pere/sami_parallel huggingface dataset:
Kuvissa saamelaiskäräjien puheenjohtajaksi vaalikaudelle 2012-2015 valittu Klemetti Näkkäläjärvi, Juvvá Lemet ja puheenjohtajakisassa toiseksi jäänyt Tiina Sanila-Aikio.
Govain sámedikki ságajođiheaddjin válgabadjái 2012-2015 válljejuvvon Juvvá Lemet ja ságadoalligilvvus nubbin báhcán Tiina Sanila-Aikio.
Puheenjohtajaksi uudelle vaalikaudelle valittu Klemetti Näkkäläjärvi painotti kiitospuheessaan saamelaisväestön kuulemista saamelaiskäräjien työssä.
Ságajođiheaddjin ođđa válgabadjái válljejuvvon Klemetti Näkkäläjärvi deattuhii giittosságastis, ahte sámediggi galgá guldalit barggustis sámiálbmoga jiena.
- Pidämme arvossa avoimmuutta ja arvostamme toisiamme.
- Atnit árvvus rabasvuođa ja nuppiideamet.
Yksimielisyyden löytäminen erityisesti suurimmissa poliittisissa kysymyksissä on tärkeää, totesi Näkkäläjärvi.
Ovttamielalašvuođa gávdnan earenoamážit stuorámus politihkalaš áššiin lea dehálaš, gávnnahii Näkkäläjärvi.
Hän painotti myös saamelaisen nuorisoneuvoston merkitystä ja ainutlaatuisuutta saamelaiskäräjien työssä.
Son maid deattuhii sámi nuoraidráđi mearkkašumi ja áidnalunddotvuođa sámedikki barggus.
- Meidän tulee myös antaa nuorille esimerkki yhteistyöstä ja toistemme kunnioittamisesta.
- Mii galgat leahkit ovdamearkkat ovttasbarggus ja nuppiideamet gudnejahttimis nuoraide.
- Kriittinen keskustelu on myös tärkeää, samoin kuin monenlaisten mielipiteiden esittäminen ja hyväksyminen.
- Kriitalaš ságastallan lea maid dehálaš, nugo maiddái iešguđetlágán miellaguottuid ovdanbuktin ja dohkkeheapmi.
Näkkäläjärvi painotti myös perinteistä tietoa, perinteisten elinkeinojen ja neuvotteluvaiheessa olevan pohjoismaisen saamelaissopimuksen merkitystä.
Näkkäläjärvi deattuhii maid árbevirolaš dieđu, árbevirolaš ealáhusaid ja ráđđádallanmuttus leahkki davviriikkalaš sámesoahpámuša mearkkašumi.
Sopimusneuvottelut jatkuvat vielä alkaneen vaalikauden ajan.
Soahpámušráđđádallamat joatkkašuvvet vel dán válgaáigodaga.
Näkkäläjärvi ilmoitti kiitospuheessaan, ettei aio pyrkiä saamelaiskäräjien puheenjohtajaksi enää seuraavalla vaalikaudella.
Näkkäläjärvi almmuhii giittosságastis, ahte ii áiggo šat gilvalit sámedikki ságajođiheaddji báikkis boahtte válgabajis.
- Pyrin tällä vaalikaudella edistämään saamelaisasioita niin hyvin kuin mahdollista, jonka jälkeen jätän tehtävän nuoremmille.
- Iskkan dán válgabaji áigge ovddidit sámeáššiid nu bures go vejolaš ja dan maŋŋá guođđit ságadoalli barggu nuorabuidda.
Suurin tälle vaalikaudelle asettamistamme tavoitteista on kansainvälisen työjärjestö ILO:n alkuperäiskansasopimuksen ratifioiminen ja tarpeellisten lakimuutosten aikaansaminen, totesi Näkkäläjärvi.
Stuorámus dán válgabadjái ásahuvvon ulbmiliin mis lea álbmogiidgaskasaš bargoorganisašuvdna ILO álgoálbmotsoahpámuša ratifiseren ja dasa laktáseaddji dárbbašlaš láhkarievdademiid áigái oažžun, dajai Näkkäläjärvi.
- Toivottavasti me saamelaiskäräjillä pystymme esittämään oman näkemyksemme näistä asioista niin selvästi ja perustellusti, että Suomi viimein ratifioi sopimuksen.
- Doaivvun, ahte mii sámedikki bealis bastit ovdanbuktit iežamet oainnuid dáin áššiin nu čielgasit ja vuđolaččat, ahte Suopma viimmat ratifisere soahpámuša.
Puheenjohtajakisassa toiseksi jäänyt Tiina Sanila-Aikio toivoo, että edelliselle vaalikaudelle tyypillinen kahtia jakautuminen ei tulisi vaivaamaan nyt alkaneen vaalikauden työtä.
Ságadoalligilvvus nubbin báhcán Tiina Sanila-Aikio sávvá, ahte ovddit válgabadjái mihtilmas guovtti jovkui juohkášuvvan ii boađášii váivvidit dál álggahuvvon válgabaji barggu.
- Toivon todella, että yhteistyöilmapiiri saamelaiskäräjillä vahvistuu, toteaa Sanila-Aikio.
- Duođaid sávan, ahte ovttasbargovuoigŋa sámedikkis nanosmuvvá dál, gávnnaha Sanila-Aikio.
Tiina Sanila-Aikio ja Heikki Paltto saamelaiskäräjien varapuheenjohtajiksi
Tiina Sanila-Aikio ja Heikki Paltto sámedikki várreságajođiheaddjin
Sevettijärveltä kotoisin oleva kolttasaamelainen Tiina Sanila-Aikio ja Heikki Paltto Inarin Lemmenjoelta valittiin yksimielisesti saamelaiskäräjien varapuheenjohtajiksi vaalikaudelle 2012-2015.
Čeavetjávrris eret leahkki nuortalaš Tiina Sanila-Aikio ja Heikki Paltto Leammis Anáris válljejuvvuiga ovttamielalaččat sámedikki várreságajođiheaddjin válgabadjái 2012-2015.
Sanila-Aikio, joka valittiin ensimmäiseksi varapuheenjohtajaksi, on saamelaiskäräjäedustajana ensimmäistä kauttaan.
Sanila-Aikio, gii válljejuvvui vuosttaš várreságajođiheaddjin, lea dál vuosttaš baji sámedikki áirrasin.
Paltto, joka valittiin toiseksi varapuheenjohtajaksi, istui saamelaiskäräjien hallituksessa jo edellisellä vaalikaudella.
Paltto, gii válljejuvvui nubbin várreságajođiheaddjin, lei sámedikki stivrra lahttun juo ovddit válgabajis.
Saamelaiskäräjien hallitukseen valittiin äänestysten jälkeen seuraavat jäsenet:
Sámedikki stivrii válljejuvvojedje jienasteami maŋŋá čuovvovaš lahtut:
Utsjoelta Ilmari Tapiola ja Asko Länsman
Ohcejogas Ilmari Tapiola ja Asko Länsman
Inarista / Helsingistä Pirita Näkkäläjärvi
Anáris / Helssegis Pirita Näkkäläjärvi
Sodankylän Vuotsosta Petra Magga-Vars.
Soađegili Vuohčus Petra Magga-Vars.
Ilmoittautuminen Saamelaisnuorten taidetapahtumaan alkoi
Almmuheapmi Sámenuoraid dáiddadáhpáhussii álggii
Saamelaisnuorten taidetapahtuma järjestetään tänä vuonna kaksipäiväisenä Inarissa saamelaiskulttuurikeskus Sajoksessa 28.–29.3.
Sámenuoraid dáiddadáhpáhus lágiduvvo dán jagi guovttebeaivásažžan Anáris sámekulturguovddáš Sajosis 28.–29.3.
Vuoden teema on valtakunnallisen Nuori Kulttuuri – tapahtuman mukaisesti musiikki.
Jagi temán lea riikkadási Nuori Kulttuuri – dáhpáhusa mielde musihkka.
Musiikin lisäksi Inarissa voi osallistua suopunkiviestiin sekä suopunginheittokilpailuun.
Musihka lassin Anáris sáhttá oassálastit njoarostansáttačuoigamii sihke njoarostangilvui.
Keskiviikkona 28. päivä on luvassa ulkotapahtuma Sajoksen pihapiirissä.
Gaskavahko 28. beaivve lea lobis olgodáhpáhus Sajosa šiljus.
Ohjelmassa on mm. mäystinsuksilla hiihdettävä suopunkiviesti, sekä suopunginheittokilpailu.
Prográmmas lea ee. bessodatsabehiin čuigon njoarostansáttačuoigan, sihke njoarostangilvu.
Illalla on kulttuuripitoista ohjelmaa Sajoksen auditoriossa.
Eahkedis lea kulturprográmma Sajosa auditorios.
Torstaina 29.3 on musiikkikatselmuspäivä, jossa valitaan saamelaisnuorten edustaja kansalliseen Nuori Kulttuuri-tapahtumaan.
Duorastaga 29.3. lea musihka geahčalmasbeaivi, gos válljejuvvo sámenuoraid ovddasteaddji álbmotlaš Nuori Kulttuuri-dáhpáhussii.
Tapahtuma järjestetään Turussa 25.–27.5.2012.
Dáhpáhus lágiduvvo Turkus 25.–27.5.2012.
Ilmoittautumiset Saamelaisnuorten taidetapahtumaan tulee lähettää viimeistään perjantaina 2.3.2012.
Almmuhemiid Sámenuoraid dáiddadáhpáhussii galgá sáddet maŋimustá bearjadaga 2.3.2012.
Saamelaiskäräjät järjestää tapahtumaan kuljetukset entiseen tapaan eri puolilta saamelaisaluetta.
Sámediggi ordne dáhpáhussii sáhtuid nugo ovdalge sierra guovlluin Sámis.
Tapahtuma on avoin myös kotiseutualueen ulkopuolelta tuleville.
Dáhpáhus lea rabas maiddái ruovttuguovllu olggobealde boahttiide.
Lisätietoja Saamelaisnuorten taidetapahtumasta sähköpostilla osoitteesta
Lassidieđuid Sámenuoraid dáiddadáhpáhusas šleađgapoasttain čujuhusas
tai puhelimitse numerosta
heli. huovinen (at) samediggi. fi
Musiikkikilpailun säännöt
dahje telefovnnain nummiris
Ilmoittautumislomake
Njuolggadusat
Ehdotus saamen kielen elvyttämisen toimenpideohjelmaksi luovutettiin ministereille
Evttohus sámegiela ealáskahttima doaibmaprográmman luohpaduvvui ministaraidda
Opetus- ja kulttuuriministeriön vuonna 2010 asettama työryhmä luovutti ehdotuksensa saamen kielen elvyttämisohjelmaksi opetusministeri Jukka Gustafssonille ja kulttuuri- ja urheiluministeri Paavo Arhinmäelle perjantaina 2.3.
Oahpahus- ja kulturministeriija jagi 2010 ásahan bargojoavku luohpadii evttohusa sámegiela ealáskahttinpográmman oahpahusministtar Jukka Gustafssonii ja kultur- ja valástallanministtar Paavo Arhinmäkii bearjadaga 2.3.
Ehdotus toimenpideohjelmaksi lähtee seuraavaksi lausuntokierrokselle.
Evttohus doaibmabidjoprgrámman vuolgá čuovvovažžan cealkámušaid addimii.
Lopullisen ehdotuksen valtioneuvostolle laatii opetus- ja kulttuuriministeriö neuvoteltuaan ensin asiasta saamelaiskäräjien kanssa.
Loahpalaš evttohusa stáhtaráđđái ráhkada oahpahus- ja kulturministeriija das maŋŋá go lea ráđđádallan sámedikkiin.
Työryhmän ehdotus saamen kielen elvyttämisen toimenpideohjelmaksi löytyy tästä.
Bargojoavkku evttohus sámegiela ealáskahttima doaibmaprográmman gávdno dás.
Opetus- ja kulttuuriministeriön tiedote 2.3.2012:
Oahpahus- ja kulturministeriija dieđáhus 2.3.2012:
Työryhmä esittää saamen kielen elvyttämiseksi monipuolisia toimenpiteitä
Bargojoavku evttoha sámegiela ealáskahttima várás máŋggabealat doaibmabijuid
Saamen kielten nykytilaa ja elvyttämistä pohtineen työryhmän mukaan kaikki kolme Suomessa puhuttua saamen kieltä - pohjoissaame, inarinsaame ja koltansaame - ovat uhanalaisia.
Sámegielaid dáládili ja ealáskahttima guorahallan bargojoavkku mielde buot golbma Suomas hállon sámegiela - davvisámegiella, anárašgiella ja nuortalašgiella - leat áitatvuložat.
Työryhmän mukaan saamen kielen elpyminen edellyttää useita toimenpiteitä.
Bargojoavkku mielde sámegiela ealáskeapmi eaktuda máŋggaid doaibmabijuid.
Työryhmä piti keskeisinä haasteina riittävän saamen kielen ja saamenkielisen opetuksen ja päivähoidon turvaamista, eri alojen pätevien ja kieltä riittävästi osaavien ammattilaisten vähyyttä sekä saamelaisten poismuuttoa kotiseutualueeltaan, mikä on merkinnyt saamen kielten luonnollisten käyttöympäristöjen vähentymistä.
Bargojoavku geahčai guovddáš hástalussan sihkkarastima doarvái bures sámegiela ja sámegielat oahpahusa ja beaivedivššu, sierra surggiid dohkálaš ja giela doarvái máhtti ámmátolbmuid vátnivuođa sihke sámiid eretfárrema ruovttuguovllus, mii lea mearkkašan sámegielaid lunddolaš geavahanbirrasiid geahppáneami.
Työryhmä luovutti ehdotuksensa opetusministeri Jukka Gustafssonille ja kulttuuri- ja urheiluministeri Paavo Arhinmäelle perjantaina 2. maaliskuuta.
Bargojoavku luohpadii evttohusa oahpahusministtar Jukka Gustafssonii ja kultur- ja valástallanministtar Paavo Arhinmäkii bearjadaga njukčamánu 2. beaivve.
Saamen kielen elvyttämiseksi työryhmä ehdottaa muun muassa kielipesätoiminnan vakiinnuttamista ja laajentamista.
Sámegiela ealáskahttima várás bargojoavku evttoha earret eará giellabeassedoaimma stáđásmahttima ja viiddideami.
Kielipesä on kielelliselle vähemmistölle tai alkuperäiskansalle tarkoitettua toimintaa, jossa kaikki toiminta tapahtuu alusta asti pelkästään kyseessä olevan kansan kielellä, vaikka osallistujat eivät osaisi sitä lainkaan.
Giellabeassi lea gielalaš vehádagaide dahje eamiálbmogiidda dárkkuhuvvon doaibma, mas buot doaibma dáhpáhuvvá álggu rájes dušše guoskevaš álbmotgielain, vaikke oassálastit eai máhtášivčče dan olláge.
Lisäksi on panostettava saamenkielisen päivähoidon tarjoamiseen lain edellyttämällä tavalla, koska sillä on merkittävä rooli saamen kielen ja kulttuurin ylläpitäjänä ja vahvistajana.
Lassin galgá lágidit resurssaid sámegielat beaivedivššu fállamii lága eaktudan vugiin, go das lea dehálaš rolla sámegiela ja kultuvrra doalaheaddjin ja nannejeaddjin.
Työryhmän mukaan on myös kehitettävä saamen kielen opetusta koko maassa sekä lisättävä saamen kieltä osaavan pätevän varhaiskasvatus- ja opetushenkilöstön määrää.
Bargojoavkku mielde galgá maiddái ovddidit sámegiela oahpahusa olles riikkas sihke lasihit sámegiela máhtti dohkálaš árrabajásgeassin- ja oahpahusbargiid meari.
Työryhmän mukaan saamen kielilain toteutuminen täysimääräisesti edellyttää viranomaisten saamen kielen käytön lisäämistä erityisesti saamelaisten kotiseutualueella.
Bargojoavkku mielde sámi giellalága ollašuvvan dievasmearálažžan gáibida virgeoapmahaččaid sámegiela geavaheami lasiheami erenomážit sámiid ruovttuguovllus.
Lisäksi työryhmä ehdottaa saamenkielisten radio-, tv- ja internet-sisältöjen tarjonnan lisäämistä huomattavasti, saamen kielenhuollon, tallentamisen ja tutkimuksen kehittämistä sekä saamelaistaiteen ja kulttuurin tuen lisäämistä.
Lassin bargojoavku evttoha sámegielat radio-, tv- ja internet-sisdoaluid fállama lasiheami dovdomassii, sámegiela giellagáhttema, vurkema ja dutkama ovddideami sihke sámedáidaga ja kultuvrra doarjaga lasiheami.
Saamelaisten kotiseutualueen lisäksi on tärkeää kohdistaa kieltä tukevia toimenpiteitä myös maan muihin osiin, joissa suurin osa saamelaisista nykyisin asuu.
Sámiid ruovttuguovllu lassin lea dehálaš čuozihit giela doarjundoaimmaid maiddái riikka eará osiide, gos stuorámus oassi sámiin dán áigge ássá.
Välittömimmässä häviämisvaarassa ovat koltansaame ja inarinsaame.
Jávkan áitta guoská čielgasepmosit nuortalašgiela ja anárašgiela.
Kaikkein uhanalaisimmassa asemassa olevan koltansaamen elvyttämiseksi työryhmä esittää erityistoimenpiteitä, jotta kielen käyttö ja oppiminen lisääntyisivät.
Nuortalašgiela, mii lea buot rašimus dilis, ealáskahttima várás bargojoavku evttoha sierradoaimmaid, vuoi giela geavaheapmi ja oahppan lassánivčče.
Työryhmän valmisteleva toimenpideohjelma saamen kielen elvyttämiseksi sisältää arvion Suomessa puhuttujen saamen kielten nykytilasta, kielten säilymisen ja kehittämisen keskeiset haasteet, vision saamen kielten elpymiseksi vuoteen 2025 mennessä sekä konkreettiset toimenpiteet tilanteen parantamiseksi.
Bargojoavkku gárven doaibmabidjoprográmma sámegiela ealáskahttima várás sisttisdoallá árvvoštallama Suomas hállon sámegielaid dáládilis, gielaid seailuma ja ovddideami guovddáš hástalusaid, visio sámegielaid ealáskahttima várás jagi 2025 rádjai ja maiddái konkrehtalaš doaibmabijuid dili buorideapmin.
Työryhmän muistio
Lassidieđut:
Lisätietoja:
- oahpahusráđđi Maija Innola, tel. 09 160 77051
Ministerit: saamen kielten turvaaminen on tärkeä kansallinen hanke
Ministarat: sámegielaid sihkkarastin lea dehalaš álbmotlaš fidnu
Saamen kielten tulevaisuuden turvaaminen on tärkeä kansallinen hanke, joka sisältyy hallitusohjelmaan.
Sámegielaid boahttevuođa sihkkarastin lea dehalaš álbmotlaš fidnu, mii gullá ráđđehusprográmmai.
- Saamen kielen elvyttämiseksi laadittu toimenpideohjelma tullaan viemään valtioneuvoston päätettäväksi.
- Sámegiela ealáskahttima várás ráhkaduvvon doaibmabidjoprográmma boahtit doalvut stáhtaráđđái mearrideami várás.
- Valtiovalta pyrkii huolehtimaan kielenelvyttämisen taloudelliset edellytykset vaikeasta ajasta huolimatta, vakuuttivat opetusministeri Jukka Gustafsson ja kulttuuri- ja urheiluministeri Paavo Arhinmäki työryhmän ehdotuksesta saamen kielen elvyttämisen toimenpideohjelmaksi.
- Stáhtaváldi figgá fuolahit giela ealáskahttima ekonomalaš eavttuin váigadis áiggis fuolakeahttá, nanniiga oahpahusministtar Jukka Gustafsson ja kultur- ja valástallanministtar Paavo Arhinmäki bargojoavkku evttohusas sámegiela ealáskahttima doaibmabidjoprográmman.
Gustafssonin mielestä kielenelvytystoimenpiteiden toteuttamisessa ei niinkään ole kysymys rahasta.
Gustafsson mielas giela ealáskahttindoaimmaid ollašuhttimis ii nuge leat jearaldat ruđas.
- Paremminkin tämä on poliittisen ja kulttuuritahdon kysymys, hän totesi.
- Lagamustá dát lea politihkalaš ja kulturdáhtu gažaldat, son gávnnahii.
Opetusministeri Gustafsson piti saamen kielen suurina tulevaisuuden haasteina elinkeinorakenteen muuttumista, kielenvaihdoskehitystä ja poismuuttoa saamelaisten kotiseutualueelta.
Oahpahusministtar Gustafsson oaivvildii sámegiela boahttevuođa stuorra hástalussan ealáhusráhkadusa nuppástuvvama, gielamolsunovdáneami ja eretfárrema sámiid ruovttuguovllus.
- Tilanteessa, jossa jo 70 % saamelaislapsista ja - nuorista asuu muualla kuin saamelaisten kotiseutualueella, tarvitaan uusia toimia erityisesti oman kielen opetuksen saamiseen.
- Dilis, mas juo 70 % sámemánáin ja - nuorain ásset eará sajis go sámiid ruovttuguovllus, dárbbašuvvojit ođđa doaimmat erenomážit iežas giela oahpahusa oažžumii.
Gustafsson piti tärkeänä saamen kielen opetuksen järjestämistä koko maassa.
Gustafsson anii dehálažžan sámegiela oahpahusa lágideami olles riikkas.
- Toimivan etäyhteyksiä käyttävän opetuksen hyödyntäminen on tärkeää siellä missä saamen kielen lähiopetukseen ei ole mahdollisuuksia, totesi Gustafsson.
- Doaibmevaš oahpahusa, mas geavahuvvojit gáiddusoktavuođat, ávkin geavaheapmi lea dehalaš doppe gos sámegiela lagašoahpahussii eai leat vejolašvuođat, dajai Gustafsson.
Opetus- ja kulttuuriministeriö aloittaa kuluvan kevään aikana selvitystyön saamen kielen etäopetuksen mahdollistamisesta.
Oahpahus- ja kulturministeriija álggaha dán giđa áigge čilgehusbarggu sámegiela gáiddusoahpahusa ollašuhttinvejolašvuođain.
Kulttuuri- ja urheiluministeri Paavo Arhinmäki muistutti siitä, että maailmassa kuolee yksi kieli kahden viikon välein.
Kultur- ja valástallanministtar Paavo Arhinmäki muittuhii das, ahte máilmmis jápmá okta giella guovtte vahku gaskkaid.
- Maailman noin 6000 kielestä jopa 90 % on vaarassa hävitä.
- Máilmmi sullii 6000 gielas juoba 90 % leat áitatvuolde jávkamin.
Se merkitsee maailman köyhtymistä ja yksipuolistumista ja maailman alkuperäiskansojen kieliin varastoituneen arvokkaan kulttuuritiedon katoamista, totesi Arhinmäki.
Dat mearkkaša máilmmi gefoma ja ovttabealagin šaddama ja máilmmi eamiálbmogiid gielaide vuorkašuvvan divrras kulturdieđu jávkama, logai Arhinmäki.
Hän vakuutti hallituksen tukevan kulttuuripolitiikassaan myös saamelaisen kulttuurin säilymistä.
Son nannii ráđđehusa doarjut kulturpolitihkastis maiddái sámekultuvrra seailuma.
- Saamen kielet ja kulttuurit ovat viime vuosina selvästi vahvistuneet, totesi Arhinmäki.
- Sámegielat ja kultuvrrat leat maŋimuš jagiin čielgasit nanosmuvvan, gávnnahii Arhinmäki.
Saamelaiskäräjien puheenjohtaja Klemetti Näkkäläjärvi kiitti työryhmää onnistuneesta työstä ja toivoi saamen kielen elvytystoimenpiteiden etenevän ja saavan myös rahoituksen.
Sámedikki ságajođiheaddji Klemetti Näkkäläjärvi giittii bargojoavkku lihkostuvvan barggus ja sávai sámegiela ealáskahttindoaimmaid ovdánit ja oažžut maiddái ruhtadeami.
- Saamelaiskäräjillä ja saamelaisyhteisössä on suuret odotukset kielenelvytysohjelmasta.
- Sámedikkis ja sámeservošis leat stuorra vuordámušat gielaealáskahttinprográmmas.
Tavoitteenamme on pysyvän mallin aikaansaaminen kielen elvyttämistä ja suojaamista varten, totesi Näkkäläjärvi.
Ulbmilin lea bissovaš málle áigáioažžun giela ealáskahttima ja suddjema várás, dajai Näkkäläjärvi.
Hankkeen ohjausryhmän jäsen Irja Seurujärvi-Kari totesi olevansa kiitollinen kielenelvytyksen toimenpideohjelmaehdotuksen valmistumisesta.
Fidnu stivrenjoavkku lahttu Irja Seurujärvi-Kari logai leat giitevaš gielaealáskahttima doaibmabidjoprográmma válmmaštuvvamis.
- Tärkeintä kielen elvyttämisen onnistumiselle on positiivinen ilmapiiri, yleinen tahtotila ja yhteinen visio, totesi Seurujärvi-Kari.
- Dehaleamos áššit giela ealáskahttima lihkostuvvamii leat positiivvalaš vuoigŋa, almmolaš dáhttu ja oktasaš visio, árvalii Seurujärvi-Kari.
Sajoksen vihkiäisiä ja Saamelaiskäräjien vaalikauden avajaisia vietetään huhtikuun alussa
Sajosa vihahanfeasta ja Sámedikki válgabaji rahpanávvudoalut ordnejuvvojit cuoŋománu álggus
Saamelaiskulttuurikeskus Sajoksen vihkiäiset ja Saamelaiskäräjien vaalikauden 2012-2015 juhlalliset avajaiset järjestetään tiistaina 3.4.2012.
Sámekulturguovddáš Sajosa vihahanfeasta ja Sámedikki válgabaji 2012-2015 rahpanávvudoalut ordnejuvvojit maŋŋebárgga 3.4.2012.
Yhdistetty juhlatilaisuus alkaa ekumeenisella juhlajumalanpalveluksella Inarin saamelaiskirkossa kello 15.00, jonka jälkeen Sajoksen Dolla-auditoriossa järjestetään vain kutsuvieraille tarkoitettu lyhyt avajais- ja vihkiäistilaisuus.
Ovttastahttojuvvon ávvudoalut álget ekumenalaš ipmilbálvalusain Anára sámegirkus dmu 15, man maŋŋá Sajosa Dolla-auditoriijas ordnejuvvo dušše bovdejuvvon gussiide oaivvilduvvon oanehis rahpan- ja vihahandilálašvuohta.
Juhlat jatkuvat Sajoksessa kaikille avoimena kulttuuri-iltana klo 20.00.
Ávvudoalut joatkašuvvet Sajosis buohkaide rabas kultureahkediin dmu 20.
Keskiviikkona 4.4.2012 kello 11-17 järjestetään koko kansan juhla, jolloin saamelaiskulttuurikeskus Sajoksessa ovet ovat avoinna ja tapahtumia koko päivän ajan.
Gaskavahku 4.4.2012 dmu 11-17 ordnejuvvo olles álbmoga feasta ja sámekulturguovddáš Sajosa uvssat leat rahpasat ja dáhpáhusat ordnejuvvojit olles beaivvi.
Kansanjuhlassa on kahvitarjoilu. Päivän aikana Sajoksen käyttäjäorganisaatiot esittelevät toimintaansa.
Sajosa geavaheaddji organisašuvnnat ovdanbuktet doaimmaideaset álbmotfeastabeaivve.
Lisäksi ohjelmassa on musiikki- ja teatteriesityksiä, opastettuja talokierroksia, lapsille suunnattua ohjelmaa ja kahvitarjoilu.
Dasa lassin prográmmas leat musihkka- ja teáhterčájáhusat, oahpistuvvon tuvrrat, earenoamáš prográmma mánáide ja gáfestallan.
Tiistain 3.4. kulttuuri-illan ja keskiviikon 4.4. kansanjuhlan tarkemmasta ohjelmasta tiedotetaan myöhemmin.
Maŋŋebárgga 3.4. kultureahkeda ja gaskavahku 4.4. álbmotfeastta dárkilut prográmmas dieđihit maŋŋelappos.
Koulutussihteeri
Doaimmahaga fásta bargit
Irmeli Moilanen
Skuvlenčálli
- toimiston esimies,
- doaimmahaga hoavda
- koulutuksen lainsäädännön, hallinnon, rahoituskehityksen, arvioinnin, opetussuunnitelmanormien ja saamelaisopetuksen kehityksen seuranta,
- oahpahusa láhkaásaheami, hálddahusa, ruhtadanovdáneami, árvvoštallama, oahppaplánanorpmaid ja sámeoahpahusa ovdáneami čuovvun
- koulutus- ja oppimateriaalilautakunnan sihteeri ja esittelijä (koulutuspoliittiset ja yleiset koulutusasiat),
- skuvlen- ja oahppamateriálalávdegotti čálli ja áššemeannudeaddji (skuvlenpolitihkalaš áššit ja almmolaš skuvlenáššit)
- saamelaisten koulutusasiain yhteistyöelimen sihteeri ja esittelijä,
- sámiid skuvlenáššiid ovttasbargoorgána čálli ja áššemeannudeaddji
- yhteydenpito saamelaisopetusta järjestäviin kuntiin, valtion opetushallintoon ja pohjoismaisiin sisarelimiin,
- oktavuođadoallan sámeoahpahusa lágideaddji gielddaide, stáhta oahpahushálddahussii ja davviriikkalaš guoibmeorgánaidda
- kansainvälisen kehityksen seuranta.
- riikkaidgaskasaš ovdáneami čuovvun
Oppimateriaalisihteeri
Oahppamateriálačálli
- koulutus- ja oppimateriaalilautakunnan sihteeri ja esittelijä (oppimateriaaliasiat),
- skuvlen- ja oahppamateriálalávdegotti čálli ja áššemeannudeaddji (oahppamateriálaáššit)
- oppimateriaalityön suunnittelu, ohjaus, valvonta ja toimitustyö,
- oahppamateriálabarggu plánen, rávven, gohcin ja doaimmaheapmi
- oppimateriaalin valmistukseen liittyvä yhteydenpito kouluihin ja opetuksen hallintoon,
- oahppamateriála válmmašteapmái gullevaš oktavuođaadoallan skuvllaide ja oahpahusa hálddahussii
- pohjoismainen yhteistyö.
- davviriikkalaš ovttasbargu
- oppimateriaalin suunnittelu-, toimitus- ja tiedotustyö,
Oahppamateriálaplánejeaddji
- Saamelaisnuorten taidetapahtuman valmistelu, tiedotus, raportointi ja varainkäyttö,
- oahppamateriála plánen-, doaimmahan- ja dieđihanbargu
- oppimateriaalin valmistukseen liittyvä yhteydenpito kouluihin ja pohjoismainen yhteistyö,
- sámenuoraid dáiddadáhpáhusa válmmaštallan, diehtojuohkin, raporteren ja ruđaidgeavaheapmi
- oppimateriaalinäyttelyn ja – varaston ylläpito.
- oahppamateriála válmmašteapmái gullevaš oktavuođadoallan skuvllaide ja davviriikkalaš ovttasbargu
Toimistosihteeri
Doaimmahatčálli
- arkiston ja kirjaston ylläpito,
- arkiivva ja girjerádjosa bajásdoallan,
- oppimateriaalivarojen käytön seuranta,
- oahppamateriálaruđaid geavaheami čuovvun,
- oppimateriaalin tiedotustyö, varastointi ja jakelu,
- oahppamateriálaid birra dieđiheapmi, vurken ja juohkin,
- kokousten käytännön järjestelyt.
- čoahkkimiid geavatlaš ordnen
Oppimateriaalin projektityöntekijät
Oahppamateriála prošeaktabargit
Oona Länsman, pohjoissaame
Elen Ánne Sara, davvisámegiella
Neeta Jääskö, inarinsaame
Oona Länsman, davvisámegiella
Saamelaisnuorten taidetapahtumaan ennätysmäärä osallistujia
Sámenuoraid dáiddadáhpáhussii olahusmearri oasseváldit
Inarissa Sajoksessa maaliskuun lopussa järjestettävään Saamelaisnuorten taidetapahtumaan on tulossa ennätysmäärä osallistujia.
Sámenuoraid dáiddadáhpáhussii, mii lágiduvvo Anáris Sajosis njukčamánu loahpas, leat boahtimin olahusmearri oasseváldit.
Ilmoittautuneita on tällä hetkellä jo yli 350, mutta kun viimeisetkin ilmoittautumiset saapuvat, osallistujien määrä noussee yli neljän sadan.
Dáhpáhussii leat almmuhan dál juo badjel 350 olbmo, muhto go maŋimušge almmuheamit bohtet, de oasseváldiid mearri loktana várra badjel njealji čuohtái.
Osallistujia on tänä vuonna saamelaisalueen lisäksi myös Rovaniemeltä ja Helsingistä.
Oasseváldit bohtet dán jagi sámeguovllu lassin maid Roavvenjárggas ja Helssegis.
Musiikkikilpailuun on ilmoittautunut yhteensä 19 ryhmää, joissa edustettuina ovat sekä inarin-, koltan-, että pohjoissaamen kielet ja yhteensä 140 nuorta.
Musihkkagilvui leat almmuhan oktiibuot 19 joavkku, main ovddastuvvojit sihke anáraš-, nuortalaš- ja davvisámegielat ja oktiibuot 140 nuora.
Ilmoittautumisia on tullut sekä keskiviikkona 28.03. järjestettävään suopunkiviestiin ja suopunginheittokilpailuun, että torstaiseen musiikkikatselmukseen.
Almmuheamit leat boahtán sihke gaskavahko 28.03. njoarostansáttačuoigamii ja njoarostangilvui ja duorastaga musihka geahčalmasbeaivái.
Musiikkikatselmuksesta tuomaristo valitsee saamelaisnuorten edustajat kansalliseen Sounds - tapahtumaan Turkuun.
Musihkkageahčalmasas duopmárat válljejit sámenuoraid ovddasteaddjiid álbmotlaš Sounds - dáhpáhussii Turkui.
Saamelaiskulttuurikeskus Sajos antaa tämän vuoden tapahtumalle upeat puitteet.
Sámekulturguovddáš Sajos addá dán jagi dáhpáhussii fiinna rámaid.
Torstaina järjestettävän musiikkikatselmuksen paikkana on noin 400 hengen Dolla-auditorio, jossa käytettävissä on laadukas tekniikka valoineen ja tehosteineen.
Duorastaga musihkkagilvvu báikin lea sullii 400 olbmo Dolla-auditoria, gos geavahusas lea kvalitehta dáfus buorre teknihkka oktan čuovggaiguin ja beavttálmahttinrusttegiiguin.
Saamelaisnuorten taidetapahtuma on valtakunnalliseen Nuori kulttuuri-tapahtumaketjuun kuuluva saamenkielinen aluetapahtuma, jonka pääjärjestäjänä on saamelaiskäräjät.
Sámenuoraid dáiddadáhpáhus lea riikkaviidosaš Nuori kulttuuri - dáhpáhusráidui gullevaš sámegielat guovlludáhpáhus, man váldolágideaddjin lea sámediggi.
Inarin tapahtumaa ovat järjestämässä myös Inarin koulu, Saamelaisalueen koulutuskeskus ja paikallinen saamelaisyhdistys Anára Sámi searvi.
Anára dáhpáhusa lágideamis leat mielde maid Anára skuvla, Sámi oahpahusguovddáš ja báikkálaš sámesearvi Anára Sámi searvi.
Lisätietoja saamelaisnuorten taidetapahtumasta tästä.
Lassediehtu sámenuoraid dáiddadáhpáhusas dás.
Tavataan Sajoksessa 28.-29.03 !
Oaidnalat Sajosis 28.-29.03 !
Tervetuloa juhlistamaan Sajosta ja Saamelaiskäräjiä !
Buresboahtin ávvudit Sajosa ja Sámedikki !
Saamelaiskäräjien vaalikauden 2012–2015 avajaiset ja Sajoksen vihkiäisjuhlallisuudet järjestetään huhtikuun 3.-4. päivinä Inarissa.
Sámedikki válgabaji 2012–2015 rahpamat ja Sajosa vihahanávvudoalut lágiduvvojit cuoŋománu 3.-4. beivviid Anáris.
Juhlallisuudet alkavat tiistaina 3.4. klo 15-16 Inarin saamelaiskirkossa järjestettävällä ekumeenisella jumalanpalveluksella ja jatkuvat klo 20-22 Sajoksessa järjestettävällä kulttuuri-illalla.
Ávvudoalut álget maŋŋebárgga 3.4. dmu 15-16 Anára sámegirkus ekumenalaš ipmilbálvalusain ja joatkašuvvet dmu 20-22 Sajosis kultureahkediin.
Nämä tilaisuudet ovat avoimia kaikille.
Dát dilálašvuođat leat rahpasat buohkaide.
Jumalanpalveluksen ja kulttuuri-illan välillä järjestetään vain kutsuvieraille tarkoitettu virallinen avajais- ja vihkiäistilaisuus.
Ipmilbálvalusa ja kultureahkeda gaskkas lágiduvvo dušše bovdejuvvon gussiide oaivvilduvvon virggálaš rahpan - ja vihahandilálašvuohta.
Juhlat jatkuvat seuraavana päivänä Sajoksessa, jolloin ovet ovat auki klo 11-17 ja ohjelmaa järjestetään koko päivän ajan.
Ávvudoalut joatkašuvvet maŋit beaivve Sajosis. Dalle uvssat leat rahpasat dmu 11-17 ja prográmma ordnejuvvo oppa beaivvi.
Inarin saamelaiskirkossa klo 15 alkava ekumeeninen avajaisjumalanpalvelus on piispanmessu.
Anára sámegirkus dmu 15 álgi ekumenalaš rahpanipmilbálvalus lea bismmámeassu.
Kirkonmenoihin osallistuvien toivotaan olevan paikalla viimeistään 14.45.
Sávvat ahte girkomeanuide oassálasti olbmot livčče báikki alde maŋimuštá 14.45.
Tiedotamme tilaisuuden tarkemmasta ohjelmasta myöhemmin nettisivuillamme.
Dieđihat dilálašvuođa dárkilut prográmmas maŋŋelis neahttasiidduineamet.
Sajos on suljettu yleisöltä tiistaina 3.4. klo 15-19 välisen ajan.
Sajos lea giddejuvvon álbmogis maŋŋebárgga 3.4. dmu 15-19 gaskasaš áigge.
Ovet avautuvat jälleen klo 19.
Uvssat rahpasit fas dmu 19.
Juhlaväelle järjestetään kahvitarjoilu klo 19-20.
Ávvovehkii guossohuvvo káffe dmu 19-20.
Kulttuuri-illan yleisön toivotaan olevan paikalla klo 19.45.
Sávvat ahte kultureahkedii boahtti olbmot livčče báikki alde dmu 19.45.
Kulttuuri-illan juontaa Ánne Kirste Aikio ja juhlan avaussanat lausuu rehtori Liisa Holmberg.
Kultureahkeda jođiha Ánne Kirste Aikio ja feastta rahpansániid cealká rektor Liisa Holmberg.
Taiteilijat Marja Helander ja Outi Pieski kertovat Sajoksessa esillä olevista töistään.
Dáiddárat Marja Helander ja Outi Pieski muitaleaba dujiideaskka birra, mat leat oidnosis Sajosis.
Paikalla ovat myös valtion taideteostoimikunnan varapuheenjohtaja Veli Granö sekä Sajoksen ikkunaverhojen suunnittelijat Tytti Bräysy ja Anna-Leena Pyylampi.
Báikki alde leat maiddái stáhta dáiddabargodoaibmagotti várreságajođiheaddji Veli Granö sihke Sajosa lássaliinniid plánejeaddjit Tytti Bräysy ja Anna-Leena Pyylampi.
Kulttuuri-illan ohjelmassa esiintyvät näyttelijä Irene Länsman, inarinsaamenkielinen lauluyhtye Koškepuško, inarinsaamen kielellä laulava Heli Aikio ja kolttasaamelaista leuddia esittävä saamelaiskäräjien 1. varapuheenjohtaja Tiina Sanila-Aikio.
Kultureahkeda prográmmas loaiddastit neavttár Irene Länsman, anárašgielat lávlunjoavku Koškepuško, anárašgillii lávlu Heli Aikio ja nuortalaš leudd ’ a ovdanbukti sámedikki 1. várreságadoalli Tiina Sanila-Aikio.
Pohjoissaameksi musisoivat Wimme Saari, Ánnamáret Ensemble, Anna Näkkäläjärvi-Länsman, rap-muusikko Áilu Valle ja Annukka Hirvasvuopio-Laiti.
Davvisámegillii musiserejit Wimme Saari, Ánnamáret Ensemble, Anna Näkkäläjärvi-Länsman, rap-musihkar Áilu Valle ja Annukka Hirvasvuopio-Laiti.
Tiedotamme keskiviikkona 4.4. järjestettävän Avointen ovien Kansanjuhlan tarkemmasta ohjelmasta myöhemmin nettisivuillamme.
Dieđihat Rabas uvssaid Álbmotfeastta (lágiduvvo gaskavahko 4.4.) dárkilut prográmma birra maŋŋelis min neahttasiidduin.
Tiedossa on värikäs, iloinen ja kulttuuripitoinen juhlapäivä !
Vuordimis lea ivdnás, ilolaš ja kultuvrra sisttisdoalli ávvubeaivi !
Oikeusministeriö ilmoittaa haettavaksi saamen kielilain (1086/2003) 31 §:ssä tarkoitetut avustukset, joita varten tänä vuonna on käytettävissä yhteensä 120.000 euroa.
Vuoigatvuohtaministeriija almmuha ohcanláhkai sámi giellalága (1086/2003) 31 §:s dárkkuhuvvon doarjagiid, maid várás dán jagi lea ruhta oktiibuot 120.000 euro.
Avustusta voidaan myöntää saamelaisten kotiseutualueen kunnille, seurakunnille ja paliskunnille sekä lain 18 §:ssä tarkoitetuille yksityisille mainitun lain soveltamisesta aiheutuvien erityisten lisäkustannusten kattamiseksi.
Doarjaga sáhttá mieđihit sámiid ruovttuguovllu gielddaide, searvegottiide ja bálgosiidda ja maiddái lága 18 §:s dárkkuhuvvon priváhta oassebeliide máinnašuvvon lága heiveheamis boahtán sierra lassigoluid máksima várás.
Vapaamuotoiset hakemukset tulee toimittaa oikeusministeriölle viimeistään 20.4.2012 klo 16.15.
Friijahápmásaš ohcamušaid galgá doaimmahit vuoigatvuohtaministeriijai maŋimustá 20.4.2012 dmu 16.15.
Mikäli hakemus tehdään saamen kielilain 18 §:n perusteella, hakemuksessa tulee selvittää myös, että hakija on mainitussa lainkohdassa tarkoitettu yksityinen.
Juos ohcamuš bargojuvvo sámi giellalága 18 §:a vuođul, ohcamušas galgá čilget maiddái, ahte ohcci lea máinnašuvvon láhkačuoggás dárkkuhuvvon priváhta oassebealli.
Saamen kielen toimiston työntekijät
Sámegiela doaimmahaga bargit
- toimiston esimies
- doaimmahaga hoavda
- saamen kielilain toteutumisen valvonta ja seuranta
- sámi giellalága ollašuvvama gohcin ja čuovvun
- kielilaista ja muista saamelaisten kielellisistä oikeuksista tiedottaminen.
- giellalágas ja eará sámiid gielalaš vuoigatvuođain dieđiheapmi
- saamelaisväestön ja viranomaisten neuvonta ja opastaminen saamen kielilain käyttämisestä ja soveltamisesta
- sámiid ja virgeoapmahaččaid rávven ja oahpisteapmi sámi giellalága geavaheamis ja heiveheamis
- toimialaan liittyvien saamelaisia koskevien asioiden käsittelyn seuranta eri viranomaisissa
- doaibmasuorgái gullevaš sámiid guoskevaš áššiid gieđahallama čuovvun sierra virgeoapmahaččain
- saamen kielineuvoston esittelijä ja sihteeri sekä päätösten toimeenpanijana tehtäviinsä kuuluvissa asioissa
- sámi giellaráđi áššemeannudeaddji ja čálli ja maiddái mearrádusaid ollašuhtti bargguide gullevaš áššiin
I Kielenkääntäjä - Irma Laiti, toimipaikka Inari
I Giellajorgaleaddji - Irma Laiti, doaibmabáiki Anár
II Kielenkääntäjä – Anja Vest, toimipaikka Inari, vv. 31.10.2016 saakka
II Giellajorgaleaddji - Anja Vest, doaibmabáiki Anár, virgefriddjavuohta 31.10.2016
Ma. kielenkääntäjä Anneli Länsman
Má. giellajorgaleaddji Anneli Länsman
Ma. Kielenkääntäjä– Kirsti Guttorm, toimipaikka Utsjoki
IV Giellajorgaleaddji - Kirsti Guttorm, doaibmabáiki Ohcejohka
Inarinsaamen kääntäjän viransijainen Saammal Morottaja
Má. anárašgiela jorgaleaddji Saammal Morottaja
Koltansaamen kääntäjä - Merja Fofonoff
Nuortalašgiela jorgaleaddji - Merja Fofonoff
Kielenkääntäjät auttavat tarvittaessa viranomaisten kanssa asioinnissa tarvittavien saamenkielisten asiakirjojen kääntämisessä.
Giellajorgaleaddjit veahkehit dárbbu mielde virgeoapmahaččaiguin áššiiddikšumis dárbbašuvvon áššebáhpáriid jorgaleamis.
Tarvitessasi saamen kielen kääntäjää tai tulkkia löydät heidän yhteystiedot alla olevasta linkistä.
Go dárbbašat sámegiela jorgaleaddji dahje dulkka gávnnat sin oktavuohtadieđuid vuolábealde liŋkkas.
Inarinsaamen kääntäjät ja tulkit Koltansaamen kääntäjät ja tulkit Pohjoissaamen kielen kääntäjät ja tulkit Saame-Englanti-Norja-Ruotsi-Venäjä kääntäjät ja tulkit
Sáme-Eŋgelas-Norgga-Ruoŧagiela jorgaleaddjit ja dulkkat
Sámi Giellagáldun kotisivulta http://www.giella.org / löytyy tarkempaa tietoa Sámi Giellagáldusta ja ajankohtaista tietoa ammatti- ja resurssikeskuksen toiminnasta, uutta terminologiaa ja normituksia.
Sámi Giellagáldu ruovttusiidduin www.giella.org gávdnojit dárkilut dieđut Sámi Giellagáldus ja áigeguovdilis dieđuid ámmát- ja resursaguovddáža doaimmas ja ođđa terminologiija ja normeremiid.
Marja Helanderin ja Outi Pieskin Sajokseen tekemät taideteokset julkistetaan kulttuuri-illassa 3.4.
Marja Helandera ja Outi Pieski Sajosii dahkan dáiddabarggut almmustahttojit kultureahkedis 3.4.
Saamelaistaiteilijoiden Marja Helanderin ja Outi Pieskin Sajokseen tekemät taideteokset julkistetaan ja esitellään tiistai-iltana 3.4. klo 20 alkavassa saamelaisen kulttuurin illassa.
Sámedáiddáriid Marja Helandera ja Outi Pieski Sajosii dahkan dáiddabarggut almmustahttojit maŋŋebáreahket 3.4. dmu 20 álgi sámi kultuvrra eahkedis.
Taideteokset esittelee valtion taideteostoimikunnan varapuheenjohtaja Veli Granö.
Dáiddabargguid birra muitala stáhta dáiddabargodoaibmagotti várreságadoalli Veli Granö.
Outi Pieski ja Marja Helander ovat läsnä tilaisuudessa.
Outi Pieski ja Marja Helander leaba mielde dilálašvuođas.
Pieskin teokset on sijoitettu Sajoksen parlamenttisali Soljuun ja Helanderin teokset Sajoksen saamelaiskirjastoon ja pääoven yläpuolelle.
Pieski duojit leat ásahuvvon Sajosa parlameantasále Soljui ja Helandera duojit fas Sajosa sámegirjerádjui ja váldouvssa bajábeallái.
Outi Pieskin seinäreliefi on sijoitettu parlamenttisali Soljuun.
Outi Pieski seaidnerelief lea ásahuvvon parlameantasále Soljui.
Teos koostuu lukuisista kullatuista ja valkokullatuista teräslautasista, jotka muodostavat monitasoisen sädehtivän virran salin seinälle ja puhujapönttöön.
Dát duodji sisttisdoallá máŋggaid gollejuvvon ja vilgesgollejuvvon stálletallearkkaid, mat ovttas hábmejit máŋggadását šealgu rávnnji sále seaidnái ja sárdnestullui.
Yhtenä teoksen visuaalisena lähtökohtana on naisen saamenpuvussa käytettävä risku.
Oktan duoji visuálalaš vuođđun lea nissona sámegávttis geavahuvvon solju.
Teoksen osat ovat muodoltaan lautasia ja niistä roikkuvat pisarat lusikoita.
Duoji oasit leat hámiset dáfus dego tallearkkat, goaikkanasat fas mat dain heaŋgájit leat dego basttet.
Keraamisten lusikoiden muotokieli tulee perinteisestä saamelaisesta luulusikasta. ”
Keramihkalaš basttiid hápmegiella boahtá árbevirolaš sámi čoarvebasttes. ”
Teosta tehdessäni olen pohtinut sukupolvien virtaa ajassa sekä yhteenkuuluvuutta, jossa virta ruokkii jokaista meistä ”, kertoo taiteilija.
Duddjodettiinan dán lean guorahallan sohkabuolvvaid rávnnji áiggis sihke oktiigullevašvuođa, mas rávdnji biepmada juohkeovtta mis ”, muitala duojár.
Marja Helanderin kaksiosainen teos on sijoitettu Sajoksen saamelaiskirjastoon.
Marja Helandera guovtteoasat duodji lea ásahuvvon Sajosa sámegirjerádjui.
Teoksen ensimmäinen osa koostuu 30:stä nykypäivän saamelaisia kuvaavasta valokuvasta, jotka on kuvattu eri puolilla Suomea.
Duoji vuosttas oassi čohkiida 30 čuovgagovas, mat govvidit otnábeaivvi sápmelaččaid ja mat leat váldon iešguđet guovlluin Suoma.
Henkilöt on jaoteltu teoksessa asuinpaikan, ikäryhmän ja äidinkielen mukaan.
Olbmot leat juogaduvvon duojis ássanbáikki, ahkejoavkku ja eatnigiela mielde.
Teoksen toinen osa on iso valokuva, jossa tunturimaiseman päälle on kuvattu herbaarion kasveja. ”
Duoji nubbi oassi lea stuorra čuovgagovva, mas duottareatnamiid ala leat govviduvvon šaddočoakkáldaga šattut. ”
Ne muodostavat ornamenttimaisen pinnan kurotetellen kohti taivaita, vapautuen määrittelyn ja luokittelun ikeestä ”, kuten taiteilija itse kuvailee teostaan.
Dat ráhkadit ornamentalaš olggoža dan láhkai ahte faŋuhit almmi guvlui, luomusmuvvamiin meroštallama ja luohkáide juohkima ráddjehusain ”, nugo dáiddár ieš muitala duojis birra.
Helanderin kolmas teos ŠTunturissaŠ on sijoitettu Sajoksen pääoven yläpuolella olevan ikkunan eteen ja se kuvaa tuulen tuivertamia yksinäisiä tunturikoivuja.
Helandera goalmmát duodji ŠDuoddarisŠ lea ásahuvvon Sajosa váldouvssa bajábeallái lása ovdii ja dat govvida biekka spihččen ovttaskas lagežiid.
Taiteilija Marja Helanderin teoksia käsittelevä lehdistötiedote tässä.
Dáiddár Marja Helandera dáiddabargguid gieđahalli preassadieđáhus dás.
Taiteilija Outi Pieskin teoksia käsittelevä lehdistötiedote tässä.
Dáiddár Outi Pieski dáiddabargguid gieđahalli preassadieđáhus dás.
Sajoksen avajaiset 2012
Sajosa rahpan 2012
Kuvia Sajoksen vihkiäisistä ja Saamelaiskäräjien avajaisista sekä kulttuuri-illasta 3.4.2012.
Govat Sajosa vihaheamis ja Sámedikki rahpamis ja kultureahkedis 3.4.2012.
Lisäksi tässä kansiossa on kuvia Sajoksen avajaisiin liittyvästä Kansanjuhlasta / Avoimista ovista, joka pidettiin 4.4.2012.
Lassin dáppe gávdnojit govat Sajosa rahpamii guoskevaš Álbmotfeasttas / Rabas uvssaid beaivvis, mii dollojuvvui 4.4.2012.
Tasavallan Presidentin puhe Sajoksen vihkiäisissä ja Saamelaiskäräjien avajaisissa 3.4.2012.
Dásseválddi Presideantta sáhka Sajosa vihaheamis ja Sámedikki rahpamis 3.4.2012.
Tasavallan Presidentti ja rouva Jenni Haukio saapuvat Sajoksen saliin.
Dásseválddi Presideanta ja roavvá Jenni Haukio boahtiba Sajosa sálii.
3.4.2012.
3.4.2012.
Hallintopäällikkö Juha Guttorm piti avajaispuheensa.
Hálddahushoavda Juha Guttorm doalai rahpansáhkavuoru.
Tasavallan Presidentti Niinistö ja Saamelaiskäräjien puheenjohtaja Näkkäläjärvi kättelevät.
Dásseválddi Presideanta Niinistö ja Sámedikki ságajođiheaddji Näkkäläjärvi buorástahttaleaba.
Sevettijärven ala-asteen oppilaat esiintyivät avajaisjuhlakansalle.
Čeavetjávrri vuolledási oahppit loaiddastedje rahpamis.
Sajoksen kulttuuri-illan juontaja Anne-Kirste Aikio.
Sajosa kultureahkeda jođiheaddji Anne-Kirste Aikio.
Kulttuuri-illan musiikista vastasi mm.. Ánnamaret Ensemble.
Kultureahkeda musihkas vástidii ee. Ánnamaret Ensemble.
Kulttuuri-illassa oli myös saamelaista teatteria.
Kultureahkedis lei maid sápmelaš teáhter.
Kuvassa esiintymässä Irene Länsman ja Anna Näkkäläjärvi-Länsman.
Govas Irene Länsman ja Anna Näkkäläjärvi-Länsman.
Yleisen toimiston tehtävänä on hoitaa saamelaiskäräjien talous-, henkilöstö- ja muuta yleishallintoa koskevat asiat sekä asiat, joita ei ole määrätty muiden toimistojen hoidettaviksi.
Guovddášdoaimmahaga bargun lea dikšut sámedikki ekonomiijii, bargiide ja eará oktasaš hálddahussii guoskevaš áššiid, ja eará áššiid, mat eai leat mearriduvvon eará doaimmahagaid bargun.
Yleisessä toimistossa on hallintopäällikön, kulttuurisihteerin, lakimiessihteerin, sosiaali- ja terveyssihteerin, ympäristösihteerin, nuorisosihteerin, taloussihteerin, hallintosihteerin ja toimistosihteerin virat sekä saamelaisyksikön suunnittelijan virka.
Guovddášdoaimmahagas leat čuovvovaš virggit: hálddahushoavda, kulturčálli, láhkačálli, sosiála- ja dearvvasvuođačálli, birasčálli, nuoraidčálli, ekonomiijačálli, hálddahusčálli ja doaimmahatčálli sihke sámeovttadaga plánejeaddji virgi.
Virkojen toimenkuvat on määritelty Saamelaiskäräjien työjärjestyksessä.
Virggiid doaibmagovat leat mearriduvvon Sámedikki bargoortnegis.
Saamelaiskäräjien kokous voi perustaa tarpeen mukaan muitakin virkoja.
Sámedikki čoahkkin sáhttá ásahit dárbbu mielde earáge virggiid.
Yleisen toimiston yhteydessä on lisäksi Pohjois-Suomen sosiaalialan osaamiskeskuksen saamelaisyksikkö.
Guovddášdoaimmahaga oktavuođas lea maid Davvi-Suoma sosiálasuorggi máhttoguovddáža sámeovttadat.
Yleisessä toimistossa voi olla myös muuta henkilöstöä kuten projektihenkilöstöä.
Guovddášdoaimmahagas sáhttet leat maid eará bargit.
Hallintopäällikkö toimii yleisen toimiston esimiehenä.
Hálddahushoavda doaibmá guovddášdoaimmahaga hoavdan.
Työntekijät:
B argit:
Hallintopäällikkö
Hálddahushoavda
Pia Ruotsala
Láhkačálli
Sosiaali- ja terveyssihteeri
Sosiála- ja dearvvasvuohtačálli
Pia Ruotsala
Birasčálli
Nuorisosihteeri
Nuoraidčálli
Toiminnanohjaaja, Saamelainen lastenkulttuurikeskus
Davvi-Suoma sosiálasuorggi máhttinguovddáš, plánejeaddji
Markkinointipäällikkö, Saamelaiskulttuurikeskus
Doaimmajođiheaddji, Sámi mánáidkulturguovddaš
Johanna Alatorvinen
Petra Biret Magga-Vars
Suunnittelija, Alkuperäiskansojen elokuvakeskus Skábma
Márkanastinhoavda, Sámekulturguovddáš
Suunnittelija, Saamelaismusiikkikeskus
Plánejeaddji, Álgoálbmogiid filbmaguovddáš Skábma
Hallintosihteeri
Plánejeaddji, Sámi musihkkaguovddáš
Toimistosihteeri
Hálddahusčálli
Pietari Seppänen
Doaimmahatčálli
Joonas Saari
Laila Aikio
Janne Lappalainen
Vuogádatáššedovdi
Toimitilahuoltaja
Doaibmalatnjafuolaheaddji
Laitoshuoltaja
Lágádusfuolaheaddji
Neljä uutta pohjoissaamenkielistä matematiikan kirjaa ilmestyi
Njeallje ođđa matematihka oahppogirjji davvisámegillii almmuhuvvon
Perusopetuksen uuteen matematiikan oppikirjasarjaan on ilmestynyt neljä uutta pohjoissaamenkielistä oppikirjaa.
Vuođđooahpahusa ođđa matematihka ráiddus lea almmuhuvvon njeallje ođđa davvisámegielat oahppogirjji.
Uudet oppikirjat ovat kevätlukukauden oppilaankirjoja luokille 1-4.
Ođđa oahppogirjjit leat giđđabaji oahppigirjjit luohkáide 1-4.
Lohkoleaika- nimiset oppikirjat on käännetty WSOY:n Matikka-nimisestä sarjasta.
Lohkoleaika- nammasaš girjjit leat jorgaluvvon WSOY Matikka - nammasaš ráiddus.
Pohjoissaamenkieliset syyslukukauden oppikirjat 1-4 ja inarinsaamenkielinen syyslukukauden oppikirja Lohosierâ 1 on julkaistu vuonna 2011.
Davvisámegielat čakčabaji oahppogirjjit 1-4 ja anárašgielat čakčabaji oahppogirji Lohosierâ 1 leat almmuhuvvon jagis 2011.
Koko sarja tullaan julkaisemaan inarin- ja pohjoissaamen kielillä.
Olles ráidu šaddá almmuhuvvot anáraš- ja davvisámegielain.
Oppikirjoja voi tilata saamelaiskäräjien koulutus- ja oppimateriaalitoimistosta: anni.
Oahppogirjjiid sáhttá diŋgot sámedikki skuvlen- ja oahppamateriáladoaimmahagas: anni.
fi tai ritva.
fi dahje ritva.
tammela (at) samediggi.
tammela (at) samediggi.
Asiakasneuvojaa
Áššehašrávvejeaddji
Saamelaiskäräjien Saamelaismusiikkikeskus hakee avustajaa
Sámedikki Sámemusihkkaguovddáš ohcá veahkkebargi
Avustajan tehtävänä on avustaa Saamelaismusiikkikeskuksen toiminnassa erilaisissa kulttuurituottamisen tehtävissä.
bargun lea veahkehit Sámemusihkkaguovddáža doaimmas iešguđetlágan kulturbuvttadeami bargguin.
Hakemukset opinto- ja työtodistuksineen tulee toimittaa saamelaiskäräjien sihteeristöön 23.5.2012 klo 16.00 mennessä osoitteella Sajos, 99870 Inari.
Ohcamušaid oahppo- ja bargoduođaštusaiguin galgá doaimmahit sámedikki čállingoddái 23.5.2012 dmu 16.00 rádjai čujuhusain Sajos, 99870 Anár.
Lisätietoja työstä antaa musiikkikeskuksen suunnittelija Anna Näkkäläläjärvi-Länsman, puh. 010 839 3148.
Lassidieđuid barggus addá musihkkaguovddáža plánejeaddji Anna Näkkäläläjärvi-Länsman, tel. 010 839 3148.
Inarissa 9.5.2012
Anáris 9.5.2012
Stipendi annettiin yhteensä 13:lle saamen kielen kokeen ylioppilastutkinnossa suorittaneelle ja 18:lle perusopetuksen päättäneelle.
Stipeanddat juhkkojuvvojedje oktiibuot 13 stuđentii, geat leat čađahan sámegiela iskosa stuđeantadutkosis ja 18 vuođđooahpahusa čađahan oahppái.
Sodankylän lukio: Riinamari Mustonen (pohjoissaame) ja Anni-Saara Aikio (pohjoissaame)
Soađegili logahat: Riinamari Mustonen (davvisámegiella) ja Anni-Saara Aikio (davvisámegiella)
Enontekiön erälukio: Emma Eira (pohjoissaame), Mira Kärki (pohjoissaame) ja Lars-Aslak Tornensis (pohjoissaame)
Eanodaga logahat: Emma Eira (davvisámegiella), Mira Kärki (davvisámegiella), ja Lars-Aslak Tornensis (davvisámegiella)
Ivalon lukio: Ville-Riiko Fofonoff (koltansaame), Mari Guttorm (pohjoissaame) ja Sunna Nousuniemi (pohjoissaame)
Avvila logahat: Ville-Riiko Fofonoff (nuortalašgiella), Mari Guttorm (davvisámegiella) ja Sunna Nousuniemi (davvisámegiella)
Utsjoen saamelaislukio: Oula Järvensivu (pohjoissaame) ja Hilda Länsman (pohjoissaame)
Ohcejoga logahat: Oula Järvensivu (davvisámegiella) ja Hilda Länsman (davvisámegiella)
Ounasvaaran lukio, Rovaniemi: Martta Alajärvi (pohjoissaame)
Ounasvaara logahat, Roavvenjárga: Martta Alajärvi (davvisámegiella)
Haukiputaan lukio: Olá-Mihkku Länsman (pohjoissaame)
Haukipudas logahat: Olá-Mihkku Länsman (davvisámegiella)
Vuotson koulu: Salla Rouvinen (pohjoissaame)
Vuohču skuvla: Salla Rouvinen (davvisámegiella)
Hetan peruskoulu: Paulus Näkkäläjärvi (pohjoissaame), Marielle Labba (pohjoissaame), Jouna Näkkälä (pohjoissaame) ja Saija Alamattila (pohjoissaame)
Heahtá badjeskuvla: Paulus Näkkäläjärvi (davvisámegiella) ja Marielle Labba (davvisámegiella), Jouna Näkkälä (davvisámegiella) ja Saija Alamattila (davvisámegiella)
Karigasniemen koulu: Laura Pieski (pohjoissaame)
Gáregasnjárgga skuvla: Laura Pieski (davvisámegiella)
Utsjokisuun koulu: Piret Järvensivu (pohjoissaame)
Ohcejotnjálmmi skuvla: Piret Järvensivu (davvisámegiella)
Aleksanteri Kenan koulu, Sodankylä: Riikka Yliriesto (pohjoissaame)
Aleksanteri Kena skuvla, Soađegilli: Riikka Yliriesto (davvisámegiella)
Ivalon yläkoulu: Leevi Olli (pohjoissaame)
Avvila badjeskuvla: Leevi Olli (davvisámegiella)
Oulunsalon yläkoulu: Natalia Länsman (pohjoissaame)
Oulunsalo badjeskuvla: Natalia Länsman (davvisámegiella)
Haukiputaan yläkoulu: Máren-Elle Länsman (pohjoissaame)
Haukipudas badjeskuvla: Máren-Elle Länsman (davvisámegiella)
Myllytullin koulu, Oulu: Linda Akujärvi (pohjoissaame) ja Anton Valle (pohjoissaame)
Myllytulli skuvla, Oulu: Linda Akujärvi (davvisámegiella) ja Anton Valle (davvisámegiella)
Saamelaisnuorten bändit menestyivät Turun tapahtumassa
Sámenuoraid rock-joavkkut menestuvve Turku dáhpáhusas
Saamelaisnuoria valtakunnallisessa Sounds 2012 - tapahtumassa edustaneet bändit, inarilainen The Slap ja utsjokelainen Hilbes, saivat kiitosta esityksistään ja osaamisestaan.
Sámenuoraid ovddasteaddjit riikka dási Sounds-dáhpáhusas, anárlaš The Slap ja ohcejohkalaš Hilbes, ožžo giitosiid loaiddastemiin ja musihkalaš máhtuin.
Molemmat ryhmät saivat tapahtumassa kunniamaininnan.
Goabbáge joavku oaččui gudnemáinnašumi Turku-dáhpáhusas.
The Slap ja Hilbes valittiin Inarissa maaliskuun lopussa järjestetyssä Saamelaisnuorten taidetapahtumassa saamelaisnuorten edustajiksi valtakunnalliseen tapahtumaan.
The Slap ja Hilbes válljejuvvuiga sámenuoraid ovddasteaddjin riikka dási dáhpáhussii Anáris njukčamánu loahpas dollojuvvon Sámenuoraid dáiddadáhpáhusas.
Lue Sounds 2012-tapahtumatoimituksen juttu Hilbes-bändistä tästä.
Loga Sounds 2012-dáhpáhusdoaimmahusa čállosa Hilbes-joavkkus dás.
Lue uutinen Inarissa pidetystä Saamelaisnuorten taidetapahtumasta tästä.
Loga ođđasa Anáris dollojuvvon Sámenuoraid dáiddadáhpáhusas dás.
Gollegiella - Pohjoismainen saamen kielen kielipalkinto jaetaan syksyllä 2012
Gollegiella - Davviriikkalaš sámi giellabálkkašupmi geigejuvvo čakčat 2012
Pohjoismainen saamen kielen kielipalkinto jaetaan viidennen kerran syksyllä 2012 saamelaisasioista vastaavien ministereiden ja saamelaiskäräjien puheenjohtajien tapaamisessa Oslossa.
Davviriikkalaš sámi giellabálkkašupmi geigejuvvo viđát geardde čakčat 2012 sámeministariid ja sámediggepresideanttaid čoahkkimis Oslos.
Kielipalkinnon tavoite
Giellabálkkašumi ulbmil