pere/sami_parallel huggingface dataset:
Esimerkiksi edessä oleva koe tai työkiireet tuntuvat ahdistavilta.
Dadjo ahte olbmos lea áŧestus ovdamearkka dihte go lea geahččaleapmi skuvllas dehe go lea olu bargu.
Ahdistuksella tarkoitetaan kuitenkin jotain muuta vain arkipäiväisiä huolenaiheita, jotka johtuvat usein stressistä.
Muhto áŧestus lea juoga eanet go dát juohke beaivásaš leabohisvuohta. Mii soaitá dárkkuhit hoahpu.
Ahdistuksen syy voi olla tiedostamaton
Olmmoš ii álo dieđe manin oažžu áŧestusa
Useimmat ihmiset kokevat ahdistusta jossain vaiheessa elämäänsä, mutta sen voimakkuus ja esiintymistiheys voivat vaihdella.
Eatnasat ožžot áŧestusa muhtimin, muhto dat lea earálágan man olu ja man dávjá.
Jotkut kokevat ahdistusta vain satunnaisesti.
Muhtimat ožžot áŧestusa moadde háve.
Toiset voivat kokea voimakasta ja toistuvaa tai pitkäkestoista ahdistusta.
Earáin sáhttá leat garra áŧestus mii dávjá geardu, dehe áŧestus mii bistá guhká.
Joku saattaa myös kokea lyhyitä ahdistuskohtauksia, jotka menevät nopeasti ohi.
Olmmoš sáhttá maid oažžut oanehis áŧestusdohppehallama mii manná badjel jođánit.
Joskus ahdistuksen taustalla oleva syy on tiedossa.
Muhtumin olmmoš diehtá manin oažžu áŧestusa.
Ahdistuksen voi laukaista jokin raskas kokemus, esimerkiksi läheisen kuolema.
Dat sáhttá šaddat go olmmoš vásiha soames váttis ášši, dego ahte soamis gean buot dovdet jápmá.
Väkivallan uhriksi joutunut voi kokea ahdistusta.
Olmmoš sáhttá oažžut áŧestusa jus lea šaddan veahkaváldot.
Ahdistusta voi aiheuttaa myös jonkun ilkeä käytös netissä tai huijauksen ja hyväksikäytön yritys.
Dehe jus soamis lea leamaš baháguren neahtas, dehe geahččalan beahttit dehe ávkkástallat suinna.
Jotkut kokevat ahdistusta ennen koetta tai työhaastattelua.
Muhtimat ožžot áŧestusa iskosa dehe barguiváldinjearahallama ovdal.
Tai ennen vaikeaa ja pelottavaa tilannetta.
Dehe go galgá dahkat juoidá masa ii liiko.
Vaikka tällainenkin ahdistus tuntuu ikävältä, ainakin sen syy on tiedossa.
Dat sáhttá leat váttis, muhto olmmoš diehtá goittotge manin lea áŧestus.
Syyn ymmärtäminen voi helpottaa ahdistuksen käsittelyä.
Dat soaitá dahkat álkibun gierdat dan.
Myös alkoholin tai huumeiden käyttö voivat aiheuttaa ahdistusta.
Áŧestusa sáhttá oažžut maid jus juhká viinni dehe geavtá gárrenmirkkuid.
Ahdistuksen syy voi olla tiedostamaton, tai se voi johtua asioista, joiden ei uskoisi aiheuttavan ahdistusta.
Áŧestus sáhttá šaddat maid olbmo dieđikeahttá manin, dehe áššiin main jurddaša eai galggale addit áŧestusa.
Siinä tapauksessa ahdistus saattaa joskus tuntua vielä vaikeammalta ja pelottavammalta.
Dat sáhttet muhtumin dagahit áŧestusa váivvibun ja dahkat olbmo eanet balolažžan.
Ahdistuksen erilaisten muotojen välillä ei ole selvää eroa.
Ii leat mangelágán čielga rádji dán soarttat áŧestusaid gaskkan.
Vaikka ahdistuksen taustalla oleva syy olisikin tiedossa, tunne voi silti vaikuttaa liian voimakkaalta tilanteeseen nähden, esimerkiksi jos kokee sydämentykytystä, huimausta ja hikoilua ennen koetta tai tenttiä.
Soaitá maid leahkit nu ahte olmmoš diehtá mas áŧestus vuolgá, muhto goittotge atná ahte dat lea ila garas, ovdamearkka dihte jus oažžu váibmodearpama, illáveaju ja bivastuvvama ovdal geahččaleami dehe tenttaid.
Vaikutus uneen ja tunteisiin
Váikkuha nahkáriidda ja dovdduide
Ahdistus voi vaikeuttaa rentoutumista ja nukkumista.
Áŧestus sáhttá dagahit ahte olbmoš lea váttis muossánit ja oađđit bures.
Ahdistunut saattaa herätä keskellä yöllä ja kärsiä sen myötä univaikeuksista tai univajeesta.
Olmmoš sáhttá badjánit ihkku ja dainnalágiin oažžut nahkáriid gaskaduvvát, dehe oažžut ila unnán nahkáriid.
Lisäksi ahdistus voi aiheuttaa levottomuutta, kärsimättömyyttä, ärtyneisyyttä ja itkuisuutta.
Áŧestus sáhttá maid dahkat ahte olmmoš šaddá leaboheapmin, gierdameahttumin ja erdui dehe nu ahte álkibut šaddá surolažžan ja álgá čierrut.
Ahdistusta ahdistuksesta
Áŧestus áŧestusa dihte
Ahdistus voi aiheuttaa kehossa niin voimakkaita tunteita ja reaktioita, että henkilö uskoo kuolevansa tai tulevansa hulluksi.
Áŧestus sáhttá addit garra dovdduid ja reakšuvnnaid gorudis ahte olmmoš sáhttá jáhkkit ahte jápmá dehe šaddá jallan.
Kokemus voi tuntua niin ikävältä, että haluaa tehdä kaikkensa välttääkseen sen toistumista.
Dat sáhttá leahkit nu váivi ahte ovttaskas geahččala dahkat buot vealtin dihte ahte dat ii gearddo.
Silloin voi ahdistua pelkästään siitä, että pelkää ahdistuvansa.
Dalle sáhttá oažžut áŧestusa daningo ballá ahte oažžu áŧestusa.
Ahdistuksen pelko rajoittaa elämää.
Dat gohčoduvvo vuordináŧestussan.
Miten oloaan voi kohentaa ?
Maid ieš sáhttá dahkat ?
Ahdistuksesta on mahdollista päästä eroon.
Áŧestusas sáhttá beassat luovos.
Jokainen voi löytää ahdistuksen käsittelyyn omia keinoja.
Dávjá olmmoš sáhttá gávdnat iežas vugiid gieđahallat iežas áŧestusa.
Tässä muutamia vinkkejä.
Dá leat moadde guigosa:
Ahdistuksesta puhuminen luotettavalle henkilölle voi auttaa.
Láve veahkehit muitalit áŧestusas soapmásii gean olis dovdá iežas oadjebassan.
Vaikeiden tunteiden pukeminen sanoiksi voi helpottaa niiden pohtimista ja ymmärtämistä.
Bidjamiin sániid iežas váttis dovdduide sáhttá dahkat álkibun jurddašit ja ipmirdit daid.
Monet kokevat ikävistä tunteista kirjoittamisen, maalaamisen tai muun luovan puuhastelun lievittävän ahdistuksen tunteita.
Máŋgasa veahkeha dat maid ahte čállá váttis dovdduin, dehe mále dehe luovvat eará ládje.
Stressi voi lisätä ahdistusta.
Hoahppu sáhttá maid dagahit áŧestusa.
Jos on stressaantunut, voi siis miettiä, miten stressiä ja siten myös ahdistusta voisi vähentää.
Jus lea huššái olmmoš sáhttá jurddašit got sáhttá unnidit huša, ja dainna lágiin maid unnidit áŧestusa.
Voi tehdä rentoutusharjoituksia.
Olmmoš sáhttá dahkat muossánan hárjehusaid.
Niitä voi ladata internetistä tai ostaa CD-levyn apteekista.
Dat gávdnojit láddet interneahtas dehe oastit cd:s apotehkas.
Ahdistus saattaa aiheuttaa univaikeuksia.
Áŧestus dagaha ahte olmmoš nohkká heajubut.
Hyvät yöunet voivat kuitenkin lievittää ahdistusta.
Muhto jus lihkostuvvá nohkkat bures sáhttá dat unnut.
Sen vuoksi on tärkeää yrittää nukkua riittävästi.
Danin lea dehálaš geahččalit oađđit ortnegiid.
Kuntoilu tai kävely voi lievittää ahdistusta.
Áŧestus sáhttá unnut jus lihkada, hárjehallamiin ja vázzimiin.
Jos tupakoi, nuuskaa, käyttää alkoholia tai juo paljon kahvia, voi yrittää vähentää niiden käyttöä ja katsoa olisiko lopettamisesta apua.
Jus borgguha, nuvske, juhká viinni dehe juhká olu gáfe olmmoš sáhttá geahččalit unnidit dan ja oaidnit jus dat veahkeha.
Runsas nikotiinin ja kofeiinin käyttö voivat lisätä ahdistusta ja heikentää yöunta.
Olu nikotiidna ja koffeiidna sáhttá lasidit áŧestusa ja dahkat ahte olmmoš nohkká heajubut.
Ahdistuksesta voi lukea lisää tai saada vinkkejä sen hoitoon esimerkiksi internetistä.
Olmmoš sáhttá lohkat áŧestusas dehe oažžut guigosiid earáin, ovdamearkka dihte interneahtas.
On myös mahdollista liittyä yhdistyksiin, joista voi saada vinkkejä ja tukea ahdistuksen käsittelyyn.
Gávdnojit searvvit maidda sáhttá searvat mat sáhttet doarjut guigosiiguin ja neavvagiiguin.
Jos haluaa puhua jonkun kanssa, voi soittaa tukipuhelimiin.
Jus háliida hupmat soapmásiin, sáhttá riŋget soamis telefonfáktii mat gávdnojit.
Ahdistusta ei kannata lievittää alkoholilla tai muilla päihteillä.
Olmmoš ii galgga juhkat viinni dehe váldit gárrenmirkkuid áŧestusa unnideapmái.
Päihteet saattavat auttaa hetkeksi, mutta ahdistus tulee takaisin ehkä vielä pahempana.
Dat soaitá orrut veahkeheame bottažii, muhto áŧestus boahtá ruovttoluotta ja dalle soaitá šaddat vearrábun.
Millaista apua on saatavilla ?
Makkár veahki olmmoš sáhttá oažžut ?
Ahdistuksesta voi päästä eroon erilaisilla tavoilla.
Olmmoš sáhttá maid oažžut veahki gávdnat vuogi beassat áŧestusas.
Tavallisesti hoitoon käytetään keskusteluterapiaa, lääkitystä tai rentoutusharjoituksia.
Dábáleamos dikšun lea soames lágan ságastanterapiija, dálkasat dehe muosáheapmi.
Mikä toimii yhdellä ei välttämättä toimi toisella.
Dat mii doaibmá ovtta persovdnii ii soaitte doaibmat nubbái.
Siksi on tärkeää saada apua, joka on sopeutettu omiin tarpeisiin.
Danin lea dehálaš ahte oažžu veahki mii lea heivehuvvon dasa maid ieš dárbbaha.
Apua voi hakea ottamalla yhteyttä nuorisovastaanottoon, opiskelijaterveydenhuoltoon tai terveyskeskukseen.
Ovttaskas sáhttá álgit váldimiin oktavuođa nuoraidvuostáváldimiin, ohppiiddearvvašvuhtii dehe dearvvašvuođaguovddážii.
Tarvittaessa he voivat auttaa ottamaan yhteyttä esimerkiksi psykologiin tai lääkäriin.
Jus dárbbahuvvo sáhttá dat gean deaivá veahkehit ovttaskasa oažžut oktavuođa ovdamearkka dihte psykologain dehe doaktáriin.
Eka kerta
Seksa vuosttaš geardde
Ennen ensimmäisiä seksuaalisia kokeiluja toisen kanssa monet ovat harjoittaneet itsetyydytystä.
Eatnasat lávejit lean onaneren ovdalgo leat anašan soapmásiin.
Ensimmäinen seksuaalinen kokemus tapahtuu siis usein oman itsensä kanssa.
Vuosttaš seksuálalaš vásáhus lea oainnát iežainis.
On luonnollista, että ensimmäinen seksikokemus toisen kanssa herättää monenlaisia ajatuksia ja odotuksia.
Lea dábálaš ahte olbmos leat olu jurdagat ja vuordámušat got boahtá leahkit go vuosttaš geardde anaša soapmásiin.
Eka kerta mietityttää
Jurdagat vuosttaš geardde
Ennen ensimmäisiä seksikokeiluja toisen kanssa mielessä voi olla monenlaisia ajatuksia siitä, miltä se tuntuu, millaista sen haluaa olevan ja milloin se tapahtuu.
Jus ii leat leamaš seksa soapmásiin ovttaskasas sáhttet leahkit olu jurdagat mot boahtá dovdot, got háliida ahte galgá šaddat ja goas dat galgá dáhpáhuvvat.
Moni on saattanut kuulla kavereiden puhuvan, nähnyt elokuvissa, lukenut lehdistä tai kuullut ekasta kerrasta jotain, jonka pohjalta kuvittelee, millaista sen tulisi olla.
Ovttaskas lea soaitán gullan olbmáid sárdnume das, oaidnán filmmaid, lohkan áviissaid dehe gullan eará mii dagaha ahte leat oaivilat mot galgá leahkit.
Usein pohdinnat koskevat emätinyhdyntää.
Dávjá gusket jurdagat cinneanašeami.
Tutkimukset osoittavat, että monet nuorista eivät ole olleet emätinyhdynnässä ennen kun he pääsevät lukiosta.
Dutkamat mat leat dahkkon čájehit ahte leat máŋgasat geat eai leat cinneanašan go gerget gymnásas.
Tämä voi johtua monista eri syistä, esimerkiksi siitä, että ei halua, että ei ole ollut mahdollisuutta, että haluaa harrastaa seksiä samaa sukupuolta olevien ihmisten kanssa tai että haluaa harrastaa muunlaista seksiä.
Dat sáhttá vuolgit das máŋgga sierra áššis, ovdamearkka dihte ahte ii hálit, ahte ii leat leamaš máhtolašvuohta, ahte liiko anašit seamma sohkabeliin dehe lea beroštupmi eará seksii go juste cinneanašeapmái.
Jokainen päättää itse
Ovttaskas mearrida ieš
Joskus voi tulla sellainen olo, että seksiä pitäisi harrastaa, vaikka ei haluaisikaan tai tuntisi olevansa vielä valmis.
Muhtumin soaitá dovdat iežas duđalažžan dehe bággejuvvon anašit vaikko ii soaitte riekta ieš háliidit dehe ii dovdda iežas válmmasin.
Joku taas voi tuntea joutuvansa odottamaan ensimmäistä seksikokemusta, vaikka haluaisikin jo kokea sen.
Ovttaskas soaitá dovdat iežas bággejuvvon vuordit seksain vaikko livččii háliidan dan.
Painostuksen kokeminen tai seksin odottaminen voi johtua kaveripiirin luomasta paineesta tai esimerkiksi perheen odotuksista.
Dovdat iežas bággejuvvon anašit dehe vuordit anašemiin sáhttá vuolgit joavkodeattus daid gaskkas geaiguin lea ovttas dehe ovdamearkka dihte veaga vuordámušain.
On tärkeää muistaa, että tekee niin, mikä tuntuu itsestä hyvältä.
Muhto lea dehálaš muitit ahte galgá dahkan dan mii dovdo vuogas alccesis.
Jokainen päättää itse:
Olmmoš mearrida ieš
omasta kehostaan
iežas goruda badjel
jos ja kun haluaa seksiä
jus ja goas háliida anašit
millaista seksiä haluaa
mainna vugiin háliida seksa
kenen kanssa seksiä haluaa.
geainna háliida seksa.
Seksin ikäraja ?
Ahkerádji seksii ?
Kukaan ei voi sanoa oikeaa ikää seksin aloittamiselle, vaan jokainen tuntee itse koska on siihen valmis.
Ii sáhte mearridit erenomaš agi goas lea gearggus anašit soapmásiin, dan ferte ieš dovdat.
Lain mukaan yli 15-vuotias henkilö ei saa olla sukupuoliyhteydessä tai tehdä muita seksuaalisia tekoja alle 15-vuotiaan kanssa.
Lea leahkime dan sadjái láhka mii dadjá ahte olmmoš gii lea badjel 15 jagi ii oaččo anašit dehe eará ládje soapmásiin gii lea vuollái 15 jagi.
Laissa todetaan myös, että tekoa ei pidetä tuomittavana, jos voidaan selkeästi osoittaa, että kyseessä ei ole seksuaalinen hyväksikäyttö.
Muhto lágas dadjo maid ahte ovttaskas ii galgga dubmejuvvot jus lea čielgga ahte ii leat leamaš miige veagalváldin.
Ratkaisevaa on ennen kaikkea se, ovatko osapuolet iältään tai henkiseltä ja fyysiseltä kehitykseltään lähellä toisiaan ja onko kyseessä molemminpuolinen suostumus.
Mearrideaddji lea erenomážit buot dakkár man stuorat lea ahkeearru, jus earru ovdáneamis persovnnaid gaskkan geat leaba anašan lea unni ja jus dat lea leamaš eaktodáhtus.
Laki koskee yhtä lailla kaikkia sukupuolesta riippumatta.
Láhka guoská seamma ládje buohkaid beroškeahttá sohkabealis.
Tämän lain tarkoituksena on suojella lapsia joutumasta tahtomattaan alttiiksi seksuaalisille teoille vanhemman henkilön kanssa.
Láhka lea máná suddjema dihte vai boarrásit olmmoš ii bija juoga čuozáhahkan man sii eai hálit.
Lain mukaan kellään ei ole oikeutta tehdä toiselle mitään seksuaalista ilman toisen osapuolen suostumusta.
Lága jelgii ii geasge leat riekti dahkat juoidá seksuálalaččat jus ovttaskas ii hálit.
Vinkkejä ensimmäiseen seksikokemukseen toisen kanssa
Evttohusat ovdal anašeami soapmásiin earáin
On tavallista, että ensimmäinen seksikokemus on erilainen kuin on kuvitellut.
Lea dábálaš ahte vuosttas geardde go lea seksa šaddá earálágan dan guovdu mot lea jurddašan.
Joskus voi jopa tuntea itsensä epäonnistuneeksi, koska seksi ei ollutkaan odotusten mukaista.
Muhtumiin sáhttá dovdot ahte eahpelihkostuvai daningo ii lean dakkár go lei vuordán.
Seksi on jotain, joka vaatii harjoittelua, kuten monet muutkin asiat elämässä.
Seksa lea juoga man dárbbaha hárjehallat vai šaddá rivttes buorre, seamma go máŋga eará eallimis.
Tuskin kukaan osaa soittaa lempikappalettaan kitaralla tuntematta sointuja tai ilman että olisi pitänyt edes instrumenttia kädessään !
Eai leat máŋggas geat sáhttet speallat sin favorihttalávllu gitárain dieđitkeahttá got váldá akkortta, dehe oppanassiige doallan instrumeantta !
Ennen ensimmäistä kertaa kannattaa pohtia ja harjoitella joitakin asioita.
Vuosttas geardde leat muhtin áššit mat galget leat jurdagis ja muhtin áššiid sáhttá maid hárjehallat.
Itsetyydytys on hyvä tapa ottaa selville, mikä tuntuu hyvältä.
Geahččal vehá sierra ládje onaneret ovdal, dalle lea álkit diehtit masa liiko.
Etsikää toistenne kehosta herkkiä kohtia: puhukaa toisillenne, etsikää, tuntekaa ja keskustelkaa.
Gávdnan dihte vuogas báikkiid goabbat guoimmi gorudis: sárdnut gaskaneaskka, iskkadit ja dadjat oainnus.
Toista voi kiihottaa hyväilemällä, suutelemalla ja muilla ihanilla keinoilla.
Sáhttá njávkat, cummástallat ja dahkat olu eará somá giktalan dihte goabbat guoimmi.
Käytä suojavälinettä, kuten kondomia tai suuseksisuojaa ja harjoittele niiden käyttöä.
Geavtte suoji, ovdamearkka dihte kondoma dehe njoallunláhpu ja hárjehala ovdal got geavttát dan.
Seksin harrastaminen turvallisessa paikassa voi auttaa rentoutumaan.
Anašit sihkkaris báikkis sáhttá dahkat álkibun muossánit.
Neitsyydellä tarkoitetaan sitä, että ei ole harrastanut seksiä.
Muhtumin sáhttá gullat sáni duohtatmeahttun das gii leat anašan.
Tämä voi tarkoittaa sitä, että ei ole harrastanut seksiä, jossa penis on emättimessä, mutta se voi myös tarkoittaa sitä, että ei ole harrastunut seksiä ollenkaan.
Dat sáhttá mearkkašit ahte ii leat anašan náhpol cinnis, muhto dat sáhttá mearkkašit ahte ii leat anašan oppanassiige.
Jotkut eivät halua käyttää sanaa neitsyt.
Muhtimat eai liiko geavtit sáni duohtatmeahttun.
Ehkä se kuulostaa siltä, kuin seksuaalinen kokemattomuus olisi taakka.
Soaitá dovdot ahte dego livččii vealgi, go ii leat duohtatmeahttun.
Ikään kuin kokemattomuutta pitäisi hävetä.
Dego galggalii heahpanit go lea anašan.
Useimmat, jotka käyttävät sanaa neitsyt, eivät ajattele niin.
Eatnasat geat gevtet sáni duohtatmeahttun eai jurddat nu.
Sana vain kuvaa henkilöä, joka ei ole harrastanut seksiä.
Dadjo eaŋkilit duohtatmeahttun sátnin daningo ii leat leamaš seksa.
Kun on harrastanut seksiä ensimmäistä kertaa, sanotaan, että on päässyt eroon neitsyydestä tai on menettänyt neitsyytensä.
Go lea leamaš seksa vuosttaš geardde lávejit dan gohčodit ahte lea láhppán duohtatmeahttuma.
Silloin saattaa tuntea ylpeyttä tai iloa, että ei ole enää neitsyt.
Soaitá dovdat iežas čeavlán dehe ilolažžan ahte ii leat šat duohtatmeahttun.
Jokaisella on oikeus päättää itse, milloin harrastaa seksiä ensimmäistä kertaa.
Juohkehaččas lea ieš riekti mearridit goas galgá anašit vuosttas geardde.
Se ei kuulu kellekään muulle.
Dasa ii leat geasge earán dahkamuš.
Kenestäkään ei näe päältäpäin, onko hän harrastanut seksiä vai ei.
Iige sáhte oaidnit olbmos leago anašan dehe ii.
Edes lääkäri tai kätilö eivät voi huomata sitä.
Ii doavttirge dehe jurtamovra sáhte oaidnit dan.
Immenkalvolla tarkoitetaan emättimen suuaukolla olevaa ohutta kudosta kohdassa, jossa emättimen ulko-osa muuttuu sisäosaksi.
Dat maid dárkkuhuvvo go dadjá luondducuozza lea duođain ráigi gos goaŧu bajit oassi manná badjel goaŧu siskkit oasi.
Suuaukko voi olla muodoltaan epäsäännöllinen, ja aukon reuna voi olla hieman poimuinen tai liuskamainen.
Ráiggis sáhttá leahkit eahpedássedis foarbma ja ráiggi ravda sáhttá leahkit vehá nárvvas.
Aukko laajenee ja venyy murrosiässä, mutta se ei koskaan katoa kokonaan.
Ráigi stuorru ja fatná rávásmanagis, muhto ii láhppo goassege.
Emätintä ei siis peitä minkäänlainen kalvo.
Muhto ii leat mangelágán cuozza mii gokčá goaŧu.
Koska emättimen aukkoa ei peitä minkäänlainen kalvo, mikään ei voi myöskään puhjeta yhdynnän aikana.
Daningo ii leat mangelágán cuozza ii leatge miige mii sáhttá cuovkanit go anaša.
Sitä vastoin osa tytöistä kokee verenvuotoa ensimmäisessä yhdynnässä, mutta tavallisesti vuotoa ei ilmene.
Dan sajis muhtin nieiddat sáhttet vardit go sis lea cinneanašeapmi vuosttas geardde, muhto dábáleamos lea ahte ii vardde.
Mahdollinen verenvuoto voi johtua emättimen aukon reunojen tiukkuudesta.
Dain geat vardet sáhttá sivvan leat ahte cinneráiggi ravda lea baski.
Tavallisempaa on, että verenvuoto johtuu muusta syystä, esimerkiksi jännityksestä tai siitä, että ei ole riittävän kiihottunut.
Muhto lea dábáleabbo ahte vardá soames eará siva dihte, dego ahte lea gealdagis dehe giktalan.
Kenestäkään ei näe päältäpäin, onko hän neitsyt vai ei.
Ii sáhte oaidnit olbmos leago duohtatmeahttun dehe ii.
Edes lääkäri tai kätilö ei voi nähdä, onko harrastanut seksiä.
Ii doavttirge dehe jortamovra sáhte oaidnit jus lea anašan.
UMO – nuorisovastaanotto verkossa
UMO – nuoraid vuostáváldin neahtas
UMO:n aihealueet:
UMO suorggit:
Väkivalta ja loukkaaminen
Veahkaváldin ja vuovssadeamit
Alkoholi, tupakka, huumeet
Ráhkisvuohta ja ustitvuohta
Minä
Bajilčállosat:
Seksi
Jorgaleapmi
Rakkaus ja ystävyys
Gielalaš dárkkisteapmi
Abortti tarkoittaa raskauden keskeyttämistä.
Aborta mearkkaša gaskaduhttit áhpehisvuođa.
Tämä koskee myös poikaa, joka on saattanut tytön raskaaksi.
Jus jurddaša dahkat abortta soitet leahkit máŋga jearaldaga.
Ahdistuksella tarkoitetaan voimakasta, pelonsekaista tai huolestunutta tunnetilaa, joka tuntuu koko kehossa, ja jota useimmat joskus kokevat.
Muhto álo lea vejolašvuohta deaivat soapmása oažžun dihte vástádusa jearaldagaide.
Vaikka ahdistus voi tuntua ikävältä, kannattaa kuitenkin yrittää tehdä haluamiaan asioita eikä vältellä tilanteita, joiden uskoo aiheuttavan ahdistusta.
Dát guoská maid dan gii lea dahkan soapmása áhpeheapmin.
Alakuloisuus
Alkohola
Alakuloisuuden, surullisuuden, ahdistuksen tai toivottomuuden tunteet ovat luonnollinen osa elämää.
Alkoholain dárkkuhuvvo juhkosiid dego vuola, viidna ja viidni.
Joskus saattaa olla päiviä, jolloin mikään ei huvita, mikään ei tunnu hauskalta tai mielessä pyörii monenlaisia asioita.
Máŋgasat juhket daningo dat lea buorre dehe vai šaddet gárremiin. Muhto alkohola sáhttá leahkit maid váralaš máŋgga ládje.
Tällaiset tunteet menevät usein ohi.
Muhtimat ožžot áŧestusa ja vedjet heajuid go juhket.
Kurjaa oloa voi kohentaa eri tavoin itse, tai hakea tarvittaessa apua.
Áŧestus leat garra fuolla ja ballu mii sáhttá dovdot olles gorudis, ja man eatnasat ožžot muhtumin.
Alkoholi
Borgguheapmi
Alkoholia juodaan maun vuoksi tai päihtymyksen saavuttamiseksi.
Go borgguha njammá alccesis duhatnáriid mirko ávdnasiid.
Alkoholin käytöllä voi kuitenkin olla monenlaisia vakavia haittavaikutuksia. Se voi aiheuttaa vammoja ja sairauksia tai saada ajautumaan vaikeisiin tai vaarallisiin tilanteisiin.
Borgguheapmi sáhttá dagahit sierra vahágiid ja buozanvuođaid, ja sullii juohke nubbi olmmoš gii borgguha jápmá ovdalgo son livččii jápmán borggutkeahttá.
Ehkäisypilleri
š Borgguheapmi
Ehkäisypilleri on tyttöjen ehkäisymenetelmä.
Cummástallan ja ráhkástallan lea juoga masa máŋgasat liikojit.
Ehkäisypillereillä tarkoitetaan useimmiten yhdistelmäehkäisypillereitä.
Jus ii leat dahkan dan soaitá olmmoš niegadit ja ahkiduššá dahkat dan.
Ne sisältävät kahta eri hormonia, estrogeenia ja progesteronia (keltarauhashormonia), jotka muun muassa estävät ovulaation ja siten myös raskaaksi tulemisen.
Seamma áigge sáhttá maid dovdot vehá leabohin vuosttas cumma dehe ráhkástallama ovdal. Got dáhká go ráhkástallá.
Eka kerta
š Cummát ja ráhkástallan
Ennen ensimmäisiä seksuaalisia kokeiluja toisen kanssa monet ovat harjoittaneet itsetyydytystä.
Fáhkkatlaš p-pillar lea tableahtta man nieiddat sáhttet váldit vai eai šatta áhpeheapmin.
Ensimmäinen seksuaalinen kokemus tapahtuu siis usein oman itsensä kanssa.
Dat ii leat miige áhpehisvuođasuodji dábálaš mearkkašumis, dat ii leat miige man geavtá suodjin ovdal ja maŋŋel anašeami.
On luonnollista, että ensimmäinen seksikokemus toisen kanssa herättää monenlaisia ajatuksia ja odotuksia.
Fáhkkatlaš p-pillara galgá geavtit beare heahtečoavddusin iige dássedis suodjin áhpehisvuođa vuostá.
Hiivatulehdus
š Fáhkkatlaš p-pillar
Emättimen limakalvolla elää normaalisti hiivasieni.
Guoppar vuolledábiin
Joskus hiivasieni voi yltyä liikakasvuun ja aiheuttaa tulehduksen.
Guoppar lea dábálaš vuolledábiin eatnasiin.
Tämä on hyvin yleistä varsinkin tytöillä.
Muhtumin dat lassána ja dalle dat sáhttá váivvidit.
Myös pojat voivat saada hiivatulehduksen.
Dat lea hui dábálaš nieiddain.
Hiivatulehdus on vaaraton, mutta se voi aiheuttaa kutinaa ja kirvelyä.
Kondoma lea una hui asehis (gumme) busse man bidjá cihpa dehe seksaájanasa nala go galgá atnit seksa.
Itsetunto tarkoittaa tietoisuutta itsestä ja omasta arvosta.
Iešdovdu guoskkaha daid jurdagiid ovttaskasas leat iežas birra ja gii ovttaskas lea.
Itsetunto ei liity lainkaan siihen, kuinka hyvin tai huonosti ihminen menestyy, vaan kysymys on oman itsensä hyväksymisestä.
Das ii leat mihkkege dahkamuš leago čeahppi dehe čuorbi dahkat soames áššiid, das lea jearaldat dovdamis ahte lea juoga veara beare leahkimin.
Itsensä arvostamista voi kehittää.
Dovddu ahte dohkke sáhttá hárjehallat.
Jälkiehkäisypilleri
Guoiggus buoret iešdovdui
Jälkiehkäisypilleri on tabletti, jonka tyttö voi ottaa ehkäistäkseen raskauden.
Lea olu maid sáhttá dahkat iežas iešdovddu nanostahttimii.
Jälkiehkäisy ei ole tavanomainen ehkäisykeino, eli sitä ei käytetä suojana ennen yhdyntää tai sen aikana.
Dá leat moadde ášši maid sáhttá geahččalit.
Kiusatuksi joutuminen
š Guoiggus buoret iešdovdui
Joutuessaan kiusatuksi saattaa helposti alkaa tuntea olonsa surulliseksi ja alakuloiseksi.
Go olbmot birrasis meannudit heajut soapmása vuostá, gohčoduvvo dat givssideap-min.
Joskus kiusaaminen vaikuttaa elämään niin paljon, että kiusatun itsetunto heikkenee ja hän yrittää vältellä tilanteita, joissa saattaisi törmätä kiusaajiin.
Ovttaskas ilgadis dahku ii rehkenasto givssideapmin.
Kenenkään ei tarvitsisi joutua piiloutumaan kiusaamisen vuoksi.
Dalle go dat dáhpáhuvvá máŋgii ja dat gii gieđahallo heajut veadjá heajuid, de dat rehkenasto givssideapmin.
š Kiusatuksi joutuminen
š Givssideapmi
Kiusaaminen
Jus givssiduvvo
Kiusaamisella tarkoitetaan sitä, kun joku joutuu ympärillä olevien ihmisten huonon kohtelun kohteeksi.
Go givssiduvvo lea álki ahte dovdagoahtá iežas leaboheapmin ja álgá veadjit heajuid.
Yksittäiset erimielisyydet eivät ole kiusaamista.
Muhtumin dat váikkuha eallimii nu olu ahte oažžu heajut iešdovddu.
Kun ilkeää kohtelua tapahtuu toistuvasti, ja se aiheuttaa kiusatulle harmia ja pahaa mieltä, puhutaan kiusaamisesta.
Muhto ii giige dárbbat čiehkadit dan dihte ahte earát givssidit.
š Kiusaaminen
š Jus givssiduvvo
Kondomi on ohut lateksinen (kuminen) pussi, joka voidaan asettaa peniksen tai seksilelun päälle seksiä harrastettaessa.
Muhtumindovdat iežas lossesvuođa, surolažžan, leaboheapmin dehe dovdat doaivvuhisvuođa lea lunddolaš oassi eallimis.
Kuukautiset
Mánodávddat
Kuukautiset tarkoittavat kohdusta poistuvaa verenvuotoa, joka toistuu tytöillä enemmän tai vähemmän säännöllisesti murrosiästä alkaen.
Mánodávddat lea vardin goaŧus man nieiddat ožžot oalle dássedit rávásmanagi rájis.
Kuukautiset ovat merkki tytölle, että hänen kehonsa on lisääntymiskykyinen.
Mánodávddat leat goruda vuohki čájehit ahte lea sohkabealválmmas.
Murrosikä alkaa yleensä 10–13-vuotiaana.
P-pillar lea eastadeaddjiávnnas tableahttahámis nieiddaide.
Murrosiän aikana vartalo kehittyy lapsesta aikuiseksi.
P-pillariin meidnejuvvo dávjjimusat dan mii rievtti mielde lea lotnolas p-pillar.
Esimerkiksi ääni ja sukupuolielimet muuttuvat, kasvoihin saattaa ilmaantua näppylöitä ja kiinnostus seksiin herää.
Dat siskkilda guokte sierra hormona, østrogena ja fiskesgoruthormona, mat earet eará dagahit ahte ii oaččo monne luovvaneami ja danin ii sáhte šaddat áhpeheapminge.
Pussailu, suutelu ja hyväily
Rávásmanahki
Monet tykkäävät pussailusta, suutelusta ja hyväilystä.
Joskos go lea 10 ja 13 jagi gaskkan lávejit eatnasat ollet rávásmanahkái.
Ne ovat asioita, joista moni nuori haaveilee ja odottaa pääsevänsä kokemaan.
Rávásmanagi áigge gorut ovdána mánás rávesolmmožin.
Samanaikaisesti ensimmäinen suudelma tai hyväily saattaa hermostuttaa. Miten oikeastaan hyväillään ?
Ovdamearkka dihte jietna ja sohkabealli rievdá, sáhttá oažžut nákkiid ja álgá beroštit seksas.
Seksitautitestit
Seksa vuosttaš geardde
Testimenetelmä riippuu testattavasta seksitaudista.
Eatnasat lávejit lean onaneren ovdalgo leat anašan soapmásiin.
Usein testit otetaan virtsanäytteestä tai verikokeesta.
Vuosttaš seksuálalaš vásáhus lea oainnát iežainis.
Jos testattava seksitauti on tartuntasuojalain mukaan ilmoitettava tauti, testi on ilmainen.
Lea dábálaš ahte olbmos leat olu jurdagat ja vuordámušat got boahtá leahkit go vuosttaš geardde anaša soapmásiin.
Seksuaalinen suuntautuminen - bi, hetero, homo
š Seksa vuosttaš geardde
Ihmiset voivat olla bi-, hetero- tai homoseksuaaleja.
Seksualálaš sodju - bi, hetero, homo
Tupakointi voi aiheuttaa erilaisia terveyshaittoja ja sairauksia, ja noin joka toinen tupakoitsija kuolee nuorempana kuin tupakoimaton ikätoveri.
Seksuálalaš mieđisvuohta guoskkaha mii sohkabealit lea olbmuin geaidda ráhkástuvvá dehe hipmosa.
Tupakka on myös kallista, se voi aiheuttaa aknea, heikentää fyysistä kuntoa ja vähentää seksihaluja.
Olmmoš sáhttá leahkit biseksuálalaš, heteroseksuálalaš dehe homoseksuálalaš.
Vinkkejä itsetunnon kohentamiseen
Testet iežas
Omaa itsetuntoaan voi kohentaa monin eri tavoin.
Jus lea leamaš suddjekeahtes seksa lea álo buorre testet iežas sohkabealedávddaid dihte.
Tässä muutamia kokeilunarvoisia vinkkejä.
Got teasta dáhpáhuvvá vuolgá das man sohkabealedávdda dihte teste iežas.
š Vinkkejä itsetunnon kohentamiseen
Dávjá oažžu guođđit cissa-dehe varraiskosa.
UMOsta
š Testet iežas
Ruotsin kansalliset vähemmistöt ja vähemmistökielet
Ruoŧa našuvnnalaš minoritehtat ja sin giella
1177 Vårdguiden ja Umo.
1177 dikšunofelaš ja Umo.
Laki (2009:724) kansallisista vähemmistöistä ja vähemmistökielistä
Láhka (2009:724) našuvnnalaš unnitloguid ja unnitlogugielaid birra
/ Tulee voimaan I: 1.1.2010 /
/ Boahtá fápmui:2010-01-01 / Almmolaš njuolggadusat
1 § Tämä laki sisältää määräyksiä kansallisista vähemmistöistä, kansallisista vähemmistökielistä, hallintoalueista ja oikeudesta käyttää vähemmistökieltä hallintoviranomaisissa ja tuomioistuimissa sekä määräyksiä eräistä esikoulutoimintaa ja vanhustenhuoltoa koskevista velvollisuuksista.
1 § Dát láhka sisdoallá njuolggadusaid našuvnnalaš unnitloguid, našuvnnalaš unitlogugielaid, hálddahusguovlluid ja rievtti birra geavahit unnitlogugielaid hálddahuseiseválddiid ja duopmostuoluid luhtte ja njuolggadusaid muhtin geatnegasvuođaid birra ovdaskuvladoaimmas ja boarrásiidfuolahusas.
Laki sisältää myös määräyksiä lain soveltamisen seurannasta.
Láhka sisdoallá maid njuolggadusaid lága geavaheami čuovvuma birra.
2 § Kansallisia vähemmistöjä ovat juutalaiset, romanit, ruotsinsuomalaiset, saamelaiset ja tornionlaaksolaiset sen mukaan, mihin Ruotsi on sitoutunut Euroopan neuvoston kansallisten vähemmistöjen suojelua koskevan puiteyleissopimuksen (SÖ.
2 § Juvddálaččat, romálaččat, sápmelaččat, ruoŧasuopmelaččat ja duortnusleagihat leat našuvnnalaš unnitlogut Ruoŧa geatnegasvuođaid mielde mat čuvvot Eurohparáđi rámmakonvenšuvnna suoji birra našuvnnalaš unnitloguide (SÖ.
2000:2) mukaan ja Alueellisia kieliä tai vähemmistökieliä koskevan Eurooppalaisen peruskirjan (SÖ.
2000:2)ja eurohpalaš njuolggadusa riikaoasse- dahje unnitlogugielaid birra (SÖ.
2000:3) mukaan.
2000:3).
Kielilaissa (2009:600) sanotaan, että kansalliset vähemmistökielet ovat jiddiš, meänkieli, romani, saame ja suomi.
Giellalágas (2009:600) almmuhuvvo ahte našuvnnalaš unnitlogugielat leat suomagiella, jiddisch, meängiella, románi chib ja sámegiella.
3 § Hallintoviranomaisten on tarvittaessa sopivalla tavalla tiedotettava kansallisille vähemmistöille tämän lain mukaisista oikeuksista.
3 § Hálddahuseiseválddit galget go dárbbašuvvo heivvolaš vuogi mielde juohkit dieđuid našuvnnalaš unnitloguide sin rivttiid birra dán lága mielde.
4 § Kielilaissa (2009:600) sanotaan, että yhteiskunnalla on erityinen vastuu suojella ja edistää kansallisia vähemmistökieliä.
4 § Giellalágas (2009:600) almmuhuvvo ahte stáhtas ja gielddain lea sierra ovddasvástádus suddjet ja ovddidit našuvnnalaš unnitlogugielaid.
Yhteiskunnan on myös muutoin edistettävä kansallisten vähemmistöjen mahdollisuuksia säilyttää kulttuurinsa Ruotsissa ja kehittää sitä.
Stáhtta ja gielddat galget maid muđui ovddidit našuvnnalaš unnitloguid vejolašvuođaid doalahit ja ovdánahttit kultuvrraset Ruoŧas.
Lasten kulttuuri-identiteetin kehitystä ja oman vähemmistökielen käyttöä on edistettävä erityisesti.
Mánáid ovdáneapmi kultuvrralaš identitehtas ja geavaheapmi iežas unnitloguielas galgá erenoamážit ovddiduvvot.
5 § Hallintoviranomaisten on annettava kansallisille vähemmistöille mahdollisuus vaikuttaa heitä koskeviin kysymyksiin ja niiden on neuvoteltava vähemmistöjen edustajien kanssa tällaisista asioista mahdollisimman paljon.
5 § Hálddahuseiseválddit galget addit našuvnnalaš unnitloguide vejolašvuođa váikkuheapmái jearaldagain mat gusket sidjiide ja nu guhkás go lea vejolaš ráđđádallat unnitloguid ovddasteddjiiguin dakkár jearaldagain.
6 § Suomen kielen hallintoalueella tarkoitetaan seuraavia kuntia: Botkyrka, Eskilstuna, Hallstahammar, Haninge, Haaparanta, Huddinge, Håbo, Jällivaara, Kiiruna, Köping, Pajala, Sigtuna, Solna, Södertälje, Tierp, Tukholma, Upplands Väsby, Upplands-Bro, Uppsala, Älvkarleby, Österåker, Östhammar ja Övertorneå.
6 § Hálddahusguovlun suomagiela várás oaivvilduvvojit gielddat Botkyrka, Eskilstuna, Jiellevárre, Hallstahammar, Haninge, Haparanda, Huddinge, Håbo, Giron, Köping, Bájil, Sigtuna, Solna, Stockholm, Södertälje, Tierp, Upplands Väsby, Upplands-Bro, Uppsala, Älvkarleby, Österåker, Östhammar ja Övertorneå.
Meänkielen hallintoalueella tarkoitetaan seuraavia kuntia: Haaparanta, Jällivaara, Kiiruna, Pajala ja Övertorneå.
Hálddahusguovlun meängiela várás oaivvilduvvojit gielddat Jiellevárre, Haparanda, Giron, Bájil ja Övertorneå.
7 § Muut kuin 6 §:ssä mainitut kunnat voivat ilmoittautumisen perusteella liittyä meänkielen, saamen tai suomen kielen hallintoalueeseen.
7 § Eará gielddat go dat mat almmuhuvvojit 6 § sáhttet maŋŋel almmuheami oažžut gullat hálddahusguvlui suomagiela, meängiela dahje sámegiela várás.
Päätöksen kunnan liittymisestä hallintoalueeseen tekee hallitus.
Mearrádus ahte okta gielda galgá oažžut gullat ovtta hálddahusguvlui váldo ráđđehusas.
Hallitus saa antaa määräyksiä sellaisesta vapaaehtoisesta hallintoalueeseen liittymisestä.
Ráđđehus oažžu mearridit njuolggadusaid dakkár eaktodáhtolaš searvama birra hálddahusguvlui.
Oikeus käyttää meänkieltä, saamea ja suomea viranomaisissa
Riekti geavahit suomagiela, meängiela ja sámegiela eiseválddiid luhtte
8 § Yksityisillä henkilöillä on oikeus käyttää meänkieltä, saamea ja suomea ollessaan suullisesti tai kirjallisesti yhteydessä hallintoviranomaiseen, jonka maantieteellinen toimialue on kokonaan tai osittain sama kuin vähemmistökielen hallintoalue.
8 § Ovttaskasain lea riekti geavahit suomagiela, meängiela ja sámegiela iežaset njálmmálaš ja čálalaš oktavuođain ovttain hálddahuseiseváldiin man geográfalaš doaibmaguovlu ollát dahje muhtin muddui oktiivástida unnitlogugiela hálddahusguovlluin.
Tämä koskee asioita, joissa kyseinen henkilö on osapuoli tai osapuolen edustaja, jos asialla on yhteys hallintoalueeseen.
Dát lea gustojeaddji áššiin main ovttaskas lea oassebealli dahje sadjásaš oassebeallái, jus áššis lea oktavuohta hálddahusguovlluin.
Jos yksityinen henkilö käyttää meänkieltä, saamea tai suomea sellaisessa asiassa, viranomainen on velvollinen antamaan suullisen vastauksen samalla kielellä.
Jus ovttaskas geavaha suomagiela, meängiela dahje sámegiela dakkár áššis, de lea eiseválddis geatnegasvuohta addit njálmmálaš vástádusa seamme gillii.
Yksityisellä henkilöllä, jolla ei ole juridista avustajaa, on sitä paitsi oikeus pyytäessään saada kirjallinen käännös asiassa tehdystä päätöksestä ja päätöksen perusteluista meänkielellä, saameksi tai suomeksi.
Ovttaskasain mat váillahit juridihkalaš veahki lea dasa lassin riekti jus gáibidit oažžut čálalaš jorgalusa mearrádusas ja mearrádusákkain suomagillii, meängillii ja sámegillii.
Viranomaisten on muutenkin pyrittävä kohtaamaan yksityisiä ihmisiä näiden kielellä.
Eiseváldi galgá maid muđui rahčat váldit vuoste ovttaskasaid dáidda gielaide.
9 § Hallintoalueen ulkopuolella yksityisillä henkilöillä on oikeus käyttää meänkieltä, saamea ja suomea suullisissa ja kirjallisissa yhteyksissä hallintoviranomaisiin asioissa, joissa yksityinen henkilö on osapuoli tai osapuolen edustaja, jos asian pystyy käsittelemään työntekijä, joka hallitsee vähemmistökielen.
9 § Olggobealde hálddahusguovllu lea ovttaskasain riekti geavahit suomagiela, meängiela ja sámegiela njálmmálaš ja čálalaš oktavuođain hálddahuseiseválddiid áššiin main ovttaskas lea oassebealli dahje sadjásaš oassebeallái, jus ášši sáhttá gieđahallojuvvot bargoveagas mii hálddaša unnitlogugiela.
10 § Yksityisillä henkilöillä on aina oikeus käyttää saamea ja suomea kirjallisissa yhteyksissään Valtiopäivien asiamiehiin.
10 § Ovttaskasain lea álo riekti geavahit suomagiela ja sámegiela sin čálalaš oktavuođain Riikkabeaivvi áššeolbmáiguin.
Sama koskee yksityisten henkilöiden kirjallisia yhteyksiä Oikeuskansleriin, Vakuutuskassaan, Verovirastoon ja Syrjintäasiamieheen asioissa, joissa yksityinen henkilö on osapuoli tai osapuolen edustaja.
Dat seamme lea gustojeaddji ovttaskasaid oktavuođaiđe Vuoigatvuođakánsleriin, Oadjohálddahusain, Vearrodoaimmahagain ja Vealahanáittardeddjiin áššiin main ovttaskas lea oassebealli dahje sadjásaš oassebeallái.
11 § Hallintoviranomaisten on toiminnassaan pyrittävä siihen, että niillä on työntekijöitä, jotka osaavat meänkieltä, saamea ja suomea siellä missä tämä on tarpeen yksityisten henkilöiden yhteyksissä viranomaiseen.
11 § Hálddahuseiseválddit galget doaibmat dan ovdii ahte gávdno bargoveahka mas lea máhttu suomagielas, meängielas ja sámegielas gos dát dárbbašuvvo ovttaskasaid oktavuođain eiseválddiin.
12 § Hallintoviranomaiset saavat päättää erityisistä ajoista ja erityisestä paikasta, kun on kyse meänkieltä, saamea ja suomea puhuvien yksityisten henkilöiden vastaanottamisesta, ja niillä saa olla erityiset puhelinajat.
12 § Hálddahuseiseválddit ožžot mearridit sierra áiggiid ja sierra báikki vuosteváldit guossin ovttaskasaid mat ságastit suomagiela, meängiela ja sámegiela, ja maid doallat sierra telefonáiggiid.
Oikeus käyttää meänkieltä, saamea ja suomea tuomioistuimissa
Riekti geavahit suomagiela, meängiela ja sámegiela duopmostuoluin
13 § / Ny beteckning X § U:2009- Sillä joka on osapuoli tai osapuolen edustaja jutussa tai asiassa, jota käsitellään lääninoikeudessa, käräjäoikeudessa, kiinteistötuomioistuimessa, ympäristötuomioistuimessa tai sellaisessa merioikeustuomioistuimen tuomiopiirissä, jonka alue on kokonaan tai osittain sama kuin Haaparannan, Jällivaaran, Kiirunan, Pajalan ja Övertorneån kunnat, on oikeus käyttää meänkieltä tai suomea jutun tai asian käsittelyssä, jos juttu tai asia on sidoksissa johonkin näistä kunnista.
Dat gii lea oassebealli dahje sadjásaš oassebeallái vuoigatvuođaáššis dahje áššis leanarievttis, diggerievttis, gittaopmodatduopmostuolus, birasduopmostuolus dahje mearrariekteduopmostuolus mas lea duopmoguovlu mii ollát dahje muhtin muddui oktiivástida gielddaiguin Jiellevárre, Haparanda, Giron, Bájil ja Övertorneå lea riekti geavahit suomagiela dahje meängiela vuoigatvuođaášši dahje ášši gieđahallamis, jus vuoigatvuođaáššis dahje áššis lea oktavuohta muhtin dáiguin gielddaiguin.
Sama koskee saamen kieltä sellaisessa tuomioistuimessa tai tuomiopiirissä, jonka alue on kokonaan tai osittain sama kuin Arjeplogin, Jokkmokkin, Jällivaaran tai Kiirunan kunta, jos juttu tai asia on sidoksissa johonkin näistä kunnista.
Dat seamme lea gustojeaddji sámegillii duopmostuolus duopmoguovlluin mii ollát dahje muhtin muddui oktiivástida gielddaiguin Árjepluovve, Jiellevárre, Jåhkåmåhkke dahje Giron, jus vuoigatvuođaáššis dahje áššis lea oktavuohta muhtin dáiguin gielddaiguin.
Oikeus käyttää meänkieltä, saamea tai suomea käsittää myös ne tuomioistuimet, joihin ensimmäisessä kappaleessa tarkoitetussa jutussa tai asiassa tehdystä tuomiosta tai päätöksestä valitetaan.
Riekti geavahit suomagiela, meängiela ja sámegiela siskkilda maid daid duopmostuoluid gosa duopmu dahje mearrádus vuoigatvuođaáššis dahje áššis mii oaivvilduvvo vuosttaš oasis váidojuvvo.
13 § / Tulee voimaan I:2010-02-15 / Sillä joka on osapuoli tai osapuolen edustaja jutussa tai asiassa, jota käsitellään hallintotuomioistuimessa, käräjäoikeudessa, kiinteistötuomioistuimessa, ympäristötuomioistuimessa tai sellaisessa merioikeustuomioistuimen tuomiopiirissä, jonka alue on kokonaan tai osittain sama kuin Haaparannan, Jällivaaran, Kiirunan, Pajalan ja Övertorneån kunnat, on oikeus käyttää meänkieltä tai suomea jutun tai asian käsittelyssä, jos juttu tai asia on sidoksissa johonkin näistä kunnista.
13 § / Boahtá fápmui:2010-02-15 /
Sama koskee saamen kieltä sellaisessa tuomioistuimessa tai tuomiopiirissä, jonka alue on kokonaan tai osittain sama kuin Arjeplogin, Jokkmokkin, Jällivaaran tai Kiirunan kunta, tai jos juttu tai asia on sidoksissa johonkin näistä kunnista.
Dat seamme lea gustojeaddji sámegillii duopmostuolus duopmoguovlluin mii ollát dahje muhtin muddui oktiivástida gielddaiguin Árjepluovve, Jiellevárre, Jåhkåmåhkke dahje Giron, jus vuoigatvuođaáššis dahje áššis lea oktavuohta muhtin dáiguin gielddaiguin.
Laki (2009:857).
(Láhka 2009:857)
14 § Oikeus käyttää meänkieltä, suomea tai saamea 13 §:n mukaisissa tuomioistuimissa käsiteltävissä jutuissa tai asioissa käsittää oikeuden jättää tuomioistuimeen tämänkielisiä asiakirjoja ja kirjallisia todisteita, oikeuden saada juttuun tai asiaan liittyvät asiakirjat suullisesti käännetyksi tälle kielelle ja oikeuden puhua tätä kieltä suullisessa käsittelyssä tuomioistuimessa.
14 § Riekti geavahit suomagiela, meängiela dahje sámegiela vuoigatvuođaáššiin dahje áššiin duopmostuoluin 13 § mielde siskkilda rievtti guođđit áššebáhpiriid ja čálalaš duođaštusa dán gillii, rievtti oažžut áššebáhpiriid mat gullet vuoigatvuođaáššái dahje áššái njálmmálaččat jorgaluvvon dán gillii ja rievtti njálmmálaš šiehtadallamis duopmostuolus dán giela ságastit.
Tuomioistuimen on käännettävä asiakirjat ja kirjalliset todisteet ruotsiksi, ellei se ole ilmeisen turhaa.
Duopmostuollu galgá jorgalit áššebáhpiriid ja čálalaš duođaštusa ruoŧagillii, jus ii leat čielgasit dárbbašmeahttun.
Tuomioistuimen on myös muutoin pyrittävä käyttämään vähemmistökieltä yhteyksissään osapuoleen tai tämän edustajaan.
Duopmostuollu galgá maid muđui rahčat geavahit unnitlogugiela iežas oktavuođain oassebeliin dahje su sadjásaččain.
Kaikissa jutuissa ja asioissa, joissa 13 §:n mukaan on oikeus käyttää meänkieltä, saamea tai suomea tuomioistuimissa, on osapuolella tai osapuolen edustajalla, jolla ei ole juridista avustajaa, oikeus saada pyynnöstä tuomiopäätös ja tuomion perusteet tai päätös ja päätöksen perusteet käännetyksi kirjallisesti tälle kielelle.
Visot vuoigatvuođaáššiin ja áššiin mat gullet riektái geavahit suomagiela, meängiela dahje sámegiela duopmostuoluin 13 § mielde lea oassebealis dahje oassebeali sadjásaččas gii váillaha juridihkalaš veahki riekti jus gáibiduvvo oažžut duopmomearrádusa ja duopmoákkaid dahje mearrádusa ja mearrádusákkaid čálalaččat jorgaluvvon dán gillii.
15 § Sen joka haluaa käyttää meänkieltä, saamea tai suomea jutun tai asian käsittelyssä tuomioistuimessa 13 §:n mukaan, on pyydettävä tätä jutun tai asian käsittelyn alkaessa tai kun osapuoli esittää näkökantansa jutussa tai asiassa ensimmäisen kerran.
15 § Dat gii hálida geavahit suomagiela, meängiela dahje sámegiela vuoigatvuođaášši dahje ášši gieđahallamis duopmostuolus 13 § mielde galgá gáibidit dan vuoigatvuođaášši dahje ášši álggaheami oktavuođas dahje vuosttaš gearddi go oassebealli galgá cealkit vuoigatvuođaáššis dahje áššis.
Käännöksen saamista koskeva pyyntö 14 §:n kolmannen kappaleen mukaan on esitettävä viikon kuluessa siitä kun tuomio tai päätös annettiin, ellei sellaista pyyntöä ole esitetty aikaisemmin jutun tai asian käsittelyn aikana.
Gáibádus oažžut jorgalusa 14 § goalmmát oasi mielde galgá dahkkot vahku siste maŋŋel go duopmu dahje mearrádus dieđihuvvo, jus dakkár gáibádus ii leat dahkkon ovdal vuoigatvuođaášši dahje ášši gieđahallamis.
Jos vähemmistökielen käyttämistä tai käännöksen saamista koskeva pyyntö esitetään myöhemmin kuin ensimmäisessä ja toisessa kappaleessa säädetään, sen saa evätä.
Jus gáibádus geavahit unnitlogugiela dahje oažžut jorgalusa dahkko maŋŋel dan mii boahtá ovdan vuosttaš ja nuppi oasis, de dat oažžu hilgojuvvot.
Sellaisen pyynnön saa evätä myös silloin, kun on ilmeistä, että tarkoitus on asiaton.
Dakkár gáibádus oažžu maid hilgojuvvot jus lea čielggas ahte das lea heivemeahttun ulbmil.
16 § Jos osapuolella tai osapuolen edustajalla on oikeus käyttää oikeudenkäynnissä meänkieltä, saamea tai suomea, on käytettävä tulkkia oikeudenkäymiskaaren 5 luvun 6-8 §:n ja 33 luvun 9 §:n ja hallintoprosessilain (1971:291) 50-52 §:n mukaan.
16 § Jus ovtta oassebealis dahje oassebeali sadjásaččas lea riekti geavahit suomagiela, meängiela dahje sámegiela riektegeavvamis, de galgá dulka geavahuvvot riektegeavvanlága 5 kapihttala 6 ja 8 §§ ja 33 kapihttala 9 § mielde ja hálddahusproseassalága (1971:291) 50 ja 52 §§ mielde.
17 § Kun hallintoalueeseen kuuluva kunta tarjoaa paikkaa esikoulutoiminnassa koululain (1985:1100) 2 a luvun 1 ja 7 §:n mukaan, kunnan on tarjottava lapselle, jonka huoltaja sitä pyytää, paikka esikoulutoiminnassa, jossa toiminta on kokonaan tai osittain meänkielistä, suomenkielistä tai saamenkielistä.
17 § Go okta gielda hálddahusguovllus fállá saji ovdaskuvladoibmii skuvlalága (1985:1100) 2 kapihttala, 1 ja 7 §§ mielde, de galgá gielda fállat mánáide geaid fuolaheaddjit gáibidit dan saji ovdaskuvladoibmii gos olles dahje oassi doaimmas jođihuvvo suomagillii, meängillii ja sámegillii.
18 § Hallintoalueeseen kuuluvan kunnan on tarjottava sitä pyytävälle mahdollisuus saada vanhustenhuollossa tarjottava palvelu ja hoiva kokonaan tai osittain henkilökunnalta, joka hallitsee meänkielten, saamen tai suomen.
18 § Gielda hálddahusguovllus galgá fállat dasa gii dan gáibida vejolašvuođa oažžut olles dahje osiid dan bálvalusas ja fuolahusas mii fállojuvvo boarrásiidfuolahusa rámma siskkobealde dakkár bargoveagas mii hálddaša suomagiela, meängiela ja sámegiela.
Sama koskee hallintoalueeseen kuulumatonta kuntaa, jos kunnalla on käytössään kieltä osaavaa henkilökuntaa.
Dat seamme lea gustojeaddji gielddaide olggobealde hálddahusguovllu, jus gielddas lea bargoveahka mas lea máhttu gielas.
19 § Hallitus saa erityisistä syistä antaa määräyksiä, että jonkin hallituksen alaisen viranomaisen osalta tehdään poikkeus 8 §:n soveltamisesta.
19 § Jus gávdnojit sierra ákkat, de oažžu ráđđehus dieđihit njuolggadusaid ahte muhtin eiseváldi ráđđehusa vuolde galgá spiehkastuvvot 8 § geavaheamis.
Sama koskee hallituksen maakäräjille tai kunnalle antamaa valtuutusta kunnallisen viranomaisen osalta.
Vástideaáddji lea gustojeaddji maŋŋel ráđđehusa fápmudeami leanadiggái ja gildii go lea sáhka gielddalaš eiseválddiin.
20 § Hallintoviranomaisten tämän lain soveltamista on seurattava.
20 § Hálddahuseiseválddiid geavaheapmi dán lágas galgá čuvvojuvvot.
Hallitus antaa määräykset siitä, mikä viranomainen tai mitkä viranomaiset vastaavat seurannasta.
Ráđđehus dieđiha njuolggadusaid mii eiseválddiid dahje mat eiseválddit ovddasvástidit čuovvuma.
Tämä seurantavastuu ei merkitse muille viranomaisille kuuluvan valvonnan rajoittamista.
Dát čuovvunovddasvástádus ii mearkkaš gáržžideami bearráigeahččanovddasvástádusas mii gullá eará eiseválddiide.
21 § Seurantavastuussa olevan viranomaisen on lisäksi avustettava muita hallintoviranomaisia lain soveltamisessa neuvonnan ja tiedotuksen ja muun sentapaisen toiminnan kautta.
21 § Eiseváldi čuovvunovddasvástádusain galgá dasa lassin bagadallama, diehtojuohkima ja seammasullasaš doaimma bokte veahkehit eará hálddahuseiseválddiid lága geavaheami oktavuođas.
Suomalais-norjalais-ruotsalais-saamelaisen asiantuntijatyöryhmän 27. lokakuuta 2005 luovuttama luonnos Pohjoismainen saamelaissopimus
Ministariidda geain lea ovddasvástádus sámi áššiin ja sámediggepresideanttaide
13. marraskuuta 2002 nimitetyn suomalais-norjalais-ruotsalaissaamelaisen asiantuntijatyöryhmän 27. lokakuuta 2005 luovuttama luonnos Suomen, Norjan ja Ruotsin saamelaisasioiden ministereille sekä saamelaiskäräjien puheenjohtajille
Suomas, Norggas ja Ruoŧas
Pohjoismaista saamelaissopimusluonnosta valmistelemaan asetettu asiantuntijaryhmä on saanut työnsä valmiiksi ja luovuttaa mietintönsä.
Áššedovdijoavku mii nammaduvvui vai ráhkada davviriikkalaš sámekonvenšuvnna álgohámi lea gearggahan barggus ja ovdanbidjá dáinna lágiin árvalusas.
Mietintöön sisältyvä sopimusteksti käsittää 51 artiklaa, jotka jakautuvat seitsemään lukuun.
Árvalusas lea konvenšuvdnateaksta mii siskkilda 51 artihkkala mat juohkásit čieža kapihttalii.
Mietinnössä käsitellyt kysymykset ovat luonteeltaan hyvin erilaisia ja ovat olleet asiantuntijaryhmässä perusteellisten neuvottelujen kohteina.
Dat áššit mat gieđahallojuvvojit leat gaskaneaset hui sierraláganat luonddu dáfus ja leat siskkáldasat áššedovdijoavkkus leamaš dárkilis ráđđádallamiid fáddán.
Asiantuntijaryhmässä usein esiin tulleet näkemyserot ovat johtaneet siihen, että sopimusluonnokseen sisältyvät eräät muotoilut ovat luonteeltaan eri näkökohtien välisiä kompromisseja. Suomen hallitusta edustavilla jäsenillä on ollut vaikeuksia hyväksyä sopimuksen tiettyjä osia, mukaan lukien itsemääräämisoikeutta koskeva 3 artikla, saamelaisten oikeutta maahan ja veteen koskeva IV luku ja poronhoitoa saamelaiselinkeinona koskeva 42 artikla.
Dat oaivilerohusat mat eai oppa hárvege leat boahtán oidnosii leat dagahan ahte konvenšuvnna álgohámi sátnádagat muhtumin sulastahttet sierramielalaš oaiviliid oktiimuddema, dainna lágiin artihkkal 3 Vuoigatvuohta iešmearrideapmái, kapihttal IV Sámiid vuoigatvuohta eatnamiidda ja čáziide ja artihkkal 42 Boazodoallu sámi ealáhussan.
Asiantuntijaryhmä lähtee siitä. että sopimusluonnoksen ja mietintöön sisältyvien perustelujen jatkokäsittely tapahtuu kolmen hallituksen ja kolmen saamelaiskäräjien välisenä yhteistyönä.
Áššedovdijoavku eaktuda ahte konvenšuvnna álgohámi ja áššedovdijoavkku árvalussii gullevaš komeanttaid joatkevaš gieđahallan dáhpáhuvvá dan golmma ráđđehusa ja dan golmma sámedikki gaskasaš ovttasbarggus.
Koska ehdotetun sopimustekstin mukaiset valtioiden toimenpiteet ovat suurelta osin luonteeltaan yleisiä, asiantuntijaryhmä ei ole pitänyt mahdollisena laatia arviota sopimusmääräysten taloudellisista vaikutuksista.
Dannego stáhtaid geatnegasvuođat leat árvaluvvon konvenšuvdnateavstta mielde oppalaš hápmái stuorra sárgosiid dáfus, de áššedovdijoavku lea gávnnahan vejolažžan árvvoštallat konvenšuvdnamearrádusaid ekonomalaš váikkuhusaid.
Asiantuntijaryhmällä on ollut työssään toivomus päästä yhteisiin kannanottoihin myös vaikeissa kysymyksissä.
Áššedovdijoavkku lea ofelaštán dat sávaldat ahte galggašedje ollit oktasaš oaiviliidda maiddái váttes áššiinge.