pere/sami_parallel huggingface dataset:
Suomen saamelaiskäräjät on hankkeessa päähankekumppani ja hankekumppaneina on Norjan ja Ruotsin saamelaiskäräjät.
Suoma sámediggi lea prošeavttas váldoprošeaktapartner ja prošeaktapartnerat leat Norgga ja Ruoŧa sámedikkit.
Hankkeen kesto on 34 kuukautta ja sen on suunniteltu alkavan 1.8.2015 ja päättyvän 31.5.2018.
Prošeavtta bistu lea 34 mánotbaji ja dat lea plánejuvvon álgit 1.8.2015 ja nohkat 31.5.2018.
Hankkeessa työskentelisi 12 henkilöä.
Prošeavttas barggašedje 12 bargi.
Suomessa työskentelisivät projektipäällikkö, projektisihteeri ja kielityöntekijät pohjois-, inarin- ja koltansaamessa.
Suomas barggašedje prošeaktahoavda, prošeaktačálli ja giellabargit davvisáme-, anáraš- ja nuortalašgielas.
Hankkeen kokonaisbudjetti on 3 170 927 €, josta Suomen saamelaiskäräjien osuus on 238 000 euroa (7,5 % Suomen saamelaiskäräjien rahoitusosuuden muodostaa oikeusministeriön saamelaiskäräjille vuosittain myöntämä valtionavustus yhteiseen kieliyhteistyöhön.
Prošeavtta ollesbušeahtta lea 3 170 927 €, mas Suoma sámedikki oassi lea 238 000 euro (7,5 % Suoma sámedikki ruhtadanoassi čohkiida vuoigatvuohtaministeriija sámediggái jahkásaččat mieđihan stáhtadoarjagis oktasaš giellaoktasašbargui.
Saamelaiskäräjien yleiskokouksen hyväksymässä talousarvio- toimintasuunnitelmassa kuluvalle vuodelle yhdeksi tavoitteeksi oli asetettu rahoituksen hakeminen Sámi Giellagáldulle ja toiminnan kehittäminen pysyväksi.
Sámedikki dievasčoahkkima dohkkehan bušeahtta- doaibmaplánas dán jahkái oktan ulbmilin lei ásahuvvon ruhtadeami ohcan Sámi Giellagáldui ja doaimma ovddideapmi bissovažžan.
Saamelaiskäräjien hallitus päätti osallistua Giellagáldu-hankkeseen ja lähettää rahoitushakemuksen Lapin Liittoon ja Euroopan aluekehitysrahaston Interreg Nord ohjelmaan.
Sámedikki stivra mearridii oassálastit Giellagáldu-prošektii ja sádde ruhtadanohcamuša Lappi Lihttui ja Eurohpa guovloovddidanfoandda Interreg Nord prográmmai.
Hallitus hyväksyi vastauksen YK:n ihmisoikeusvaltuutetun toimistolle YK:n alkuperäiskansajulistuksen toimeenpanosta.
Stivra dohkkehii vástádusa ON:id olmmošvuoigatvuohtaáittardeaddji doaimmahahkii ON:id eamiálbmotjulggaštusa ollašuhttimis.
Vastaus päätettiin lähettää tiedoksi myös SPN:lle, yhdenvertaisuusvaltuutetulle ja mm. eri ministeriöille.
Mearriduvvui, ahte vástádus sáddejuvvo diehtun maiddái SPR:i, ovttaveardásašvuohtaáittardeaddjái ja ee. sierra ministeriijaidda.
YK:n ihmisoikeusneuvosto on pyytänyt päätöslauselmassaan 27/13 (Human Rights and indigenous people) YK:n alkuperäiskansa-asioiden asiantuntijamekanismia (EMRIP) YK:n ihmisoikeusvaltuutetun (OHCHR) tuella laatimaan selvityksen, jossa selvitetään valtioiden ja alkuperäiskansojen näkemyksiä parhaista menetelmistä täyttää YK:n alkuperäiskansajulistuksen velvoitteet.
ON:id olmmošvuoigatvuohtaráđđi lea bivdán loahppaárvalusas 27/13 (Human Rights and indigenous people) ON:id eamiálbmotáššiid áššedovdimekanismma (EMRIP) ON:id olmmošvuoigatvuohtaáittardeaddji (OHCHR) doarjagiin ráhkadit čilgehusa, mas čielggaduvvojit stáhtaid ja eamiálbmogiid oainnut buoremus vugiin ollašuhttit ON:id eamiálbmotjulggaštusa geatnegasvuođaid.
EMRIP esittelee raportin YK:n ihmisoikeusneuvoston 13 istunnossa 30. syyskuuta 2015.
EMRIP ovdanbuktá raportta ON:id olmmošvuoigatvuohtaráđi 13 čoahkkimis čakčamánu 30. beaivve 2015.
Saamelaiskäräjät käsitteli vastauksessaan alkuperäiskansajulistuksen toimeenpanoa Suomessa ja myös Euroopan Unionissa.
Sámediggi gieđahalai vástádusas eamiálbmotjulggaštusa ollašuhttima Suomas ja maiddái Eurohpa Uniovnnas.
Saamelaiskäräjät totesi, että suurin ongelma alkuperäiskansajulistuksen velvoitteiden toimeenpanossa on valtioiden halu olla sitoutumatta julistukseen pitäen sitä vain moraalisesti velvoittavana.
Sámediggi gávnnahii, ahte stuorámus váttisvuohta eamiálbmotjulggaštusa geatnegasvuođaid ollašuhttimis lea stáhtaid hálo leat čatnaskeahttá julggaštussii doallamiin dan dušše morálalaččat geatnegahttin.
Myös Suomessa tulkitaan, ettei alkuperäiskansajulistus velvoita Suomen juridisesti.
Maiddái Suomas tulkojuvvo, ahte eamiálbmotjulggaštus ii geatnegahte Suoma juridihkalaččat.
Julistusta pidetään tärkeänä vain kansainvälisissä alkuperäiskansakokouksissa.
Julggaštus dollo dehálažžan dušše riikkaidgaskasaš eamiálbmotčoahkkimiin.
Suurin ongelma julistuksen velvoitteiden toimeenpanossa on tahdon puute.
Stuorámus problema julggaštusa geatnegasvuođaid ollašuhttimis lea dáhtu váilun.
Saamelaiskäräjät painotti, että Suomella on hyvät mahdollisuudet edistää alkuperäiskansajulistuksen velvoitteiden toimeenpanoa, mikäli eduskunta hyväksyy saamelaiskäräjien hallituksen esitykset saamelaiskäräjälaiksi ja ILO 169-sopimuksen ratifioimiseksi esitysten mukaisina.
Sámediggi deattuhii, ahte Suomas leat buorit vejolašvuođat ovddidit eamiálbmotjulggaštusa geatnegasvuođaid ollašuhttima, juos riikkabeaivvit dohkkehit sámedikki stivrra evttohusaid sámediggeláhkan ja ILO 169-soahpamuša ratifiserema evttohusaid mielde.
Saamelaiskäräjien näkemyksen mukaan alkuperäiskansajulistuksen velvoitteiden toimeenpanoa tulisi seurata säännöllisesti.
Sámedikki oainnu mielde eamiálbmotjulggaštusa geatnegasvuođaid ollašuhttima galggašii čuovvut jeavddalaččat.
Seurannan tulisi olla valtiokohtaista ja seurannassa tulisi kuulla myös valtion alueella asuvia alkuperäiskansoja.
Čuovvun galggašii leat stáhtaid mielde ja čuovvumis galggašii gullat maiddái stáhtas ássi eamiálbmogiid.
Valtiolle tulisi voida antaa suosituksia tehostaa julistuksen toimeenpanoa.
Stáhtai galggašii sáhttit addit ávžžuhusaid beavttálmahttit julggaštusa ollašuhttima.
Jotta valtiot toimeenpanisivat alkuperäiskansajulistuksen velvoitteita, on välttämätöntä, että valtioille luodaan kansainvälistä painetta täyttää velvoitteensa.
Vuoi stáhtat ollašuhtašedje eamiálbmotjulggaštusa geatnegasvuođaid, lea vealtameahttun, ahte stáhtaide biddjo riikkaidgaskasaš deaddu ollašuhttit geatnegasvuođaid.
Saamelaiskäräjät pitäisi hyvin tärkeänä että ihmisoikeusvaltuutetun toimisto ja EMRIP tutkisivat erityisesti Venäjän alkuperäiskansojen tilannetta.
Sámediggi doalašii oalle dehalažžan ahte olmmošvuoigatvuohtaáittardeaddji doaimmahat ja EMRIP dutkkašedje erenomážit Ruošša eamiálbmogiid dili.
Saamelaiskäräjien näkemyksen mukaan EU:n tulee kehittää toimintaansa alkuperäiskansaoikeuksien edistämiseksi myös sisäpolitiikassa.
Sámedikki oainnu mielde EU:a galgá ovddidit doaimma eamiálbmotvuoigatvuođaid ovddideami várás maiddái sispolitihkas.
EU:n tulee systemaattisesti tavata ja kuulla sekä neuvoteltava saamelaiskäräjien ja SPN:n asioista, jotka vaikuttavat saamelaisiin saadakseen erityisesti alkuperäiskansoja ja heidän oikeuksiaan koskevaan päätöksentekoon vapana, tietoon perustuvan ennakkosuostumuksen.
EU:a galgá systemáhtalaččat deaivvadit ja gullat sihke ráđđádallat sámedikki ja SPR:a áššiin, mat váikkuhit sámiid oažžumii, erenomážit eamiálbmogiid ja sin vuoigatvuođaid guoski mearrádusbargamii friija, dihtui vuođđudeaddji ovdamiehtama.
Saamelaiskäräjät pyytää, että EMRIP kiinnittää huomiota EU:n rooliin alkuperäiskansajulistuksen ja alkuperäiskansojen maailmankonferenssin loppuasiakirjan velvoitteiden toimeenpanossa.
Sámediggi bivdá, ahte EMRIP gidde fuopmášumi EU:a rollai eamiálbmotjulggaštusa ja eamiálbmogiid máilmmikonfereanssa loahppaáššebáhpára geatnegasvuođaid ollašuhttimis.
Seuraava saamelaiskäräjien hallitus pidetään maaliskuun alussa.
Sámedikki stivrra čuovvovaš čoahkkin dollo njukčamánu álggus.
Saamelaisopetuksen henkilöstölle suunnattu kielikylpykoulutus käynnistyy
Sámi oahpahusbargiide oaivvilduvvon giellalávgunskuvlejupmi álgá
Saamelaisopetuksen henkilöstölle suunnattu kielikylpymetodia käsittelevä koulutushanke käynnistyy perjantaina 27.2.
Sámi oahpahusbargiide oaivvilduvvon skuvlenfidnu giellalávgunmetodas álggahuvvo bearjadaga 27.2.
Saamelaiskulttuurikeskus Sajoksessa Inarissa.
Sámekulturguovddáš Sajosis Anáris.
Koulutukseen on ilmoittautunut noin 40 saamen kielen ja saamenkielisten ryhmien opettajaa perusopetuksesta, lukiosta ja varhaiskasvatuksesta.
Skuvlejupmái leat almmuhan iežaset sullii 40 sámegiela ja sámegielat joavkkuid oahpaheaddji vuođđooahpahusas, logahagas ja árra-bajásgeassimis.
Lisäksi mukaan on ilmoittautunut yliopisto-opiskelijoita.
Dasa lassin skuvlejupmái bohtet oahpaheaistuđeanttat universiteahtain.
Hanke on saamelaiskäräjien ja Oulun yliopiston Giellagas-instituutin yhteistyötä ja sen rahoittaa Opetushallitus.
Prošeakta lea sámedikki ja Oulu universiteahta Giellagas-instituhta ovttasbargu ja dan ruhtada Oahpahusráđđehus.
Yhteistyössä ovat mukana myös saamelainen korkeakoulu, Sámi allaskuvla, ja Vaasan yliopisto.
Ovttasbarggus leat mielde maiddái Sámi allaskuvla ja Vaasa universiteahtta.
Koulutus järjestetään kokonaan lähiopetuksena, yhteensä neljänä kahden päivän koulutustilaisuutena.
Skuvlejupmi ordnejuvvo ollásit lagasoahpahussan, oktiibuot ordnejuvvojit njeallje guovtti beaivvi skuvlendilálašvuođa.
Koulutuksen suorittaneet saavat kuusi (6) opintopistettä, jotka on mahdollista lukea hyväksi omissa yliopisto-opinnoissa.
Skuvlejumi čađahan stuđeanttat ožžot guhtta (6) oahppočuoggá, maid lea vejolaš lohkat oassin universiteahta oahpuide.
Koulutushankkeen tavoitteena on lisätä tietoa ja osaamista kielikylpymetodin soveltamiseksi Suomessa annettavaan saamelaisopetukseen.
Skuvlenfitnu ulbmilin lea lasihit dieđu ja máhtu giellalávgunmetoda heiveheamis Suomas addojuvvon sámeoahpahussii.
Kielikylpyopetuksen laajentaminen kuuluu mm.. Stubbin hallituksen ohjelmaan.
Giellalávgunoahpahusa viiddideapmi gullá ee. Stubb ráđđehusa prográmmii.
Opetushallituksen joulukuussa 2014 antamissa uusissa perusopetuksen opetussuunnitelman perusteissa kielikylpyopetukseen kiinnitetään enemmän huomiota kuin aikaisemmissa perusteissa.
Oahpahusráđđehus lea juovlamánus 2014 mearridan vuođđooahpahusa ođđa vuođustusain. Áššegirjjis giddejuvvo eanet fuomášupmi giellalávgunoahpahussii go ovddit vuođustusain.
Kielikylpyopetuksen edistäminen saamelaisopetuksessa on ajankohtaista monesta syystä.
Giellalávgunoahpahusa ovddideapmi sámeoahpahusas lea áigeguovdil máŋgga sivas.
Varhaiskasvatuksessa kielikylpymenetelmä on ollut käytössä jo vuodesta 1997 alkaen, jolloin ensimmäinen alle kouluikäisille tarkoitettu inarinsaamen kielipesä käynnistyi.
Giellalávgunmetoda leamaš anus árrabajásgeassimis juo jagi 1997 rájes go vuosttaš vuollel skuvlaahkásaččaide oaivvilduvvon anárašgielat giellabeassi rahppojuvvui.
Kielipesiä on toiminnassa jo yhteensä yhdeksän, joista kolme inarinsaamenkielistä, kaksi koltansaamenkielistä ja neljä pohjoissaamenkielistä.
Giellabeasit leat dál juo oktiibuot ovcci, main golbma anárašgiellaga, guokte nuortalašgiellaga ja njeallje davvisámegiellaga.
Kielipesistä kahdeksan toimii saamelaisten kotiseutualueella ja yksi Helsingissä.
Giellabesiin gávccis leat sámiid ruovttuguovllus ja okta Helssegis.
Saamelaiskäräjät on selvittänyt kielipesien avaamismahdollisuuksia myös muissa kaupungeissa.
Sámediggi lea čielggadan vejolašvuođaid vuođđudit giellabesiid maid eará gávpogiidda.
Kielipesän käynnistyminen on lähimpänä Rovaniemen kaupungissa.
Roavvenjárggas giellabeasi álggaheapmi lea lahka.
Kielikylpyä koskeva koulutushanke antaa saamen opetushenkilöstölle mahdollisuuksia kehittää ja jakaa omaa osaamistaan kielikylvyn toteuttamisesta opetuksessa.
Giellalávgumii guoski skuvlenfidnu addá sámi oahpahusbargiide vejolašvuođaid ovddidit ja juogadit iežaset máhtu giellalávggu ollašuhttimis skuvlaoahpahusas.
Kielikylpyopetuksen laajeneminen perusopetukseen mahdollistaa varhaiskasvatuksessa aikaan saadun saamen kielten elvyttämisen jatkumisen oppivelvollisuuskoulussa.
Giellalávgunoahpahusa viiddideapmi vuođđooahpahussii dahká vejolažžan joatkit árrabajásgeassimis álggahuvvon sámegielaid ealáskahttima maid oahppogeatnegasvuođaskuvllas.
Saamenkielistä perusopetusta on annettu Suomessa 1970-luvun puolivälistä alkaen.
Vuođđooahpahus sámegillii lea addojuvvon Suomas 1970-logu beallemuttu rájes.
Osa saamenkielisestä opetuksesta on käytännössä ollut kielikylpyopetusta kautta vuosikymmenten, vaikka sitä ei virallisesti olekaan sellaiseksi määritelty.
Oassi sámegielat oahpahusas leamaš duohtavuođas giellalávgunoahpahus jahkelogiid čađa, vaikko dat ii virggálaččat leatge dakkárin meroštallojuvvon.
Valtaosa saamen kieltä perusopetuksessa ja lukiossa oppivista saa kuitenkin opetusta vieraan kielen oppiaineena.
Stuorámus oassi sámegiela lohkkiin vuođđooahpahusas ja logahagas ožžot goittotge oahpahusa vieris giela oahppoávnnasin.
Suurin osa vieraan kielen oppilaista on saamelaisoppilaita, joille saamen kieli on pikemminkin toinen kieli kuin vieras kieli.
Stuorámus oassi vieris giela oahppiin leat sámeoahppit, geaidda sámegiella lea buorebutge nubbi giella go vieris giella.
Vieraan kielen opetus ei tutkimusten mukaan tuota toiminnallista kaksikielisyyttä, johon kielikylpyopetuksella yleensä päästään.
Vieris giela oahpahus ii dutkamušaid mielde buvttat doaimmalaš guovttegielalašvuođa, masa giellalávgunoahpahusain dábálaččat ollejit.
Hankkeen pedagogisena johtajana toimii FT Marja-Liisa Olthuis ja asiantuntijaopettajana tutkija / sivistystoimen johtaja Laura Arola.
Fitnu pedagogalaš jođiheaddjin bargá FD Marja-Liisa Olthuis ja áššedovdeoahpaheaddjin dutki / čuvgehusdoaimma jođiheaddji Laura Arola.
Koulutushankkeen ensimmäisen lähiopetusjakson ohjelma on ladattavissa
Skuvlenfitnu vuosttaš lagasoahpahusbeivviid prográmma lea gávdnamis
Lisätietoja:
Lassedieđut:
Tutkija / sivistystoimenjohtaja Laura Arola, Giellagas-instituutti / Utsjoen kunta laura.
Dutki / čuvgehusdoaimmahoavda Laura Arola, Giellagas-instituhtta / Ohcejoga gielda laura.
arola (at) utsjoki.
arola (at) utsjoki.
Koulutussihteeri Ulla Aikio-Puoskari, saamelaiskäräjät ulla.
Skuvlenčálli Ulla Aikio-Puoskari, sámediggi ulla.
aikio-puoskari (at) samediggi.
aikio-puoskari (at) samediggi.
fi, puh. 010 8393 112.
fi, tel. 010 8393 112.
Saamelaisopetuksen henkilöstölle suunnattu kielikylpymetodia koskeva koulutus käynnistyy perjantaina 27.2.
Sámi oahpahusbargiide oaivvilduvvon skuvlejupmi giellalávgunmetodas álggahuvvo bearjadaga 27.2.
Sajoksessa
Sajosis
Opetushallituksen joulukuussa 2014 antamissa uusissa perusopetuksen opetussuunnitelman perusteissa kielikylpyopetukseen kiinnitetään enemmän huomiota kuin aikaisemmissa perusteissa.
Oahpahusráđđehus lea juovlamánuš 2014 mearridan vuođđooahpahusa ođđa vuođustusain. Áššegirjjis giddejuvvo eanet fuomášupmi giellalávgunoahpahussii go ovddit vuođustusain.
Kielikylpyä koskeva koulutushanke antaa saamen opetushenkilöstölle mahdollisuuksia kehittää ja jakaa omaa osaamistaan kielikylvyn toteuttamisesta myös kouluopetuksessa.
Giellalávgumii guoski skuvlenfidnu addá sámi oahpahusbargiide vejolašvuođaid ovddidit ja juogadit iežaset máhtu giellalávggu ollašuhttimis skuvlaoahpahusas.
Osa saamenkielisestä opetuksesta on käytännössä ollut kielikylpyopetusta kautta vuosikymmenten, vaikka sitä ei virallisesti olekaan sellaiseksi määritelty.
Oassi sámegielat oahpahusas leamaš duohtavuođas giellalávgunoahpahus jahkelogiid čađa, vaiko dat ii virggálaččat leatge dakkárin meroštallojuvvon.
Suurin osa vieraan kielen oppilaista on saa-melaisoppilaita, joille saamen kieli on pikemminkin toinen kieli kuin vieras kieli.
Stuorámus oassi vieris giela oahppiin leat sámeoahppit, geaidda sámegiella lea buorebutge nubbi giella go vieris giella.
Vieraan kielen opetus ei tutkimusten mukaan tuota toiminnallista kaksikielisyyttä, johon kielikylpyopetuksella yleensä päästään.
Vieris giela oahpahus ii dutkámušaid mielde buvttat doaimmalaš guovttegielalašvuođa, masa giellalávgunoahpahusain dábálaččat ollejit.
Koulutushankkeen ensimmäisen lähiopetusjakson ohjelma on ladattavissa tästä.
Skuvlenfitnu vuosttaš lagasoahpahusbeivviid prográmma lea gávdnamis dás.
Saamelaiskäräjät tiedottaa saamelaiskäräjälaista
Sámediggi dieđiha sámediggelágas
Eduskunnan perustuslakivaliokunta on pyytänyt saamelaiskäräjiltä 4.3.2015 lausuntoa hallituksen esityksestä saamelaiskäräjälaiksi (HE.
Riikkabeivviid vuođđoláhkaváljagoddi lea bivdán sámedikkis 4.3.2015 cealkámuša ráđđehusa evttohusas sámediggeláhkan (HE.
167/2014) vp valiokunnan kello 5.3.2015 kello 8.30 alkavaan kokoukseen.
167/2014) vp váljagotti 5.3.2015 dmu 8.30 álgi čoahkkimii.
Saamelaiskäräjät on antanut kirjallisen lausunnon.
Sámediggi lea addán čálalaš cealkámuša.
Saamelaiskäräjät julkistaa kaikki valiokunnalle antamansa lausunnot kotisivuillaan kun perustuslakivaliokunta on saanut työnsä päätökseen.
Sámediggi almmustahttá buot váljagoddái addon cealkámušaid ruoktosiidduin dallego vuođđoláhkaváljagoddi lea ožžon barggu gárvvisin.
Saamelaiskäräjät antaa perustuslakivaliokunnalle työrauhan.
Sámediggi addá vuođđoláhkaváljagoddái bargoráfi.
Saamelaiskäräjien 5.3. antama lausunto perustuu saamelaiskäräjien kokouksen hyväksymiin päätöksiin kokouksissaan 4/2013 ja 2/2014 sekä saamelaiskäräjien kokouksien hyväksymiin muihin lausuntoihin ja vaalikauden toimintaohjelmaan.
Sámedikki 5.3. addin cealkámuš vuođđuduvvá sámedikki čoahkkima dohkkehan mearrádusaide čoahkkimiin 4/2013 ja 2/2014 sihke sámedikki čoahkkimiid dohkkehan eará cealkámušaide ja válgabaji doaibmaprográmmai.
Hallituksen esityksellä on saamelaiskäräjien antama tietoon perustuva ennakkosuostumus.
Ráđđehusa evttohusas lea sámedikki addin dihtui vuođđudeaddji ovdamiehtan.
Perustuslakivaliokunnan harkitsemilla muutoksilla saamelaiskäräjälakiin ei ole saamelaisten tietoon perustuvaa ennakkosuostumusta.
Vuođđoláhkaváljagotti guorahallan nuppástusain sámediggeláhkii ii leat sámiid dihtui vuođđudeaddji ovdamiehtan.
Saamelaiskäräjien kanta on, että saamelaiskäräjien vaaleja koskevia säännöksiä on sovellettava kuluvan vuoden saamelaiskäräjävaaleissa.
Sámedikki oaidnu lea, ahte sámediggeválggaid guoski njuolggadusaid galgá heivehit dán jagi sámediggeválggain.
Saamelaiskäräjille keskeisintä hallituksen esityksessä on saamelaismääritelmä sekä yhteistoimintavelvoite ja saamelaisten alkuperäiskansa-aseman turvaaminen ja kehittäminen ja edellyttää niiden hyväksymistä hallituksen esityksen mukaisesti.
Sámediggái deháleamos áššit ráđđehusa evttohusas leat sápmelašmeroštallan sihke ovttasdoaibmangeatnegasvuohta ja sámiid eamiálbmotsajádaga sihkkarastin ja ovddideapmi ja eaktuda daid dohkkeheami ráđđehusa evttohusa mielde.
Hallituksen esitys on hyväksyttävä asiasisällöltään sellaisenaan sekä itse lakitekstin että niiden erityisperustelujen osalta.
Ráđđehusa evttohusa galgá dohkkehit áššesisdoalu beales dakkárin sihke ieš láhkateavstta ja daid sierravuođustusaid oasil.
Saamelaiskäräjien ehdoton kanta on se, että saamelaiskäräjälailla on oltava saamelaisten tietoon perustuva ennakkosuostumus.
Sámedikki eavttohis oaidnu lea dat, ahte sámediggelágas galgá leat sámiid dihtui vuođđudeaddji ovdamiehtan.
Saamelaiskäräjät kunnioittaa valtioneuvoston kanssa saavutettua yhteisymmärrystä saamelaiskäräjälaiksi ja edellyttää tämän yhteisymmärryksen kunnioittamista myös eduskunnassa.
Sámediggi gudnejahttá stáhtaráđiin ollašuvvan ovttaráđálašvuođa sámediggeláhkan ja eaktuda dán ovttaráđálašvuođa gudnejahttima maiddái riikkabeivviin.
Saamelaiskäräjät tekee kaikkensa, että saamelaiskäräjälaki voidaan hyväksyä kuluvalla eduskuntakaudella saamelaisten tietoon perustuvalla ennakkosuostumuksella.
Sámediggi bargá buot, ahte sámediggelága sáhttá dohkkehit dán riikkabeaibajis sámiid dihtui vuođđudeaddji ovdamiehtamiin.
Saamelaiskäräjät ei hyväksy saamelaisten alkuperäiskansa-aseman heikennyksiä eikä luovu periaatteistaan eikä arvoistaan ja toimii yleiskokouksen antamien päätöksien mukaisesti saamelaiskäräjälain eduskuntakäsittelyn aikana.
Sámediggi ii dohkket sámiid eamiálbmotsajádaga heajudahttima iige luoba prinsihpain iige árvvuin ja doaibmá dievasčoahkkima addin mearrádusaid mielde sámediggelága riikkabeaigieđahallama áigge.
Saamelaiskäräjät 5.3.2015.
Sámediggi 5.3.2015.
Saamelaisten sosiaali- ja terveyspalvelut kehittyisivät parhaiten rajayhteistyönä
Sápmelaččaid sosiála- ja dearvvasvuođabálvalusat ovdánivčče buoremusat rádjaoktasašbargun
Poliittinen ja hallinnollinen rajayhteistyö parantaisi saamelaisten sosiaali- ja terveyspalvelujen laatua ja saatavuutta.
Politihkalaš ja hálddahuslaš rádjaoktasašbargu buoridivččii sápmelaččaid sosiála- ja dearvvasvuođabálvalusaid lági ja oažžašuvvama.
Suomen Lapissa, Norjan Finnmarkissa ja Ruotsin Norrbottenissa rajakuntien koordinoitu verkostoituminen toisi huomattavaa parannusta palvelujen laatuun.
Suoma Sámis, Norgga Finnmárkkus ja Ruoŧa Norrbottenis rádjagielddaid koordinerejuvvon fierpmáiduvvan buvttášii mearkkašahtti buorideami bálvalusaid láhkái.
Muun muassa yhteispohjoismaisten perusterveydenhuollossa käytettävien lähetteiden ja maksusitoumusten käytäntöjä pitäisi selkeyttää ja yksinkertaistaa.
Earet eará oktasaš davviriikalaš vuođđodearvvasvuođafuolahusas geavahan sáddagiid ja máksočatnasemiid vugiid galggašii čielggasmahttit ja fidnet ovttageardánabbon.
Näin turvattaisiin saamelaisväestölle paremmin omaa kieltä ja kulttuuria huomioivat palvelut.
Dán láhkai dorvvastuvvošedje sámeálbmogii buorebut sin giela ja kultuvrra vuhtii váldi bálvalusat.
Inarissa 25.2.2015 pidetyssä saamelaisten rajayhteistyöseminaarissa, jonka järjestivät Pohjois-Suomen Kaste-ohjelma, Saamelaiskäräjät ja sosiaali- ja terveysministeriö, käsiteltiin saamenkielisten palveluiden laatua ja saatavuutta.
Anáris 25.2.2015 dollojuvvon sápmelaččaid rádjaoktasašbargosemináras, man ordnejedje Davvi-Suoma Kaste-prográmma, Sámediggi ja sosiála- ja dearvvasvuođaministeria, gieđahallojedje sámegielagiid bálvalusaid láhki ja oažžašuvvan.
Sosiaalineuvos Viveca Arrhenius sosiaali- ja terveysministeriöstä kiteytti sosiaali- ja terveyspalveluiden rajayhteistyön tilanteen: Mitä enemmän rajat ylittäviä esteitä pyritään poistamaan, sitä enemmän niitä löytyy.
Sosiálaráđđeolmmoš Viveca Arrhenius sosiála- ja dearvvasvuođaministerias konkretiserii sosiála- ja dearvvasvuođabálvalusaid rádjaoktasašbarggu dili: Mađi eambo eastagiid rastá rája geahččalit jávkadit, dađi eambo dat gávdnojit.
Rajat ylittävää toimintaa koskeva lainsäädäntökokonaisuus on monimutkainen sisältäen EU-oikeuksia, pohjoismaisia sopimuksia ja eri maiden kansallista lainsäädäntöä.
Rájáid rastá olli doaibmamii guoski láhkaásahusollislašvuohta lea mohkkái sisttisdoallamiin EU-vuoigatvuođaid, davviriikalaš soahpamušaid ja guđege riikka iežas láhkaásahusa.
Suomessa hyvän pohjan rajat ylittävälle yhteistoiminnalle antaa mm. tuleva Sote-järjestämislaki sekä Norjan, Ruotsin ja Suomen välinen sopimus rajayhteistyöstä ensihoidossa sekä Lapin sairaanhoitopiirin ja Helse Finnmarkin sopimus erikoissairaanhoidon palveluista.
Suomas buorre vuođu rastá rájáid olli ovttasdoaibmamii addá ee. Sode-ordnenláhka, mii lea boahtimin sihke Norgga, Ruoŧa ja Suoma gaskasaš soahpamuš rádjaoktasašbarggus vuosttasdivššus sihke Sámi buohccedikšunbiire ja Helse Finnmark soahpamuš spesiálabuohccidikšuma bálvalusain.
Eri maiden palvelujärjestelmiin ja lainsäädäntöön on tutustuttava käytännön pulmien ratkaisemiseksi sekä jatkuva viranomaisten välinen yhteydenpito ja tiedonkulku palvelunkäyttäjille on varmistettava.
Guđege riikka bálvalusvuogádagaide ja láhkaásahusaide galgá oahpásmit geavada čuolmmaid čoavdima várás sihke sihkkarastit, ahte virgeoapmahaččaid gaskasaš oktavuođadoallan ja dieđu johtin bálvalusaid geavaheaddjiide dáhpáhuvvá jámma.
Kansallisten toimijoiden (ministeriö, Kela ja Valvira) on tuettava ja edistettävä rajayhteistyötä.
Riikka siste doaibmit (ministeria, Áel ja Valvira) galget doarjut ja ovddidit rádjaoktasašbarggu.
Kielivähemmistöihin kuuluvien pienten erityisryhmien tarvitsemien palvelujen varmistamiseksi palveluja voidaan määritellä EU-säännösten mukaisiksi velvoitepalveluiksi (SGEI).
Giellaunnitloguide gullevaš smávva sierrajoavkkuid dárbbašan bálvalusaid sihkkarastima várás bálvalusaid sáhttá meroštallat EU-njuolggadusain oaivvilduvvon geatnegasbálvalussan (SGEI).
Esimerkiksi, jos saamenkieliset palvelut saadaan luokitelluksi tällaisiksi palveluiksi, niitä ei tarvitsisi kilpailuttaa.
Ovdamearkka dihtii, jos sámegielat bálvalusaid fidne meroštallat dákkár bálvalussan, de daid ii dárbbašivčče gilvalahttit.
Utsjoen kunnan edustaja Heidi Eriksen totesi, että saamelaiset sosiaali- ja terveyspalvelut ovat Suomessa 30 vuotta jäljessä verrattuna Norjan tilanteeseen.
Ohcejoga gieldda ovddasteaddji Heidi Eriksen gávnnahii, ahte sápmelaš sosiála- ja dearvvasvuođabálvalusat leat Suomas 30 jagi maŋis Norgga dili ektui.
Suomessa saamelaisten sosiaali- ja terveyspalvelujen kehittäminen on asia, joka ei saa huomiota mediassa.
Suomas sápmelaččaid sosiála- ja dearvvasvuođabálvalusaid ovddideapmi lea ášši, mii ii fidne fuomášumi medias.
Tällä hetkellä saamenkielisten palvelujen saatavuus, kehittäminen ja edistäminen ovat yksittäisten ihmisten varassa.
Dán háve sámegielat bálvalusaid fitnašuvvan, buorideapmi ja ovddideapmi leat ovttaskas olbmuid veagas.
Saamenkielisen työntekijän harteille on asetettu liian suuri taakka.
Sámegielat bargi ala lea biddjojuvvon menddo stuorra noađđi.
Saamenkielisten työntekijöiden asemaa ja työtilannetta tulee parantaa.
Sámegielat bargiid sajádaga ja bargodili berre buoridit.
Lisäksi Eriksen nosti esille tarpeen saada ajankohtaista tutkimustietoa saamelaisten terveysongelmista.
Dasa lassin Eriksen loktii ovdan dárbbu oažžut áigeguovdilis dutkamušdieđu sápmelaččaid dearvvasvuođaproblemain.
Tällä hetkellä on valmisteilla pohjoismainen saamelaissopimus rajat ylittävästä yhteistyöstä.
Dán háve lea válmmaštallamin davviriikalaš sámesoahpamuša rájáid rastá olli oktasašbarggus.
Valtioiden tulee poistaa rajayhteistyön esteitä järjestettäessä sosiaali- ja terveyspalveluja saamelaisille ja niitä järjestettäessä tulee huomioida kielen lisäksi myös saamelaisten sosiaaliset ja kulttuuriset olosuhteet.
Stáhtat galget jávkadit rádjaoktasašbarggu eastagiid lágidettiin sosiála- ja dearvvasvuođabálvalusaid sápmelaččaide ja daid lágideami oktavuođas galgá váldit vuhtii giela lassin maiddái sápmelaččaid sosiálalaš ja kultuvrralaš dili.
Knut Johnsen Karasjoen erikoislääkärikeskuksesta toi esiin, että ennen nykyistä Lapin sairaanhoitopiirin ja Helse Finnmarkin välistä lähete- ja maksusitoumusmenettelyä heillä kävi Suomesta enemmän saamenkielisiä potilaita, kun järjestelmä oli yksinkertaisempi.
Knut Johnsen Kárášjoga spesiáladoavtterguovddážis buvttii ovdan, ahte ovdal dálá Sámi buohccedikšunbiire ja Helse Finnmark gaskasaš sátta- ja máksočatnasanmanahallama sis fitne Suomas eanet sámegielat buohccit, go vuogádat lei ovttageardánut.
Kristine Gaup-Grønmo Saamelaisen hoidon ja hoivan kehittämiskeskuksesta, Karasjoelta kertoi, että saamelaisten sosiaali- ja terveyspalvelujen saatavuuden parantamiseksi on vielä paljon tekemätöntä työtä.
Kristine Gaup-Grønmo Sápmelaččaid divššu ja áittardeami ovddidanguovddážis, Kárášjogas muitalii, ahte sápmelaččaid sosiála- ja dearvvasvuođabálvalusaid fitnašuvvama buorideapmin lea ain ollu barggakeahttá.
Valtioiden, kuntien, työnantajien, esimiesten ja työntekijöiden taholta tarvitaan sitoutumista ja vastuuta nähdä saamelaisten todelliset kulttuuriin ja kieleen perustuvat palvelutarpeet.
Stáhtaid, gielddaid, bargoaddiid, ovdaolbmuid ja bargiid dáfus dárbbašuvvo čatnaseapmi ja vástu oaidnit sápmelaččaid kultuvrii ja gillii vuođđuduvvi duođalaš bálvalusdárbbuid.
Saamelaisten yhdenvertaisten ja laadukkaiden palvelujen turvaamiseksi tarvitaan vastuunottoa valtio- ja aluetasolla, rajayhteistyötä sekä yhteistä saamelaista sosiaali- ja terveydenhoidon koulutusta.
Sápmelaččaid ovttaveardásaš ja lági beales buriid bálvalusaid dorvvasteapmin dárbbašuvvo vástu váldin stáhta- ja guovlludásis, rádjaoktasašbargu sihke oktasaš sápmelaš sosiála- ja dearvvasvuođadikšuma skuvlen.
Opetus tulisi sisältää myös tietoa saamelaisten perinteisistä hoitomuodoista.
Oahpahus galggašii sisttisdoallat maiddái dieđu sápmelaččaid árbevirolaš dikšunvugiin.
Norjalaiset seminaarivieraat toivat puheenvuoroissaan esille suunnitteilla olevan Saamelainen Terveyssiida / Sámiid Dearvvasvuohta-siida – hankkeen Finnmarkissa.
Norgalaš semináraguossit bukte sáhkavuoruineaset ovdan Sámiid Dearvvasvuođasiida – áigumuša man leat plánemin Finnmárkkus.
Sen avulla saamelaisille tarjottavat erikoissairaanhoito-, mielenterveys- ja ikääntyneiden palvelut on tarkoitus yhdistää kokonaisuudeksi, joka huomioi myös kulttuurilliset erityispiirteet mm. saamelaisen vuodenkierron hoitosuunnitelmaa tehtäessä.
Dan bokte sápmelaččaide fállan spesiálabuohccedikšuma, mielladearvvasvuođa ja eallilanolbmuid bálvalusaid lea ulbmil ovttastit ollislašvuohtan, mii váldá vuhtii maiddái kultuvrralaš mihtilmasvuođaid ee. sápmelaččaid jagijohtima ráhkadettiin dikšunplána.
Tämä malli sisältää myös perheille suunnatut palvelut.
Dán mállii gullet maiddái bearrašiidda oaivvilduvvon bálvalusat.
Finnmarkissa asuu 16 000 saamenkielistä asukasta, Utsjoella ja Inarissa 4000.
Finnmárkkus orrot 16 000 sámegielat ássi, Ohcejogas ja Anáris 4000.
Alueella on yhteensä noin 20 000 potentiaalista asiakasta, jotka tarvitsevat saamenkielisiä erikoislääkärien palveluja.
Guovllus leat oktiibuot sullii 20 000 potentiála áššehasa, geat dárbbašit sámegielat spesiáladoaktára bálvalusaid.
Yhteistyö Suomen kanssa onnistuisi hyvin.
Oktasašbargu Suomain lihkostuvašii bures.
Rajayhteistyönä tuotettujen saamenkielisten sosiaali- ja terveyspalveluiden rakenteita tulisi selkeyttää virallisen yhteistyösopimuksen avulla, jonka saaminen etenisi parhaiten Pohjoismaisen saamelaissopimuksen kautta.
Rádjaoktasašbargun buvttaduvvon sámegielat sosiála- ja dearvvasvuođabálvalusaid ráhkadusaid galggašii čielggasmahttit virggálaš oktasašbargosoahpamušain, man oažžun ovdánivččii buoremusat Davviriikalaš sápmelašsoahpamuša bokte.
Byrokratiaa tulisi vähentää ja kilpailutussäännöistä tulisi olla mahdollisuus poiketa, jotta saadaan esimerkiksi erityislääkäripalveluita tarjoava hoitobussi ja Saamelaisen Terveyssiidan palvelut toimimaan Suomen saamelaisille.
Byrokratia galggašii geahpedit ja gilvalannjuolggadusain galggašii leat vejolašvuohta spiehkastit, vai fidnejuvvo ovdamearkka dihtii spesiáladoavtterbálvalusaid fálli dikšunbusse ja Sápmelaš Dearvvasvuođasiidda bálvalusaid doaibmat Suoma beale sápmelaččaide.
Lääkärien lähetekäytäntöjä tulisi yksinkertaistaa sekä parantaa tiedotusta saamenkielisille asiakkaille rajat ylittävien sosiaali- ja terveyspalveluiden käyttömahdollisuuksista.
Doaktáriid sáttavugiid galggašii fidnet ovttageardánabbon sihke buoridit dieđu addima sámegielat áššehasaide rájáid rastá olli sosiála- ja dearvvasvuođabálvalusaid geavahanvejolašvuođain.
Lisäksi LSPH:n ja Helse Finnmarkin välinen sopimus tulisi laajentaa koskemaan perusterveydenhuoltoa.
Dasa lassin Sámi buohccedikšunbiire (LSPH) ja Helse Finnmark gaskasaš soahpamuša galggašii viiddidit guoskat vuođđodearvvasvuođafuolahusa.
Sosiaali- ja terveydenhoitoalan henkilöstön kielen ja kulttuurin osaamista varten tulisi Suomessa olla samanlainen osaamiskeskus kuin Norjassa on tällä hetkellä.
Sosiála- ja dearvvasvuođadikšunsuorggi bargoveaga giela ja kultuvrra máhttima várás galggašii Suomas leat seammalágan máhttinguovddáš go Norggas lea dán háve.
Seminaarin lopputulemana todettiin, että on tarpeen perustaa työryhmä, joka voisi valmistella esityksen Suomen, Norjan ja Ruotsin saamelaiskäräjille ja viedä asia sieltä edelleen saamelaisen parlamentaarisen neuvoston kautta saamelaiselle ministerityöryhmälle ja valtiolle.
Seminára loahppaboađusin gávnnahuvvui, ahte lea dárbbašlaš vuođđudit bargojoavkku, mii sáhtášii válmmaštallat evttohusa Suoma, Norgga ja Ruoŧa sámedikkiide ja doalvut ášši doppe ovddos sápmelaš parlamentáralaš ráđi bokte sápmelaš ministerbargojovkui ja stáhtii.
Saamenkielisten ja kulttuurinmukaisten sosiaali- ja terveyspalvelujen tuottamisen suurimpana haasteena ovat asenteet sekä saamenkielinen henkilöstö- ja resurssipula.
Sámegielat ja kultuvrra čuovvu sosiála- ja dearvvasvuođabálvalusaid buvttadeami stuorámus hástalussan leat miellaguottut sihke sámegielat bargi- ja resursavátni.
Niiden voittamiseksi tarvitaan yhteistä tahtoa, koulutus- ja aluepoliittisia toimenpiteitä ja taloudellista panostusta.
Daid vuoitimii dárbbašuvvo oktasaš dáhttu, skuvlen- ja guovllupolitihkalaš doaibmabijut ja ruđabidjan.
Kaikki lähtee siitä, että päättäjillä on oikeanlaista tietoa alueellisista ja kulttuurisista erityispiirteistä.
Buot vuolgá das, ahte mearrideaddjiin lea rivtteslágan diehtu guovllu ja kultuvrralaš mihtilmasvuođain.
Norjassa on onnistuttu luomaan malleja, joita kannattaa hyödyntää myös Suomessa.
Norggas lea lihkostuvvan fidnet áigái málliid, maid gánnáha atnit ávkin maiddái Suomas.
Saamelaisten kulttuuri- ja kielipesätoimintaan 550 000 euroa
Sámiid kultur- ja giellabeassedoibmii 550 000 euro
550 000 euroa saamelaisten kulttuuri- ja kielipesätoimintaan saamelaisten kotiseutualueella.
Oahpahus- ja kulturministeria juolludii 20.2.2015 sámediggái stáhtadoarjaga 550 000 euro sámiid kultur- ja giellabeassedoibmii sámiid ruovttuguovllus.
Kielipesä on alkuperäiskansan lapsille tarkoitettu hoitopaikka, jossa kaikki toiminta tapahtuu alusta asti pelkästään saamen kielellä.
Giellabeassi lea eamiálbmoga mánáide oaivvilduvvon dikšunbáiki, gos buot doaibma dáhpáhuvvá álggu rájes aivvefal sámegillii.
Toiminta toteutetaan järjestämällä alle kouluikäisille lapsille saamenkielistä päivähoitoa tai avointa varhaiskasvatustoimintaa sekä koululaisille iltapäivätoimintaa kielikylpymenetelmää käyttäen.
Doaibma ollašuhtto nu ahte lágiduvvo vuollel skuvlaahkásaš mánáide sámegielat beaivedikšu dahje rabas árrabajásgeassindoaibma sihke skuvlalaččaide veaigebeaidoaibma giellalávgunmetoda geavahemiin.
Saamelaisten kielipesätoiminnan valtionavustukset vuonna 2015: 1.
Sámiid giellabeassedoaimma stáhtadoarjagat jagis 2015: 1.
Koltansaamen kielipesä, Ivalo 69 275 € 2.
Nuortalašgiela giellabeassi, Avvil 69 275 € 2.
Koltansaamen kielipesä, Sevettijärvi 71 400 € 3.
Nuortalašgiela giellabeassi, Čeavetjávri 71 400 € 3.
Inarinsaamen kielipesä I, Inari 85 110,16 € 4.
Anárašgiela giellabeassi I, Anár 85 110,16 € 4.
Inarinsaamen kielipesä II.
Anárašgiela giellabeassi II.
, Ivalo 73 966,67 € 5.
, Avvil 73 966,67 € 5.
Inarinsaamen kielipesä III.
Anárašgiela giellabeassi III.
, Inari 105 701,42 € 6.
, Anár 105 701,42 € 6.
Pohjoissaamen kielipesä, Vuotso 71 669,45 € 7.
Davvisámegiela giellabeassi, Vuohčču 71 669,45 € 7.
Pohjoissaamen kielipesät, Karigasniemi ja Utsjoki 72 877,30 € Lisätietoja: Pia Ruotsala, ma hallintopäällikkö, Saamelaiskäräjät, 040-7262688, Tämä sähköpostiosoite on suojattu roskapostia vastaan, aseta javascripttuki päälle nähdäksesi osoitteen.
Davvisámegiela giellabeasit, Gáregasnjárga ja Ohcejohka 72 877,30 € Lassedieđut: Pia Ruotsala, má hálddahushoavda, Sámediggi, 040-7262688, Tämä sähköpostiosoite on suojattu roskapostia vastaan, aseta javascripttuki päälle nähdäksesi osoitteen.
Vaaliluettelo nähtävillä
Válgalogahallan oaidninláhkai
Saamelaiskäräjien vaalit 2015 toimitetaan 7.9. – 4.10.2015 välisenä aikana.
Sámedikki válggat 2015 doaimmahuvvojit 7.9. – 4.10.2015 gaskasaš áigge.
Vaaliluettelo pidetään nähtävänä maaliskuun 16.3. – 27.3.2015 päivien aikana arkipäivisin
Válgalogahallan dollojuvvo oaidninláhkai njukčamánu 16.3. – 27.3.2015 beivviid áigge árgabeivviid
Skierri - Hetta, Tunturi-Lapin luontokeskus, Peuratie 15 Kulttuurikeskus Sajos - Inari kk, Menesjärventie 2 A Saamelaiskäräjien toimisto - Utsjoki kk, Kunnantalo, Luossatie 1 Vuotson koulu - Vuotso, Ivalontie 8716
vu-be diibmu 14.00 – 17.00 čuovvovaš báikkiin: Skierri - Heahttá, Duottar-Lappi luondduguovddáš, Peuratie 15 Kulturguovddáš Sajos - Anár girkosiida, Menesjärventie 2 A Sámedikki doaimmahat - Ohcejohka girkosiida, Gielddadállu, Luossatie 1 Vuohču skuvla - Vuohčču, Ivalontie 8716
Jokaisella on mahdollisuus tarkistaa itseään koskevat vaaliluetteloon merkityt tiedot suoraan vaalilautakunnan toimistosta puh. 010 839 3195, 010 839 3185, tai sähköposti; Tämä sähköpostiosoite on suojattu roskapostia vastaan, aseta javascripttuki päälle nähdäksesi osoitteen.
Juohkehaččas lea vejolašvuohta dárkkistit válgalogahallamii merkejuvvon alcces guoski dieđuid njuolga válgalávdegotti doaimmahagas tel. 010 839 3195, 010 839 3185, dahje šleađgapoasta; Tämä sähköpostiosoite on suojattu roskapostia vastaan, aseta javascripttuki päälle nähdäksesi osoitteen.
taikka käymällä katsomassa vaaliluettelosta yllä olevissa paikoissa mainittuna aikana.
dahje nu ahte fitná geahččamin válgalogahallamis bajábeale báikkiin máinnašuvvon áigge.
Joka katsoo, että hänet on oikeudettomasti jätetty pois vaaliluettelosta tai häntä koskeva merkintä vaaliluettelossa on virheellinen, voi kirjallisesti vaatia oikaisua vaalilautakunnalta viimeistään huhtikuun 10. päivänä ennen kello 16.00.
Guhte geahččá, ahte son lea vuoiggaheamet guđđojuvvon eret válgalogahallamis dahje sutnje guoski merkejupmi válgalogahallamis lea boastut, sáhttá čálalaččat gáibidit njulgema válgalávdegottis maŋimuštá cuoŋománu 10. beaivve ovdal diibmu 16.00.
Oikaisumenettelyohjeet saa vaalilautakunnan toimistosta tai ne voi tulostaa www.samediggi.fi Inarissa 2.3.2015 Vaalilautakunta
Njulgenmeannudanrávvagiid oažžu válgalávdegotti doaimmahagas dahje daid sáhttá printet www.samediggi.fi Anáris 2.3.2015 Válgalávdegoddi
Hallituksen kokous 20.3.2015
Sámedikki stivrra čoahkkin 20.3.2015
Saamelaiskäräjien hallitus kokoontui 20.3.2015 Inarissa.
Sámedikki stivra čoahkkanii 20.3.2015 Anáris.
Kokous valmisteli asioita yleiskokoukselle ja valitsi edustajia erilaisiin työryhmiin.
Čoahkkin válmmaštalai aššiid dievasčoahkkimii ja válljii ovddasteaddjiid bargojoavkkuide.
Saamelaiskäräjien hallitus esitti yleiskokoukselle, että se myöntää eron Klemetti Näkkäläjärvelle saamelaiskäräjien puheenjohtajan tehtävästä, hallituksen jäsenyydestä ja kaikista luottamustehtävistä.
Sámedikki stivra evttohii dievasčoahkkimii, ahte dat mieđiha earu Klemetti Näkkäläjärvii sámedikki ságajođiheaddjái barggus, stivrra lahttuvuođas ja buot luohttámusdoaimmain.
Lisäksi hallitus päätti esittää saamelaiskäräjien kokoukselle, että se valitsee työjärjestyksen 3 §:n ja 5 §:n mukaisesti saamelaiskäräjien varsinaisista jäsenistä päätoimisen puheenjohtajan ja tarvittaessa varapuheenjohtajan ja / tai uuden hallituksen jäsenen.
Lassin stivra mearái evttohit sámedikki čoahkkimii, ahte dat vállje bargoortnega 3 §:a ja 5 §:a mielde sámedikki fásta lahtuin ollesáigásaš ságajođiheaddji ja dárbbu mielde várreságajođiheaddji ja/dahje ođđa stivrra lahtu.
Lisäksi hallitus päätti, että Saamelaiskäräjät jatkaa työtä ILO 169-sopimuksen ratifioimiseksi ja tavoitteena on saada kirjaus sopimuksen ratifioimisesta seuraavaan hallitusohjelmaan.
Lassin stivra mearái, ahte Sámediggi joatká barggu ILO 169-soahpamuša ratifiserema várás ja ulbmilin lea oažžut girjema soahpamuša ratifiseremis čuovvovaš ráđđehusprográmmii.
Hallitus nimesi Käsivarren erämaa-alueen ja Saanan alueen Akwe: Kon ryhmään Per-Oula Juuson, Lars-Jona Valkeapään, Anne-Maret Labban, Tuomas Aslak Juuson ja Per Ande Labban.
Stivra namuhii Giehtaruohttasa meahcceguovlo-eatnamiid ja Saana guovllu Akwe: Kon jovkui Per-Oula Juuso, Lars-Jona Valkeapää, Anne-Maret Labba, Tuomas Aslak Juuso ja Per Ande Labba.
Ympäristöministeriö on pyytänyt saamelaiskäräjiä ilmoittamaan ehdokkaansa kansallisen IPBES (Intergovernmental Platform on Biodiversity and Ecosystem Services) – paneelin jäseneksi kaudelle 2015-2018.
Birasministeriija lea bivdán sámedikki almmuhit evttohasaid álbmotlaš IPBES (Intergovernmental Platform on Biodiversity and Ecosystem Services) – panela lahttun badjái 2015-2018.
Hallitus päätti, että Saamelaiskäräjien taloudellisen tilanteen vuoksi saamelaiskäräjät ei pysty kattamaan edustajansa osallistumiskuluja.
Stivra mearái, ahte Sámedikki ekonomalaš dili geažil sámediggi ii bastte buhttet ovddasteaddjiidis oassálastingoluid.
Mikäli ympäristöministeriö kattaa saamelaiskäräjien edustajan kulut, saamelaiskäräjät esittää edustajakseen ympäristösihteeri Anni-Helena Ruotsalaa.
Juos birasministeriija buhtte sámedikki ovddasteaddji goluid, sámediggi evttoha iežas ovddasteaddjin birasčálli Anni-Helena Ruotsala.
IPBES-paneeli on hallitusten välinen riippumaton elin, jonka tarkoituksena on vahvistaa tieteen ja politiikan vuorovaikutusta luonnon monimuotoisuutta ja ekosysteemipalveluita koskevissa kysymyksissä monimuotoisuuden suojelun ja kestävän käytön edistämiseksi sekä ihmisen hyvinvoinnin ja kestävän kehityksen turvaamiseksi pitkällä aikavälillä.
IPBES-panela lea ráđđehusaid gaskasaš iešráđálaš orgána, man ulbmilin lea nannet diehtaga ja politihka vuorrováikkuhusa luonddu máŋggahápmásašvuođa ja ekosystemabálvalusaid guoski gažaldagain máŋggahápmásašvuođa suodjaleami ja suvdilis geavaheami ovddideami várás sihke olbmo buresveadjima ja suvdilis ovdáneami dorvvasteami várás guhkes áigegaskkas.
Hallitus nimesi edustajaksi Utsjoen kunnan Karigasniemi-Utsjoki moottorikelkkareitin talousvaikutusten arvioinnin ohjausryhmään Urpo Vuolabin varsinaiseksi jäseneksi ja hänen varajäsenekseen Jorma Harlinin.
Stivra nammadii ovddasteaddjin Ohcejoga gieldda Gáregasnjárga-Ohcejohka mohtorgielkágeinnodaga ekoniijaváikkuhusaid árvvoštallama stivrenjovkui Urpo Vuolab fástalahttun ja su várrelahttun Jorma Harlin.
Lisäksi hallitus nimesi Utsjoen kunnan Áilegas giellasiida- hankkeen ohjausryhmään varsinaiseksi jäseneksi Anna Morottajan ja hänen varajäsenekseen Tiina Sanila-Aikion.
Lasssin stivra nammadii Ohcejoga gieldda Áilegas giellasiida-fidnu stivrenjovkui fásta lahttun Anna Morottaja ja su várrelahttubn Tiina Sanila-Aikio.
Hallitus nimesi saamelaiskäräjien edustajaksi Suomen Maailman muisti - komiteaan Pauliina Feodoroffin ja hänen varajäsenekseen saamelaiskäräjien kulttuurisihteerin.
Stivra nammadii Suoma Máilmmi muitu - komitea lahttun sámedikki ovddasteaddjin Suoma Máilmmi muitu – komiteai Pauliina Feodoroff ja su várrenlahttun sámedikki kulturcálli.
Unescon Maailman muisti - ohjelma (Memory of the World) on vuodesta 1992 koonnut rekistereihinsä tärkeimpiä asiakirja- ja kirjastoaarteita.
Unesco Máilmmi muitu – prográmma (Memory of the World) lea jagis 1992 čohkken iežas registariidda dehalamos áššegirje- ja girjerádjotradišuvnnaid.
Hallitus päätti vastaanottaa saamelaisen parlamentaarisen neuvoston puheenjohtajuuden 1.6.2015 alkaen.
Stivra mearái vuostáváldit sámi parlamentaralaš ráđi ságajođiheaddjivuođa 1.6.2015 rájes.
Puheenjohtajuus kestää 16 kuukautta.
Ságajođiheapmi bistá 16 mánotbaji.
Hallitus nimesi Kestävän kaivostoiminnan ydinryhmään varsinaiseksi jäseneksi saamelaiskäräjien puheenjohtajan ja jäsenien avustajaksi lakimiessihteerin.
Stivra nammadii Suvdilis ruvkedoaimma váimmusjovkui fásta lahttun sámedikki ságajođiheaddji ja lahtuid veahkkin láhkačálli.
Hallitus päätti, että Saamelaiskäräjät osallistuu Suomen valtuuskunnan mukana alkuperäiskansa-asioiden pysyvän foorumin 14. istuntoon New Yorkissa sillä edellytyksellä, että Saamelaiskäräjien edustajalla on mahdollisuus puheenvuoroon, jossa tuodaan esille saamelaisasioiden tilanne Suomessa.
Stivra mearái, ahte Sámediggi oassálastá Suoma delegašuvnnas eamiálbmot-áššiid suvdilis foruma 14. čoahkkimii New Yorkas dainna eavttuin, ahte Sámedikki ovddasteaddjis lea vejolašvuohta sáhkavurrui, mas bukto ovdan sápmelašáššiid dilli Suomas.
Hallitus nimesi edustajaksi saamelaiskäräjien puheenjohtajan.
Stivra nammadii ovddasteaddjin sámedikki ságajođiheaddji.
Taidetapahtuma oli saamelaisnuorten ja opettajien taidonnäyte
Dáiddadáhpáhus lei sámenuoraid ja oahpaheaddjiid dáidduid čájáhus
Utsjoella maaliskuun 25.-26. päivinä järjestetty Saamelaisnuorten taidetapahtuma oli jälleen saamelaisnuorten ja - opettajien värikäs taidonnäyte.
Sámenuoraid dáiddadáhpáhus, mii ordnejuvvui Ohcejogas njukčamánu 25.-26. beivviin lei fas sámenuoraid ja oahpaheaddjiid dáidduid ivdnás čájáhus.
Tapahtuman pääteemana ollut musiikki soi Utsjokisuun koulun salissa joikuna, lauluna ja räppinä, joita säestivät useat nuorten omat bändit.
Dáhpáhusa váldotemán lei musihkka, mii čuojai Ohcejotnjálmmi skuvlla sáles luđiin, leuddiin, lávlagiin ja räppiin, maid mieđuštedje máŋggat nuoraid iežaset čuojahanjoavkkut.
Saamelaiskäräjät kiittää kaikkia taidetapahtuman järjestämiseen eri tavoin osallistuneita onnistuneesta tapahtumasta !
Sámediggi giitá buohkaid, geat iešguđet vugiiguin oassálaste dáhpáhusa ordnemii, bures lihkkostuvvan dáhpáhusas !
Saamelaisnuorten edustajiksi valtakunnalliseen SOUNDS-tapahtumaan Porvooseen valittiin utsjokelainen Villat - ryhmä ja ivalolainen Čagaldahttit - ryhmä.
Sámenuoraid ovddasteaddjin riikka dási SOUNDS-dáhpáhussii Porvoo-gávpogii válljejuvvuiga ohcejohkalaš Villat - joavku ja avvillaš Čagaldahttit - joavku.
Villat-ryhmä lähtee valtakunnalliseen tapahtumaan esityksellään Dan man oainnát, jonka ohjaajana toimii Niilo
Villat-joavku vuolgá riikka dási dáhpáhussii bihtáinis Dan man oainnát, man bagadallin bargá Niilo
Rasmus.
Rasmus.
Ivalon alakoulun ryhmä Čagaldahttit lähtee Porvooseen esityksellään
Avvila vuolleskuvlla joavku Čagaldahttit vuolgá Porvoo-gávpogii bihtáinis
jonka ohjaajina toimivat Maarit Niittyvuopio, Laura Niittyvuopio ja Hannu Huumonen.
man leat bagadallan Maarit Niittyvuopio, Laura Niittyvuopio ja Hannu Huumonen.
Taidetapahtuma kokosi Utsjokisuun koulun salin ääriään myöten täyteen torstaina 26.3.
Ohcejotnjálmmi skuvlla sále dievai maŋimuš stuolu mielde duorastaga 26.3.
Paikalla oli saamelaisnuoria opettajineen, huoltajineen ja yleisöineen reilut 400 henkeä.
Báikki alde ledje sámenuorat, oahpaheaddjit, fuolaheaddjit ja geahččit badjel 400.
Osallistujia tuli yhteensä yli 15 eri koululta saamelaisalueelta ja sen ulkopuolelta.
Oassálastit bohte oktiibuot badjel 15 skuvllas sámeguovllus ja dan olggobealde.
Saamelaisten kotiseutualueelta osallistujia tuli lähes jokaisesta koulusta.
Sámeguovllus ledje oassálastit measta juohke skuvllas.
Saamelaisalueen ulkopuolelta osallistujia oli Helsingistä ja Rovaniemeltä.
Sámeguovllu olggobealde oassálaste nuorat Helssegis ja Roavvenjárggas.
Noin puolet taidetapahtumaan osallistuneista nuorista osallistui taidetapahtumatyöpajoihin ja avajaistilaisuuteen, jotka järjestettiin jo keskiviikkona 25.3.
Sullii bealli dáiddadáhpáhussii oassálastan nuorain ledje mielde juo dáiddadáhpahusbargobájiin ja rahpandilálašvuođas, mat ordnejuvvojedje gaskavahku 25.3.
Työpajojen pääteemana oli vuoden 2016 tapahtumaa ennakoiva teatteri.
Bargobájiid váldotemán lei teáhter, mainna hálidedje juo ráhkkanit jagi 2016 dáhpahussii.
Varjoteatterityöpajaa ohjasi kielipesäohjaaja ja muusikko Heli Aikio ja muita teatterityöpajoja elokuvaohjaaja Pauliina Feodoroff, muusikko-näyttelijä Sverre Porsanger, näyttelijä-toimittaja Heli Huovinen ja lasten TV-ohjelma Unna Junnásta tunnettu näyttelijä Irene Länsman.
Suoivanteáhtera bargobáji bagadalai giellabeassebagadalli ja musihkkár Heli Aikio, eará teáhterbargobájiid filbmabagadalli Pauliina Feodoroff, musihkkár-neavttár Sverre Porsanger, neavttár-doaimmaheaddji Heli Huovinen ja mánáid TV-prográmma Unna Junnás dovddus neavttár Irene Länsman.
Osa nuorista sai opastusta sarjakuvatyöhön kuvataiteilija Sunna Kitin johdolla.
Oassi nuorain oahpásnuvai ráidogovvabargui govvadáiddar Sunna Kitti oahpus.
Osa nuorista sai oppitunnin saamenkielisen räpmusiikin saloihin muusikko Ailu Vallen opastamana.
Oassi nuorain oaččui oahppodiimmu sámegielat rápmusihka suollemasvuođaide musihkkár Ailu Valle oahpus.
Saamelaisnuorten taidetapahtuma elää jo viidettä vuosikymmentään ja siitä on vuosikymmenten myötä muodostunut tärkeä areena monille nuorille taiteen harrastajille.
Sámenuoraid dáiddadáhpáhus eallá juo viđat jahkelogis ja dat lea šaddan áiggi mielde dehálaš arenan máŋgga nuoraide, geain leat dáiddalaš beroštumit.
Vuosittain toistuva taidetapahtuma antaa tärkeitä esiintymiskokemuksia ja mikä tärkeintä, omakielisen yleisön.
Dáiddadáhpáhus, mii ordnejuvvo jahkásaččat, addá dehálaš loaiddastanvásihusaid ja mii buot deháleamos, iežasgielat guldaleaddjiid ja geahččiid.
Saamelaisnuorten taidetapahtuman kielinä Utsjoella toimivat kaikki kolme Suomessa puhuttua saamen kieltä.
Sámenuoraid dáiddadáhpáhusa giellan Ohcejogas ledje buot golbma Suoma sámegiela.
Tapahtuman juontajina toimivat koltansaamenkielinen Anna-Katariina Feodoroff, inarinsaamenkielinen Martta Alajärvi ja pohjoissaamenkielinen Tuomo Laiti.
Dáhpáhusa láidesteaddjin barge nuortalašgielat Anna-Katariina Feodoroff, anárašgielat Martta Alajärvi ja davvisámegielat Tuomo Laiti.
Tapahtuman tuomareina toimivat koltansaamenkielinen Anna Lumisalmi, inarinsaamenkielinen Heli Aikio ja pohjoissaamenkielinen Ailu Valle.
Dáhpáhusa duopmárin barge nuortalašgielat Anna Lumisalmi, anárašgielat Heli Aikio ja davvisámegielat Ailu Valle.
Yksi taidetapahtuman periaatteista on, että sen kaikki esitykset ovat saamenkielisiä.
Okta dáiddadáhpáhusa prinsihpain lea, ahte dat doaibmá sámegielain.
Saamelaisnuorten taidetapahtuman järjesti saamelaiskäräjät yhteistyössä Utsjokisuun koulun kanssa.
Sámenuoraid dáiddadáhpáhusa ordnii sámediggi ovttasbarggus Ohcejotnjálmmi skuvllain.
Tapahtumaa rahoittaa opetus- ja kulttuuriministeriö.
Dáhpáhusa ruhtada oahpahus- ja kulturministeriija.
Saamelaisnuorten taidetapahtuma on osa valtakunnallista Nuori kulttuuri - tapahtumaa.
Sámenuoraid dáiddadáhpáhus lea oassi riikaviidosaš Nuorra kultuvra-dáhpáhusas.