pere/sami_parallel huggingface dataset:
Viittaus 16 artiklaan tarkoittaa, että saamelaiskäräjät voi toisen kappaleen mukaan
Čujuhus artihkkalii 16 merkkaša ahte Sámediggi Nuppi lađđasa mielde
vastustaa ” sellaisia toimenpiteitä, jotka voivat merkittävästi loukata saamelaisten kulttuurin,
sáhttá vuostálastit ” doaibmabijuid mat mearkkašahtti muddui sáhttet vahágahttit sámi
elinkeinojen tai yhteiskuntaelämän perustavanlaatuisia elinehtoja ”, katso 16 artiklaa koskevat
artihkkala 16 mearkkašumiid.
määräystä täydennetään 36 artiklalla. Jos luonnonvarojen tutkimiseen tai hyödyntämiseen
Resursageavaheami ja luonddumeassamiid dáfus, de artihkkal 36 dákko
saatu lupa on annettu 36 artiklan nojalla, jatkotutkimusten suorittamisen ja luonnonvarojen
dievasmahttá mearrádusa. Jos lohpi lea addojuvvon ohcat dahje viežžat resurssaid
hyödyntämisen yhteydessä sovelletaan 39 artiklan määräystä.
artihkkala 36 mielde, de artihkkala 39 mearrádus boahtá atnui go dasto ohcet ja
Ympäristönsuojelu ja ympäristöhallinto
viežžet daid resurssaid.
Valtioiden tulee yhteistyössä saamelaiskäräjien kanssa harjoittaa aktiivista ympäristönsuojelua varmistautuakseen 34 ja 38 artiklassa tarkoitettujen saamelaisten maa- ja vesialueiden kestävästä kehityksestä.
Birasgáhtten ja birashálddašeapmi Stáhtain lea ovttasbargguineaset sámedikkiiguin geatnegasvuohta gáhttet luonddu aktiivvalaččat, vai seailluhit bistevaš ovdáneami sámiid eanan- ja čáhceviidodagain artihkkala 34 ja 38 mielde.
Saamelaiskäräjillä tulee olla 16 artiklan mukainen osallistumisoikeus ympäristöhallintoon, joka vaikuttaa näihin alueisiin.
Sámedikkiin galgá leat vuoigatvuohta leat mielde mearrideamen artihkkala 16 mielde birashálddašeamis mii guoská dáidda guovlluide.
Ensimmäinen kappale velvoittaa viranomaiset yhteistyössä saamelaiskäräjien kanssa
Vuosttaš lađas geatnegahttá eiseválddiid ovttasbargat sámedikkiiguin vai
suojelemaan saamelaisten maa-alueita vuonot ja rannikkovedet mukaan luettuina.
sáhttet sihkkarastit sámi eatnamiid birrasiid ja dán oaivilis maid vuonaid ja
Tämä on
mearragátti čáziid.
tärkeää saamelaiskulttuurin aineellisen perustan varmistamiseksi, katso 33 artikla.
geahča artihkkala 33.
Toisen kappaleen mukaan yhteistyön tulee tapahtua 16 artiklan määräysten
Nuppi lađđasa mielde ovttasbargu Sámedikkiin galgá dáhpáhuvvat
mukaisesti, koska 40 artiklassa mainitut kysymykset ovat saamelaisille merkitykseltään
artihkkala 16 mearrádusaid mielde, go dat áššit maidda artihkkal 40 gusto, leat viehka
olennaisia asioita.
deaŧalaš áššit sámiide.
Saamelaiskulttuurin aineelliseen perustaan eivät vaikuta ainoastaan fyysiset
Eai fysalaš meassamat ja doaibmabijut leat áidna dakkárat mat
toimenpiteet ja luontoon kajoaminen vaan myös eläimiin ja faunaan kohdistuvat laajat
sáhttet váikkuhit sámi kultuvrra ávnnaslaš vuđđui, muhto maiddái elliid ja šattuid
suojelutoimet, kuten petoeläinhallinto ja kansallispuistoja koskevat määräykset.
gáhtten nugo boraspirehálddašeami olis ja suodjaluvvon guovlluid mearrádusaiguin.
Saamelaiskäräjillä on myös oikeus osallistua tällaisten toimenpiteiden suunnitteluun
Sámedikkit maid galget searvat doaibmabijuid hábmemii maiguin ráhkanit
ilmastonmuutosten vaikutusten torjumiseksi.
dálkkádaga nuppástuvvamiidda.
Artikla on sopusoinnussa Rion kokouksessa vuonna 1992 hyväksytyn ympäristöä ja
dedje Rio-konfereanssas jagi 1992.
Rion julistuksen periaatteita selostetaan julistuksen 22
Rio-julggaštusa vuođđojurdagiin artihkkal 22
21. vuosisadan toimintaohjelmaan, Agenda 21:een, sisältyy erillinen
21. jahkečuođi doaibmaplánas, Agenda 21, lea sierra kapihttal, kap. 26
Saamelaiset elinkeinot
Sámi ealáhusat
Saamelaisten elinkeinojen ja luonnonvarojen käytön tulee nauttia erityistä suojelua oikeudellisten tai taloudellisten toimenpiteiden kautta siinä määrin kuin ne muodostavat tärkeän perustan kulttuurille.
Sámi ealáhusaide ja resursageavaheapmái galgá leat earenoamáš suodjaleapmi, lágalaš dahje ekonomalaš doaibmabijuiguin jos dat leat deaŧalaččat kulturvuđđui.
Saamelaisten elinkeinona ja luonnonvarojen käyttönä pidetään sellaista toimintaa, joka on olennaista saamelaisten paikallisyhteisöjen säilyttämiseksi ja kehittämiseksi.
Sámi ealáhussan ja resursageavaheapmin adnojuvvo dakkár doaibma mii mearkkaša ollu sámi báikkálaš servodaga seailluheapmái ja ovddideapmái.
Ensimmäinen kappale: Muut samoja resursseja hyödyntämään pyrkivät tahot
Vuosttaš lađas: Árbevirolaš sámi ealáhusat nugo boazodoallu,
vastustavat voimakkaasti saamelaisten perinteisiä elinkeinoja, kuten poronhoitoa, metsästystä,
meahcásteapmi, guolásteapmi, eanandoallu, duodji jna. leat lossa deattu vuolde vieris
kalastusta, maanviljelyä, duodjia ym. Jos saamelaisten yhteiskuntaelämä ja kulttuuri on määrä
beroštumiid geažil mat dáhttot geavahit seammá resurssaid. Jos sámi servodateallin ja
säilyttää, saamelaisten elinkeinoja on aivan välttämätöntä suojella niin oikeudellisesti kuin
kultuvra galggaš seailut, de lea áibbas dárbbašlaš suodjalit sámi ealáhusaid. Dat
taloudellisestikin.
guoská sihkke rievttálaš ja ekonomalaš suodjaleapmái.
Oikeudellinen suojelu voi esimerkiksi poronhoidon osalta olla
Rievttálaš suodjaleapmi
poronhoitoalueitten suojelua ja kalastuksen osalta sisäjärviin, jokiin ja merialueisiin
mearkkaša omd. boazodollui ahte guohtuneatnamat suodjaluvvojit, ja guolástussii
kohdistuvien paikallisten kalastusoikeuksien suojelua. Taloudellisten toimenpiteiden
ahte báikkálaš guolástanvuoigatvuođat suodjaluvvojit jávrriin, jogain ja mearas.
yhteydessä tulee ottaa huomioon saamelaisten pienen mittakaavan elinkeinojen
Ekonomalaš doaibmabijuid dáfus, de lea dárbu váldit vuhtii daid erenoamáš dilálaš
erityisolosuhteet.
vuođaid mat gullet sámi unnadolot ealáhusaide.
Maanviljelyyn kohdistuvat taloudelliset toimenpiteet on usein suunniteltu
Eanandoalu vástesaš ekonomalaš
sellaisiksi, että ne soveltuvat paremmin suurempiin yksiköihin ja muihin ilmasto-oloihin kuin
doaibmabijut leat dávjá heivehuvvon stuoribuš doaluide ja eará dálkedilálašvuođaide
saamelaisalueiden olosuhteisiin.
go daidda mat leat sámi guovlluin.
Lisäksi taloudellisia toimenpiteitä ei ole useinkaan sopeutettu
Dávjá ekonomalaš doaibmabijut eai leat
näillä alueilla harjoitettavien yhdistelmäelinkeinojen mukaisiksi.
heivehuvvon lotnolas ealáhusaidege, mat leat dáin guovlluin.
Merikalastuksessa
Mearraguolásteami
ammattikalastuksen harjoittaminen perustuu tavallisesti kalastuskiintiöiden jakoon.
eaktu lea dábálaččat guolleeariid juolludeapmi, ovdalgo olmmoš sáhttá leat
Kalastuskiintiöiden osalta viitataan 38 artiklan toiseen kappaleeseen.
fidnobivdi, ja guolleeriid dáfus čujuhuvvo artihkkala 38 Nuppi lađđasii.
Toisessa kappaleessa määritellään, mitä on pidettävä ensimmäisen kappaleen
Nuppi lađđasis lea definišuvdna das, mii galgá adnojuvvot sámi ealáhussan
mukaisina saamelaisina elinkeinoina ja luonnonvarojen käyttönä.
ja resursageavaheapmin Vuosttaš lađđasa mielde.
Saamelaisina elinkeinoina
Dat ealáhusat ja dat resursa
pidetään niitä elinkeinoja ja sellaista luonnonvarojen käyttöä, jotka ovat olennaisia
geavaheapmi dat leat deaŧalaččat go samit galgat seailluhit ja ovddidit sámi
saamelaisten paikallisyhteisöjen säilyttämiseksi ja kehittämiseksi. Koska maantieteelliset
báikegottiid. Stuorra geográfalaš erohusaid dihte ja dainnago ealáhuslágit
vaihtelut ovat suuria ja koska elinkeinomuodot muuttuvat ajan kuluessa, asiantuntijatyöryhmä ei ole halunnut varsinaisessa artiklassa luetella erityisiä elinkeinoja tai luonnonvarojen
nuppástuvvet áiggiid mielde, de áššedovdi joavku ii leat viggan logahit dihto
hyödyntämismuotoja.
ealáhusaid dahje resursageavahanvugiid ieš artihkkalis.
Esimerkkeinä elinkeinoista ovat kuitenkin merikalastus ja kalastus
Muhto ealáhusain leat dakkár
vesistöissä, maanviljely ja poronhoito.
ovdamearkkat go mearrabivdu ja sáivačáhcebivdu, eanandoallu ja boazodoallu.
Esimerkkeinä muusta luonnonvarojen hyödyntämisestä
Eará
ovat metsästys, marjastus ja kotitarvekalastus. Rajan vetäminen syrjäseutujen elinkeinojen ja
resursageavaheamis leat ovddamearkan meahcásteapmi, murjen ja guollebivdu
luonnonvarojen muun hyödyntämisen välillä on liukuva.
dállodollui dušše.
Saamelaisille elinkeinoille
Ii leat sneakta rádji ealáhusaid ja meahcceguovloresurssaid geavaheami gaskka.
ominainen erityispiirre on se, että ne ovat usein yhdistelmäelinkeinoja, toisin sanoen eri
Sámi ealáhusaid iešvuohta lea dat ealáhusat dávjá mannet
tavalla luonnonvaroja hyödyntävien toimien yhdistelmä tai palkallisen työn ja tavallisesti
latnjalassii, namalassii ahte olmmoš ávkašuvvá iešguđetlágan resurssaiguin oktanaga
vuodenaikaan sidotun perinteisen luonnonvarojen hyödyntämisen yhdistelmä.
dahje bálkáhuvvon bargguin ja árbevirolaš resurssaiguin jahkodagaid mielde.
Tämän artiklan määräys ei rajoitu perinteisiin elinkeinoihin ja luonnonvarojen
Dán artihkkala mearrádus ii leat ráddjejuvvon árbevirolaš ealáhusaide ja
hyödyntämiseen.
resursageavaheapmái.
Se koskee myös uudenlaista luonnonvarojen hyödyntämistä, kuten
Dat gokčá maid ođđa resursageavaheami, omd. guolle
esimerkiksi kalankasvatusta, ja uusien kala- ja rapulajien, kuten esimerkiksi kuningasravun,
biebmama, ja ođđa náliid bivddu, nugo omd. gonagasreappáid bivddu.
Poronhoito erityisenä ja perinteisenä saamelaiselinkeinona ja kulttuurimuotona perustuu perinnäistapaan ja sillä tulee olla erityinen oikeussuoja.
Boazodoallu sámi ealáhussan Boazodoalus, mii lea erenoamáš ja árbevirolaš sámi ealáhus ja kulturilmma, leat árbevierut vuođđun maid geažil das galgá leat erenoamáš lágalaš suodjaleapmi.
Tässä tarkoituksessa Norjan ja Ruotsin tulee säilyttää ja kehittää poroelinkeinoa saamelaisten yksinoikeutena saamelaisilla poronhoitoalueilla.
Dainna ulbmiliin Norgga ja Ruoŧa galgaba sámiid boazogoahtunguovlluin seailluhit ja ovddidit boazodoalu sámiid sierravuoigatvuohtan.
Suomi sitoutuu vahvistamaan saamelaisten poroelinkeinon asemaa ottaen huomioon Euroopan unionin liittymissopimukseen kuuluvan saamelaisia alkuperäiskansana koskevan pöytäkirjan numero 3.
Vuhtiiválddedettiin beavdegirjji nr. 3, sámiid álgoálbmotdili birra, mii lea soahpamušas searvat Eurohpalaš lihttui, Suopma váldá badjelasas nannet sámi boazodoalu dili.
Ensimmäinen kappale: Poronhoito on saamelaiselinkeinoista omaleimaisin
Vuosttaš lađas: Sámiid ealáhusaid logus boazodoallu lea mihtilmasamus
elinkeinomuoto, koska se on perinteisesti ollut elinkeino, jota ovat harjoittaneet yksinomaan
ealáhus, go dat dološ áiggiid rájis lea leamaš ealáhus maid aivvestassii sámit leat
saamelaiset suurissa osissa sopimusvaltioita.
jođihan viidát dan golmma riikkas.
Oikeus poronhoidon harjoittamiseen perustuu
Vuoigatvuohta jođihit boazodoalu atná vuođđunis
perinnäistapaan.
árbevieru.
Poronhoitoa on harjoitettu ammoisista ajoista asti, ja se voi luoda 34 artiklan
artihkkala 34 mielde.
Myös poronhoidon varsinainen harjoittamismuoto perustuu
Doalloláhkige ieš atná vuođđunis siskkáldas árbevieruid,
sisäisiin perinnäistapoihin, katso 9 artiklaa koskevat huomautukset.
geahča artihkkala 9 mearkkašumiid.
Poronhoito on näin
Boazodoallu lea dainna lágiin sámi kultuvrra ja
muodoin saamelaisen kulttuurin ja perinteisen taidon keskeinen säilyttäjä, ja on tärkeää, että
árbevirolaš máhtu guovdilis guoddi, ja deaŧalaš lea ahte boazodoalus sáhttá leat dát
poronhoito voi näytellä tätä osaa myös tulevaisuudessa.
rolla maiddái boahtteáiggisge.
Poronhoitoon tarvitaan erittäin suuria
Boazodoallu gáibida viiddis eatnamiid, ja danne
maa-alueita, minkä takia se on muiden tahojen jatkuvan painostuksen alaisena.
olggobealde beroštumit šaddet deaddun dasa.
Poronhoito
Boazodoallu dárbbaša dan dihte sierra
tarvitsee tämän vuoksi erityistä suojaa voidakseen säilyä myös tulevaisuudessa.
suodjaleami, vai sáhttá seailut maiddái boahtteáigáige.
Tämän
Konvenšuvnnas máŋga earáge
sopimuksen monet muutkin artiklat, muun muassa IV luvun määräykset, tähtäävät samaan.
artihkkalat ulbmádit seammá ášši, ee. kap. IV mearrádusat.
Poronhoidon erityisasema saamelaisena elinkeinona tunnustetaan myös vuonna 1994
Boazodoalu erenoamáš sajáidaga sámi ealáhussan dohkkeha maid artikkel 1
numero 3.
beavdegirjjis nr. 3 mas sámi álbmot lea sáhkan Suoma, Norgga ja Ruoŧa šiehtadalla
Koska Norja ei liittynyt EU:hun, tämä pöytäkirja koskee ainoastaan Suomen ja
EU-lahttun, de beavdegirji gusto duššefal Suoma ja Ruoŧa sámiide, geahča sátnádaga
Ruotsin saamelaisia, katso pöytäkirjan sanamuoto edellä 22 artiklaa koskevissa
dás ovddabealde artihkkala 22 mearkkašumiid vuolde. Beavdegirji rahpá vejolažžan
huomautuksissa. Pöytäkirja antaa Suomelle ja Ruotsille mahdollisuuden ylläpitää ja laajentaa
Supmii ja Ruŧŧii ásahit ja viiddidit sámiid sierravuoigatvuođaid mat čatnasit sin
saamelaisten perinteisiin elinkeinoihin liittyviä saamelaisten erityisoikeuksia. Pöytäkirjassa on
árbevirolaš ealáhusaide.
etenkin mainittu mahdollisuus poronhoidon tunnustamiseen ja jatkamiseen saamelaisena
Vejolašvuohta dohkkehit ja joatkit boazodoalu sámiid
erityisoikeutena perinteisillä saamelaisilla poronhoitoalueilla.
sierravuoigatvuohtan árbevirolaš sámi boazoguohtunguovlluin namahuvvo erenomážit beavdegirjjis.
Pöytäkirja mahdollistaa
Beavdegirji rahpá vejolažžan viiddidit sámiid sierravuoigat
saamelaisten erityisoikeuksien laajentamisen, mikäli sitä pidetään välttämättömänä
vuođaid jos dat adnojuvvo dárbbašlažžan sámi kultuvrra ja servodateallima
saamelaisen kulttuurin ja yhteiskuntaelämän suojelemiseksi tai edelleen kehittämiseksi.
suodjaleapmái ja ovddideapmái.
Toinen kappale: Ruotsissa poronhoito on elinkeinona kokonaan saamelaisten
Nubbi lađas: Ruoŧas boazodoallu lea ealáhus mii ollásit gullá sámiide.
yksinoikeus. Sama pätee Norjaan, mitä saamelaisiin poronhoitoalueisiin tulee.
Norggasge lea nu sámi boazoguohtunguovlluid rájiid siskkobealde.
Määräyksen
Mearrádus cealká
mukaan poronhoidon tulee olla näissä kahdessa maassa saamelaisten erityisoikeus myös
ahte boazodoallu galgá leat sámiid sierravuoigatvuohta dán guovtti riikkas maiddái
tulevaisuudessa.
boahtteáiggisge.
Kolmas kappale: Suomessa poronhoito ei ole saamelaisten yksinoikeus missään
Goalmmát lađas: Suomas ii leat vuoigatvuohta jođihit boazodoalu
osassa maata.
várrejuvvon sámiide ii guđege guovllus dán riikkas.
Ehdotetun määräyksen mukaan Suomi sitoutuu vahvistamaan saamelaisen
Árvaluvvon mearrádusa mielde
poroelinkeinon asemaa ottamalla huomioon Euroopan unionin liittymissopimukseen kuuluvan
Suopma geatnegahttá iežas nannet sámi boazodoalloealáhusa sajádaga EU
pöytäkirjan numero 3.
šiehtadallamiid beavdegirjji 3 mielde.
Kuten edellä on mainittu, kyseinen pöytäkirja antaa mahdollisuuden
Namahuvvon beavdegirji rahpá nugo
sille, että poronhoito voi olla saamelaisten yksinoikeus myös Suomessa. Kun Suomen
namahuvvui vejolažžan ahte boazodoallu galgá leat sámiid sierravuoigatvuohta
eduskunta käsitteli ehdotusta saamelaisille annettavaksi etuoikeudeksi omistaa poroja
maiddái Suomasge.
saamelaisten kotiseutualueilla, eduskunnan perustuslakivaliokunta lausui vuonna 1993
Jagi 1993, go lei árvaluvvon sámiide addit sierravuoigatvuohtan
seuraavaa:
vuođđoláhkalávdegoddi ná:
” Ehdotuksen tarkoituksena on nimenomaan turvata saamelaisille etuoikeus poronhoidon harjoittamiseen kotiseutualueellaan.
” Árvalusa ulbmil lea aiddonassii dat, ahte addit sámiid erenoamášvuoigatvuođa jođihit boazodoalu iežaset ruovttugilleguovllus.
Valiokunnan käsityksen mukaan tätä tavoitetta voidaan etenkin asiaa koskevat kansainväliset sopimukset (katso PeVL 3/1990 vp) ja poronhoidon tärkeys saamelaisten kulttuurimuodon osana huomioon ottaen pitää sellaisena erityisenä syynä, jonka nojalla saamelaisvaltuuskunnan ehdotus on toteutettavissa tavallisessa lainsäädäntöjärjestyksessä hallitusmuodon 7 §:n sitä estämättä. ”
Lávdegotti oaivila mielde sáhttá dát ulbmil, erenomážit jos dasa guoski riikkaidgaskasaš konvenšuvnnat (geahča GrUU 3/1990 rd) ja boazodoalu mearkkašupmi sámi kultuvrii váldojuvvojit vuhtii, leat dakkár erenoamáš sivva man geažil sáttagotti árvalus lea čađahahtti dábálaš láhkaaddimis almmá hálddašanvuogi 7 § eastagiid haga. ”
(PeVL n:o 8/1993 vp).
(Cealkámuš nr. 8/1993 rd)
Saamelaisten oikeus valtionrajat ylittävään porojen laiduntamiseen perustuu perinnäistapaan.
Boazodoallu riikkarájiid rastá Sámiid vuoigatvuohta riikkarájiid rasttideaddji guohtuneatnamiidda atná vuođđunis árbevieru.
Jos oikeudesta valtionrajat ylittävään porojen laiduntamiseen on sovittu saamelaiskylien, siidojen tai paliskuntien kesken, noudatetaan tällaista sopimusta.
Jos vuoigatvuohta riikkarájiid rasttideaddji guođoheamis lea šihttojuvvon čearuid, siiddaid dahje orohagaid gaskka, de dat šiehtadusat galget leat fámus.
Sopimuksen tulkinta- tai soveltamiskiistan sattuessa on kiistan osapuolella oikeus saada asia välityslautakunnan ratkaistavaksi.
Jos čuožžila riidu dakkár šiehtadusa ipmárdusas dahje geavaheamis, de áššeoasálaš bidjat ášši riidočoavdinlávdegoddái, vai dat dan mearrida.
Sopimusvaltioiden saamelaiskäräjät vahvistavat yhdessä tarkemmat säännöt välityslautakunnan kokoonpanosta ja noudatettavasta menettelystä.
Dakkár riidočoavdinlávdegotti čoahkádusa ja dan bargovuogi várás gustojit dárkilis njuolggadusat maid buot golbma sámedikki mearridit ovttasráđiid.
Kiistan osapuoli, joka ei ole tyytyväinen välityslautakunnan ratkaisuun, voi nostaa asiassa kanteen sen valtion tuomioistuimessa, jonka alueella laidunmaa sijaitsee.
Áššeoasálaččas guhte ii duđa riidočoavdinlávdegotti mearrádussii, galgá leat vuoigatvuohta doalvut ášši duopmostuolu ovdii dan riikkas mas guohtuneanan lea.
Jos saamelaiskylien, siidojen tai paliskuntien välillä soveltuvaa porojen laiduntamissopimusta ei ole, mutta sen sijaan on voimassa oleva valtioidenvälinen sopimus porojen laiduntamisesta, tulee valtioidenvälistä sopimusta soveltaa.
Jos ii leat soahppevaš šiehtadus sámegilážiid, siiddaid dahje orohagaid gaskka, muhto baicce gustojeaddji riikkaidgaskasaš soahpamuš guohtunvuoigatvuođaid alde, de galgá dat soahpamuš geavahuvvot.
Jos joku katsoo perinnäistavan perusteella olevansa oikeutettu laajempaan poronhoitoon kuin mitä valtioidenvälisestä sopimuksesta seuraa, on hänellä kuitenkin oikeus sopimuksen estämättä saada vaatimuksensa käsiteltäväksi sen valtion tuomioistuimessa, jonka alueella laidunmaa sijaitsee.
Son guhte jáhkká alddis leat viidát guohtunvuoigatvuohta árbevieru addin rievttalaš vuođus go maid riikkaidgaskasaš soahpamuš addá, galgá dattetge heađuškeahttá sáhttit geahččalit gáibádusaidis duopmostuolus dan riikkas mas guohtunguovlu lea.
Kun Ruotsin ja Norjan sekä Suomen ja Norjan välinen raja vedettiin vuonna 1751,
Go rádji gessojuvvui Ruoŧa ja Norgga gaskka jagi 1751, ja Suoma ja Norgga
saamelaisten käyttämät alueet jakautuivat kahtia.
gaskka, de dat luddii gaskat sámi geavahanguovlluid.
Tämä seikka myönnettiin, ja vuoden 1751
Ahte nu lei dilli, dohkkehedje,
rajasopimuksen 3 artiklan toisessa kappaleessa sanotaan:
ja jagi 1751 rádjesoahpamušas cealká artihkkal 3 Nubbi lađas:
” Mutta koska molemmilla puolilla asuvat lappalaiset tarvitsevat molempien valtakuntien maita porojensa oleskelualueiksi, on tässä suhteessa sovittu erityisjärjestelyistä, jotka sisällytetään tämän rajasopimuksen ensimmäiseen kodisilliin eli lisäpöytäkirjaan. ”
” Muhto nugo sámit goappašiid bealde ráji dárbbašit guktuid riikkaid eatnamiid iežaset bohccuide, de lea dan hárrái sohppojuvvon dakkár čovdosat, mat leat dán rádjesoahpamuša vuosttamuš Codisillas dahje lasáhusas. ”
Tällä rajasopimuksen ensimmäisellä, Lappekodisillen-nimisellä lisäpöytäkirjalla
Dáinna vuosttamuš rádjesoahpamuškodisillain, man namma lea Lappekodisilla,
saamelaisille turvattiin jatkuva oikeus ylittää raja yhdessä porojensa kanssa.
sámiide sihkkarastojuvvui joatkevaš vuoigatvuohta rasttidit ráji bohccuideasetguin.
10 §:n
10 vuosttaš cealkka cealká ná:
” Jos lappalaisilla on tarve käyttää molempien valtakuntien maita, heidän on vanhan perinnäistavan nojalla sallittua muuttaa syksyllä ja keväällä porolaumojensa kanssa yli rajan toiseen valtakuntaan. ”
” Nugo sámit dárbbašit guktuid riikkaid eatnamiid, de galgá sidjiide boares árbevieru mielde leat lohpi, čakčat ja giđđat, johtit bohccuideasetguin ráji rastá nuppi riikii. ”
Vuonna 1852 Suomen ja Norjan välinen raja suljettiin porosaamelaisilta. Vuonna
Jagi 1852 Suoma ja Norgga gaskasaš rádji giddejuvvui nu ahte ii lean šat vejolaš dan
1888 sama tapahtui Suomen ja Ruotsin välisellä rajalla mutta siten, että muuttaminen Suomen
rastá johtit bohccuiguin. Jagi 1888 dáhpáhuvai seammá ládje Suoma ja Ruoŧa
alueen kautta oli sallittua muuttamisesta annettujen tarkempien säännösten nojalla, jotta porot
mielde johtit suopmelaš eatnamiid rastá Ruoŧa dálveguohtumiin geasseguohtumiidda
pääsivät Ruotsin talvilaitumilta kesälaitumille Norjaan Tromssan lääniin.
mat ledje Norggas Romssa fylkkas.
Norjan ja Ruotsin unionin purkauduttua vuonna 1905 Norja ilmoitti Ruotsille, ettei
Go uniovdnaloahppa bođii jagi 1905, de Norga fertii julggaštit Ruŧŧii ahte ii
Ruotsin tulisi irtisanoa Lappekodisilleniä.
áiggo heaittihit Lappekodisilla.
Tarkemmista valtionrajat ylittävää poronhoitoa
Dat guokte riikka šiehtadalle ja sohpe dárkileabbo
koskevista säännöksistä sovittiin näiden kahden maan välillä vuonna 1919 tehdyssä
1919.
Tämän sopimuksen korvasi vuonna 1972 solmittu uusi sopimus,
Dan sadjái bođii ođđa konvenšuvdna jagi 1972.
jonka voimassaoloaika on 30 vuotta.
Dat bistá 30 jagi.
Sopimuksen voimassaoloaikaa on pidennetty 30.
Konven
huhtikuuta 2005 asti johtuen neuvotteluista, joita Norjan ja Ruotsin välillä on käyty uuden
šuvdna guhkeduvvui čuoŋománu 30. b. 2005 rádji Norgga ja Ruoŧa viggamušaid
sopimuksen aikaansaamiseksi.
geažil oažžut áigái ođđa konvenšuvnna.
Maat eivät ole päässeet asiassa yksimielisyyteen.
Dát guokte riikka eai boahtán ovttamielalaš
kantanaan, että 1. toukokuuta lähtien ainoastaan Lappekodisillen sääntelee rajat ylittävää
vuhtii. Ruoŧŧa čuoččuha ahte miessemánu 1. b. 2005 rájis dušše Lappekodisilla sáhttá
poronhoitoa.
reguleret rádjerasttideaddji boazodoalu.
Norja on puolestaan 17. kesäkuuta 2005 annetulla lailla n:o 100 määrännyt, että
Norga lea bealistis lágain mii bođii
vuonna 1972 tehty sopimus on toistaiseksi voimassa Norjan lakina.
geassemánu 17. b. 2005, nr. 100, mearridan ahte jagi 1972 konvenšuvdna galgá gusto
Suomen ja Norjan välillä poronhoito ei siis ylitä rajoja. Rajalle on pystytetty
Suoma ja Norgga gaskka ii leat makkárge rádjerasttideaddji boazodoaluid.
poroaita.
Rájá čuovvu boazoáidi.
koskevat säännökset sisältyvät näiden valtioiden välillä 3. kesäkuuta 1981 tehtyyn
Geassemánu 3. b. 1981 konvenšuvdna regulere mearrádusaid
sopimukseen.
riikii.
Suomen ja Ruotsin raja-alueella harjoitettavaa poronhoitoa säännellään 9. toukokuuta
Boazodoalu mii lea Suoma ja Ruoŧa rádjeguovllus, regulere miessemánu 9.
1925 solmitulla sopimuksella.
b. 1925 konvenšuvdna.
Saamelaissopimukseen liittyvän työn yhtenä tärkeänä tavoitteena on vähentää
Deaŧalaš vuođđun sámekonvenšuvdnabargui lea dat, ahte riikkarájiid
valtionrajojen merkitystä, katso alkusanat ja 10−12 artikloihin liittyvät huomautukset.
mearkkašupmi galggašii unniduvvot, geahča Ovdasáni ja mearkkašumiid mat gullet
Saamelaisaluetta koskevalla 22 artiklalla on sama tavoite.
Artihkkalis 22, mii lea sámeguovllu birra, lea seammá ulbmil.
43 artiklan määräys on keskeinen
Artihkkala 43 mearrádus lea guovdil vejolašvuhtii álkkásmahttit sámiid ovttas
valtionrajojen yli tapahtuvan saamelaisten välisen yhteistyön helpottamiseksi.
doaibmama rastá riikkarájiid.
Ensimmäisessä kappaleessa todetaan, että oikeus valtionrajat ylittävään porojen
Vuosttaš lađas nanne ahte riikkarájiid rasttideaddji vuoigatvuohta
laiduntamiseen perustuu perinnäistapaan.
boazoguohtumiidda, vuolgá árbevierus.
Tämän oikeuden perustana eivät siis ole kirjoitetut
Deba eai čállojuvvon njuolggadusat nugo
säännöt, kuten laki tai sopimus, vaan perinnäistapa.
lágat ja konvenšuvdna ásat dán vuoigatvuođa, muhto árbevierru.
Lappekodisillenin lähtökohtana on sama
Seammá vuođđo
periaate sen vahvistaessa 10 §:ssään perinnäistavasta johtuvan oikeuden. Tätä perinnäistapaan
jurdaga Lappekodisillage atná vuođđunis go dan § 10 nanne dan vuoigatvuođa mii
perustuvaa oikeutta ei myöskään voida sivuuttaa valtioidenvälisissä sopimuksissa, katso
vuolgá árbevierus. Dát árbevierrovuoigatvuođa ii leat vejolaš hilgut álbmogiid
kolmas kappale.
gaskasaš soahpamušain, geahča goalmmát lađđasa.
Toisen kappaleen ensimmäinen lause: Saamelaiskylät, paliskunnat ja siidat voivat
Nubbi lađas, vuosttaš cealkka: Orohagat, čearut ja siiddat guktuid bealde
rajan molemmilla puolilla tehdä rajat ylittävää yhteistyötä koskevia sopimuksia.
ráji sáhttet soahpat bargat ovttasráđiid ráji rastá.
Monilla
Máŋgga guovllus leat doloža rájis
alueilla on perinteisesti tiiviit sukusiteet yli rajojen, ja aiemmin myös poronhoitoa harjoitettiin
čavga fuolkevuođa čatnasat ráji rastá, ja ovdal lea leamaš oktasaš doallu ráji rastá.
rajan yli yhdessä. Valtioidenvälisten sopimusten ei tule estää tällaisia sopimuksia.
Riikkaidgaskasaš soahpamušat eai galgga heađuštit dakkár soahpamušaid. Boazo
Poronhoitoelinkeinon edustajat ovat asiantuntijatyöryhmän kanssa pidetyssä kokouksessa
doalloealáhusa áirasat leat čoahkkimis áššedovdi joavkkuin dorjon dakkár soahpa
kannattaneet mahdollisuutta tällaisten sopimusten tekemiseen ja pitäneet niitä toivottavina.
mušaid vejolašvuođa ja sávahahttivuođa.
Osapuolet voivat kuitenkin − niin tässä kuin muillakin oikeuden aloilla − ainoastaan tehdä
Bealit eai dattetge sáhte – dákko nugo
sopimuksia alueista, joista he itse määräävät. Sopimuksella ei voida puuttua oikeuksiin, jotka
earáge riektesurggiin – earágo soahpat dáid guovlluid hárrái mat leat sin atnui.
perustuvat toisten perinnäistapaan.
Soahpamuš ii sáhte čuohcit earáid árbevirolaš vuoigatvuođaide.
Jos sopimuksen tulkinnasta syntyy kiistaa, kiista tulee ratkaista välimiesmenettelyllä
Jos riidu čuožžila soahpamuša ipmárdusas, de dat galgá čovdojuvvot soabat
toisen kappaleen toisen ja kolmannen lauseen säännösten mukaisesti. Viime kädessä
duomuin (voldgift) Nuppi lađđasa, nuppi ja goalmmát cealkaga njuolggadusaid
osapuolilla tulee kuitenkin olla mahdollisuus viedä asia tuomioistuinten ratkaistavaksi, vrt.
mielde. Loahpaloahpalaččat ferte dattetge leat vejolaš iskat ášši duopmostuoluin, vrd.
Euroopan ihmisoikeussopimuksen 6 artikla, katso neljäs lause.
Eurohpalaš olmmošvuoigatvuođaid soahpamuša artihkkala 6, geahča njealját
Kolmas kappale: Jos on olemassa valtioidenvälinen sopimus oikeudesta porojen
Goalmmát lađas: Jos lea stáhtaidgaskasaš soahpamuš vuoigatvuođas
laiduntamiseen, tulee tätä sopimusta ensimmäisen lauseen mukaan soveltaa rajat ylittävään
guođohit bohccuid, de dat galgá vuosttaš cealkaga mielde biddjojuvvot vuođđun
poronhoitoon, ellei toisessa kappaleessa mainitun kaltaista sopimusta ole tehty. Tällainen
rádjerasttideaddji boazodollui, jos juo ii leat dahkkojuvvon dakkár soahpamuš maid
poronhoitoon, katso kolmannen kappaleen toinen lause.
Nubbi lađas namaha.
Jos joku katsoo perinnäistapaan perustuvaa oikeuttaan rajoitetun, hänellä on oikeus saada asia käsiteltäväksi sen valtion
Dakkár stáhtaidgaskasaš soahpamuš ii dattetge sáhte ráddjet
tuomioistuimessa, jonka alueella mahdollista perinnäistapaan perustuvaa oikeutta on
guođohanvuoigatvuođa mii vuolgá árbevierus, geahča goalmmát lađđasa, nuppi
rajoitettu.
cealkaga.
Se, kenellä on mahdollisuus nostaa kanne, riippuu siitä, kenen perinnäistapaan
Son guhte oaivvilda ahte su árbevierroriekti lea gáržžiduvvon, sáhttá iskat
perustuvaa oikeutta on rajoitettu.
ášši duopmostuolus mii lea dan riikkas mas vejolaš árbevierroriekti lea gáržžiduvvon.
Kanteen voi nostaa esimerkiksi saamelaiskylä,
Gii olbmuid sáhttá diggeášši álggahit, sorjá das gii son lea geas árbevierroriekti lea
poronhoitopiiri, paliskunta tai niiden sisäpuolella sijaitseva siida.
gáržžiduvvon. Čearru sáhttá leat, orohat dahje daidda gulli siida.
VI luku
Kapihttal VI
Sopimuksen täytäntöönpano ja kehittäminen
Konvenšuvnna čađaheapmi ja ovddideapmi
Suomen, Norjan ja Ruotsin saamelaisasioiden vastuuministerien ja sopimusvaltioiden saamelaiskäräjien puheenjohtajien tulee kokoontua säännöllisesti.
Jeavddalaččat galget leat čoahkkimat Suoma, Norgga ja Ruoŧa vásttolaš sámeministariid ja dan golmma riikka sámedikkiid presideanttaid gaskka.
Yhteistyön tulee edistää tämän sopimuksen tarkoitusta 1 artiklan mukaisesti.
Dát ovttasbargu galgá ovddidit dán konvenšuvnna ulbmila artihkkala 1 mielde.
Kokouksissa tulee käsitellä ajankohtaisia yhteisesti kiinnostavia saamelaisasioita.
Čoahkkimat galget gieđahallat áigeguovdilis sámi áššiid mat beroštahttet buohkaid oktasaččat.
Tässä artiklassa vahvistetaan tämän sopimuksen mukaisesti sovellettava
Artihkkal nanne konvenšuvdnii dan čoahkkinvieru mii odne lea
puheenjohtajien välillä.
ásahuvvon sámeministariid ja sámediggepresideanttaid gaskka.
Vuonna 1962 solmitun Helsingin sopimuksen − Yhteistyösopimus Islannin, Norjan,
Helsset-soahpamuša mielde, mii bođii jagi 1962 – Samarbetsöverens
Ruotsin, Suomen ja Tanskan välillä − nojalla on perustettu ministerineuvosto, joka muodostuu
Ministtarráđđi mas leat guđege riikka departemeanttaid áirasat, eanaš stáhtačállit. Nu
yksittäisten maiden ministeriöiden edustajista, pääasiassa ministereistä.
lea nappo dalle okta Ministtarráđđi mii doaibmá máŋggalágan oktavuođain.
Näin ollen
Das
ministerineuvostolla on useita erilaisia kokoonpanoja. Se voi koostua valtioiden
sáhttet leat riikkaid justiisaministarat, eanandoalloministarat, birasgáhttenministarat
oikeusministereistä, maatalousministereistä, ympäristöministereistä jne.
jna., ja guđemuččat, dat sorjá das makkár áššiid galget gieđahallat.
kysymyksistä riippuen.
Spiehkastagat leat
eivät muodosta ministerineuvostoa.
suodjalusministarat ja olgoriikaministarat; sii eai searvva Ministtarráđđái.
Saamelaisasioiden ministerit eivät muodosta ministerineuvostoa, koska heidän
Sámeministarat eai searvva Ministtarráđđái dainnago sin áššesuorgi ii leat
vastuualueensa aihepiiri ei ole yleispohjoismainen.
davviriikkaid miehtásaš suorgi.
Vuonna 2000 Suomen, Norjan ja Ruotsin
Jagi 2000 Suoma, Norgga ja Ruoŧa sámeministarat
saamelaisasioiden ministerit päättivät kuitenkin käynnistää yhteistyön, jonka käytännön
dattetge mearridedje ásahit ovttasbarggu mii báikáduvvo Davviriikkalaš Ministtarráđi
järjestelyistä huolehtii Pohjoismaiden ministerineuvoston sihteeristö ja jonka puitteissa
čállingoddái, ja das galget leat jeavddalaš čoahkkimat diehtojuohkima, divaštallamiid
ministerit kokoontuvat säännöllisesti pohtiakseen ja käsitelläkseen Suomea, Norjaa ja Ruotsia
ja sámeáššiid gieđahallama várás, dakkáriid mat gusket Supmii, Norgii ja Ruŧŧii.
koskevia saamelaiskysymyksiä ja perehtyäkseen niihin tarkemmin. Myöhemmin samana
Maŋŋil dan seammá jagi dát ovttasbargu viiddiduvvui nu, ahte ahte dat fátmmasta dan
vuonna yhteistyötä laajennettiin käsittämään myös näiden kolmen valtion saamelaiskäräjien
golmma sámedikki presideanttaidge. Vuosttaš čoahkkima beavdegirji cealká ná:
puheenjohtajat. Ensimmäisen kokouksen pöytäkirjassa sanotaan: ” Uuden yhteistyön tavoitteena on vahvistaa ja kehittää saamelaisten kieltä, kulttuuria, elinkeinoja ja yhteiskuntaelämää.
” Ođđa ovddasbarggu ulbmil lea nannet ja ovddidit sámeálbmoga giela, kultuvrra, ealáhusaid ja servodateallima. Ovttasbargu organiserejuvvo guovtti dásis:
Yhteistyö organisoidaan niin, että se käsittää kaksi tasoa: − Norjan, Ruotsin ja Suomen saamelaisasioiden ministerien ja näiden kolmen valtion saamelaiskäräjien puheenjohtajien väliset säännölliset kokoukset.
ministariid ja davviriikkaid sámediggepresideanttaid gaskkas. Áigumuš ođđa ovttasbargguin, mas leat jeavddalaš oktavuođat ja gulahallamat, lea
Uuden yhteistyön tarkoituksena on säännöllisen yhteydenpidon ja vuoropuhelun avulla käsitellä saamelaisiin liittyviä Pohjoismaita yhteisesti kiinnostavia ajankohtaisia asioita.
gieđahallat áigeguovdilis sámi ášiid main lea oktasaš beroštupmi davviriikkalaš dásis.
Tämän yhteistyön ja ministerien säännöllisten saamelaiskysymyksiin liittyvien kokousten on määrä tapahtua kiinteässä yhteydessä Pohjoismaiden ministerineuvostoon.
Ovttasbargu ja ministariid jeavddalaš čoahkkimat sámi áššiiguin galget leat lahkalagaid Davvriikkaid Ministtarráđiin.
Vastuu kokousten koollekutsumisesta ja puheenjohtajuudesta kiertää ministeriltä toiselle.
Ovddasvástádus gohččut ja jođihit čoahkkimiid johtá ministariid gaskka.
− Hallinnollinen yhteistyö, jonka tehtävänä on huolehtia uusista yhteistyömuodoista koordinoimalla kokousten seurantaa ja valmistelua ministerien ja saamelaiskäräjien puheenjohtajien välillä.
lágiin ahte válmmašta, čuovvola ja oktiiheivehallá ministariid ja sámediggepresideanttaid čoahkkimiid.
Yhteistyötä koskevat säännökset esitetään hyväksyttäviksi sen jälkeen, kun saamelaiskäräjät ovat antaneet lausuntonsa. ”
Ovttasbargannjuolggadusat meannuduvvoijt maŋŋilgo sámedikkit cealkán oaiviliiddiset dain. ”
Hallinnollisen tason yhteistyötä koskevat säännökset hyväksyttiin 7. marraskuuta
Hálddahuslaš dási ovttasbargui mearriduvvojedje njuolggadusat skábmamánu 7. b..
2001.
2001.
Säännösten mukaan tulee perustaa virkamieselin, johon kuuluu vähintään kolme kunkin
Njuolggadusat mearridit ahte galget ásahit ámmátolbmoorgána mas leat
kolmen maan hallitusta ja saamelaiskäräjiä edustavaa virkamiestä. Virkamieselimen tulee
guđesge dan golmma riikka ráđđehusain ja Sámedikkiin unnimusat golbma ámmát
saamelaisen kulttuurin kehittämiseksi ja vahvistamiseksi käsitellä kaikkia kyseisten kolmen
olbmo. Orgána galgá ovddidan ja nannen dihte sámi kultuvrra gieđahallat buot sámi
maan saamelaisille yhteisiä saamelaiskysymyksiä, kuten kieltä, kulttuuria, elinkeinoja ja
áššiid mat leat oktasaččat gullet dan golmma riikka sámiide, nugo giela, kultuvrra,
yhteiskuntaelämää.
ealáhusaid ja servodateallima.
Sen tulee lisäksi valmistella saamelaisasioiden ministerien ja
gaskasaš čoahkkimiid ja sámeministariid ja sámediggepresideanttaid gaskasaš
saamelaiskäräjien puheenjohtajien välisiä kokouksia.
čoahkkimiid.
Virkamieselin kokoontuu tarvittaessa
Ámmátolbmoorgána čoahkkana go lea dárbu, muhto unnimusat oktii
mutta vähintään kerran vuodessa.
jagis.
Valtioiden delegaatioiden tulee kokousten välillä
Čoahkkimiid gaskkas riikkaid áirrasgottit galget dieđihit guđet guimmiidasaset
informoida toisiaan ajankohtaisista kysymyksistä.
áigeguovdilis áššiid.
Näin luotu yhteistyö on myönteistä, minkä takia tulevaa yhteistyötä on syytä edistää
Dát ásahuvvon ovttasbargu lea positiiva, ja danne lea sivva konvenšuvnnain
vahvistamalla se sopimuksella.
nannet joatkevaš ovttasbarggu.
Tämän sopimuksen täytäntöönpanoa seuraamaan tulee perustaa pohjoismainen saamelaissopimuslautakunta.
Konvenšuvdnalávdegoddi Ásahuvvot galgá davviriikkalaš sámekonvenšuvdnalávdegoddi mii čuovvola dán konvenšuvnna čađaheami.
Lautakunnassa tulee olla kuusi jäsentä, joiden kaikkien tulee olla riippumattomia.
Lávdegottis galget leat guhtta áirasa mat buohkat leat sorjákeahttá.
Jokainen sopimusvaltio nimeää yhden jäsenen ja jokainen sopimusvaltioiden saamelaiskäräjistä yhden jäsenen.
Guhtege dán golmma stáhtas nammada ovtta áirasa, guhtege sámediggi ovtta áirasa.
Lautakunnan tulee antaa raportteja sopimusvaltioiden hallituksille ja saamelaiskäräjille.
Lávdegoddi galgá addit raportta guđege dán golmma riikka ráđđehussii ja Sámediggái.
Se voi esittää valtioiden hallituksille ja saamelaiskäräjille ehdotuksia, jotka edistävät sopimuksen tarkoitusta.
Dat sáhttá buktit riikkaid ráđđehusaide ja sámedikkiide árvalusaid mat nannejit dán konvenšuvnna ulbmila.
Lautakunta voi myös antaa lausuntoja yksittäisten henkilöiden tai ryhmien kysymysten johdosta.
Lávdegoddi sáhttá maid buktit cealkámušaid vástádussan ovttaskas olbmuid ja joavkkuid gažaldagaide.
Asiantuntijatyöryhmä pitää välttämättömänä, että tämän sopimuksen
Áššedovdi joavku oaivvilda ahte lea dárbu orgánii mii geahččá bearrái
täytäntöönpanon valvomiseksi on perustettava toimielin.
konvenšuvnna čađaheami. Bearráigeahčči orgána ášši lea váldojuvvon ovdan
Valvontaelintä koskeva asia on otettu esiin asiantuntijatyöryhmän toimeksiannossa ja muissa asiantuntijatyöryhmän
áššedovdi joavkku vástesaš direktiivvas ja earáge dokumeanttain mat leat dagahan
nimittämisen perustana olevissa asiakirjoissa.
áššedovdi joavkku nammadeami.
Asiantuntijatyöryhmän toimeksiannossa
Áššedovdi joavkku vástesaš direktiivvas celkojuvvo
” Asiantuntijatyöryhmän tehtävänä on myös ottaa kantaa mahdollisuuteen tehdä kantelu sopimuksen täytäntöönpanosta sekä mahdolliseen tarpeeseen perustaa valvontaelin.
ná: ” Áššedovdi joavku galgá maid árvvoštallat vejolašvuođa váidalit konvenšuvnna čuovvoleami ja dan makkár dárbu lea bearráigeahčči orgánii.
Ryhmän on niin tarpeelliseksi katsoessaan myös laadittava tätä osaa koskevia ehdotuksia. ”
Jos joaku gávnnaha ahte lea dárbu dasa, de dat galgá maid galgá ráhkadit árvalusa dán oasis. ”
Vuonna 1988 julkaistun raportin ” Norjan, Ruotsin ja Suomen saamelaisoikeuksien
Jagi 1988 raporttas man fáddán lea ” Norgga, Ruoŧa ja Suoma sámevuoigat
selvityselinten välisestä yhteistyöstä ” 3.2 kohdassa nostetaan esiin kysymys erityisestä
vuođaid čielggademiid ovttasbargu ”, váldojuvvo áššin ovdan čuoggás 3.2 sierra sámi
saamelaisasiamiehestä.
áittardeaddji.
Raportissa viitataan siihen, että Pohjoismaiden neuvoston sihteeristö
Raporta čujuha dasa ahte Davviriikkalaš ráđi čállingoddi lea lokten
on ottanut esiin kysymyksen pohjoismaisesta asiamiesjärjestelmästä. Asiamiehen tehtävänä
áššin davviriikkalaš áittardeaddjiortnega, mas bargu šaddá geahččat bearrái ahte
olisi valvoa, että pohjoismaisia sopimuksia itse asiassa myös sovelletaan käytännössä (vrt.
davviriikkalaš soahpamušat duođaid geavahuvvojit (vrd. Nordisk kontakt nr. 17/86
Nordisk kontakt - lehti n:o 17/86, s. 13).
nr. 13).
Lisäksi raportissa sanotaan:
Dasto celkojuvvo ná:
” Saamelaisasioita käsittelevä pohjoismainen asiamies voisi monissa suhteissa näytellä tärkeää osaa.
” Davviriikkalaš áittardeaddji (áššeolmmoš) sámi áššiid várás sáhttá doaimmahit deaŧalaš barggu máŋgga ládje.
Asiamies voisi valtiollisten ja kunnallisten viranomaisten, yritysten ja järjestöjen kanssa käymillään neuvotteluilla sekä mielipiteiden muokkaamisen ja informaation avulla ja muilla tavoin edistää saamelaisten asemaa Pohjoismaissa.
Áittardeaddji sáhtášii, go ráđđádallá stáhtalaš ja suohkanlaš eiseválddiiguin, doaimmaiguin ja organisašuvnnaiguin, ja diehtojuohkimiin ja earáge ládje, ovddidit sámi álbmoga dili Davviriikkain.
Asiamiehen tehtävänä olisi siis jouduttaa kehitystä ja pyrkiä ehkäisemään epäkohtia ja ristiriitoja, jotka johtuvat saamelaisolojen puutteellisesta tuntemisesta.
Áittardeaddji bargu livččii dalle doarjut ovdáneami ja hehttet boasttu ipmárdusaid ja riidduid mat čuožžilit go olbmuin leat váilevaš dieđuid sámi dilálašvuođain.
Hän voisi myös esittää hallituksille ehdotuksia lainmuutoksiksi ja luovuttaa niille aineistoa muiden poliittisten päätösten tekemistä varten.
Son galggašii ráđđehusaide sáhttit eavttuhit láhkanuppástusaid ja ráhkadit vuođu eará politihkalaš mearrádusaide.
Asiamies voisi myös ottaa vastaan valituksia yksittäisiltä henkilöiltä ja pyrkiä ratkaisemaan kysymykset ottamalla yhteyttä viranomaisiin jne.
Áittardeaddji galgá maid sáhttit vuostáiváldit ovttaskas olbmuid váidalusaid ja iežas oktavuođain eiseválddiide ja earáide geahččalit čoavdit áššiid.
Sitä vastoin asiamiehelle on tuskin mahdollista antaa vakiintuneen käytännön mukaista valtuutta valvoa kyseisten kolmen maan hallintoa ajatellen niitä toimivaltakiistoja, joita tällaisesta seuraisi. ”
Dattetge ii dáidde leat vejolaš addit Áittardeaddjái bearráigeahččanválddi dan mearkkašumis mii dohkkehuvvo dan golmma riikka hálddašeami válddi hárrái. ”
(s. 33−34.)
(s. 33-34)
Ajatusta pohjoismaisesta asiamiesjärjestelmästä ei asiantuntijatyöryhmän saamien
Davviriikkalaš áittardeaddjiorntega jurdaga eai čuovvolan, nu dat dieđut
tietojen mukaan ole viety eteenpäin.
čájehit maid áššedovdi joavku fidnii.
kysymystä valvontaelimestä (” standing committee ”) käsitellään 9.3.1 kohdassa.
bearráigeahčči orgána (" standing committee ") áššin čuoggás 9.3.1.
Siinä
Das čujuhuvvo
viitataan edellä mainittuun, vuonna 1988 julkaistussa yhteisraportissa esitettyyn ehdotukseen
jagi 1988 oktasaš raportta namahuvvon árvalussiiet ásahit sámi áittardeaddji, ja das
yhteispohjoismaiseksi saamelaisasiamieheksi ja lausutaan:
celkojuvvo ná:
” Sopimuksessa on annettava mahdollisuudet seurata alkuperäiskansojen oikeuksissa kansainvälisellä tasolla tapahtuvaa kehitystä.
" Konvenšuvnnas fertejit vejolašvuođat addojuvvot čuovvut riikkaidgaskasaš álgoálbmotrievtti suorggi ovdáneami.
Yhtenä mahdollisuutena mainittiin sellaisen pyrkimyksen kirjaaminen sopimukseen, että sopimusta noudatettaisiin vuosittaisten neuvottelujen ja erilaisten vaikutuskeinojen avulla.
Vejolašvuohtan lea namahuvvon ahte konvenšuvdnii biddjojuvvo ahte galget leat jahkásaš šiehtadallamat ja váikkuhangaskaoamit mat dahket konvenšuvnna čađaheami vejolažžan.
Tarkoituksena on perustaa toimielin, jonka tavoitteena on huolehtia sopimuksen noudattamisesta ja siihen liittyvästä seurantatoimista. ”
Ulbmil lea ahte vuođđuduvvo orgána man bargu lea bearráigeahččat ahte konvenšuvdna čuvvojuvvo ja čađahuvvo. "
(s. 95.)
(s. 95)
Suurlähettiläs Ole Norrbackin vuonna 2002 Pohjoismaiden neuvostolle kirjoittama
Raporta maid ambassadevra Ole Norrbacck ráhkadii jagi 2002 Davvi
raportti osoittaa, että pohjoismaisten sopimusten puutteellinen noudattaminen on suuri
riikkalaš ráđđái, čájeha ahte Davviriikkalaš konvenšuvnnaid váilevaš čuovvoleapmi
ongelma.
lea stuorra váttisvuohta.
Pohjoismaiden neuvosto pyrkiikin nyt ennen kaikkea tiedottamisen avulla
Davviriikkalaš rađđi bargá dál dan badjelii ahte konvenšuvnnaid čuovvoleapmi buorránivččii, ja vuos ja ovddimusat dat bargá diehto
Näiden kokemusten
juohkimiin.
pohjalta voidaan tarkastella Utsjoen (Ochejohka) kunnan tekemää ehdotusta, joka koski
Dáid vásáhusaid vuođul lea vejolaš geahčadit Ohcejoga gieldda árvalusa,
Norja-asiamiehen viran perustamista Norjan kanssa harjoitettavan rajayhteistyön
ahte galggašii ásahuvvot Norga-áittardeaddji virgi ovttasbarggu várás mii lea
helpottamiseksi, katso Suomen ja Norjan välistä yhteistyötä koskeva Rajoitta pohjoisessa
Norggain, geahča bargoraportta mii gieđahallá Suoma ja Norgga ovttasbarggu,
(Grenseløst i Nord) - työryhmäraportti (2004), s. 38.
Grenseløst i Nord, 2000 (Rájáid haga Davvin), s. 38.
Raportissa ehdotetaan myös Suomi
Raporttas árvaluvvo maid
asiamiehen viran perustamista Norjan puolelle.
Suopma-áittardeaddji Norgga beallái.
Tällaisen asiamiehen viran perustamisesta
Dakkár áittardeaddji mearriduvvui Norgga
Norjan puolelle tehtiin päätös toukokuussa 2005.
bealde miessemánus 2005.
Asiamiehen sijoituspaikka on Kautokeino
Áittardeaddji doaimmahat galgá leat Guovdageainnus.
Ensimmäinen kappale: Sopimuksen täytäntöönpanon seuraamisesta vastaa
Vuosttaš lađas: Dat orgána mii galgá gozihit konvenšuvnna čađaheami lea
sopimuslautakunta.
konvenšuvdnalávdegoddi.
Lautakunnassa tulee olla kuusi jäsentä.
Lávdegottis galget leat guhtta lahtu.
Kaikkien jäsenten tulee olla
Miellahtut fertejit leat
riippumattomia.
bealátkeahttá.
Tämä tarkoittaa, etteivät he ole hallitusten tai saamelaiskäräjien edustajia.
Dat mearkkaša ahte sii eai leat ráđđehusaid eaige sámedikkiid áirasat.
Lautakunta ei siis ole edunvalvontaelin.
Deba ii leat dás sáhka beroštusorgánas.
Jäsenten tulee edustaa saamelaisoikeuteen,
Lahtut fertejit ovddastit sámerievttálaš,
kansainväliseen oikeuteen ja kulttuuriin liittyvää osaamista.
álbmotrievttálaš ja kultuvrralaš máhtu.
Jokainen sopimusvaltio ja
Dat golbma stáhta ja dat golbma sámedikki
jokaisen sopimusvaltion saamelaiskäräjät nimeävät siihen kukin yhden jäsenen. Lautakunnan
nammadit guhtege ovtta láhtu.
mahdollisimman hyvän koostumuksen ja myös tasapuolisen sukupuolijakautuman
Vai lávdegotti čoahkádus lea buoremus ládje, ja vai
takaamiseksi 44 artiklassa mainitulla yhteisneuvostolla on tässä suhteessa koordinoiva
sohkabealit leat dássálaga, de artihkkala 44 namahan ovttasbargolávdegottis berre leat
tehtävä.
oktiiheivehalli doaibma.
Jäsenet nimitetään viideksi vuodeksi kerrallaan, eikä heillä ole varajäseniä.
Miellahtut namahuvvojit viđa jahkái ja sadjásaččaid haga.
Toinen kappale: Lautakunnan tehtävänä on antaa raportteja.
Nubbi lađas: Lávdegoddi galgá doaimmahit raporttaid.
Raportointi voidaan
Raportema lea
esimerkiksi organisoida siten, että raportissa käsitellään kutakin yksittäistä maata joka kolmas
vejolaš omd. organiseret nu, ahte guhtege riika gieđahallojuvvo raporttas juohke
vuosi.
goalmmát jagi.
Raporttien laatimisen perustana ovat hallitusten ja saamelaiskäräjien selonteot, yleisöltä
Raportta ráhkadeami vuođđun leat ráđđehusaid ja sámedikkiid dieđá
saadut tiedot ja sellaiset tutkimukset, joita lautakunta katsoo aiheelliseksi käynnistää tai
husat, almmolašvuođa dieđut ja dakkár iskkadeamit maid lávdegoddi gávnnaha veara
suorittaa itse.
álggahit dahje ieš čađahit.
Yhtenä sopimuslautakunnan tehtävänä on pyrkiä osaltaan helpottamaan saamelaisten
Konvenšuvdnalávdegoddái šaddá bargun veahkehit sámiid vai sin ovttas
kanssakäymistä ja yhteistyötä yli valtionrajojen, katso 10−12 artiklat ja niitä koskevat
doaibman ja ovttasbarggut álkkásmuvvet riikkarájiid rastá, geahča artihkkaiid 10 - 12
huomautukset.
ja daidda gullevaš mearkkašumiid.
Tämän vuoksi erityistä valvontaa vaativat ne sopimuksen artiklat, jotka
Konvenšuvnna artihkkalat mat gusket njuolgga
koskevat säännösten yhdenmukaistamista ja yhteistyön helpottamista yli valtionrajojen.
dusaid ja riikkarájiid rasttideaddji ovttasdoaibmama harmoniseremii, berrejit danne
Yhteistyömahdollisuuksien lisäksi myös yleisien oikeuksien noudattaminen edellyttää
gozihuvvot erenoamáš dárkilit. Gozihit eai berre dušše ovttasdoaibmama vejolaš
valvontaa.
vuođaid, muhto maid dábálaš vuoigatvuođaidge čađaheami.
Sopimuslautakunnan ei ole tarkoitus olla oikeudellinen elin. Tämän vuoksi
Oaivil ii leat ahte konvenšuvdnalávdegoddi galgá leat judisiála orgána.
asiantuntijatyöryhmä ei salli lautakunnan olla sellainen virallinen valituselin, jollaisesta työryhmän toimeksiannossa mainitaan.
Áššedovdi joavku dan dihte ii háliit diktit lávdegotti leat formála váidalusorgána,
Valituselimen perustaminen merkitsisi instituution
nugo direktiiva árvala jearaldagain. Váidalusorgána ásaheapmi mearkkašivččii
perustamista, mitä työryhmä ei pidä tarkoituksenmukaisena.
lágádusa huksema maid joavku ii gávnnat dan veara. Dán oktavuođas čujuhuvvo
Tässä yhteydessä viitataan 46
artihkkalii 46 riikkalaš čađaheami birra, mii mearkkaša ahte konvenšuvnna áššit
sopimusta koskevat kysymykset voidaan viedä kansallisten tuomioistuinten käsiteltäviksi.
sáhttet biddjojuvvot riikkalaš duopmostuoluid ovdii.
Lautakunnalla ei tämän vuoksi ole myöskään tulkintamonopolia, mutta se voi kuitenkin antaa
Lávdegottis dainna lágiin ii leat dulkonmonopola, muhto dat dattetge sáhttá buktit cealkámušaid mat váldet beali
lausuntoja, joissa otetaan kantaa myös oikeudellisiin kysymyksiin.
rievttálaš áššiin.
Vaikka lautakunta ei
Vaikko lávdegoddi ii leat judisiála orgána mii loahpalaččat sáhttá
olekaan sitovasti valituksia ratkaiseva oikeudellinen elin, sillä tulee olla mahdollisuus
mearridit váidalusaid, de dat goittotge berre sáhttit váldit vuostái dieđuid
vastaanottaa yleisön antamia tietoja.
almmolašvuođas.
Muun muassa tällaiset tiedot ovat lautakunnan raporttien
Dakkár dieđut sáhttet ee. leat deaŧalaččat lávdegotti raporttaid
tärkeä perusta.
vuođđun.
Kansallinen täytäntöönpano
Riikkalaš čađaheapmi Vai dát konvenšuvdna geavahuvvošii nu ovttaláhkai go vejolaš, de stáhtát galget njuolggá dahkat konvenšuvnna mearrádusaid anihahtti riikkaláhkan.
Sopimusvaltiot sitoutuvat tämän määräyksen nojalla soveltamaan tätä sopimusta
Dán mearrádusa addin válddi vuođul stáhtat geatnegahttet iežaset čađahit
kansallisessa lainsäädännössä saattamalla se suoraan sovellettavaksi kansallisena lakina. Tätä
konvenšuvnna riikkalaš láhkaásahusas ja njuolga dahkat dan anihahttin riikkalaš
asiaa koskevat perustelut on esitetty varsinaisessa sopimustekstissä.
Ákkastallan lea namahuvvon ieš konvenšuvdnateavsttas.
Tällaisen menettelytavan
Dakkár meannudan
avulla − joka oikeusteknisesti katsoen on sopimuksen sisällyttämistä lainsäädäntöön −
vugiin – mii riekteteknihkalaččat lea konvenšuvnna inkorporeren – ollašuvvá
viranomaiset pystyvät soveltamaan sopimusta mahdollisimman yhdenmukaisesti.
eiseválddiin nu ovttaláhkásaš konvenšuvdnageavaheapmi go vejolaš.
Tämä pätee
Dat guoská
sekä tuomioistuimissa että hallinnossa.
sihke duopmostuoluide ja hálddahussii.
Tämä on tärkeää, jotta sopimus vaikuttaisi
Dát lea deaŧalaš vai konvenšuvdna geavadis
käytännössä yhtenäisesti yksittäisen maan saamelaisiin ja takaisi heille mahdollisimman tasa
šaddá dievvasii ávkin sámiide guđege riikkas ja buktá sidjiide áigái ovttaláhkásaš
arvoisen kohtelun.
geavaheami.
Tällaisella velvollisuudella on erityistä merkitystä Norjalle ja Ruotsille.
Dakkár geatnegasvuođas lea mearkkašupmi erenoamážit Norgii ja Ruŧŧii.
Suomessa
Suomas
vastaava velvollisuus perustuu jo Suomen perustuslakiin.
sullasaš geatnegasvuohta vuolgá juo suopmelaš vuođđolágas.
47 artikla
Artihkkal 47 Ekonomalaš geatnegasvuođat
Valtioiden tulee vastata tämän sopimuksen määräyksien täytäntöönpanon välttämättä edellyttämistä taloudellisista voimavaroista.
Stáhtat ovddasvástidit ekonomalaš resurssaid mat dárbbašuvvojit dán konvenšuvnna mearrádusaid čađaheapmái.