussa 1998 julkaistussa raportissa.
Bargu čađahuvvui ovttasráđiid sámedikkiiguin ja biddjojuvvui ovdan raportan geassemánus 1998.
Siinä otettiin esille useita aiheita, joiden säänteleminen sopimuksessa voi olla merkityksellistä.
Raporta guoskkahii máŋga fáttá maid livčče mávssolaš reguleret konvenšuvnnain.
Tässä yhteydessä mainitaan lainsäädäntötyö, saamelaiskulttuuri, saamen kieli, koulutus sekä terveys-, ympäristö- ja elinkeinokysymykset.
Das namahit láhkaásahusovttasbarggu, sámi kultuvrra, giela, oahpahusa ja dearvvašvuhtii, birrasii ja ealáhusaide guoskevaš áššiid.
Saamelaiskäräjien edustajat korostivat saamelaisten aseman ja saamelaisten itsemääräämisoikeuden nykyistä tarkemman sääntelyn merkitystä.
Sámedikkiid áirasat deattuhedje ahte lea deaŧalaš buorebut reguleret sámiid dili ja vuoigatvuođa beassat ieža mearridit.
Työryhmä totesi sopimukselle olevan sekä tarvetta että edellytyksiä ja suositteli sellaisen asiantuntijatyöryhmän perustamista, jonka mandaattina on sopimusehdotusten laatiminen.
Bargojoavku gávnnahii ahte leat sihke dárbu ja eavttut konvenšuvdnii, ja árvalii ahte vuođđuduvvo áššedovdi joavku mas lea bargomearrádussan ráhkadit konvenšuvdnaárvalussan.
Saamelaisasioista vastaavien ministerien ja saamelaiskäräjien puheenjohtajien Kaarasjoella (Karasjok) 2. marraskuuta 2000 pitämässä kokouksessa ministerit olivat yksimielisiä siitä, että pohjoismaiseen saamelaissopimukseen tähtäävän yhteistyön jatkaminen on tärkeää, ja he pyysivät saamelaisasioiden pohjoismaista virkamieselintä tekemään ehdotuksen tällaisen yhteistyön jatkamisesta.
Čoahkkimis maid sámi áššiin ovddasvástideaddji ministarat ja sámediggepresideanttat dolle Kárášjogas skábmamánu 2. b. 2000, ministarat ledje ovttaoivilis das ahte lea deaŧalaš joatkit ovttasbarggu oažžun dihte davviriikkalaš sámekonvenšuvnna, ja ávžžuhedje sámi áššiid vástesaš davviriikkalaš ámmátolbmuidorgána buktit árvalusa dán ášši ovttasbarggu joatkimii.
Tehtävä Ministerit ja saamelaiskäräjien puheenjohtajat ovat tämänpäiväisessä kokouksessa yhtä mieltä sellaisen asiantuntijatyöryhmän asettamisesta, jonka tehtävänä on laatia luonnos pohjoismaiseksi saamelaissopimukseksi.
Bargu Ministarat ja sámediggepresideanttat leat otnáš čoahkkimis soahpan ahte áššedovdi joavku galgá vuođđuduvvot, man ulbmil galgá leat ráhkadit davviriikkalaš sámekonvenšuvnna álgohámi.
Ryhmässä on oltava mukana sekä Norjan, Ruotsin että Suomen edustajia.
Joavkkus galget leat Norgga, Ruoŧa ja Suoma áirasat.
Ryhmän tehtävänä on laatia Pohjoismaisen saamelaissopimuksen tarve ja perusta - nimiseen raporttiin perustuva sopimustekstiluonnos.
Joavku galgá válmmáštit konvenšuvdnateavstta álgohámi, man vuolggasadjin lea davviriikkalaš Davviriikkalaš sámekonvenšuvnna dárbbašlašvuohta ja vuođđu (Behov og grunnlag for en samekonvensjon) nammasaš raporta.
Aineellisesta sisällöstä käytävän keskustelun yhteydessä on päätettävä, onko tarkoituksena laatia puitesopimus vai valtion ja saamelaisten oikeudet ja velvoitteet määrittelevä sopimus.
konvenšuvdna mii čilge stáhtaid ja sámiid vuoigatvuođaid ja geatnegasvuođaid.
On myös otettava huomioon kysymys Venäjän saamelaisten mahdollisesta liittymisestä sopimukseen.
Vuhtii lea dárbu váldit áššin Ruošša sámiid vejolaš searvama konvenšuvdnii.
Sopimuksessa mahdollisesti säänneltäviä alueita ovat
Dat suorggit maid galggašii leat vejolaš reguleret konvenšuvnnain, sáhttet leat
- saamelaisten status
- Sámiid árvodássi (status)
- saamelaiskäsitteen määritteleminen
- Sámi doahpaga definišuvdna
- itsemäärääminen
- Iešmearrideapmi
- saamelaiskäräjien ja valtioiden välinen yhteistyö
- Sámedikkiid ja stáhtaid ovttasbargu
- ympäristö
- Biras
- kulttuurimuistomerkkien vaaliminen
- Kulturmuitosuodjalus
- terveys ja sosiaaliset kysymykset
- Dearvvašvuođa ja sosiála áššit
- koulutus ja tutkimus
- Oahpahus ja dutkan
- saamelaiselinkeinot
- Sámi ealáhusat
- kulttuuri
- Kultuvra
Sopimustekstiluonnoksen sisältöä laadittaessa on otettava huomioon kunkin maan kansainvälisistä instrumenteista johtuvat velvoitteet sekä tapaoikeus.
Konvenšuvdnateavstta álgohámi galget ráhkadit vuhtiiválddedettiin riikkaidgaskasaš reaidduid mat čatnet guđege riikka, ja vel árbevieruidge.
Asiantuntijatyöryhmän tehtävänä on myös ottaa kantaa mahdollisuuteen tehdä kantelu sopimuksen täytäntöönpanosta sekä mahdolliseen tarpeeseen perustaa valvontaelin.
Áššedovdi joavku galgá maid mearridit váidalanvejolašvuođa jos eai čuovo konvenšuvnna, ja leago dárbu bearráigeahčči orgánii.
Ryhmän on tarpeelliseksi katsoessaan myös laadittava tätä osaa koskevia ehdotuksia.
Jos joavku gávnnaha ahte lea dárbu, de galgá dán oassáige ráhkadit árvalusa.
Asiantuntijatyöryhmän tulee esittää ehdotuksensa saamelaisasioiden pohjoismaiselle virkamieselimelle 31. joulukuuta 2005 mennessä.
Áššedovdi joavku galgá maid čilget barggus Davviriikkalaš sámi áššiid ámmátolbmuidorgánii maŋimusat juovlamánu 31. b. 2005.
Ryhmään tulee kuulua kustakin maasta kaksi edustajaa, joista toisen nimittää kunkin maan saamelaiskäräjät, sekä näiden kaksi varajäsentä.
Guđege riikkas galget leat joavkkus guokte áirasa, dasto guokte sadjásačča, ja sudnos galgá Sámediggi leat nammadan nuppi.
Edustajilla on oltava hyvät tiedot kansainvälisestä oikeudesta.
Áirasiin galgá leat buorre máhttu álbmotrievttis.
Asiantuntijatyöryhmällä on tarvittaessa oikeus kutsua ryhmään mukaan lisää asiantuntijoita.
Jos lea dárbu eanet áššedovdiide, de áššedovdi joavku sáhttá dakkáriid váldit bargui dárbbu mielde.
Työn edistyessä työryhmän avuksi voidaan tarvittaessa palkata tutkimussihteeri.
Jos barggu bále čuožžila dárbu oažžut čielggadančálli, de sáhttet bargui bidjat dakkár čálli.
Jokainen maa vastaa omista kustannuksistaan, ja asiantuntijatyöryhmästä aiheutuvat yhteiset kustannukset jaetaan tasapuolisesti maiden kesken. ”
Guhtege riika galgá gokčat goluidis, ja áššedovdi joavkku oktasaš goluid riikkat galget juogadit gaskaneaset dássidit. ”
Helsingissä 13. marraskuuta 2002 pidetyssä kokouksessa nimitettiin seuraava
Čoahkkimis mii lei Helssegis skábmamánu 13. b. 2002, nammadedje čuovvovaš
asiantuntijatyöryhmä, jonka on määrä aloittaa työskentelynsä 1. tammikuuta 2003:
áššedovdi lávdegotti, mii galgá álggahit barggu ođđajagemánu 1. b. 2003:
Korkeimman oikeuden presidentti Carsten Smith, Norja (työryhmän johtaja),
Alimusrievtti justitarius Carsten Smith, Norga (jođiheaddji),
neuvonantaja Ing-Lill Pavall, Norja – saamelaiskäräjien nimeämänä,
Ráđđeaddi Ing-Lill Pavall, Norga – su nammadii Sámediggi,
oikeusneuvos Hans Danelius, Ruotsi, varajäsen kanslianeuvos Carina Mårtensson,
Várrelahttu kanslirådet Carina Mårtensson,
oikeustieteen kandidaatti Mattias Åhrén, Ruotsi – saamelaiskäräjien nimeämänä,
Juris kandidáhta Mattias Åhrén, Ruoŧŧa – su nammadii Sámediggi,
varajäsen oikeustieteen kandidaatti (myöh. liittojohtaja) Malin Brännström,
Várrelahttu juris kandidáhta (maŋŋil searvehoavda) Malin Brännström,
lainsäädäntöjohtaja, professori, oikeustieteen tohtori Matti Niemivuo, Suomi,
Lagstiftningsdirektör, professora juris doavttir Matti Niemivuo, Suopma,
varajäsen apulaisosastopäällikkö Marcus Laurent,
Várrelahttu veahkeheaddji ossodathoavda Marcus Laurent,
professori, oikeustieteen tohtori Martin Scheinin, Suomi – saamelaiskäräjien nimeämänä,
Professora juris doavttir Martin Scheinin, Suopma – su nammadii Sámediggi,
varajäsen lakimiessihteeri Heikki J. Hyvärinen.
Várrelahttu láhkadovdi čálli Heikki J. Hyvärinen.
Norja vastaa työhön liittyvistä sihteerin tehtävistä.
Norggas lea leamaš barggu čállindoaibma.
Asiantuntijatyöryhmän johtavana
Áššedovdi joavkku váldočálli lea
sihteerinä on toiminut professori, oikeustieteen tohtori Kirsti Strøm Bull, joka työskentelee
leamaš professora doavttir juris Kirsti Strøm Bull, Oslo universitehta Olmmoš
Norjan ihmisoikeuskeskuksessa Oslon yliopistossa. Toisena sihteerinä työnsä aloitti 1.
vuoigatvuođaid norgalaš guovddáš (Norsk senter for menneskerettigheter).
helmikuuta 2005 korkeimman oikeuden tutkija Susann Funderud Skogvang.
Guovvamánu 1. b. 2005 álggii maid Alimusrievtti čielggadeaddji Susann Funderud
3.1 Sopimusteksti
Čoahkkáigeassu
Pohjoismaisen saamelaissopimuksen luonnos esitetään I luvussa.
Davviriikkalaš sámekonvenšuvnna álgohápmi lea kapihttalis 1.
Sopimuksessa on 51 artiklaa
Konvenšvnnas leat 51
ja seitsemän lukua.
artihkkala mat juohkásit čieža sierra kapihttalii.
Sopimusteksti esitetään tässä neljällä kielellä: norjaksi, ruotsiksi,
Konvenšuvdnateaksta ovddiduvvo
suomeksi ja pohjoissaameksi.
dás njealje gillii: dárogillii, ruoŧagillii, suomagillii ja davvisámegillii.
Asiantuntijatyöryhmän työ on kuitenkin perustunut
Áššedovdi
norjankieliseen ja ruotsinkieliseen tekstiin, minkä takia kyseistä tekstiä on pidettävä
joavku lea dattetge atnán norgalaš ja ruoŧŧilaš teavstta vuođđun bargosis, ja danne dat
alkuvaiheessa auktoritatiivisena.
galget álgovuorus adnojuvvot autoritatiiva teakstan.
Asiantuntijatyöryhmä edellyttää sopimusluonnoksen
Áššedovdi joavkkut ovdehit ahte
suomen- ja saamenkielisen version kielellistä laaduntarkistusta. Sopimusluonnoksen
konvenšuvnna suomagielalaš ja sámegielalaš álgoteavsttat dárkkistuvvojit dasto
tiivistelmä sopimusluonnoksesta on kohdassa 3.9.
Konvenšuvdnateavsttas lea čoahkkáigeassu čuoggás
3.2 Nimittäminen ja mandaatti
3.2 Nammadeapmi ja bargomearrádus (mandáhta)
Sopimusluonnoksen II luvussa selostetaan asiantuntijatyöryhmän nimittämistä ja mandaattia.
Kapihttalis 2 čilgejuvvo áššedovdi joavkku nammadeapmi ja bargomearrádus.
Asiantuntijatyöryhmä nimitettiin 13. marraskuuta 2002.
Áššedovdi joavku nammaduvvui skábmamánu 13. b. 2002.
Siinä on ollut kustakin maasta kaksi
Das leat leamaš guđege
jäsentä ja näillä kaksi henkilökohtaista varajäsentä, ja kunkin maan saamelaiskäräjät ovat
riikkas guokte lahtu ja sudno persovnnalaš várrelahtut, ja nuppi dain lahtuin ja su
nimittäneet siihen yhden jäsenen ja yhden varajäsenen.
várrelahtu leat guđege riikka sámedikkit ieža nammadan.
3.3 Lähtökohdat ja työskentelymuoto
3.3 Vuolggabáikkit ja bargovuohki
IV luvussa selostetaan aluksi pohjoismaiseen saamelaissopimukseen liittyvän työn taustaa.
Kapihttalis 4 čilgejuvvo álggos davviriikkalaš sámekonvenšuvnna barggu duogáš.
Saamelaisneuvosto − aiemmalta nimeltään Pohjoismainen Saamelaisneuvosto – teki vuonna
Sámeráđđi – ovddeš Davvirikkaid sámeráđđi – ovddidii árvalussan sierra
1986 ehdotuksen omasta saamelaissopimuksesta.
sámekonvenšuvnna jagi 1986.
Ehdotusta tuettiin vuonna 1988 julkaistussa
Árvalusa doarjjui jagi 1988 raporta maid norgalaš sámi
raportissa, jonka olivat laatineet Norjan saamelaisoikeuskomitea (samerettsutvalget) sekä
vuoigatvuođalávdegotti, ruoŧŧilaš sámevuoigatvuođa čielggadusa ja suopmelaš
Ruotsin ja Suomen saamelaisoikeuksien selvityselimet (samerättsutredningen).
sámevuoigatvuođa čielggadusa áirasat ráhkadedje. Davviriikkalaš ráđi čoahkkimis
Pohjoismaiden neuvoston istunnossa vuonna 1995 Suomi, Norja ja Ruotsi pääsivät
jagi 1995 Suopma, Norga ja Ruoŧŧa sohpe čielggadit davviriikkalaš sáme
selvittää.
konvenšuvnna dárbbu ja vuođu.
Tätä työtä johtamaan asetettiin vuonna 1996 työryhmä.
Bargojoavku vuođđuduvvui jagi 1996 jođihit dán
kesäkuussa 1998, ja ryhmä suositteli siinä pohjoismaisen saamelaissopimuksen laatimista.
barggu. Bargojoavkku raporta ovddiduvvui geassemánus 1998, ja joavkku ráva lei
Asiantuntijatyöryhmän lähtökohtia ja työskentelymuotoa selostetaan IV luvussa.
Áššedovdi joavkku vuolggabáikkit ja bargovuohki lea čilgejuvvon kapihttalis
Asiantuntijatyöryhmä on kokoontunut 15 kertaa.
4. Áššedovdi joavkkus leat leamaš 15 čoahkkima.
3.4 Yleisiä kysymyksiä
3.4 Dábálaš áššit
V luvussa käsitellään muutamia yleisiä kysymyksiä.
Kapihttalis 5 leat muhtun dábálaš áššit gieđahallamassii.
Ensimmäinen käsiteltävä asia on
Vuosttamuš ášši mii
sopimuksen luonne (5.2).
gieđahallojuvvo, lea konvenšuvnna karakteara (5.2).
Sopimus on oikeudet ja velvoitteet määrittelevä sopimus.
Konvenšuvdna lea vuoigat
Suhde Venäjän saamelaisiin mainitaan kohdassa 5.3.
Gaskavuohta Ruošša sámiide lea váldojuvvon ovdan čuoggás 5.3.
Koska tässä on kysymys
Dainnago
Suomen, Norjan ja Ruotsin välisestä sopimuksesta, Venäjällä asuvat saamelaiset eivät kuulu
dát lea Suoma, Norgga ja Ruoŧa gaskasaš konvenšuvdna, de konvenšuvdna ii
sen piiriin.
fátmmas sámiid guđet ásset Ruoššas.
Tässä kohdassa korostetaan kuitenkin, että kyseisten kolmen sopimusvaltion on
Dattetge deattuhuvvo ahte konvenšuvnna
järjestettävä olosuhteet sellaisiksi, että ne mahdollistavat yhteistyön myös Venäjän
golbma stáhta berrejit láhčit dilálašvuođaid buriid gulahallamiidda maiddái Ruošša
saamelaisten kanssa.
sámiiguin.
Suomessa, Norjassa tai Ruotsissa asuvat saamelaiset, jotka ovat Venäjän
Konvenšuvdna fátmmasta sámiid guđet ásset Suomas, Norggas dahje
kansalaisia, kuuluvat sopimuksen piiriin.
Ruoŧas.
Saamelaisista
3.5 Sámiid birra
Saamelaisia, heidän kulttuuriaan, elinkeinojaan, yhteiskuntaelämäänsä ja suhdettaan
Viiddis girjjálašvuohta sámiin, sin kultuvrras, ealáhusain, servodateallimis ja
kansallisvaltioihin käsittelevää kirjallisuutta on saatavilla runsaasti.
gaskavuođain nationála stáhtaide.
vuoden aikana on julkaistu useita erityisesti saamelaisten olosuhteita koskevia virallisia
Maŋimuš 10-jagiid leat boahtán máŋga almmolaš
selvityksiä.
čielggadeami erenoamážit sámi dilálašvuođain.
Tämän vuoksi asiantuntijatyöryhmä ei ole katsonut tarpeelliseksi esitellä laajasti
Dan geažil áššedovdi joavku ii leat
saamelaisten historiaa ja yhteiskuntaelämää vaan on tyytynyt laatimaan lyhyen historiallisen
gávnnahan dárbbašlažžan viidát čájehit sámi historjjá ja servodateallima, ja lea
katsauksen, ks. kohta 6.2.
duhtan buktit oanehis historjjálaš visogova, geahča čuoggá 6.2.
Suomen, Norjan ja Ruotsin saamelaisista kerrotaan lyhyesti
Oanehis govahallan
kohdissa 6.3–6.5.
Suoma, Norgga ja Ruoŧa sámiin lea čuoggáin 6.3 – 6.5.
Kohdassa 6.6 luodaan vertaileva yleiskatsaus muutamiin pääkohtiin, joissa
Čuoggás 6.6 lea buohtastahtti
käsitellään sopimusvaltioissa elävien saamelaisten oloja.
visogovva mii čájeha muhtun váldočuoggáid sámi dilálašvuođain konvenšuvdna
Kohdassa 6.7 tehdään lyhyesti
stáhtain. Čuoggás 6.7 čilgejuvvojit oanehaččat sámiid rievttálaš dilálašvuođat
selkoa Venäjän saamelaisten oikeudellisista oloista.
Ruoššas.
Kohdassa 6.8 kerrotaan toimielimistä, jotka käsittelevät yhteisiä saamelaiskysymyksiä
Čuoggás 6.8 čilgejuvvo orgánaid birra mat barget riikkarájiid rastá oktasaš sámi
valtionrajojen yli.
áššiiguin.
aiemmalta nimeltään Pohjoismainen Saamelaisneuvosto − ja vuonna 2000 perustettu
Sámiid beales barget Sámeráđđi – ovddeš Davviriikkalaš sámeráđđi – mii
Saamelaisten parlamentaarinen neuvosto.
vuođđuduvvui 1956 ja Sámi parlamentáralaš ráđđi, mii vuođđuduvvui 2000.
Suomen, Norjan ja Ruotsin viranomaiset ovat
Suoma,
vuodesta 1964 tehneet yhteistyötä virkamiestasolla.
Norgga ja Ruoŧa eiseválddit leat jagi 1964 rájis bargan ovttasráđiid ámmát
Tätä yhteistyötä jatkettiin vuonna 2001
Dán barggu jotkkii 2001 Sámi áššiid davviriikkalaš ámmátolbmuid
perustamalla saamelaisasioiden pohjoismainen virkamieselin, jossa myös saamelaiskäräjät
orgána, mas maiddái sámedikkiinge lea ovddasteapmi.
Vuodesta 2000 lähtien saamelaiskäräjien puheenjohtajien ja
Jagi 2000 rájis lea ásahuvvon
saamelaisasioista vastaavien Suomen, Norjan ja Ruotsin ministerien kesken on harjoitettu
bissovaš ovttasbargu politihkalaš dásis sámediggepresideanttaid ja Suoma, Norgga ja
tiivistä poliittisen tason yhteistyötä.
Ruoŧa sámi áššiid ovddasvástideaddji ministariid gaskka.
3.6 Kansainväliset instrumentit
3.6 Riikkaidgaskasaš instrumeanttat
Asiantuntijatyöryhmän toimeksiannossa todetaan, että kunkin kolmen maan kansainvälisistä
Áššedovdi joavkku direktiivvas oidno ahte árvaluvvon konvenšuvdnateaksta galgá
instrumenteista johtuvat velvoitteet tulee ottaa huomioon sopimusluonnosta laadittaessa.
ráhkaduvvot daid riikkaidgaskasaš instrumeanttaid ektui mat čatnet dán golbma riikka: Suopma, Norga ja Ruoŧŧa leat guhtege sierra searvan riikkaidgaskasaš
Suomi, Norja ja Ruotsi ovat kukin erikseen liittyneet kansainvälisiin yleissopimuksiin,
konvenšuvnnaide, julggaštusaide ja soahpamušaide mat mearkkašit ollu dáid riikkaid
julistuksiin ja sopimuksiin, joilla on merkitystä näiden kolmen maan saamelaisten
sámiid riektedillái. Dán oktavuhtii gullevaš deaŧaleamos álbmotrievttálaš
Tässä yhteydessä tärkeimpiä kansainvälisoikeudellisia instrumentteja
instrumeanttat ja daid mearkkašupmi áššedovdi joavkku bargomearrádussii
ja niiden merkitystä asiantuntijatyöryhmän toimeksiannolle käsitellään tarkemmin 7 luvussa.
gieđahallojuvvo dárkileappot kapihttalis 7.
Kohdassa 7.3 selostetaan vuodelta 1989 peräisin olevaa itsenäisten valtioiden
Čuoggás 7.3 čilgejuvvo jagi 1989 ILO-konvenšuvdna nr. 169, mii lea
alkuperäiskansoja ja heimokansoja koskevaa Kansainvälisen työjärjestön ILO:n
álgoálbmogiid ja čearddaid birra mat ásset sorjákeahtes riikkain. Dán konvenšuvnna
Norja on ratifioinut tämän yleissopimuksen mutta Suomi ja Ruotsi
Norga lea ratifiseren, muhto ii Suopma iige Ruoŧŧa.
eivät. Molemmat maat ovat kuitenkin ilmaisseet tavoitteenaan olevan Kansainvälisen
Goappašat riikkat leat dattetge
työjärjestön yleissopimuksen n:o 169 ratifiointi.
ilbmadan ulbmila ratifiseret ILO-konvenšuvnna nr. 169.
Asiantuntijatyöryhmä on yksimielinen siitä,
Ovttamielalašvuohta lea
ettei saamelaissopimuksen aineellinen sisältö voi olla ILO:n yleissopimuksen säännöksiä
áššedovdi joavkkus das ahte sámekonvenšuvnna ávnnaslaš sisdoallu ii sáhte dási
alemmalla tasolla.
dáfus leat heajut go ILO-konvenšuvnna mearrádusat.
Kohdissa 7.4 ja 7.5 käsitellään niitä vuonna 1966 tehdyn YK:n kahden
Čuoggáin 7.4 ja 7.5 čilgejuvvojit jagi 1966 guovtti ON-konvenšuvnna artihkkalat
yleissopimuksen – kansalaisoikeuksia ja poliittisia oikeuksia koskevan yleissopimuksen ja
– dan konvenšuvnna mii lea siviila ja politihkalaš vuoigatvuođaid birra, ja dan mii lea
taloudellisia, sosiaalisia ja sivistyksellisiä oikeuksia koskevan yleissopimuksen – artikloja,
ekonomalaš, sosiála ja kultuvrralaš vuoigatvuođaid birra – mat leat erenoamáš
joilla on erityistä merkitystä saamelaisille.
deaŧalaččat sámiide.
Muita merkittäviä YK:n yleissopimuksia ovat kaikkinaisen rotusyrjinnän poistamista
Eará deaŧalaš ON-konvenšuvnnat leat jagi 1965 konvenšuvdna buotlágan
koskeva yleissopimus vuodelta 1965 (kohta 7.6), lapsen oikeuksien sopimus vuodelta 1989
nállevealahemiid heaittiheami birra (čuokkis 7.6), jagi 1989 konvenšuvdna mánáid
(kohta 7.7), kaikkinaisen naisten syrjinnän poistamista koskeva yleissopimus vuodelta 1979
vuoigatvuođaid birra (čuokkis 7.7), jagi 1979 konvenšuvnda nissonolbmuid buotlágan
(kohta 7.8) ja biologista monimuotoisuutta koskeva yleissopimus vuodelta 1993 (kohta 7.15).
vealahemiid heaittiheami birra (čuokkis 7.8) ja jagi 1993 konvenšuvdna biologalaš
Kohdassa 7.9 mainitaan syrjinnän opetuksessa kieltävä Unescon yleissopimus
Čuoggás 7.9 máinnašuvvo UNESCO-konvenšuvdna mii bođii 1960 oahpahusas
Myös Euroopan tasolla on erinäisiä kansainvälisoikeudellisia instrumentteja, joilla on
Eurohpalaš dásis maid leat arvat álbmotrievttálaš instrumeanttat mat leat
merkitystä puhuttaessa kysymyksistä, joita pohjoismaisen saamelaissopimuksen on määrä
deaŧalaččat daidda áššiide maid davviriikkalaš sámekonvenšuvdna galgá reguleret.
säännellä. Kohdassa 7.10 selostetaan vuodelta 1950 peräisin olevaa Euroopan neuvoston
1950.
ihmisoikeussopimusta. Euroopan neuvoston kansallisten vähemmistöjen suojelua koskeva
Eurohparáđi rápmakonvenšuvdna unnitloguid suodjaleami várás mii bođii
puiteyleissopimus vuodelta 1995 mainitaan kohdassa 7.11, ja kohdassa 7.12 selostetaan
1995, lea áššin čuoggás 7.11.
Euroopan neuvoston alueellisia kieliä ja vähemmistökieliä koskevaa peruskirjaa vuodelta
Ja čuoggás 7.12 čilgejuvvo guovlogielaid ja unnit
EU:n puitteissa voidaan viitata Suomen ja Euroopan unionin välisen sekä Ruotsin ja
álbmotgielaid gieđahalli Eurohpalaš lihttu, mii bođii 1992.
Euroopan unionin välisen liittymissopimuksen pöytäkirjaan n:o 3, joka käsittelee erityisesti
EU siskkobealde lea vejolaš čujuhit beavdegirjái nr. 3 mii gullá soahpamuššii
saamelaisten oloja (kohta 7.13), sekä vuonna 2000 annettuun Euroopan unionin neuvoston
dilálašvuođaid (čuokkis 7.13), ja Eurohpa-uniovnna jagi 2000 ráđđedirektiivii
direktiiviin 2000/43/EY, jossa säädetään rodusta tai etnisestä alkuperästä johtuvan syrjinnän
2000/43/EF, mii bidjá dihto dási vuolimus dássin EU siskkobealde suodjaleapmái
estävistä vähimmäisvaatimuksista Euroopan unionissa (kohta 7.14).
vealaheami vuostái náli ja čerdiigullevašvuođa geažil (čuokkis 7.14).
Asiantuntijatyöryhmä on pitänyt kansan oikeutta itsemääräämiseen keskeisessä
Álbmoga vuoigatvuohta ieš beassat mearridit lea leamaš guovdil go áššedovdi
asemassa työskennellessään sopimustekstin parissa.
joavku lea bargan konvenšuvdnateavsttain.
Kohdassa 7.16 selostetaan, mitä oikeus
Čuoggás 7.16 čilgejuvvo mii ieš
itsemääräämiseen merkitsee kansainvälisoikeudellisissa yhteyksissä.
mearridanvuoigatvuohta lea álbmotrievttálaš mearkkašumis.
Tätä esitystä täydentää
Dán čilgehusa
liite 3, jossa käsitellään saamelaisten oikeutta itsemääräämiseen.
dievasmahttá mielddus 3, mii lea sámi álbmoga iešmearridanvuoigatvuođa birra.
Kohdassa 7.17 tehdään selkoa alkuperäiskansojen oikeuksia koskevan YK-julistuksen
Čuoggás 7.17 čilgejuvvo bargu ON-julggaštusain, mii lea álgoálbmogiid
parissa tehtävästä työstä.
vuoigatvuođaid birra.
YK on vuodesta 1984 lähtien pyrkinyt luonnostelemaan tällaisen
ON lea jagi 1984 rájis bargan dakkár julggaštusa hábmemiin.
julistuksen. Vuodesta 1995 lähtien jäsenvaltioiden välillä on ihmisoikeuskomitean alaisessa
Lahttostáhtaid šiehtadallamat leat jagi 1995 dáhpáhuvvan Olmmošvuoigatvuođaid
työryhmässä käyty neuvotteluja, joihin myös alkuperäiskansojen edustajat ympäri maailmaa
kommišuvnna vuollásaš bargojoavkkus. Álgoálbmotáirasatge miehtá máilmmi leat
ovat osallistuneet aktiivisesti.
árjjálaččat searvan dáidda šiehtadallamiidda.
Pohjoismaat ovat tehneet yhteistyötä tässä työryhmässä ja
Davviriikkat leat bargan ovttasráđiid
esittäneet yhteisiä ehdotuksia.
bargojoavkkus ja ovddidan oktasaš árvalusa.
Työ alkuperäiskansojen oikeuksia koskevan YK-julistuksen
Bargu álgoálbmogiid vuoigatvuođaid
parissa jatkuu edelleen.
ON-julggaštusain joatká ain.
3.7 Saamelaisten asema pohjoismaisessa saamelaissopimuksessa
3.7 Sámiid sajádat davviriikkalaš sámekonvenšuvnnas
8 luvussa pohditaan, voivatko saamelaiset olla sopimuspuolena. Ehdotuksen mukaan
Kapihttalis 8 gieđahallojuvvo dat, ahte sáhttetgo sámit leat oasálaččat konvenšuvdnii.
saamelaisten ei ole määrä olla sopimuspuolena. On kuitenkin välttämätöntä, että
Sámit eai galgga árvalusa mielde leat oasálaččat davviriikkalaš sámekonvenšuvdnii.
saamelaiskäräjät yhtyvät sopimuksen sisältöön.
Dattetge lea dárbu ahte sámedikkit ovttasráđiid mihtet konvenšuvnna sisdollui.
Tämän takia sopimuksen ratifioinnin ja
Sámedikkiid dohkkeheapmi danne biddjojuvvo eaktun konvenšuvnna ratifiseremii ja
voimaantulon ehdoksi asetetaan, että saamelaiskäräjät ovat hyväksyneet sopimuksen.
fámuiduvvamii.
3.8 Yksittäisiä säännöksiä koskevia huomautuksia
3.8 Mearkkašumit muhtun mearrádusaide
9 luvussa käsitellään sopimusluonnoksen yksittäisiä artikloja koskevia huomautuksia.
Kapihttalis 9 leat mearkkašumit konvenšuvdnaárvalusa artihkkaliidda.
Tämän ehdotuksen yleisessä osassa (luvut 2−8) on ainoastaan rajoitetusti perusteltu
Dán árvalusa oppalaš oasis (kap. 2 – 8) lea duššefal ráddjejuvvon mearrái
niitä säännöksiä, joita on ehdotuksen mukaan sisällytettävä sopimustekstiin. Tämä johtuu
čađahuvvon ákkastallamat daid mearrádusaid bealis mat eavttuhuvvojit konven
osittain siitä, että ne koskevat suuressa määrin asioita, joita on jo käsitelty virallisissa
šuvdnateavsttas. Dasa lea muhtumassii sivva ahte sáhkan leat mealgadii áššit mat leat
selvityksissä ja keskusteluissa.
juo leamaš ovdan almmolaš čielggademiin ja divaštallamiin.
Yleisen osan rajoittaminen johtuu kuitenkin myös siitä, että
Muhto dán oppalaš oasi
asiantuntijatyöryhmä on päättänyt perustella ehdotettuja säännöksiä yksittäisten artiklojen
ráddjehussii lea maid dat, ahte áššedovdi joavku lea válljen ákkastallat eavttuhuvvon
yhteydessä.
mearrádusaid guđege artihkkala olis.
Tämä on ollut luonnollinen menettelytapa sopimuksen erityisen laajasta
Dat lea leamaš lunddolaš vuohki konvenšuvnna
aihepiiristä johtuen.
erenoamáš stuorra ášševiidodaga geažil.
3.9 Sopimusluonnoksen sisältö
3.9 Konvenšuvdnaárvalusa sisdoallu
Sopimus alkaa alkusanoilla.
Konvenšuvnna álggaha ovdasátni.
Sopimus on ensimmäinen Suomen, Norjan ja Ruotsin saamelaisia
Konvenšuvdna lea vuosttamuš čohkkejuvvon
koskeva yhtenäinen oikeussäännöstö.
riekteregulerejuvvon ilmma Suoma, Norgga ja Ruoŧa sámiid várás.
Kysymys on valtio-oikeudellisesta uudistuksesta, jota
Dat lea ođđa stáhtarievttálaš ráhkadus, man dihte dasa lea ovdasátni.
on syytä perustella alkusanoissa. Alkusanat luovat perustan sopimukselle ja ilmentävät sekä
vuođđun konvenšuvdnii ja buktá oidnosii sihke stáhtaeiseválddiid ja sámedikkiid
sopimusvaltioiden viranomaisten että saamelaiskäräjien näkemyksiä.
oainnuid.
3.9.2 Sopimusluonnoksen I luku: saamelaisten yleiset oikeudet
3.9.2 Konvenšuvdnaárvalusa kap.. I: Sámi álbmoga dábálaš vuoigatvuođat
Luonnoksen I luvussa on 13 yleisiä oikeuksia sisältävää artiklaa, joilla on perustavanlaatuista
Árvalusa vuosttamuš kapihttalis leat 13 artihkkala mat siskkildit dábálaš vuoigat
merkitystä sopimuksen muille artikloille.
vuođaid, artihkkaliid mat leat vuođđun konvenšuvnna artihkkaliidda muđui.
Sopimusluonnoksen 1 artiklassa ilmoitetaan sopimuksen tarkoitus, joka on
Artihkkal 1 muitala konvenšuvnna ulbmila, namalassii sihkkarastit sámi álbmoga
saamelaisten oikeuksien turvaaminen.
vuoigatvuođaid.
Tämä tarkoittaa saamen kielen ja kulttuurin,
Dat mearkkaša ahte sámegiela, sámi kultuvrra, ealáhusaid ja
saamelaiselinkeinojen ja saamelaisen yhteiskuntaelämän turvaamista ja kehittämistä yli
servodateallima ovdáneapmi galgá sihkkarastojuvvot nu unnán heađuštusaiguin go
valtionrajojen mahdollisimman esteettömästi.
vejolaš riikkarájiid geažil.
2 artiklassa sanotaan, että saamelaiset ovat kyseisten kolmen maan alkuperäiskansa.
Artihkkal 2 cealká ahte sámit leat álgoálbmot golmma riikkas.
3 artiklassa todetaan, että saamelaisilla on kansana itsemääräämisoikeus.
Artihkkal 3 nanne ahte sámiin lea álbmogin iešmearridanvuoigatvuohta.
4 artiklassa ilmoitetaan, keitä henkilöitä sopimus koskee.
Artihkkal 4 muitala maid olbmuid konvenšuvdna fátmmasta.
Sopimus koskee kyseisissä
Konvenšuvdna gusto
kolmessa sopimusvaltiossa asuvia saamelaisia.
sámiide guđet ásset konvenšuvnna golmmma riikkas.
Artiklassa ilmoitetaan lisäksi, keitä tulee
Artihkkal muitala dasto geat dat
sopimuksen mukaan pitää saamelaisina.
konvenšuvnna mielde leat sámit.
5 artiklassa ilmoitetaan, keillä on sopimukseen perustuvia velvoitteita.
Artihkkal 5 muitala geain leat geatnegasvuođat konvenšuvnna mielde.
Kaikkien
Buohkat
julkista valtaa käyttävien toimielinten on noudatettava sopimuksen säännöksiä.
geat doaimmahit almmolaš válddi, fertejit čuovvut konvenšuvnna mearrádusaid.
Yksinkertaisuuden vuoksi sopimuksen yksittäisissä artikloissa puhutaan valtion velvoitteista,
Álkivuođa dihte lea konvenšuvnna guđege artihkkalis sáhka stáhta
mutta 5 artiklan säännöksen mukaan tämä sanamuoto käsittää kaikki julkista valtaa käyttävät
geatnegasvuođain, muhto artihkkala 5 (vihtta) mearrádusa mielde dakkár sátnádat
toimielimet − valtion lisäksi myös alueelliset, kunnalliset ja yksityisoikeudelliset
fátmmasta buohkaid guđet doaimmahit almmolaš válddi – ii dušše stáhta, muhto
oikeussubjektit, joille on annettu julkista valtaa.
maiddái guvllolaš, suohkanlaš ja priváhta riektesubjeavttaid maidda lea addojuvvon
6 artiklassa ilmoitetaan yleisin sanamuodoin valtioiden velvoitteet suhteessa
Artihkkal 6 muitala mearrideaddji sátnádagaiguin stáhtaid geatnegasvuođaid sámi
saamelaisiin.
álbmogii.
7 artiklan ensimmäisessä kohdassa kielletään saamelaisten syrjintä kansana ja
Artihkkal 7 cegge vuosttamuš lađđasis gildosa vealaheames sámi álbmoga ja
yksilöinä.
ovttaskas sápmelačča.
Toisessa kohdassa säädetään, että valtioiden on ryhdyttävä erityisiin saamelaisia
doaibmabijuid sámiid várás, Nubbi lađas mearrida ahte stáhtat galget álggahit
koskeviin positiivisiin toimenpiteisiin silloin, kun se on välttämätöntä tämän sopimuksen
positiiva doaibmabijuid sámiide gokko lea dárbu dán konvenšuvnna vuoigatvuođaid
mukaisten oikeuksien toteuttamiseksi.
čađaheapmái.
Tällaisia positiivisia erityistoimenpiteitä ei ole
Dakkár positiiva sierradoaibmabijut eai galgga adnojuvvot ehpe
pidettävä kansainvälisoikeudellisten säännösten mukaisena epäoikeudenmukaisena syrjintänä.
rievttalaš vealaheapmin álbmotrievttálaš njuolggadusaid mielde.
8 artiklassa todetaan, että sopimuksen suojaamat oikeudet ovat vähimmäisoikeuksia.
Artihkkal 8 nanne ahte konvenšuvnna vuoigatvuođat leat unnimusvuoigatvuođat.
Sopimus ei estä jotakin valtiota antamasta saamelaisille laajempia oikeuksia kuin sopimuksen
Konvenšuvdna ii hehtte stáhta addimis sámiide stuorit vuoigatvuođaid go daid mat
nojalla annetaan.
vulget konvenšuvnnas.
9 artikla velvoittaa valtiot osoittamaan asianmukaista kunnioitusta saamelaisten
Artihkkal 9 geatnegahttá stáhtaid čájehit heivvolaš gudnejahttima sámi árbe
perinnäistapoja ja oikeuskäsityksiä kohtaan.
vieruide ja riekteipmárdusaide.
Tämä on otettava huomioon uutta lainsäädäntöä
Dat galgá vuhtii váldojuvvot go ođđa lágat ráhka
laadittaessa ja tuomioistuimissa sekä hallinnossa tapahtuvan oikeudenkäytön yhteydessä.
duvvojit, ja go dat geavahuvvojit duopmostuoluin ja hálddahusas.
Yhtenä sopimuksen tärkeänä tavoitteena on helpottaa saamelaisten välistä rajat
Deaŧalaš ulbmil dán konvenšuvnnas lea geahppudit sámiid ovttasráđálaš
ylittävää yhteistyötä.
doaibmama riikkarájiid rastá.
10, 11 ja 12 artikla sisältävät säännöksiä, jotka helpottavat tällaista
Artihkkalat 10, 11 ja 12 siskkildit njuolggadusaid mat
yhteistyötä kulttuurin ja elinkeinojen sekä myös koulutus- ja hyvinvointijärjestelyjen alalla.
álkkásmahttet dakkár ovttasráđálaš doaibmama kultuvrralaš ja ealáhuslaš suorggis, ja
13 artiklan mukaan valtioiden on osoitettava kunnioitusta Saamen lipulle ja muille
Artihkkala 13 mielde stáhtat galget árvvus atnit sámi leavgga ja eará dakkár sámi
saamelaisille symboleille, kuten kansallislaululle ja 6. helmikuuta vietettävälle saamelaisten
symbolaid, nugo álbmotlávlaga ja sámi álbmotbeaivvi guovvamánu 6. beaivvi.
3.9.3 Sopimusluonnoksen II luku: saamelaishallinto
3.9.3 Konvenšuvdnaárvalusa kapihttal II.: Sámiid stivren
Luonnoksen II luvussa säännellään ennen kaikkea saamelaiskäräjien roolia saamelaisten
Kapihttal II regulere vuos ja ovddimusat sámedikkiid rolla sámi álbmoga ovddas
edustuksellisena elimenä ja saamelaiskäräjien roolia niiden harjoittaessa yhteistyötä muiden
teaddji orgánan ja sámedikki rolla ovttasdoaibmamušainis eará eiseválddiiguin.
viranomaisten kanssa.
Kapihttalis leat 9 artihkkala.
14 artikla määrää, että jokaisessa kolmessa maassa on oltava saamelaiskäräjät, ja
Artihkkal 14 mearrida ahte Sámediggi galgá leat guđege dan golmma riikkas, ja
ilmoittaa yleisin sanakääntein saamelaiskäräjien tehtävät.
bidjá ovdan bajimuš sátnádagaiguin mat doaimmaid dat gullet sámedikkiide.
Kuten 3 artiklassa on todettu,
Artihkkala 3 nannema mielde sámiin lea vuoigatvuohta iešmearrideapmái, ja
saamelaisilla on oikeus itsemääräämiseen, ja 14 artiklan mukaan saamelaiskäräjillä tulee olla
artihkkala 14 mielde sámedikkis galget leat dakkár doaimmat maiguin dat sámiid
sellaisia toimeksiantoja, että se voi käyttää itsemääräämisoikeutta saamelaisten puolesta.
beales sáhttá doaimmahit iešmearridanvuoigatvuođa. Čuovvovaš artihkkaliin
Seuraavissa artikloissa säädetään tarkemmin, millä tavalla saamelaiskäräjät voivat toteuttaa
regulerejuvvo dárkileappot sámedikki iešmearridanvuoigatvuođa hálddašeapmi dán
itsemääräämisoikeutta tämän sopimuksen nojalla.
konvenšuvnna mielde.
15 artiklassa säädetään saamelaiskäräjien itsenäisesti kansallisen ja kansainvälisen
Artihkkalis 15 lea mearrádus dasa maid sámedikki mearrida iešráđálaččat riikkalaš
oikeuden perusteella tekemistä päätöksistä.
ja riikkaidgaskasaš rivttiid vuođul.
Kun kysymys on päätöksistä, jotka edellyttävät
Sámedikkis ferte nugo earáge orgánain leat
toimivallan käyttöä, saamelaiskäräjillä on muiden toimielinten tavoin oltava niille laillinen
láhkavuođđu go dahká mearrádusa mainna doaimmaha válddi. Dakkár mearrádusaid
peruste. Saamelaiskäräjät voivat tehdä päätöksiä, jotka eivät edellytä toimivallan käyttöä,
mat eai mearkkaš ahte váldi doaimmahuvvo, Sámediggi sáhttá dahkat almmá mange
ilman että niille vaaditaan laillista perustetta.
láhkavuođu gáibádusa haga.
16 artiklassa säädetään saamelaiskäräjien oikeudesta neuvotella muiden viranomaisten
Artihkkal 16 buktá mearrádusaid sámedikki vuoigatvuođas beassat šiehtadallat
kanssa.
eará eiseválddiiguin.
Viranomaisten on neuvoteltava saamelaiskäräjien kanssa ennen päätöksentekoa
Áššiin mat mearkkašahttet ollu sámiide, eiseválddit galget
asioissa, joilla on olennaista merkitystä saamelaisille.
šiehtadallat sámedikkiin ovdalgo dahket mearrádusa.
toimenpiteet, jotka saattavat ratkaisevalla tavalla loukata saamelaisen kulttuurin,
Jos dakkár doaibmabijus lea
saamelaiselinkeinojen tai saamelaisen yhteiskuntaelämän perustavanlaatuisia elinehtoja,
sáhka, mii vuđolaččat sáhttá vahágahttit sámi kultuvrra, ealáhusaid dahje servodateallima vuođđoeavttuid, de mearrádus ii galgga dahkkojuvvot almmá sámedikki lobi
17 artiklassa säännellään saamelaiskäräjien oikeutta muiden asioiden valmistelun
Artihkkal 17 regulere sámedikkiid vuoigatvuođa eará ášševálmmaštemiin.
yhteydessä. Artiklassa määrätään, että saamelaiskäräjillä on oikeus olla edustettuna julkisissa
Artihkkal mearrida ahte sámedikkis lea vuoigatvuohta ovddasteapmái almmolaš
neuvostoissa ja komiteoissa, esimerkiksi lakivaliokunnissa, niiden käsitellessä saamelaisiin
ráđiin ja lávdegottiin, omd. láhkalávdegottiin mat gieđahallet áššiid mat beroštahttet
liittyviä asioita.
sámiid.
Artiklassa säädetään edelleen, että saamelaiskäräjillä on oikeus saada
Dasto mearriduvvo ahte sámedikkis lea vuoigatvuohta oažžut gieđahallamii
ennakolta tutustua saamelaisten etuja koskeviin asioihin.
áššiid mat gusket sámi beroštumiide.
Valtioilla on itsenäinen velvollisuus
Stáhtain lea iešmerrideaddji geatnegasvuohta
selvittää saamelaiskäräjien antaman ennakkolausunnon ja saamelaiskäräjien edustuksen tarve.
čielggadit leago dárbu sámedikkis oažžut cealkámuša ovddalgihtii, ja galgágo
18 artiklassa säännellään kansanedustuslaitosten ja muiden toimielinten ja
Artihkkal 18 buktá njuolggadusaid riikkačoahkkima ja sámedikki gaskavuođas.
saamelaiskäräjien välisestä suhteesta. 19 artiklan mukaan saamelaiskäräjät edustavat
Sámedikkit dat galget riikkaidgaskasaš dilálašvuođain ovddastit sámiid artihkkala 19
saamelaisia valtioidenvälisissä asioissa.
mielde.
20 artiklassa ilmaistaan saamelaiskäräjien oikeus muodostaa yhteisiä organisaatioita.
Artihkkal 20 cealká ahte sámedikkiin lea vuoigatvuohta vuođđudit oktasaš
Saamelaiskäräjät ovat suhteellisen uusia edustuksellisia toimielimiä.
Sámedikkit leat ođđalágan ovddasteaddji orgánat. Doloža rájis sámi servo
Saamelaisyhteisöillä on vanhastaan ollut niitä pienempiä ja luonteeltaan enemmänkin paikallisia laitoksia.
dagas leat leamaš unnibuš ja báikegottiide eambbo gullevaš ásahusat.
21 artiklan mukaan sellaisia laitoksia tulee kunnioittaa.
Artihkkala 21
Sama koskee
Nu maiddái sámi ealáhusorganisa
saamelaisten elinkeinojärjestöjä.
šuvnnatge.
22 artiklan mukaan valtioiden on aktiivisesti pyrittävä vahvistamaan ja kehittämään
Artihkkala 22 mielde stáhtat galget aktiivvalaččat viggat mearridit mii sáme
saamelaisaluetta.
guovlu lea, ja ovddidit dan.
3.9.4 Sopimusluonnoksen III luku: saamen kieli ja saamelainen kulttuuri
3.9.4 Konvenšuvdnaárvalusa kapihttal III: sámegiella ja sámi kultuvra
Oikeus oman kielen ja kulttuurin säilyttämiseen ja kehittämiseen kuuluu kansan keskeisiin
Vuoigatvuohta seailluhit ja ovddidit iežas giela ja kultuvrra lea álbmoga guovdilis
oikeuksiin.
vuoigatvuođaide gullevaš ášši.
III luku sisältää säännöksiä saamelaisten oikeuksista ja valtion velvollisuuksista,
Kapihttal III siskkilda mearrádusaid sámiid vuoigat
jotka koskevat saamen kieltä ja saamelaista kulttuuria.
vuođain ja stáhtaid geatnegasvuođain sámegillii ja sámi kultuvrii.
Luvussa on 11 artiklaa.
Kapihttalis leat 11
23 artikla vahvistaa saamelaisten oikeuden käyttää ja kehittää kieltään.
Artihkkal 23 nanne sámiid vuoigatvuođa geavahit ja ovddidit gielaset. Artihkkal
24 artikla
24 nanne stáhtaid geatnegasvuođaid sámiide sin vejolašvuođaid dáfus seailluhit ja
säilyttämiseen ja kehittämiseen.
ovddidit sámegiela.
25 artiklassa on tiedotusvälineitä koskevia erityissäännöksiä.
Artihkkaisl 25 leat sierra njuolggadusat mediaid birra.
Joukkotiedotusvälineillä
Joavkomediain lea stuorra
on suurta merkitystä demokratian, kielen, kulttuurin ja yhteiskuntaelämän kehittymisen
mearkkašupmi demokratiija, giela, kultuvrra ja servodateallima ovddideapmái, ja dat
kannalta, ja ne ovat samalla ilmaisuvapauden tärkeä kanava.
leat seammás deaŧalaš kanála sátnefriddjavuhtii.
huolehtimaan saamenkielisten ohjelmien lähettämisestä radiossa ja televisiossa sekä
Mearrádus geatnegahttá stáhtaid fuolahit, ahte leat sámegielalaš prográmmat radios ja TVs, ja ahte almmuhuvvojit
edistämään saamenkielisten sanomalehtien julkaisemista.
sámegielalaš aviissat.
Koulutusjärjestelmän rakenne ja koostumus on erityisen tärkeä saamelaisen kulttuurin
Oahpahusvuogádaga hábmejupmi lea erenoamáš deaŧalaš sámi kultuvrra ja
ja yhteiskuntaelämän säilyttämiseksi.
servodateallima seailluheapmái.
26 artiklan mukaan saamelaisalueiden lapsilla ja
Artihkkala 26 mielde sámeguovlluid mánáin ja
nuorilla on oltava oikeus saamen kielessä ja saamen kielellä annattavaan opetukseen.
nuorain galgá leat vuoigatvuohta sámegielalaš oahpahussii ja sámegiela oahpahussii.
Saamelaisalueiden ulkopuolella asuvilla saamelaisoppilailla on oltava oikeus saamen kielen
Dáid guovlluid olggobealde sámi skuvlavázziin galgá leat vuoigatvuohta beassat
opetukseen ja kohtuullisessa määrin myös saamen kielellä annettavaan opetukseen.
oahppat sámegiela, ja maiddái govttološ mearis vuoigatvuohta sámegielalaš
Valtakunnalliset opetussuunnitelmat on laadittava yhteistyössä saamelaiskäräjien kanssa.
oahpahussii. Riikkalaš oahppoplánat galget ráhkaduvvot ovttasráđiid sámedikkiin.
27 artiklassa annetaan tutkimusta koskevia säännöksiä, ja siinä määrätään muun
Artihkkal 27 buktá njuolggadusaid dutkama birra, ja dat mearridit ee. ahte dutkan
muassa, että saamelaisyhteiskunnan kannalta merkittävä tutkimus on turvattava.
mii lea deaŧalaš sámi servodahkii, ferte sihkkarastojuvvot.
Saamelaisten ja muun väestön välisen ymmärtämyksen lisääminen edellyttää
Máhttu sámi kultuvrras ja servodateallimis lea eaktun sámiid ja váldoálbmoga
saamelaisen kulttuurin ja yhteiskuntaelämän tuntemusta.
gaskasaš gulahallamii.
28 artiklan säännöksissä käsitellään
Artihkkal 28 buktá njuolggadusaid das, mii oahpahuvvo ja
muun väestön saamaa saamelaisia koskevaa opetusta ja tietoa.
juhkkojuvvo diehtun sámiid birra álbmogii muđui.
Terveydenhuollon palveluissa ja sosiaalipalveluissa on erityisen tärkeää, että potilas
Go olmmoš deaivvada dearvvašvuođa ja sosiála ásahusain, de lea erenoamáš
voi käyttää omaa kieltään ja saada hoitoa, jossa otetaan huomioon hänen oma kielensä ja
deaŧalaš ahte beassá geavahit gielas ja oažžu doavtterveahki ja divššu mas su giella ja
kulttuurinsa.
kultuvra váldojuvvo vuhtii.
29 artikla velvoittaa valtiot yhteistyössä saamelaiskäräjien kanssa järjestämään
Artihkkal 29 geatnegahttá stáhtaid ovttasráđiid sáme