pere/sami_parallel huggingface dataset:
Mikäli poronhoitoalueella sallitaan lampaanlihan suoramyynti, poronhoidon erityisasema heikkenee.
Jos boazodoalloguovllus addojuvvo lohpi sávzzabierggu njuolggovuovdimii, de boazodoalu sierrasajádat hedjona.
Pahimmassa tapauksessa EU voi tulkita asiaa niin, että poronhoidolle myönnetty erivapaus tarkastamattoman poronlihan suoramyyntiä varten voidaan perua.
Vearrámus dáhpáhusas EU sáhttá dulkot ášši nu, ahte boazodollui mieđihuvvon sierralohpi dárkkiskeahtes bohccobierggu njuolggovuovdima várás sáhttá šluhttejuvvot.
Poroteurastamoja tulisikin kehittää myös lammasteurastukseen sopiviksi.
Boazonjuovahagat galggalenai gárgehuvvot maiddái sávzanjuovvamii.
Poronhoitoakin voi harjoittaa vain poronhoitoalueella ja myös lammastalouden harjoittamisessa tulisi kiinnittää huomiota alueellisiin realiteetteihin eli teurastusmahdollisuuksiin.
Bohccuiguin sáhttá bargat dušše boazodoalloguovllus ja maid sávzzaiguin bargamis galggalii giddejuvvot fuomášupmi guovlluguovdasaš realitehtaide dehege njuovvanvejolašvuođaide.
Kaikkialle lammastalous ei sovi, kuten poronhoitokaan ei sovi Etelä-Suomeen.
Juohke sadjái sávzadoallu ii heive, dego boazodoalluge ii heive Lulli-Supmii.
Vuontisjärvellä 27.02.2011
Vuottesjávrres 27.2.2011
Blogi avattu taas !
Blogga lea fas rahppon !
Muutaman kuukauden tauon jälkeen olen palannut työtietokoneen ääreen ja blogini päivittämiseen.
Muhtin mánu gaskka maŋŋel lean máhccan bargodihtora gurrii ja čálán fas interneahttabeaivegirjji.
Pahoittelen pitkää taukoa.
Šállošan guhkes botta.
Olen ollut alkuvuonna pitkään poissa töistä käsileikkauksesta johtuen.
Lean leamaš álgojagi eret giehtačuohpadeami dihte.
Mutta nyt olen palannut täysillä takaisin hoitamaan puheenjohtajan tehtäviä.
Dál lean máhccan dievas leahtuin dikšut ságadoalli bargguid.
Osallistuin virkavapauden aikana myös yhteen saamelaiskäräjien hallituksen kokoukseen, mutta puheenjohtajan tehtäviä hoiti II varapuheenjohtaja Heikki Paltto.
Oassálasten virgefriddjavuohtan áigge maiddái ovtta sámedikki stivrra čoakkámii, muhto muđuid ságadoalli bargguid divššui II várreságadoalli Hánno Heaika.
En kuitenkaan ala uudelleen kertomaan mediassa esillä olleista kokouspäätöksistä blogissani vaan keskityn ajankohtaisiin ja uusiin tapahtumiin.
In goitge riema ođđasit muitalit medias ovdan leamaš čoakkánmearrádusaid bloggastan, muhto vuojulduvan áigeguovdilis ja ođđa dáhpáhusaide.
Parissa kuukaudessa on ehtinyt tapahtua jo niin paljon.
Moatti mánus lea háhppehan dáhpáhuvvat juo nu olu.
Merkittävin uutinen on toki saamelaiskäräjien kokous, joka pidettiin historiallisesti Brysselissä.
Mávssolaččamus ođđasiid lei almmatge sámedikki čoakkán, mii dollojuvvui historjjálaččat Brüsselis.
Europarlamentaarikko Nils Torvalds oli kutsunut saamelaiskäräjät vierailemaan Brysseliin.
Europarlamentarihkar Nils Torvalds lei bovden sámedikki guossástallat Brüsselii.
Saamelaiskäräjien kokous ei sujunut ihan niin kuin Strömsössä.
Sámedikki čoakkán ii mannan aivve dego Strömsös.
Kaksi tärkeintä asiaa palautettiin takaisin valmisteluun.
Guokte deháleamos ášši máhcahuvvuiga ođđasit válmmaštallamii.
Saamelaiskulttuurikeskus Sajoksen liiketoimintamalli ei ollut yleiskokouksen runsaan enemmistön mielestä sellainen, että sen olisi voinut hyväksyä.
Sámi kulturguovddáža Sadjosa fitnodatdoaibmamálle ii lean dievasčoakkáma eanetlogu oainnu mielde dakkár, ahte dat livččii sáhttán dohkkehuvvot.
Toimintamallin vaikutukset saamelaiskäräjälakiin ja – asetukseen, sen budjettiin ja myös juridiset vaikutukset olivat selvittämättä.
Doaibmamálle váikkuhusat sámediggeláhkii ja – ásahussii, dan bušehttii ja maiddái juridihkalaš váikkuhusat ledje čilgekeahttá.
Päätös oli hyvä, koska avoimia kysymyksiä toimintamallista oli paljon.
Mearrádus lei buorre, daningo rabas gažaldagat doaibmamálles ledje olu.
En itse valitettavasti voinut osallistui siihen hallituksen kokoukseen jossa Sajos malli hyväksyttiin esitettäväksi yleiskokoukselle, mutta olin ilmoittanut etukäteen hallitukselle että en voinut kannattaa esitettyä Sajoksen toimintamallia juuri juridisten epäselvyyksien johdosta.
Ieš in dađi bahábut beassan oassálastit dan stivrra čoakkámii, mas Sadjosa málle dohkkehuvvui ovddiduvvot dievasčoakkámii, muhto ledjen ilmmuhan ovddalgihtii stivrii, ahte in sáhttán guottihit evttohuvvon Sádjosa doaibmamálle evttohuvvot dievasčoakkámii almmá juridihkalaš čilgehusa haga.
Petra Magga-Vars oli jättänyt päätökseen eriävän mielipiteen.
Petra Magga-Vars lei guođđán mearrádussii sierra oaivila.
Olin viime vuoden puolella edellyttänyt hallintoa selvittämään Sajoksen liiketoimintamallin juridiset vaikutukset.
Ledjen diimmá bealde gáibidan hálddahusa čilget Sadjosa fitnodatdoaibmamálle juridihkalaš váikkuhusaid.
Saamelaiskäräjien hallitus oli aikaisemmin myös edellyttänyt, että Sajoksen liiketoiminnan eettinen ohjeistus olisi tullut hyväksyä samassa yhteydessä.
Sámedikki stivra lei ovdal maid gáibidan, ahte Sadjosa fitnodatdoaimma etihkalaš rávvagat livčče galgan dohkkehuvvot seamma oktavuođas.
Eettinen ohjeistus ei ole vieläkään valmis.
Etihkalaš rávvagat eai leat velge gárvát.
Sajoksen liiketoimintamallissa on kyse siitä, miten Sajoksen tukipalvelut (hallinto ja toimitilahuolto) sekä kokousmyyntipalvelut järjestetään ja mikä on järjestämistavan suhde saamelaiskäräjiin.
Sadjosa fitnodatdoaibmamálles lea jearaldat das, mot Sadjosa doarjjabálvalusat (hálddahus ja doaibmasadjefuolahus) sihke čoakkánvuovdinbálvalusat ordnejuvvojit ja mii lea ordnenvuogi gorri sámediggái.
Saamelaiskäräjät on talossa päävuokralainen, mutta talon omistaa Senaatti-kiinteistö.
Sámediggi lea dálu váldoláigolaš, muhto dálu eaiggáduššá Senatti-kiinteistö (Senahtta-giddodat).
Saamelaiskäräjät saa avustusta valtiolta Sajoksen tukipalvelujen järjestämiseen, mutta tuki ei kata kaikkia kuluja ja se on osaltaan myös epävarmalla pohjalla.
Sámediggi oažžu stáhtaveahki Sadjosis doarjjabálvalusaid ordnemii, muhto doarjja ii govčča buot goluid ja doarjja lea muhtin muddui eahpesihkkaris vuođu nalde.
Isompi ja periaatteellisempi kysymys koskee myös sitä, onko saamelaisten parlamentin tehtävänä markkinoida kokoustiloja ja illallispaketteja.
Stuorit ja prinsihpalaččat gažaldat guoská maid dan, leago sámi parlamentáralaš orgána bargun márkanastit čoakkánsajiid ja eahketborranbáhkaid.
Suomen eduskunta ei tällaista tee.
Suoma riikkabeaivvit ii dakkár hommegiid bargga.
Avoimia kysymyksiä on siis paljon.
Rabas gažaldagat leat vaikko man eatnat.
Lisäksi hyvin suuri kysymys tulee olemaan Sajoksen liiketoiminnan rahoittaminen ja mahdollisten tappioiden kattaminen.
Dasa lassin hui stuora gažaldat boahtá leat čoakkánvuovdima vejolaččat buktin dáhpaid gokčan.
Kokousmyynti ja muiden palvelujen myynti on aina epävarmalla pohjalla varsinkin nykyisessä taloudellisessa tilanteessa.
Čoakkánvuovdin ja eará bálvalusaid vuovdin lea álohii eahpesihkkaris vuođu nalde earenoamážit dáláš ekonomalaš dilis.
Meillä oli kuitenkin yleiskokouksessa asiasta hyvin rakentava ja perusteellinen lähetekeskustelu.
Mis lei goitge dievasčoakkámis áššis hui konstruktiiva ja vuđolaš sáttaságastallan.
Asiassa on todella monta puolta, ja ennen kuin Sajoksen liiketoiminnan pysyvä toimintamalli hyväksytään, kaikki vaihtoehdot olisi selvitettävä.
Áššis leat duođaid máŋga beali, ja ovdal go Sadjosa fitnodatdoaimma bissovaš doaibmamálle dohkkehuvvo, de buot molssaeavttut galggale čilgejuvvot.
Yleiskokous palaa asiaan touko- tai kesäkuun seuraavassa kokouksessaan.
Dievasčoakkán máhccá áššái čuovvovaš čoakkámisttis miesse- dehe geassemánu.
Toinen iso asia oli saamelaiskäräjien kuluvan vuoden budjetti, joka palautettiin äänestyksen jälkeen valmisteluun.
Nubbi stuora ášši lei sámedikki nohkavaš jagi bušeahtta, mii máhcahuvvui jienasteami maŋŋel válmmaštallamii.
Sajoksen liiketoimintamalli, jota yleiskokous ei hyväksynyt, vaikuttaa myös budjettiin, jonka johdosta asian käsittelyn siirto on osittain ymmärrettävää.
Sadjosa fitnodatdoaibmamálle, man dievasčoakkán ii dohkkehan, váikkuha maid bušehttii, man geažil ášši gieđahallama sirdin lea dihto ládje ipmirdahtti.
Olisin itse halunnut, että budjetti olisi hyväksytty tässä kokouksessa.
Livččen ieš hálidan, ahte bušeahtta livččii dohkkehuvvon dán čoakkámis.
Jo nyt vuotta on kulunut yli kolme kuukautta - ja rahaa on kulunut, ja kun seuraava yleiskokous pidetään, on vuotta kulunut jo puolet vuodesta.
Juo dál lea golihan badjel golbma mánu – ja ruhta lea gollan, ja go čuovvovaš dievasčoakkán dollojuvvo, de jahkebealli lea juo mannan jagis.
Yleiskokouksen mahdollisuudet vaikuttaa saamelaiskäräjien rahankäyttöön käytännössä ovat tämän päätöksen myötä kuluvana vuonna pienentyneet.
Dievasčoakkáma vejolašvuođat váikkuhit sámedikki dán jagi ruhtageavaheapmái leat geavadis dán meaarrádusa mielde unnon.
Olen itse ehdottanut, että budjetti hyväksyttäisiin budjettivuotta edeltävänä vuonna joulukuussa, jotta yleiskokouksella olisi todellista päätäntävaltaa rahoituksen käytöstä.
Lean ieš evttohan, ahte bušeahtta dohkkehuvvolii bušeahttajagi ovddit jagi juovlamánu, vai dievasčoakkámii livččii duođalaš mearridanváldi ruhtadeami geavaheamis.
Saamelaiskäräjien toimintamäärärahat ovat pienet.
Sámedikki doaibmamearreruđat leat unnit.
Onkin sitä tärkeämpää, että pienet varamme käytetään mahdollisimman tehokkaasti saamelaiskäräjien vaalikauden toimintaohjelman asettamien painopisteiden mukaisesti.
Leanai dađi dehálit, ahte min smávvaruđat adnojuvvojit nu áhpasit go vejolaš sámedikki válgabahi doaibmaprográmma ásahan deaddočuoggáid mielde.
Saamelaiskäräjien kuluvan vuoden budjettia valmisteltiin saamelaiskäräjien hallituksessa.
Sámedikki nohkavaš jagi bušeahtta válmmaštallojuvvui sámedikki stivrras.
Aikaisempina vuosina asiaa oli käsitelty kahteen otteeseen: hallitus kävi asiasta ensin lähetekeskustelun, jonka mukaisesti budjettia täydennettiin.
Ovddit jagiid ášši lea gieđahallon guovtte geardde: stivra čađahii vuohččan sáttaságastallama, man mielde bušeahtta dievasmahttojuvvui.
Nyt näin ei menetelty.
Dál ná ii meannuduvvon.
Jouduin jättämään hallituksen budjettiesitykseen eriävän mielipiteen.
Šadden guođđit stivrra bušeahttaevttohussii sierra oaivila.
Saamelaiskäräjät on saanut kuluvalle vuodelle valtiolta lisärahoitusta 100 000 euroa.
Sámediggi lea ožžon nohkavaš jahkái stáhtas lassiruhtadeami 100 000 euro.
Rahoitus on oikeusministeriön budjettiehdotuksen mukaan tarkoitettu käytettäväksi saamelaiskäräjien henkilöstön palkkojen tarkistukseen (14 000 euroa) ja ympäristöasioiden edistämiseen (86 000 euroa).
Ruhtadeapmi lea vuoigatvuohtaministeriija bušeahttaevttohusa mielde dárkkuhuvvon adnojuvvot sámedikki bargiid bálkkáid dárkkistusa (14 000 euro) ja birasáššiid ovddideapmái (86 000 euro).
Saamelaiskäräjien hallituksen tekemässä ehdotuksessa ympäristöasioiden edistämiseen esitettiin vain 50 000 euroa, mikä ei ole minusta hyväksyttävää.
Sámedikki stivrra dahkan evttohusas birasáššiid ovddideapmái čujuhuvvui evttohusas dušše 50 000 euro, mii mu mielas ii leat dohkálaš.
Samanaikaisesti budjettiehdotuksessa saamelaiskäräjät tukee Sajoksen liiketoimintaa eli palvelujen myyntiä 13 000 eurolla varsinaiseen toimintana varatuista määrärahoista ja lisäksi tukee Sajoksen toimintaa myös henkilöstöresurssein.
Ovttaáigásaččat bušeahttaevttohusas sámediggi doarju Sadjosa fitnodatdoaimma dehege bálvalusaid vuovdima 13 000 euroin aitosaš doibmii sirrejuvvon mearreruđain ja dasa lassin doarju Sadjosa doaimma maid bargiidresurssain.
Menettely ei ole hyväksyttävää ja tämä herätti paljon keskustelua myös yleiskokouksessa.
Meannudeapmi ii leat dohkkehahtti ja dát bohciidahtii olu ságastallama maid dievasčoakkámis.
Toin kokouksen avajaispuheessani esille että kuluva vuosi on vaalikauden tärkein, koska tänä vuonna on tarkoitus saada valmiiksi tai eteenpäin pääministeri Jyrki Kataisen hallitusohjelman keskeiset saamelaiskirjaukset.
Bukten čoakkáma rahpansártnistan ovdan ahte dát jahki lea válgabaji deháleamos, daningo dán jagi lea ulbmilin oažžut válmmašin dehe ovddos oaiveministtar Jyrki Kataisa ráđđehusprográmma guovddáš sámi áššiid ovddidanáigumušaid.
Saamelaiskäräjiltä tarvitaan enemmän kuin koskaan ennen yhtenäisyyttä ja aitoa halua parantaa saamelaisten oikeuksia.
Sámedikkis dárbbahuvvo eanet go goassige ovdal oktilašvuohta ja eakti hállu buoridit sámiid vuoigatvuođaid.
Nyt on saamelaiskäräjien aika keskittyä asioihin - ei liiketoiminnan kehittämiseen tai pikku kinasteluun.
Dál sámedikkis lea báris áigi vuojulduvvat áššiide, ii fitnodatdoaimma ovddideapmái dehe smávvadigaštallamiidda.
Hyvin suuri ongelma on, että saamelaiskäräjillä on todella vähän henkilöstöresursseja asianesittelytehtäviin.
Hui stuora váttisvuohtan lea, ahte sámedikkis leat hui unnán olmmošnávccat áššegieđahallanbargguide.
Vaikka suurin osa menoistamme on henkilöstökuluja, asianesitteleviä virkamiehiä meillä on todellisuudessa tällä hetkellä töissä vain kuusi.
Vaikko eanas goluin bohtet bargiidgoluin, áššegieđahalli virgeolbmot mis leat duođalági mielde aiddo dál dušše guhtta.
Tärkeimmässä tehtävässämme lakimiessihteerin tehtävässä ei ole tällä hetkellä kukaan, virassa oleva lakimiessihteerimme on virkavapaalla ja viransijaisuutta ei ole vielä täytetty.
Min deháleamos virggis láhkaolbmo barggus ii leat dán vuoru oktage, virgáiduvvan láhkaolmmoš lea virgeluomus ja virgesadjásašvuohta ii leat devdojuvvon.
Tilanne on kestämätön, ja joudummekin ostamaan asiantuntijapalveluita erityisesti oikeudellisissa kysymyksissä ulkopuolelta.
Dilli lea gierdameahttun, ja šaddatnai oastit áššedovdibálvalusaid earenoamážit juridihkalaš gažaldagain olggobealde.
Saamelaiskäräjillä on suuri pula asiantuntijoista.
Sámedikkis lea stuora vátni áššedovdiin.
Valitettavasti koulutettua ja pätevää saamelaisväestöä on vaikea houkutella takaisin saamelaisten kotiseutualueelle töihin - Etelä-Suomi ja Norja ovat houkuttelevammat vaihtoehdot.
Dađi bahábut skuvlejuvvon ja dohkálaš sápmelaččaid lea váttis geasuhit ruovttoluotta Sápmái bargui – Lulli-Suopma ja Norga leaba eambbo geasuheaddji molssaeavttut.
Saimme kokouksessa kuitenkin myös päätettyä asioita, eli kokous ei mennyt aivan lähetekeskusteluksi.
Liikká mearrideimmet maid áššiin, nu ahte čoakkán ii mannan duššebeare sáttaságastallamiidda.
Hyväksyimme mm. oppimateriaalin tuotantosuunnitelman, saamelaiskäräjien palkkiosäännön, joka mahdollistaa vakinaisen kuukautisen palkkion maksamisen varapuheenjohtajille.
Dohkkeheimmet ee. oahppomateriála buvttadanplána ja sámedikki bálkkašupmenjuolggadusa, mii dahká vejolažžan bistevaš mánnosaš bálkká máksima várreságadolliide.
Sen suuruus päätetään kulloisenkin vuosittaisen budjetin hyväksymisen yhteydessä.
Dan sturrodat dohkkehuvvo jahkásaččat bušeahta dohkkeheami olis.
Saamelaiskäräjät antoi tällä päätöksellään tärkeän viestin, se arvostaa poliitikkojen tekemää vaativaa poliittista työtä
Sámediggi attii dáinna mearrádusainis dehálaš signála, dat atná árvvus politihkkariid dahkan gáibideaddji politihkalaš barggu.
Saamelaiskäräjät ei pitänyt Brysselissä vain kokousta, vaan luottamushenkilöille oli koulutusta EU:sta ja lisäksi pääsimme tapaamaan EU politiikkoja ja virkamiehiä.
Sámediggi ii doallan Brüsselis dušše čoakkáma, muhto luohttámušolbmuide lei skuvlen EU:s ja dasa lassin beasaimet deaivat EU:a politihkkariid ja virgeolbmuid.
Matka on yksi saamelaiskäräjien kokouksen hyväksymän vaalikauden toimintaohjelman tavoitteita.
Mátki lea okta sámedikki čoakkáma dohkkehan válgaáigodaga doaibmaprográmma ulbmiliin.
Keskustelimme europarlamentaarikko Nils Torvaldsin kanssa mm.. EU:n petopolitiikasta, saamelaisten oikeusasemasta ja siitä, miten dialogia EU:n ja saamelaisten välillä voisi kehittää.
Ságastalaimet europarlamentarihkar Nils Torvaldsiin ee. EU:a spirepolitihkas, sámiid vuoigatvuohtasajádagas ja das, mot dialoga EU:a ja sámiid gaskka sáhtálii ovddiduvvot.
EU:n parlamentti ja komissio ovat sitoutuneet käymään dialogia alkuperäiskansojen kanssa.
EU:a parlameanta ja komisšuvdna leaba čatnasan olláhuhttit dialoga álgoálbmogiiguin.
Keskustelu oli hyvin rakentava ja hyödyllinen.
Ságastallan lei hui huksejeaddji ja ávkkálaš.
Suomessa on maa- ja metsätalousministeriön toimesta nostettu painokkaasti esille se, että Suomen petopolitiikka perustuu EU:n linjauksiin.
Suomas lea eanan- ja meahccedoalloministeriija doaimmas loktejuvvon vuoimmálaččat ovdan, ahte Suoma spirepolitihkka vuođđuduvvá EU:a linnjemiidda.
Nykyinen petopolitiikka on kestämätön, koska se ei huomio petojen liikkumista valtioiden rajojen yli, korvausjärjestelmä on hidas ja kankea, korvauksia ei aina edes maksettu ja haittaeläinten poisto on todella vaikeaa.
Dáláš spirepolitihkka ii suvdde, dat lea gierdameahttun. Dat ii váldde vuhtii beađuid johtima stáhtaid rájiid rastá, buhttenortnet lea njoahci ja gággat, buhtadusat eai álohii leat oba máksojuvvonge ja vahátelliid jávkadeapmi lea duođaid váttis.
Tilanne uhkaa jo poronhoidon tulevaisuutta.
Dilli uhkida juo boazodoalu boahtteáiggi.
Torvalds toi esille, että juuri valtioilla on suurimmat velvoitteet tehdä omat päätöksensä.
Torvalds buvttii ovdan, ahte namalassii stáhtain lea geatnegasvuohta dahkat iežas mearrádusaid.
Niiden on saatettava tilanne sille tasolle, että pedot eivät uhkaa elinkeinon harjoittamista.
Dat galget oažžut dili dan dássái, ahte spiret eai uhkit ealáhusaiguin bargama.
EU ei pakota valtioita suojelemaan poroja petojen ravinnoksi.
EU ii bákkut stáhtaid suodjalit bohccuid spiriid biebmun.
Ministeriöt voivat johtaa kansalaisia harhaan pitämään EU:ta kummajaisena ja syytellä tätä vaikka mistä asiasta, koska EU-kansalaiset eivät tiedä EU:sta eivätkä sen toiminnasta.
Ministeriijat sáhttet čádjidahttit riikkavuložiid atnit EU:a gobmin ja sivahallat dan vaikko man áššis daningo EU ja dan bargu lea dovdameahttun eanas olbmuide.
Suurimmaksi osaksi huonolle politiikalle pitää hakea syyllistä muualta kuin EU:sta. Torvalds sanoi myös, että harkitsemattomilla elintavoillamme olemme myös sekoittaneet petojen luonnollisia elintapoja.
Eanasin heajos politihkkii galgá ohcat sivalačča eará sajes go EU:s.Torvalds dajai maid, ahte heajos eallinvugiimet mielde leat maid seaguhan beađuid lunddolaš eallinvugiid.
Meillä on tästä johtuen enemmän häiriköivästi käyttäytyviä petoja kuin aikaisemmin.
Mis lea dán geažil eambbo heajosmenolaš beađut go ovdal.
Tämänkin asian arvioiminen ja vastaavasti toimenpiteisiin ryhtyminen kuuluu jäsenvaltion tehtäviin.
Dánnai ášši árvvoštallan ja doaibmabijuide riepman dan ektui gullá lahttoriikka bargguide.
Meillä oli mahdollisuus tavata myös komissaari Olli Rehn.
Mis lei maid vejolašvuohta deaivat komissára Olli Rehna.
Oli hienoa, että tapaaminen järjestyi kaiken eurokriisin ja Kyproksen kriisin keskellä.
Lei duođaid fiinna ášši, ahte deaivvadeapmi ordnahuvai buot euroroasu ja Kyprosa roasu gaskkas.
Se osoitti minusta myös sen, että komissaarilla on aito kiinnostus saamelaisasioihin.
Dat čájehii mu mielas dan, ahte komissáras lea eakti beroštupmi sámi áššiide.
Toin tapaamisessa esille, että saamelaiskäräjät ja komissio voisivat yhteistyötä tehdä arktisessa ja pohjoisen ulottuvuuden politiikassa sekä erityisesti ympäristökysymyksissä.
Bukten deaivvadeamis ovdan, ahte sámediggi ja komisšuvdna sáhtáleigga bargat ovttasráđiid árktalaš ja davvi dimenšuvnna politihkas sihke earenoamážit birasgažaldagain.
Ulkovaltasuhteista vastaava komissaari Lady Catherine Ashton on halunnut dialogia EU:n komission ja saamelaisten välille halutessaan viime kevään Suomen vierailullaan tavata saamelaisia ja itse näen hyvänä jatkumona tälle dialogille Suomen saamelaiskäräjien vierailuin EU:ssa.
Olgoáššiid komissára Lady Catherine Ashton lea hálidan dialoga EU:a komisšuvnna ja sápmelaččaid gaskii go hálidii diimma giđa deaivat sápmelaččaiguin ja ieš oainnán buorrin joatkkan dán dialogii Suoma sámedikki guossástallama EU:s.
Toin myös esille sen, että EU:n rahoitusohjelma InterregSápmia tulisi kehittää.
Bukten maid ovdan, ahte EU:a ruhtadanprográmma InterregSápmi galggalii gárgehuvvot.
Tärkeintä on, että se jatkuisi seuraavalla rahoituskaudella eikä sen rahoitusta pienennettäisi.
Deháleamos lea, ahte dat seaillulii čuovvovaš ruhtadanbaji áigge iige dan ruhtadeapmi unniduvvole.
Valitettavasti nykyinen rahoitusohjelman käyttö on tuonut byrokratiallaan kielteisiä vaikutuksia eivätkä pienet toimija voi eivätkä uskalla rahoitusta hakea.
Dađi bahábut dáláš ruhtadanprográmma atnu lea buktán byrokratiijainis biehtadahkes váikkuhusaid eaige smávvadoaibmit sáhte eaige duostta ohcat ruhtadeami.
Rahoitusohjelma ei palvele enää tarkoitustaan jos vain suuret ja vakavaraiset toimijat voivat sitä hakea.
Ruhtadanprográmma ii bálval iežas ulbmila jos dušše stuora ja jábálaš doaibmit sáhttet dan ohcat.
Rahoitusohjelman hallintoa tulisi tehostaa.
Ruhtadanprográmma hálddahus galggalii beavttálmahttojuvvot.
Komissaari Rehn oli hyvin myönteinen.
Komissára Rehn lei hui miehtemielalaš.
Hän korosti, että komissio on sitoutunut dialogiin alkuperäiskansojen kanssa ja lupasi viedä asiaa eteenpäin ja pyysi yhteydenottoja omien avustajiensa kanssa.
Son deattuhii, ahte komisšuvdna lea čatnasan dialogii álgoálbmogiiguin ja lohpidii doalvut ášši ovddos nu bures go son sáhttá ja bivddii oktavuohtaváldimiid iežas vehkiiguin.
Tapaamisesta jäi sellainen kuva, että hänellä on aito kiinnostus kehittää ja edistää dialogia saamelaisten ja komission välillä.
Deaivvadeamis bázii dakkár govva, ahte sus lea eakti hállu ovddidit dialoga sápmelaččaid ja komisšuvnna gaskkas.
Korkein hallinto-oikeus on ratkaissut saamelaiskäräjien viime syksynä tekemät purkuhakemukset, jotka koskivat saamelaiskäräjien vaaliluettelon täydentämistä vastoin saamelaiskäräjien kantaa.
Alimus hálddahusriekti lea mearridan sámedikki mannan čavčča dahkan burginohcamušatid, mat guske sámedikki válgalogahallama dievasmahttima vuostá sámedikki oainnu.
KHO on hylännyt purkuhakemukset asiaa tarkemmin perustelematta.
AHR lea hilgon burginohcamušaid ášši dárkilit ákkastalakeahttá.
Tulen viemään asian seuraavaan hallituksen kokoukseen ja hallituksen tulee pohtia aikooko se viedä asiaa eteenpäin kansainvälisessä oikeudessa - YK:ssa tai Euroopan Neuvostossa.
Boađán doalvut ášši čuovvovaš stivrra čoakkámii ja stivra galgá suokkardit áigugo dat doalvut ášši viidáseappot riikkaidgaskasaš riektái – ON:ii dehe Eurohpá Ráđđái ?
Mielestäni asia on periaatteellisesti niin tärkeä ja koska asiassa on myös kyse kansainvälisten sopimusten toimeenpanosta, niin saamelaiskäräjien ei tule jättää asiaa tähän.
Mu mielas ášši lea prinsihpalaččat nu dehálaš, ja go áššis lea maid jearaldat riikkaidgaskasaš soahpamušaid olláhuhttimis, de sámediggi ii galgga guođđit ášši dása.
Seuraavassa blogissani kerron eilisen biodiversiteettikokouksen tärkeästä päätöksestä hyväksyä biodiversiteettistrategian toimeenpanoa ohjaava toimintaohjelma vuosille 2013 – 2020.
Čuovvovaš bloggas muitalan ievttá biodiversiteahttačoakkáma dehálaš mearrádusas dohkkehit jagiide 2013 – 2020 doaibmaplána, mii stivre biodiversiteahttastrategiija olláhuhttima.
Iloa ja kuntauudistusta
ILOs ja suohkanođastusas
Terveiset lomalta !
Dearvvuođagat luomus !
En ole ihan malttanut jäädä kokonaan lomille vaan olen seurannut ajankohtaista poliittista keskustelua ja uutisia.
In leat áibbas ollásit máššan báhcit lupmui, muhto lean čuvvon áigeguovdilis ságastallama ja ođđasiid.
Tässä työssä on mahdotonta irrottautua lomallakin täysin saamelaispolitiikasta.
Dán barggus lea veadjemeahttun luovvanit luomus sámi politihkas.
Valtioneuvoston hallinnon ja aluekehittämisen ministerityöryhmä on kokoontunut tänään.
Stáhtaráđi hálddahusa ja guovlogárgeheami ministtarbargojoavku lea čoahkkanan odne.
Ministeriryhmään kuuluu alue- ja kunta-, elinkeino-, opetus-, asunto- ja viestintä-, oikeus-, ympäristö-, sisäasian- ja liikenneministerit.
Ministtarjovkui gullet guovlo- ja suohkan, ealáhus-, oahpahus-, viste- ja gulahallan-, vuoigatvuohta-, biras-, sisáššiid- ja johtalusministarat.
Ministeriryhmä on linjannut kunnallishallinnon rakenneuudistuksen tulevaisuutta ja määrittänyt kriteerit, jotka ohjaavat uudistuksen jatkoa ja kuntaliitoksia.
Ministtarjoavku lea linnjen suohkanráhkadusa ráhkadusođastusa boahttevašvuođa ja meroštallan kritearaid, mat stivrejit ođasnuhttima joatkaga ja suohkanlihtuid.
Tiedote päätöksestä löytyy osoitteesta: http://valtioneuvosto.fi/ajankohtaista/tiedotteet/tiedote/fi.jsp?oid=361394
Mearrádusa dieđáhus gávdno čujuhusas: http://valtioneuvosto.fi/ajankohtaista/tiedotteet/tiedote/fi.jsp?oid=361394
Ministeriryhmän päätöksessä on selvästi huomioitu saamelaiskäräjien lausunto kunnallishallinnon rakenneuudistuksesta ja olen tyytyväinen ministeriryhmän päätökseen asiassa.
Ministtarjoavkku mearrádusas lea čielgasit váldojuvvon vuhtii sámedikki cealkámuš suohkanráhkadusa ráhkadusođastusas ja lean duhtavaš ministtarjoavkku mearrádussii.
Käytännössä saamelaisten kotiseutualueen kunnat täyttävät ministeriryhmän hyväksymät kriteerit, jotka edellyttävät kuntaliitosselvitysten aloittamista.
Geavadis sámi ruovttuguovllu suohkanat devdet ministtarjoavkku dohkkehan kritearaid, mat gáibidit suohkanlihtuid čielggademiid álggaheami.
Ministeriryhmä kuitenkin päätti, että kriteereistä voi olla mahdollista poiketa mm. erityisen harvan asutuksen, kielellisten oikeuksien turvaamisen sekä toiminnallisen kokonaisuuden muodostumisen perusteella.
Ministtarjoavku goitge mearridii, ahte kritearain sáhttá leat vejolaš spiehkastit ee. earenoamáš hárvves orruma, gielalaš rivttiid dorvvasteami sihke doaibmaollisvuođa hápmahuvvama vuođul.
Poikkeukset arvioidaan tapauskohtaisesti.
Spiehkastagat árvvoštallojuvvojit dáhpáhusaid mielde.
Ministeriryhmä linjasi edelleen, että perustuslain reunaehdot huomioidaan uudistuksen toteuttamisessa, eli mm. sosiaaliset ja sivistykselliset perusoikeudet sekä kielellisiä oikeuksia (kansalliskielet ja saamen kieli) ja saamelaisten kulttuuri-itsehallintoa koskevat kirjaukset.
Ministtarjoavku linnjii ain, ahte vuođđolága ravdaeavttut váldojuvvojit vuhtii ođasnuhttima olláhuhttimis, dehege ee. sosiálalaš ja čuvgehuslaš vuođđorievttit sihke gielalaš rievttit (álbmotgielat ja sámegiella) ja sámiid kulturiešstivrema girjemat.
Arvioinnissa on otettava huomioon myös perustuslakivaliokunnan tulkintakäytäntö.
Árvvoštallamis galgá váldojuvvot vuhtii maid vuođđoláhkaválljagotti dulkongeavat.
Ministeriryhmän päätösten pohjalta kirjoitetaan luonnos hallituksen esitykseksi kunnallishallinnon rakenneuudistuslaiksi, joka lähetetään lausunnolle syksyllä.
Ministtarjoavkku mearrádusaid vuođul čállojuvvo hámus ráđđehusa evttohussan suohkanráhkadusa ráhkadusođastusláhkan, mii sáddejuvvo cealkima várás čakčat.
Aikataulu on edelleen kovin kiireinen.
Dás lea ain hui hohpos áigedávval.
Mielestäni poikkeukset vastaavat osaltaan saamelaiskäräjien kokouksen hyväksymän kunnallishallinnon rakenneuudistusta käsitelleen lausunnon esittämiin huolenaiheisiin ja voimme odottaa rauhallisin mielin asian jatkovalmistelua.
Mu oainnu mielde spiehkastagat dávistit oasisteaset sámedikki čoakkáma dohkkehan suohkanráhkadusa cealkámušain gieđahallan cealkámuša fuolaide ja sáhttit ráfálaččat vuordit ášši joatkkaválmmaštallama.
Tänään oikeusministeriö julkaisi lausuntoyhteenvedon ministeriöiden ja saamelaiskäräjien antamista lausunnoista Ilo 169-sopimuksen ratifiointiedellytyksistä.
Odne vuoigatvuohtaministeriija almmustuhtii cealkámuščoahkkáigeasu ministeriijaid ja sámedikki addin cealkámušain Ilo 169-soahpamuša ratifisereneavttuin.
Yhteenveto ja tiedote löytyvät osoitteesta: http://www.om.fi/Etusivu/Ajankohtaista/Uutiset/1330604079483 Tärkein uutinen on, että suurin osa ministeriöistä ja saamelaiskäräjät eivät pidä sopimuksen ratifiointia ongelmallisena.
Čoahkkáigeassu ja dieđáhus gávdnoba čujuhusas: http://www.om.fi/Etusivu/Ajankohtaista/Uutiset/1330604079483 Deháleamos ođas lea, ahte eanas ministeriijain ja sámediggi eai ane soahpamuša ratifiserema problemáhtalažžan.
Esimerkiksi ympäristöministeriö toteaa lausunnossaan, että sen toimialueella valmistellaan useita lainsäädäntöhankkeita, joissa voidaan tarkastella Ilo-sopimuksen ratifiointiedellytyksiä.
Omd. birasministeriija dadjá cealkámušastis, ahte dan doaibmasuorggis válmmaštallojit máŋggat láhkaásahanfidnut, main sáhttet geahčaduvvot Ilo-soahpamuša ratifisereneavttut.
Tärkeimmät näistä ovat maankäyttö- ja rakennuslaki, ympäristövaikutusten arvioinnista annettu laki, luonnonsuojelulaki ja erämaalaki.
Dáin mávssolaččamusat leat eanangeavahan- ja huksenláhka, birasváikkuhusaid árvvoštallanláhka, luonddusuodjalanláhka ja meahcceláhka.
Ympäristöministeriö, kuten saamelaiskäräjätkin, näki, että maanomistusta ja hallintaa koskeva asiakokonaisuus tulee ratkaista Metsähallituksen hallinnonuudistuksen yhteydessä.
Birasministeriija, dego sámedigginai, oinnii, ahte eanaomastan- ja hálddašeami áššeollisvuohta galgá čovdojuvvot Meahcceráđđehusa hálddašanođastusa olis.
Ministeriöiden lausuntoihin oli valitettavasti päässyt kummallisuuksia, väärinymmärryksiä ja lappalaiskulttuuriliikkeen ajamia ajatuksia ja jotkin ministeriöt olivat ottaneet kantaa asioihin, jotka eivät niiden toimialaan edes kuuluneet.
Ministeriijaid cealkámušaide ledje dađi bahábut ihtán ártetvuođat, boasttoipmárdusat ja lappalaškulturlihkadusa ovddidan jurdagat ja muhtin ministeriijat leat váldán beali áššiide, mat eai daid doaibmasuorgái oba gullange.
On myös hyvin erikoista, että tilanteessa, jossa hallitusohjelmassa on asetettu tavoitteeksi ratifioida ILO 169-sopimus, niin virkamiesvastuulla hallitusohjelmaa toteuttava valtiovarainministeriö (VM) on ilmoittanut vastustavansa sopimuksen ratifiointia, mikäli sopimuksen ratifiointi edellyttää muutoksia maanomistusoloihin.
Lea maid hui earenoamáš, ahte dilis, mas ráđđehusprográmmas lea biddjon ulbmilin ratifiseret ILO 169-soahpamuš, de virgeolmmošovddasvástádusain ráđđehusprográmma olláhuhtti ruhtaministeriija (RM) lea ilmmuhan vuostálastit soahpamuša ratifiserema, jos soahpamuša ratifiseren gáibida rievdadusaid eanaoamastandiliide.
Näkemystään ministeriö perustelee vuoden 2001 saamelaistoimikunnan mietintöön sisältyvään valtiovarainministeriön kannanotolla.
Ministeriija ákkastallá ášši jagi 2001 ruhtaministeriija oainnuin, mii lea dalá sámi doaibmagotti smiehttamuša siste.
Valtiovarainministerit ja ministeriön ylin johto on yli 10 vuoden takaisesta tilanteesta vaihtunut useaan otteeseen ja onkin kummallista, että vuonna 2001 muodostettu kanta on nykyisen valtiovarainministeriön kannan perustana, vaikka niin kansallinen kuin kansainvälinen ihmisoikeustilanne on muuttunut siitä asti.
Stáhtaministarat ja ministeriija alimus njunnošat leat badjel 10 jagi boares dili rájes molsahuvvan máŋgga háve ja leanai ártet ahte jagi 2001 čállojuvvon oaidnu lea dáláš ruhtaministeriija cealkámuša vuođđun, vaikko sihke riikkasis ja riikkaidgaskasaš olmmošriektedilli lea rievdan dan rájes.
Valtiovarainministeriö valmistelee hallituksen talous-, vero- ja finanssipolitiikkaa ja valtion talousarvion.
Ruhtaministeriija válmmaštallá ráđđehusa ekonomiija-, vearro- ja finánsapolitihka ja stáhtabušeahta.
Se vastaa myös rahoitusmarkkinapolitiikan valmistelusta ja valtion työnantaja- ja henkilöstöpolitiikasta sekä julkishallinnon kehittämisestä.
Dan ovddasvástádussan maid lea ruhtadanmárkanpolitihka válmmaštallan ja stáhta bargoaddi- ja bargiidpolitihkka sihke almmushálddahusa gárgeheapmi.
Lisäksi VM vastaa kuntahallinnon lainsäädännön sekä kunnallistalouden kehittämisestä.
Dasa lassin RM:a bargun lea suohkanhálddahusa láhkaásaheami ja suohkaniid ekonomiija gárgeheapmi.
Valtion hallinnassa oleva maa- ja vesialue sekä sen ohjaus kuuluvat maa- ja metsätalous- ja ympäristöministeriölle, ei valtiovarainministeriön tehtäviin.
Stáhta hálddašan eanan- ja čáhceviidodat sihke dan stivren gullaba eanan- ja meahccedoalloministeriija ja birasministeriija bargguide, ii heađisge ruhtaministeriija.
Myös maa- ja metsätalousministeriö suhtautuu kielteisesti sopimuksen ratifiointiin, mutta se on ollut tiedossa jo useamman vuosikymmenen ajan.
Maiddái eanan- ja meahccedoalloministeriijas (EMM) lea biehtadahkes oaidnu soahpamuša ratifiseremii, muhto dat lea leamaš dieđus juo máŋgalogi jagi.
Ministeriön johdon vaihtuminen ei tunnu ministeriön nuivaa suhtautumista saamelaisiin muuttavan.
Ministeriija njunušolbmuid molsahuvvan ii oro ministeriija gážžáris doaladumi sápmelaččaid guovdu earáhuhttime.
Maa- ja metsätalousministeriö ottaa kantaa lausunnossaan mitä moninaisimpiin kysymyksiin, jotka eivät ministeriön tehtäviin kuulu.
Eanan- ja meahccedoalloministeriija váldá beali vaikko makkár gažaldagaide, mat eai ministeriija bargguide gula.
Ministeriön mielestä ei ole selvää, koskeeko sopimus saamelaisten kotiseutualuetta vai esimerkiksi koko poronhoitoaluetta.
Ministeriija mielas ii leat čielggas, guoskágo soahpamuš sámiid ruovttuguovllu vai omd. oba boazodoalloguovllu.
Ministeriön mielestä ei ole myös yksiselitteistä, kuka on saamelainen.
Ministeriija oainnu mielde ii leat maid ovttačilggolaš, gii lea sápmelaš.
Perustuslakia ja saamelaiskäräjälakia ministeriössä ei ilmeisesti tunneta.
Ministeriijas eai oro dovdame vuođđolága ja sámediggelága.
Maa- ja metsätalousministeriön hallinnonala kattaa maa- ja puutarhatalouden, maaseudun kehittämisen, metsätalouden, kalatalouden, eläinlääkintähuollon ja eläimistä saatavien elintarvikkeiden valvonnan.
Eanan- ja meahccedoalloministeriija hálddašansuorgi gokčá eanan- ja šaddogárdedoalu, dálonguovllu gárgeheami, vuovdedoalu, guolledoalu, šibitdálkkodanfuolahusa, elliin ožžojun eallindárbašiid bearráigeahču.
Ministeriö hoitaa myös riista- ja porotaloutta, vesivarojen käyttöä ja maanmittausta.
Ministeriija dikšu maid fuođđo- ja boazodoalu, čáhceriggodagaid geavahusa ja eananmihtideami.
Saamelaismääritelmään ja saamelaisten kotiseutualueen määrittämiseen liittyvät kysymykset eivät kuulu ministeriön toimialaan vaikka se niin ilmeisesti haluaisikin.
Sápmelačča meroštallan ja gažaldagat, mat laktásit sámiid ruovttuguovllu meroštallamii, eai gula ministeriija doaibmasuorgái vaikko dan dat čielgasit hálidivččiige.
Myös työ- ja elinkeinoministeriö, jonka tehtäviin kuuluu mm. elinkeinopolitiikka, aluekehitys, kaivosasiat ja työllisyysasiat, ottaa kantaa saamelaisuuteen.
Maiddái bargo- ja ealáhusministeriija (BEM), man bargguide gullet ee. ealáhuspolitihkka, guovlluidgárganeapmi, ruvkeáššit ja barggolašvuohtaáššit, váldá beali sápmelašvuhtii.
Ministeriön mielestä saamelaista alkuperää olevien väestön ja saamelaisten välille ei tule luoda eriarvoisuutta.
Ministeriija oainnu mielde sápmelaš máttuin buolvaiduvvan olbmuid ja sápmelaččaid gaskii ii oaččo duddjot sierraárvosašvuođa.
Ovatkohan TEM ja MMM pohtineet yhdessä saamelaismääritelmäkysymyksiä ja lyöneet virkamiesten viisaat päät yhteen ?
Leabagoson EMM ja BEM suokkardan ovttas sápmelačča meroštallama gažaldagaid ja časkán virgeolbmuid viisses oivviid oktii ?
Myös TEM:in tulisi ehdottomasti tutustua Suomen perustuslakiin ja saamelaiskäräjälakiin, jotka määrittävät yksiselitteisesti sopimuksen soveltamiskohteen.
Maiddái BEM galggalii earenoamážit oahpásnuvvat Suoma vuođđoláhkii ja sámediggeláhkii, mat meroštallaba ovttačilggolaččat soahpamuša guoskadančuozáhaga.
Palaan lomalta ainakin muutamaksi päiväksi 9.7. uuden kaivoslain mukaisten kullanhuuhdontapäätösten tehtävien valitusten ja koneellisen kullankaivuluvista annettavien muistutusten johdosta.
Máhcan luomustan áŋkke muhtin beaivái 9.7. ođđa ruvkelága miel golledoidinmearrádusaid váidalusaid ja mášengollerogganlobiid muittuhusaid geažil.
Kohti kesälomia
Geasseluomut lahkonit
Kevään viimeinen blogi on pitkä – lyhyessä ajassa on tapahtunut paljon.
Giđa maŋimus blogga lea guhkki – oanehis áigge lea olu dáhpáhuvvan.
Kevätistuntokauden viimeinen yleiskokous pidettiin viime viikolla Inarissa.
Giđđabaji maŋimus dievasčoakkán dollojuvvui mannan vahku Anáris.
Yli kolmannes saamelaiskäräjäjäsenistä ei ollut päässyt kokoukseen paikalle.
Badjelaš goalmmádas sámedikki lahtuin eai lean beassan čoakkámii.
Kokous sai kuitenkin vähäisestä osallistujamäärästä huolimatta tehtyä tehokkaasti kaikki päätökset.
Čoakkán sáhtii goitge unnánaš oassálastimearis fuolakeahttá dahkat áhpasit buot mearrádusaid.
Kuluvan vuoden budjetti on vihdoin hyväksytty.
Nohkavaš jagi bušeahtta lea viimmat dohkkehuvvon.
Esitin kokouksessa että jatkossa saamelaiskäräjien talousarvio hyväksytään edellisen budjettivuoden viimeisessä kokouksessa, jotta yleiskokouksen budjetti- ja ohjausvalta todellisuudessa toteutuisi.
Evttohin čoakkámis, ahte boahttevuođas sámedikki bušeahtta dohkkehuvvo ovddit bušeahttajagi maŋimus čoakkámis, vai dievasčoakkáma bušeahtta- ja stivrenváldi duođalašvuođas seaillulii.
Tämä sai yleiskokouksessa kannatusta ja jatkossa budjetti hyväksytään todella siten, että yleiskokous voi päättää rahoituksen käytöstä ennen kuin sitä on jo kulutettu.
Dát oaččui dievasčoakkámis guottáhusa ja boahtteáigge dohkkehuvvo duođaid dađi lági mielde, ahte dievasčoakkán sáhttá mearridit ruhtadeami geavahusas ovdal go das lea juo golahuvvon mealgat oassi.
Muutos voi johtaa siihen, että jatkossa Saamelaiskäräjät voi joutua tekemään lisätalousarvioita.
Nuppástus sáhttá doalvut dasa, ahte dás duohko Sámediggi sáhttá šaddat dahkat lassibušeahttaárvalusaid.
Saamelaiskäräjien tilinpäätös vuodelta 2012 myös hyväksyttiin.
Sámedikki dimmá (jagi 2012) rehketdoalloloahpaheapmi maid dohkkehuvvui.
Tilinpäätös oli noin 8000 euroa alijäämäinen.
Rehketdoalloloahpaheamis lei sulaid 8000 euro vuolláibáza.
Alijäämä katetaan edellisten vuosien ylijäämällä.
Vuolláibáza gokčojuvvo ovddit jagiid badjebáhcagiin.
Talous on paremmalla tolalla kuin oikeastaan odotettiinkaan.
Ekonomiija lea buoret dásis go oba vurdojuvvuige.
Yleiskokouksen hyväksymässä budjetissa vuodelle 2012 hyväksyttiin 64 000 euron alijäämäinen budjetti.
Dievasčoakkáma dohkkehan bušeahtas jahkái 2012 dohkkehuvvui bušeahtta, mas lei 64 000 euro vuolláibáza.
Budjetin parempi toteutuminen kertoo palvelujen myynnin onnistumisesta, mutta toisaalta myös siitä, että kaikkia tavoitteita ei vuonna 2012 pystytty saavuttamaan.
Bušeahta buoret olláhuvvan muitala bálvalusaid vuovdima lihkostuvvamis, muhto nuppe dáfus maid das, ahte buot ulbmiliid jagi 2012 áigge ii lean vejolaš joksat.
Toimintakertomusta on tiivistetty aikaisemmista vuosista n. 30-sivuiseksi ja se on kehittynyt paljon - joinakin vuosina se on ollut jopa 100-sivuinen.
Doaibmamuitalus lea otnon ja čavgejuvvon s. 30-siidosažžan ja dat lea olu buorránan – muhtin jagiid dat lea leamaš juobe 100-siidodasaš.
Kehittämisen varaa edelleen on.
Buoridanmunni das lea velnai.
Yleiskokous on edellyttänyt hyväksyessään vaalikauden toimintaohjelman että toimintaohjelman toteutumista seurataan vuosittain toimintakertomuksen käsittelyn yhteydessä.
Dievasčoakkán lea gáibidan dohkkehettiinis válgaáigodaga doaibmaprográmma, ahte doaibmaprográmma olláhuvvan bearráigehččojuvvo jahkásaččat doaibmamuitalusa gieđahallama olis.
Tämä vaatii edelleen kehittämistä.
Dát gáibida ain gárgeheami.
Toimintakertomuksessa ovat puheenjohtajan katsaus ja kuluneen budjettivuoden tärkeimmät tapahtumat.
Doaibmamuitalusas leat ságadoalli geahčastat ja nohkavaš bušeahttajagi deháleamos dáhpáhusat.
Toimintakertomus tulee kotisivuillemme piakkoin.
Doaibmamuitalus boahtá min ruovttusiidduide farggabáliid.
Kertomuksen mukaan saamelaiskäräjillä on ollut paljon toimintaa - lausunnot ja viranomaisneuvottelut ovat työllistäneet eniten.
Muitalusa mielde sámedikkis lea leamaš olu doaibma – cealkámušat ja eiseválderáđđádallamat leat barggahan eanemus.
Uutta toimintaa on pystytty luomaan vain vähän.
Ođđa doaibma lea leamaš unnán.
Saamelaiskäräjien taloustilanne oli heikko, mutta omaa toimintaa pitää edelleen tehostaa ja priorisoida yleiskokouksen hyväksymän toimintaohjelman mukaisesti, jotta saamme kehitettyä omaa toimintaamme ja edunvalvontaamme.
Sámedikki ekonomiijadilli lei heittot, muhto iežas doaibma galgá ain beavttálmahttit ja vuoruhit dievasčoakkáma dohkkehan doaibmaprográmma mielde, vai sáhttit gárgehit bargomet ja beroštumiid goziheami.
Henkilöstön vaihtuvuus ja kierrättäminen, sijaisten palkkaamisen vaikeus ja erilaiset projektit hidastavat varsinaista toimintaamme.
Bargiid molsahuvvan ja garvviheapmi, sadjásaččaid bálkáheami váttisvuohta ja sierralágán prošeavttat njoazidit min aitosaš barggu.
Saamelaiskäräjillä on todella hyvä yleiskokouksen hyväksymä vaalikauden toimintaohjelma, mutta sen toteuttaminen edellyttää pitkäjänteistä työtä ja sen huomioimista kaikessa päätöksenteossa ja hallinnossa.
Sámedikkis lea duođaid buorre dievasčoakkáma dohkkehan válgaáigodaga doaibmaprográmma, muhto dan olláhuhttin gáibida guhkesáigge barggu ja dan vuhtii váldima buot mearrádusdahkamis ja hálddahusas.
Yleiskokous hyväksyi myös esityksen vuoden 2015 talousarvioon saamelaiseksi kulttuurimäärärahaksi.
Dievasčoakkán dohkkehii maid evttohusa jagi 2015 bušehttii sámi kulturmearreruhtan.
Esitimme kulttuurimäärärahaa nostettavaksi vajaaseen 400 000 euroon.
Evttoheimmet kulturmearreruđa bajiduvvot vádjit 400 000 euroi.
Lisäksi esitimme, että opetus- ja kulttuuriministeriö ja saamelaiskäräjät neuvottelisivat Utsjoen kirkkotupien rahoituksen siirtämisestä suoraan kirkkotupayhdistykselle.
Dasa lassin evttoheimmet, ahte oahpahus- ja kulturministeriija ja sámediggi ráđđádalalivččiiga Ohcejoga girkostobuid ruhtadeami sirdimis njuolga girkostohposearvái.
Valtio nimittäin korvamerkitsee kulttuurimäärärahasta tietyn summan kirkkotupien ylläpitämiseen, ja se jaetaan edelleen kirkkotupia ylläpitävälle yhdistykselle.
Stáhta oainnat bealljemerke kulturmearreruđas dihto supmi girkostobuid bajásdoallamii, ja dat juhkkojuvvo ain searvái, mii bajásdoallá girkostobuid.
Saamelaiskäräjien käsityksen mukaan tämä ei ole järkevää eikä tehokasta taloudenhallintaa ja myös loukkaa saamelaiskäräjien itsemääräämisoikeutta.
Sámedikki ipmárdusa mielde dát ii leat jierpmálaš iige beaktilis ekonomiijahálddašeapmi ja dat maid loavkkida sámedikki iešmearridanrievtti.
On hallinnollisesti ja taloudellisesti järkevämpää että kirkkotupayhdistykselle myönnetään varat suoraan ministeriön budjetista.
Hálddahuslaččat ja ekonomalaččatge leat jierpmát, ahte girkostohposearvái juolluduvvovit ruđat njuolga ministeriija bušeahtas.
Valitettavasti yleiskokouksessa ei käsitelty Sajoksen liiketoimintamallia eikä sen liiketoiminnan eettisiä ohjeita kuten yleiskokous on edellyttänyt.
Dađi bahábut dievasčoakkámis ii gieđahallon Sadjosa fitnodatdoaibmamálle eaige dan fitnodatdoaimma etihkalaš njuolggadusat dego dievasčoakkán lea gáibidan.
Hallinto ei ollut tuonut tarkistettuja ehdotuksia hallituksen käsittelyyn eikä hallitus ole voinut tuoda asiakokonaisuutta saamelaiskäräjien kokouksen käsiteltäväksi.
Hálddahus ii lean buktán dárkkistuvvon evttohusaid stivrra gieđahallamii iige stivra sáhttán buktit áššeollisvuođa dievasčoakkáma gieđahallama várás.
Kerroin yleiskokoukselle käymistäni neuvotteluista työ- ja elinkeinoministeriön kanssa rakennerahasto-ohjelmasta ja aluekehityslaista.
Muitalin dievasčoakkámii iežan ráđđádallamiin bargo- ja ealáhusministeriijain (BEM) ráhkadusruhtarádjoprográmmas ja guovlogárgehanlágas.
Neuvottelujen muistio löytyy kotisivuiltamme.
Ráđđádallamiid muittuhančálus gávdno ruovttusiidduineamet.
Kerroin yleiskokoukselle, että yhtenä tavoitteena helpottaa saamelaiskäräjien toimintaa voisi olla Ahvenanmaan mallin mukainen rahoitus. TEM:in edustajien mukaan Ahvenanmaa saa tietyn prosentuaalisen osuuden Suomen valtion budjetista, jolla sen on hoidettava itsehallintoonsa kuuluvat asiat.
Muitalin dievasčoakkámii, ahte oktan ulbmilin álkidahttit sámedikki doaimma livččii Ålándda málle miel ruhtadeapmi BEM:a ovddasteddjiid mielde Ålánda oažžu dihto prosentuála ossodaga Suoma stáhtabušeahtas, mainna dat dat galgá dikšut iešstivrejumis áššiid.
Samanlainen malli sopisi myös saamelaiskäräjien toiminnan rahoittamiseen.
Seammalágán málle heivelii maid sámedikki doaimma ruhtadeapmái.
Niin saamelaiskäräjillä kuin valtionhallinnossakin kuluu paljon aikaa saamelaiskäräjien rahoitushakemusten valmisteluun ja käsittelyyn.
Nu sámedikkis go stáhtahálddahusasnai manná olu áigi sámedikki ruhtadanohcamušaid válmmaštallamii ja gieđahallamii.
Malli antaisi saamelaiskäräjille myös todellisen itsemääräämisoikeuden, koska se voisi kohdentaa saamansa prosentuaalisen rahoitusosuuden omien prioriteettiensa mukaisesti.
Málle attálii sámedikki duođalaš iešmearridanrievtti, daningo dat sáhtálii ieš čuozihit iežan oažžun prosentuála ruhtadanossodaga iežas vuoruhemiid mielde.
Kotikuntani tilanne vaikuttaa yhä ikävämmältä saamelaisten kannalta.
Mu ruovttusuohkana dilli ain ahkideabbo sápmelaččaid dáfus.
Kuulen jatkuvasti uutisia saamelaisilta eri puolilla Enontekiötä miten kunnan suhtautuminen saamelaisiin on muuttunut ja miten eri puolille suunnitellaan toimintoja, jotka heikentävät saamelaiskulttuurin asemaa.
Gulan geažos áigge ođđasiid sápmelaččain Eanodaga sierra bealde mot suohkana doaladupmi sápmelaččaid guovdu lea earáhuvvan ja mot sierra guovlluide plánejuvvojit doaimmat, mat heajudit sámi kultuvrra dili.
Nykyinen lainsäädäntö ei tunnu merkitsevään kunnalle mitään.
Dáláš lágat eai oro máksime suohkanii maidege.
Kunta suunnittelee Peltovuomaan saamen kieltä elvyttävää toimintaa.
Suohkan pláne Bealdovuopmái sámegiela ealáskahttindoaimma.
Peltovuomassa ei asu kielensä menettäneitä saamelaisia, joiden kieltä pitäisi elvyttää.
Bealdovuomis eai oro gielas massán sápmelaččat, geaid giela galggalii ealáskahttit.
Kunta voi vapaasti järjestää saamen kielen opetusta missä tahansa, mutta saamen kieltä ja kulttuuria elvyttävää toimintaa voi järjestää vain saamelaislapsille.
Suohkan sáhttá lupmosit ordnet sámegiela oahpahusa gos beare, muhto sámegiela ja kultuvrra ealáskahttima sáhttá ordnet dušše sámi mánáide.
Harmi vaan, että kunta ei ole yhtä innokkaasti luomassa saamelaislapsille saamenkielistä kielikylpykerhotoimintaa kokopäiväiseksi. Enontekiöllä ei valitettavasti ole kokopäivästä kielikylpytoimintaa.
Šállošahtti fal, ahte suohka ii liikká stuora áŋgirvuođain leat dahkame vejolažžan sámi mánáide sámegielalaš ollesbeaivásaš giellalávgundoaimma.
Enontekiön kunnanvaltuusto on käsitellyt ei-julkisena päätöksen hankkia maata Lätäsenon alueelta Nokia Assert managementilta.
Eanodaga suohkana alimus stivra lea gieđahallan čiegusin mearrádusa háhkat eatnama Leahtaseanu viidodagas Nokia Assert Managementas.
Asia on julistettu ei-julkiseksi ennen pöytäkirjantarkastamista ilman asianmukaisia pykäläviittauksia julkisuuslakiin.
Ášši lea julggaštuvvon ovdal beavdegirjji dárkkisteami almmá áššáigullevaš paragráfačujuhusaid almmolašvuohtaláhkii.
Julkisuuslain § 1 mukaan viranomaisten asiakirjat ovat lähtökohtaisesti julkisia.
Almmolašvuohtalága vuosttaš §:a mielde eiseválddiid áššegirjjit leat vuolggasajis almmolaččat.
Kuntalain § 29 mukaan kunnan on tiedotettava asukkailleen kunnassa vireillä olevista asioista, niitä koskevista suunnitelmista, asioiden käsittelystä, tehdyistä ratkaisuista ja niiden vaikutuksista.
Suohkanlága 29 §:a mielde suohkan galgá dieđihit orruideaset suohkanis johttáhuvvon áššiin, daid plánain, áššiid gieđahallamiin, dahkkojun mearrádusain ja daid váikkuhusain.
Asian salaaminen on vastoin julkisuuslakia: kuntalaisilla on oikeus tietää vireillä olevista asioista jo ennen päätöksiä.
Ášši čiegadeapmi lea almmolašlága vuostá: suohkana orruin lea riekti diehtit johttáhuvvon áššin juo ovdal mearrádusaid.
Hankinnat, ostot ja myynnit ovat lähtökohtaisesti julkisia - tämä koskee myös maakauppoja.
Háhkamat, oastimat ja vuovdimat lea vuosttažettiin almmolaččat – dát guoská maid eanangávppiid.
Julkisuuslain mukaan salattavia asioita ovat esimerkiksi yritysten kilpailuun jättämät tarjoukset.
Almmolašvuohtalága mielde suollemas áššit leat omd. fitnodagaid gilvui guođđán fálaldagat.
Maa- ja kiinteistökauppojen tarkoitus on kunnan päätöksen mukaan myöhemmin hankkia Metsähallituksen luontopalvelujen hallinnassa olevalta maa-alueelta lisää kiinteistö-omaisuutta, rakentaa tie alueelle soidensuojelualueen halki ja rakentaa alueelle 30 vapaa-ajan asunnon mökkikylä ja matkailupalvelujen kiinteistö.
Eanan- ja giddodatgávppid ulbmil lea suohkana mearrádusa mielde maŋŋel háhkat Meahcceráđđehusa luonddubálvalusaid hálddašan eananviidodagas lasi giddodatopmodaga, dahkat luotta viidodahkii jekkiidsuodjalanguovllu rastá ja hukset viidodahkii 30 luomosáigge vistti bartagili ja turismabálvalusaid giddodaga.
Asian tekeminen ei-julkiseksi ennen päätöksentekoa loukkaa kuntalakia ja julkisuuslakia, koska kaupat ovat perusteena alueen matkailukehittämiselle ja soidensuojelualueen arvojen rikkomiselle.
Ášši čiegadeapmi ovdal mearrádusdahkama loavkida suohkanlága ja almmolašvuohtalága, daningo gávpašeapmi lea vuođđun guovllu turismagárgeheapmái ja suodjalanguovlluid árvvuid rihkkumii.
Asia onkin ilmeisesti haluttu pitää ei-julkisena ennen päätöksentekoa, koska asiasta ei ole haluttu julkista keskustelua.
Ášši leanai almmatge háliduvvon adnojuvvot ii-almmolažžan ovdal mearrádusdahkama, daningo áššis ii leat háliduvvon ságastallojuvvot almmolaččat.
Kunnanvaltuuston kiinteistökauppa tuo hyvin merkittäviä ja laajakantoisia vaikutuksia - sekä taloudellisia, ympäristöllisiä että poliittisia.
Suohkanstivrra giddodatgávpi buktá hui mearkkašahtti ja viiddesvuđot váikkuhusaid – sihke ekonomalaččat, biraslaččat ja politihkalaččat.