pere/sami_parallel huggingface dataset:
Saamelaiskäräjille tulee antaa mahdollisuus tulla kuulluksi parlamentin käsitellessä sellaisia asioita, jotka erityisesti koskevat saamelaisia.
Sámedikkiide galgá addojuvvot vejolašvuohta beassat gullojuvvot go riikkačoahkkimat gieđahallet áššiid mat erenoamážit gusket sámi álbmogii.
Sopimusvaltioiden parlamentit vahvistavat tarkemmat säännöt siitä, mitä asioita kuuleminen koskee ja minkälaista menettelyä sovelletaan.
Guđege riikka riikkačoahkkimat addet dárkilet njuolggadusaid das makkár áššin lea sáhka, ja makkár bargovuohki galgá leat.
Artiklassa säännellään saamelaiskäräjien ja sopimusvaltioiden parlamenttien välistä
Artihkkal regulere Sámedikki ja riikkačoahkkima gaskavuođa.
Ensimmäinen kappale: Saamelaiskäräjillä on saamelaisille merkityksellisissä
Vuosttaš lađas: Áššiin mat mearkkašit ollu sámiide, sámedikkiin lea vuoigat
kysymyksissä oikeus selostaa näkemystään suoraan sopimusvaltion parlamentille tai sen
vuohta čilget oainnuideaset njuolga riikkačoahkkimiidda dahje lávdegottiide dahje
valiokunnille tai sen muille toimielimille.
eará orgánaide mat vulget riikkačoahkkimiin.
Kolmannen kappaleen mukaan parlamentti määrää,
Goalmmát lađđasa mielde riikka
millä tavalla asioita on määrä käsitellä.
čoahkkimat mearridit njuolggadusaideasetguin mo áššit galget gieđahallojuvvot.
Toisen kappaleen mukaan saamelaiskäräjille tulee antaa mahdollisuus tulla kuulluksi
Nuppi lađđasa mielde lea dárbu guldalit Sámedikki dakkár áššiin mat
asioissa, jotka erityisesti koskevat saamelaisia, vaikka saamelaiskäräjät olisikin aiemmin
beroškeahttá das jos Sámediggi ovdal leažžá buktán cealkámuša áššái artihkkala 17
antanut asiasta lausunnon 17 artiklan mukaan tai neuvotellut asiasta 16 artiklan ensimmäisen
vuođul, dahje leažžá šiehtadallan áššis artihkkala 16 Vuosttaš lađđasa mielde. Suomas
kappaleen mukaisesti. Suomessa on aiemman perustuslain eli vuoden 1919 hallitusmuodon 39
lea ovddeš vuođđolága, jagi 1919 ráđđehushámi (1919 års Regjeringsform), 39 §
§:n nojalla annettu seuraava valtiopäiväjärjestyksen säännös, 52 a §:
vuođul mearriduvvon ná, 52 a §, riikkabeaiveortnegii:
” Saamelaisia kuullaan heitä erityisesti koskevassa asiassa niin kuin eduskunnan työjärjestyksessä tarkemmin säädetään. ”
” Sámiin galget gulaskuddat go leat áššit mat earenoamážit gusket sidjiide nugo lea dárkileappot mearriduvvon riikkabeivviid bargoortnegis. ”
Perustuslakivaliokunta lausuu tästä säännöksestä seuraavaa:
Vuođđoláhkalávdegoddi cealká dán mearrádusa birra ná:
” Valiokunta on kiinnittänyt huomiota siihen, ettei valtiopäiväjärjestykseen sisälly säännöksiä asiantuntijoiden kuulemisesta asioiden käsittelyn yhteydessä.
” Lávdegoddi lea fuopmášuhttán ahte riikkabeivviid ortnegis eai leat mearrádusat das, ahte áššedovdiin galget gulaskuddat go gieđahallet áššiid.
Sen takia ehdotettua säännöstä voidaan pitää jonkin verran erikoisena, koska se ensimmäisenä kuulemissäännöksenä valtiopäiväjärjestyksessä koski yhtä ainoaa ryhmää.
Danne sáhttá árvaluvvon mearrádus adnojuvvot veaháš erenoamážin, dainnago dat leat vuosttamuš mearrádus gulaskuddamis áššedovdiiguin ja guoská dušše ovtta jovkui.
Valiokunta puoltaa kuitenkin lainsäädäntötointa, koska sääntelyllä on katsottu olevan erityistä periaatemerkitystä saamelaisille, jotka valiokunnan saaman selvityksen mukaan muodostavat ainoan alkuperäiskansan Suomessa.
Lávdegoddi dattetge nanne láhkáásahusa árvalusainis, dainnago lea jáhkku ahte reguleren lea prinsihpalaččat deaŧalaš sámiide, mii dan čielggdanbarggu mielde maid lávdegoddi lea ožžon, lea áidna álgoálbmot Suomas.
Samalla perustuslakivaliokunta tähdentää, että todellisten vaikutusmahdollisuuksien turvaamiseksi saamelaisille on heidän asemansa järjestettävä asianmukaiseksi jo heitä erityisesti koskevien asioiden valmisteluvaiheessa, koska osallistuminen tämän vaiheen päätöksentekoon on vaikuttamisen kannalta yleisesti ottaen usein tärkeämpää kuin kuulluksi tuleminen lainsäädäntöprosessin viimeisessä vaiheessa eduskunnassa. ”
Seammás lávdegoddi deattuha ahte sámiid dili ferte ordnejuvvot albma ládje dalle juo go dat ášši mii guoská sidjiide erenoamážit, válmmaštuvvo, vai sidjiide dáhkiduvvo albma váikkuhanvejolašvuođat. Go mii jurddašit vejolašvuođaid váikkuhit áššiide, de dávjá lea deaŧaleabbo leat mielde dallego áššit mearriduvvojit, go searvat gulaskuddamii go riikkabeaivvit lea láhkaproseassas juo loahpageahčen. ”
” … sana ” kysymykset ” voi tarkoittaa kaikkia mahdollisia eduskunnan käsiteltävinä olevia asiaryhmiä.
sátni ” áššit ” sáhttet mearkkašit buotlágan áššiid maid riikkabeaivvit meannudit.
Työjärjestyksen säännöksiä valmisteltaessa on pakko ottaa kantaa siihen, missä määrin velvollisuus kuulla saamelaisia, joka on pääsääntö, koskee muita kysymyksiä kuin erityisesti saamelaisia koskevien lakiehdotusten käsittelyä. ”
Go bargoortnegaa mearrádusat válmmaštuvvojit, de šaddá bággu váldit beali das, man muddui lea geatnegasvuohta guldalit sámiid, mii lea váldonjuolggadus, leatgo eará áššit go láhkameannudeamit mat erenoamážit gusket sámiide. ”
(1990 vp.
(1990 rd.
– PeVM 12 – Esitys n:o 219: Perustuslakivaliokunnan mietintö n:o 12 koskien hallituksen esitystä laiksi valtiopäiväjärjestyksen muuttamisesta.)
– GrUB nr 12 – Prop. Nr 219: Vuođđolága lávdegotti cealkámuš nr. 12 ráđđehusa proposišuvnnas oktan árvalusaiguin lágaid ja riikkabeaiveortnega rievdadeami hárrái.)
Suomen uusi perustuslaki tuli voimaan 1. maaliskuuta 2000.
Suoma ođđa vuođđoláhka fámuiduvai njukčamánu 1. b. 2000.
Samalla tuli voimaan
Seammás gustogođii
eduskunnan työjärjestys 40/1999, jonka 37 §:n 2 momentti kuuluu:
riikkabeivviid bargoortnet, 40/1999, mas 37 § 2 mom. čuodjá ná:
” Käsiteltäessä sellaista lakiehdotusta tai muuta asiaa, joka koskee erityisesti saamelaisia, valiokunnan on varattava saamelaisten edustajille tilaisuus tulla kuulluiksi, jollei erityisistä syistä muuta johdu. ”
” Go lávdegoddi gieđahallá láhkaárvalusa dahje man nu eará ášši mii lea erenoamáš deaŧalaš sámiide, de galgá addojuvvot sámi ovddasteddjiide gulaskuddanvejolašvuohta, jos erenoamáš sivat eai leat hehttejit nu dahkamis. ”
Esimerkkinä asiasta, jonka yhteydessä parlamentin ja saamelaiskäräjien välinen
Ovdamearka dakkár áššis mas riikkačoahkkima ja Sámedikki gaskavuohta lea
yhteydenpito on ollut kuulemista laajempaa, voidaan mainita suurkäräjien käsittelemä ehdotus
viidánan gulaskuddamis eanebun, lea dat go Stuorradiggi gieđahalai jagi 2005 geasse
laiksi Finnmarkin läänin maa-alueisiin ja luonnonvaroihin liittyvistä oikeudellisista
mánu 17. beaivvi láhka nr 85, mii árvaluvvui Finnmárkku fylkka eatnamiid ja
olosuhteista ja niiden hallinnosta.
luondduresurssaid hálddašeamis ja riektedilálašvuođain.
Norjan hallitus teki keväällä 2003 esityksen tällaiseksi
giđđat 2003 proposišuvnna dakkár lágas, Od.
prp.) n:o 53 (2002−2003).
prp. nr. 53 (2002-2003). Go Stuorra
Kun lakiehdotusta käsiteltiin suurkäräjillä,
diggi gieđahalai láhkaárvalusa, de čađahuvvojedje jeavddalaš gulaskuddamat Stuorra
suurkäräjien lakivaliokunnan ja saamelaiskäräjien välillä käytiin jatkuvia neuvotteluja.
dikki justiisalávdegotti ja Sámedikki gaskka. Gulaskuddamat buvttihedje justiisa
Neuvottelujen lopputuloksena lakivaliokunta teki ehdotuksen, johon saamelaiskäräjät pystyi
lávdegotti loahpalaš árvalusa, maid Sámediggi sáhtii dohkkehit, geahča dás ovdalis
yhtymään, katso edellä 16 artiklaa koskevat huomautukset.
artihkkal 16 mearkkašumiid.
Kolmas kappale: Tarkemmat säännökset siitä, millä tavalla parlamentin tulee käsitellä
Goalmmát lađas: Dárkileabbo njuolggadusat das mo áššit mat leat
artiklan ensimmäisen kappaleen mukaisesti esitettyjä asioita ja millä tavalla toisen kappaleen
ovddiduvvon Vuosttaš lađđasa mielde, galget gieđahallojuvvot riikkabeivviin ja mo
mukainen kuuleminen tulee toteuttaa, vahvistetaan parlamentin työjärjestyksessä.
gulaskuddan galgá čađahuvvot Nuppi lađđasa mielde, mearriduvvo riikkabeivviid
Saamelaiset ja kansainvälinen edustus
čoahkkinortnegiin.
Saamelaiskäräjät edustavat saamelaisia valtioidenvälisissä asioissa.
Sámit ja riikkaidgaskasaš ovddasteapmi Sámedikkit galget ovddastit sámiid riikkaidgaskasaš dilálašvuođain.
Valtioiden tulee edistää saamelaisten edustusta kansainvälisissä instituutioissa sekä saamelaisten osallistumista kansainvälisiin kokouksiin.
Stáhtat galget ovddidit sámiid ovddasteami riikkaidgaskasaš lágádusain ja sámiid searvamiid riikkaidgaskasaš čoahkkimiidda.
Ensimmäinen kappale: Saamelaiskäräjillä on 17 artiklan ensimmäisen kappaleen
Vuosttaš lađas: Artihkkala 17 Vuosttaš lađđasa mielde Sámedikkis lea
mukaan oikeus olla edustettuna julkisissa neuvostoissa ja komiteoissa, jotka käsittelevät
vuoigatvuohta leat ovddastuvvon nationála ráđiin ja lávdegottiin mat meannudit
saamelaisten etuihin liittyviä asioita.
áššiid mat gusket sámi beroštumiide.
17 artiklan periaatetta sovelletaan edelleen 19 artiklassa
Artihkkala 17 prinsihppa joatká artihkkalis 19
valtioidenvälisiin suhteisiin.
riikkaidgaskasaš dásis.
Saamelaiskäräjillä tulee olla oikeus olla edustettuna tällaisissa
Sámedikkis galgá leat vuoigatvuohta leat ovddastuvvon
yhteyksissä.
dakkár oktavuođain.
Asiantuntijatyöryhmän oma koostumus on esimerkki tällaisesta edustuksesta.
Áššedovdi joavkku iežas čoahkádus lea ovdamearka dakkár
Sama koskee saamelaiskäräjien osallistumista Suomen, Norjan ja Ruotsin välille perustettuun
ovddasteamis. Nu lea maiddái sámedikkiid searvan dan ovttasbarganforumii mii lea
saamelaisasioita käsittelevään yhteistyöfoorumiin, katso 44 artiklaa koskevat huomautukset.
artihkkalii 44.
Suomessa on jo voimassa tässä ehdotetun kaltainen säännös. Se sisältyy saamelaislain (laki
Suomas lea juo dakkár njuolggadus mii dás lea árvaluvvon, namalassii
974/1995) 6 §:ään Saamelaisten edustaminen:
sámelágas (lag 974/1995) 6 § Mo sámit galget ovddastuvvot:
” Saamelaiskäräjät edustaa saamelaisia tehtäviinsä kuuluvissa asioissa kansallisissa ja kansainvälisissä yhteyksissä. ”
” Sámediggi galgá dain áššiin mat dasa gullet, ovddastit sámiid nationála ja riikkaidgaskasaš oktavuođain. ”
Saamelaiskäräjillä ei ole yksinoikeutta edustaa saamelaisia valtioidenvälisillä
Sámedikkiin ii leat áidnavuoigatvuoigatvuohta ovddastit sámiid stáhtaid
foorumeilla.
gaskasaš forain.
Siten joissakin yhteyksissä saattaa olla luonnollista, että myös saamelaiset
Muhtun dáhpáhusain sáhttá leat lunddolaš ahte sámi ealáhus
elinkeino- ja etujärjestöt osallistuvat näihin foorumeihin saamelaisten puolesta, katso 21
artihkkala 21.
Toinen kappale: Tämän sopimuksen osapuolilla ei ole yksin oikeutta päättää
Nubbi lađas: Sámiid ovdddasteami riikkaidgaskasaš ásahusain, dán
saamelaisten edustuksesta kansainvälisissä instituutioissa.
konvenšuvnna oasálaččat eai sáhte okto mearridit.
Edustus riippuu myös kyseisen
Dat ášši sorjá áššeguovdilis
instituution säännöksistä.
áhahusasge.
Asiantuntijatyöryhmä viittaa tässä yhteydessä komiteanmietintöön
Áššedovdi joavku sáhttá čujuhit čielggadeapmái SOU 2002: 77
SOU 2002:77, Saamelaiskäräjien rooli Ruotsin demokratiassa, s. 135, jossa lausutaan:
Sámedikki rolla ruoŧŧilaš álbmotstivrras, geahča s. 135, mas celkojuvvo
” ettei voi tulla kysymykseenkään, että saamelaiskäräjät voisivat saada YK:ssa asianosaisaseman, koska YK on kansakuntien välinen yhteenliittymä....
” ahte das ii sáhte šaddat sáhka, ahte Sámediggi galggašii lahttosaji Ovttastuvvan našuvnnaide, dasgo ON lea stáhtaid gaskasaš ovttastupmi. …
Ei kuitenkaan saa olla estettä sille, että saamelaiskäräjät edustaa saamelaisia muiden maiden tai järjestöjen tai viranomaisten kanssa järjestettävissä kokouksissa sekä Ruotsissa että ulkomailla. ”
Seammás dasa ii berre leat mihkkege hehttehusaid, ahte Sámediggi ovddasta sámiid go leat čoahkkimat eará riikkaiguin dahje organisašuvnnaiguin ja eiseválddiiguin sihke Ruoŧas ja olgoriikkas. ”
Myös edellä kohdassa 8 esitetyt pohdiskelut saamelaisista tämän sopimuksen osapuolena
Maiddái divaštallan dás ovdalis čuoggás 8 samiid konvenšuvnna oasálašvuođas,
kuvaavat tässä yhteydessä esiin tulevia kysymyksiä.
govvida daid áššiid mat váldojuvvojit ovdan dás.
Tällä alalla on kuitenkin tapahtumassa
Dattetge vuhtto ovdáneapmi dán
kehitystä, mitä ilmentää etenkin se, että YK:hon on perustettu Permanent forum on
suorggis, mii iiba unnánge ilbmá das, ON lea vuođđudan Permanent forum on
Indigenous Issues eli Alkuperäiskansojen asioita käsittelevä pysyvä foorumi.
Indigenous Issues (álgoálbmotáššiid bissovaš fora).
Foorumi on
Dát fora lea ON ekonomalaš ja
YK:n talous- ja sosiaalineuvoston neuvoa-antava elin.
sosiála ráđi rávvenorgána.
Siinä on 16 jäsentä, joista kahdeksan
Foras leat 16 lahtu, gávccis sis leat stáhtaovddasteaddjit ja
edustaa valtioita ja kahdeksan alkuperäiskansoja.
gávccis leat álgoálbmotovddasteaddjit.
Päätöksenteko-oikeus on näin ollen jaettu
Mearridanváldi lea dainna lágiin
alkuperäiskansojen ja valtioiden kesken.
juhkkojuvvon álgoálbmogiid ja stáhtaid gaskka.
Tämä on yksi esimerkki siitä, että YK:n jäsenmaat
Dát lea ovdamearkan das, ahte ON
ovat antaneet alkuperäiskansoille aiempaa itsenäisemmän aseman.
lahttoriikkat leat addán álgoálbmogiidda iešmearrideaddját saji (rolla).
Resolution 2000/22) foorumin tehtävistä lausutaan:
Resolution 2000/22), daddjojuvvo ná fora doaimmaid hárrái:
19 artiklan toisen kappaleen määräyksen mukaan Suomen, Norjan ja Ruotsin tulee
Mearrádusa mielde mii lea artihkkalis 19, nuppi lađđasis, ahte Suopma, Norga
edistää saamelaisten itsenäistä edustusta kansainvälisissä instituutioissa ja kokouksissa.
ja Ruoŧŧa galget bargat dan badjelii, ahte sámit ožžot iešmearrideaddji ovddasteami
Määräyksellä tuetaan saamelaisten edustusta Pohjoismaiden neuvostossa, mutta tätä
riikkaidgaskasaš ásahusaide ja čoahkkimiidda. Mearrádus mearkkaša ahte sámi
kysymystä eivät ratkaise ainoastaan tämän sopimuksen sopimuspuolet.
ovddasteapmi Davviriikkaid ráđis dorjojuvvo, muhto dan eai mearrit dán konven
Yhteiset saamelaisorganisaatiot
šuvnna oasálaččat okto.
Sopimusvaltioiden saamelaiskäräjät voivat muodostaa yhteisiä organisaatioita.
Oktasaš sámi organisašuvnnat Sámedikkit sáhttet vuođđudit oktasaš organisašuvnnaid.
Valtioiden tulee tarvittaessa yhteistoiminnassa saamelaiskäräjien kanssa edistää julkisen vallan siirtämistä tällaisille yhteisille organisaatioille.
Stáhtat galget dárbbu mielde ja ovttasráđiid sámedikkiiguin oččodit almmolaš válddi dakkár oktasaš organisašuvnnaide.
Määräyksessä ilmaistaan saamelaiskäräjien oikeus muodostaa yhteisiä saamelaisia
Mearrádus buktá ovdan ahte sámedikkiin lea vuoigatvuohta vuođđudit oktasaš sámi
organisaatioita pohjoismaisella tasolla.
organisašuvnnaid dávviriikkalaš dásis.
Esimerkkeinä tällaisista nykyisistä yhteisistä
Otnáš ovdamearkkat dakkár oktasaš orgánain
organisaatioista ovat Saamelainen parlamentaarinen neuvosto ja Saamelainen kielineuvosto.
leat Sámi parlamentáralaš ráđđi ja Sámi giellalávdegoddi. Mii guoská almmolaš
Julkisen vallan siirtäminen tällaisille yhteisille organisaatioille riippuu lähemmin kunkin
válddi sirdima dakkár oktasaš orgánaide, de dárkilet eavttut sorjájit guđege riikka
sopimusvaltion perustuslain säännöksistä ja siinä yhteydessä myös vallansiirtojen laajuudesta.
vuođđolága mearrádusain, ja dan oktavuođas dasge man ollu válddi lea ságas sirdit.
Artikla velvoittaa sopimusvaltiot ryhtymään kulloinkin tarvittaviin toimenpiteisiin
Artihkkal geatnegahttá stáhtaid doaibmat dárbbuid vuođul ja ovttasráđiid sáme
yhteisymmärryksessä saamelaiskäräjien kanssa.
dikkiiguin.
Vaatimuksena ei ole, että julkista valtaa siirretään jollekin kaikkien sopimusvaltioiden
Das ii leat mihkkege gáibádusaid, ahte váldi galgá sirdojuvvot orgánii mii lea
yhteiselle toimielimelle.
dan golmma riikka oktasaš orgána.
Kysymykseen voi tulla myös ainoastaan kahden valtion yhteinen
Vejolaš lea maid jurddašit orgána mii lea dušše
toimielin.
guovtti riikka oktasaš orgána.
Tällaisen kahdenvälisen toimielimen työn voidaan ajatella liittyvän raja-alueiden
Dakkár guovttebeallásaš orgána lea jurddašahtti
maankäytön ja elinkeinojen, esimerkiksi rajajokien ja rajat ylittävän poronhoidon, hallintoon.
rádjeguovlluid areála- ja ealáhushálddašeami várás, omd. rádjejogaid ja
Helmikuussa 2005 Suomen, Norjan ja Ruotsin saamelaiskäräjät pitivät ensimmäistä
Guovvamánus 2005 dolle Suoma sámediggi, Norgga sámdiggi ja Ruoŧa
kertaa yhteisen täysistunnon.
sámediggi vuovsttamuš geardde oktasaš dievasčoahkkima.
Tämän Jokkmokissa (Johkámohki) järjestetyn kokouksen
Dat čoahkkima, mii lei
voidaan nähdä ilmentävän visiota, jossa tähdätään yhteisten saamelaiskäräjien
Johkamohkis, lea vejolaš jáhkkit ilbmadit niegu oktasaš sámedikki vuođđudeamis.
muodostamiseen. Tällaista ajatusta on käsitelty myös Suomen, Norjan ja Ruotsin
Dat jurdda guoskkahuvvoge raporttas Suoma, Norgga ja Ruoŧa sámi vuoigatvuođaid
saamelaisoikeuksien selvityselinten välisestä yhteistyöstä laaditun, vuonna 1988 julkaistun
čielggadanlávdegottiid ovttasbarggus, mii ilmmai jagi 1988, kap. 3.4. Das celkojuvvo
raportin 3.4 luvussa. Siinä sanotaan, että Pohjoismaiden välisen saamelaisasioihin liittyvän
ahte dainnago davviriikkat dál eambbo barget ovttasráđiid sámi áššiin, de livččii
yhteistyön laajeneminen synnyttää tarpeen perustaa Pohjoismaiden saamelaisten edustuselin,
dárbu vuođđudit sámiid ovddasteaddji orgána davviriikkalaš dásis, namalassii davvi
Pohjoismaiden saamelaiskäräjät (s. 37).
riikkaid sámedikki (s. 37)
21 artikla
Artihkkal 21 Eará sámi ovttastumit
Valtioiden tulee kunnioittaa saamelaiskyliä, siidoja, paliskuntia, kolttasaamelaisten kyläkokouksia ja muita saamelaisten toimivaltaisia organisaatioita tai paikallisia saamelaisia edustajia sekä tarvittaessa neuvotella näiden kanssa.
Stáhtat galget gudnejahttit ja dárbbu mielde ráđđádallat sámegilážiiguin, siiddaiguin, orohagaiguin, nuortalaččaid gilistivrrain ja eará máhtolaš sámi organisašuvnnaiguin dahje báikkálaš sámi áirasiiguin.
Suomen, Norjan ja Ruotsin saamelaiskäräjät ovat suhteellisen uusia edustuselimiä,
Suoma, Norgga ja Ruoŧa sámedikkit leat viehka ođđa ovddasteaddji orgánat,
jotka on perustettu muun muassa huolehtimaan saamelaisten kulttuurista, elinkeinoista ja
mat leat hábmejuvvon ee. vai seailluhit sámi kultuvrra, ealáhusaid ja servodateallima
yhteiskuntaelämästä suhteessa kansallisiin ja kansainvälisiin viranomaisiin.
nationála ja riikaidgaskasaš eiseválddiid guovdu.
Saamelaisessa
Doložis sámi servodagas leat leamaš
yhteiskunnassa on vanhastaan ollut pienehköjä ja luonteeltaan paikallisempia instituutioita,
unnibuš ja báikkáleabbo lágádusat.
esimerkiksi siidat, jotka vuorostaan luovat perustan niitä uudemmille yhteenliittymille, kuten
Ovdamearka das lea siida, mii fas lea vuođđu
saamelaiskylille, poronhoitopiireille ja paliskunnille.
ođđaset ovttastumiide nugo čearuide, orohagaide ja boazoservviide.
Ne ovat instituutioita, jotka nykyään
Dát leat
yhdistetään ennen kaikkea poronhoitoon.
lágádusat maid mii odne vuos ja ovddimusat jurdilit gullevažžan boazodollui.
Mutta myös muiden saamelaiselinkeinojen piirissä
Muhto
ja luonnonvaroja hyödyntävien tahojen keskuudessa on toiminut vastaavia yhteistyöelimiä ja
maiddái earáge sámi ealáhusain ja resursageavahemiin leat leamaš sullasaš ovttas
yhteenliittymiä, esimerkiksi tiettyä takamaa-aluetta yhteisesti hyödyntävän seudun väestö,
barganorgánat ja ovttastumit. Gili veahkadat sáhtii leat dat guđet geavahedje ovttas
jota koskeva selostus on Retstidende-lehdessä 2001 sivulla 1229 (Svartskogen-asia).
meahcceguovllu, nugo muitala Rt 2001 siidu1229 (Čáhput-ášši). Nuortalaččaid
Kolttasaamelaisten yhdistykset (kyläkokous) ovat toinen esimerkki.
ovttaráđálaš vuogit (sobbarat) leat nubbi ovdamearka.
Tällaiset melko vanhat
Dakkár boares ovttaráđálaš
yhdistysmuodot ovat osa saamelaista kulttuuria ja yhteiskuntaelämää, ja yksistään 6 artiklasta
vuogit leat oassi sámi sámi kultuvrras ja servodateallimis, ja diehttalas lea juo
sinänsä seuraa, että viranomaisten tulee kunnioittaa näitä rakenteita ja huolehtia niistä.
artihkkalis 6 ahte eiseválddit fertejit gudnejahttit ja seailluhit dáid struktuvrraid.
Tätä
Go
asiaa koskevan nimenomaisen määräyksen sisällyttämisellä sopimukseen on kuitenkin haluttu
čielga mearrádus dán birra dattetge lea váldojuvvon mielde, de áigumuš lea čujuhit
korostaa, ettei saamelaiskäräjillä ole yksinoikeutta kaikkeen saamelaishallintoon. Myös
ahte sámedikkiin ii lea monopola buot sámi hálddašeapmái.
pienehköt ja luonteeltaan paikallisemmat saamelaiset instituutiot suorittavat tärkeitä
Maiddái unnibuš ja báikkáleabboge sámi lágádusat doaimmahit deaŧalaš hálddašanbargguid ja fertejit
hallinnollisia tehtäviä, ja niiden roolia on syytä korostaa tässä sopimuksessa.
rohttejuvvot ovdan dán konvenšuvnnas.
Nämä tässä
Dát lágádusat, mat dás leat namahuvvon, eai
yhteydessä mainitut instituutiot eivät ole ainoastaan eturyhmiä, vaan monissa tapauksissa
leat dušše beroštusovttastumit, muhto dáidet máŋgga dáhpáhusas leat maiddái
niillä on myös oikeus hyödyntää luonnonvaroja eri tavoin.
vuoigatvuođa doallitge iešguđetlágan resursageavaheapmái.
Tämä koskee esimerkiksi siidoja.
Dat gusto omd. siidii. Sin
Niiden oikeuksia tulee luonnollisesti kunnioittaa samalla tavalla kuin muille
vuoigatvuođaid fertet dieđusge gudnejahttit ovtta dásis vuoigatvuođaiguin mat gullet
oikeussubjekteille kuuluvia oikeuksia.
eará riektesubjeavttaide.
Tätä seikkaa on tärkeää korostaa, koska saamelaisten
Dán lea deaŧalaš deattuhit, go sámi resursageavaheami hárrái
tapaa hyödyntää luonnonvaroja ei useinkaan mielletä samalla tavoin suojatuksi kuin
dávjá jurddašuvvo, ahte dat ii leat suodjaluvvon seammá bures go omd. Eanandolliid
esimerkiksi maanviljelijöiden tapaa hyödyntää niitä.
(boanddaid) resursageavaheapmi.
Siten poronhoitoa pidetään mielellään
Boazodoalu leat dainna lágiin álkit jurddašan
enemmänkin melko heikosti suojattuna elinkeino-oikeutena kuin esineoikeutena. Professori
baicce heajubut suodjaluvvon ealáhusvuoigatvuohtan go ávnnaslaš vuoigatvuođa.
Sverre Tønnessen lausuu asiasta näin:
Professor Sverre Tønnessen cealká ná:
” Oikeusperinteessämme on helppoa tulkita ” elinkeino-oikeuden ” nauttivan suppeampaa suojaa kuin ” esineoikeus ”.
” Min juridihkalaš árbevierus leat álkit jurddašan ahte " ealáhusvuoigatvuohtat " lea heajubut suodjaluvvon go " ávnnaslaš vuoigatvuohta ".
Tässä asiassa on kuitenkin syytä pureutua ongelmien ytimeen.
Dákko lea dasto dárbu cáhkit váttisvuođaid váibmosii.
Tällöin ei käsitykseni mukaan liene suurtakaan epäilystä siitä, ettei esimerkiksi porosaamelaisten oikeutta harjoittaa poroelinkeinoa tietyllä tavalla ja tietyssä paikassa tule arvioida erilaiseksi kuin etelänorjalaisten maanviljelijäryhmien oikeutta harjoittaa maataloutta, vaikka niitä suojaavatkin sellaiset termit kuten ” omistusoikeus ” maahan ja ” erikoisoikeus ” yhteisalueeseen. ”
Ja dalle de ii galggaše, mu mielas, leat báljo eahpádusge das, ahte omd. johtti sámiid vuoigatvuohta jođihit boazodoalu dihto ládje ja dihto báikkis, ii berre árvvoštallojuvvot eará ládje go lullenorgalaš boandajoavkkuid vuoigatvuohta jođihit eananadoalu, vaikko vel sin suodjalitge dakkár tearpmat go eatnamiid " eaiggáduššanvuoigatvuohta " ja almmolaš guovllu ” erenoamášvuoigatvuohta. ”
(Oikeus Finnmarkissa sijaitseviin maa-alueisiin, 2 painos, Bergen-Oslo-Tromssa 1979, s. 188.)
(” Retten til jorden i Finnmark ”, 2. alm.. Bergen-Oslo-Romsa 1979 s. 188.)
Määräyksen piiriin kuuluvat myös sellaiset saamelaiset järjestöt kuin Norjan
Mearrádus fátmmasta maiddái sámi organisašuvnnaidge nugo Norgga sámiid
saamelaisten liitto (NSR.)
riikkasearvvi (NSR.)
, Ruotsin saamelaisten liitto (SSR.)
SSR.)
, Norjan porosaamelaisten liitto
, Norgga boazosápmelaččaid riikasearvvi (NRL.
22 artikla
Searvvi.
Saamelaisalue
Sámeguovlu
Valtioiden tulee aktiivisesti pyrkiä vahvistamaan ja kehittämään sitä aluetta, jossa saamelaiset voivat hoitaa tämän sopimuksen ja valtioiden lainsäädännön mukaisia erityisiä oikeuksiaan..
Stáhtat galget aktiivvalaččat mearridit ja ovddidit dan guovllu mas sámi álbmot sáhttá hálddašit iežas erenoamáš vuoigatvuođaid dán konvenšuvnna ja riikkaid láhkaásahusa mielde.
Valtionrajat ylittävä yhteinen saamelaisalue voi osaltaan pienentää rajojen merkitystä
Oktasaš sámi riikkarájiid rasttideaddji regiuvdna sáhttá unnidit rájiid mearkkašumi ja
ja auttaa toteuttamaan 10–12 artiklan tavoitteita sekä myös vahvistaa saamelaisia
ođđasis álggahit ulbmiliid mat leat artihkkaliin 10 - 12, ja dat nannešii maid sámi
paikallisyhteisöjä 6 artiklan toisessa kappaleessa tarkoitetulla tavalla.
báikegottiid artihkkala 6 nuppi lađđasa mielde.
Alueellisen tason
Dakkár riikkaidgaskasaš
yhteistyötä voidaan luoda erilaisilla kansainvälisillä yhteistyömuodoilla.
iešguđetlágan ovttasbarganvugiiguin boahtá áigái ovttasbargu regiuvnna dásis.
Tässä yhteydessä
Dákko
voidaan viitata Barentsin neuvostoon ja EU:n piirissä harjoitettuun alueelliseen yhteistyöhön.
sáhttit čujuhit Barentsráđđái ja EU siskkáldas regiuvdnaovttasbargui.
On tärkeää, että tällaisessa alueellisessa yhteistyössä kiinnitetään erityistä huomiota
ráhkat regiuvdnaovttasbarggu mii buktá ođđa rájiid sámi guovlluide.
saamelaisalueisiin ja että vältetään sellaiseen alueelliseen yhteistyöhön ryhtymistä, joka luo
Aiddonassii sámi dilálašvuođaid dáfus, mii sáhttit čujuhit beavdegirjái nr. 3
saamelaisalueille uusia rajoja.
mii gullá soahpamuššii Suoma ja Ruoŧa searvamis Eurohpalaš uniovdnii (EU) jagi
Saamelaisten erityisolojen osalta voidaan viitata Suomen ja Ruotsin vuonna 1994
1994.
solmittuun EU-liittymissopimuksen lisäpöytäkirjaan n:o 3. Koska Norja ei liittynyt EU:hun,
Dainnago Norga ii leat EU lahttu, de beavdegirji gusto duššefal Suoma ja
tämä pöytäkirja koskee ainoastaan Suomen ja Ruotsin saamelaisia.
Ruoŧa sámiide.
TUNNUSTAVAT Norjalla, Ruotsilla ja Suomella kansallisen ja kansainvälisen oikeuden nojalla olevat velvollisuudet ja sitoumukset saamelaisiin nähden,
GUĐET DOVDDAHIT daid geatnegasvuođaid ja lohpádusaid mat Norggas, Ruoŧas ja Suomas leat sámi álbmogii nationála ja riikkaidgaskasaš rievtti mielde,
OTTAVAT HUOMIOON erityisesti, että Norja, Ruotsi ja Suomi ovat sitoutuneet saamelaisten elinkeinojen, kielen, kulttuurin ja elämäntavan säilyttämiseen ja kehittämiseen, ja
GUĐET DUOĐAŠTIT, erenoamážit, ahte Norggas, Ruoŧas ja Suomas lea nana áigumuššan seailluhit ja ovddidit sámi álbmoga birgenvejolašvuođaid, giela, kultuvrra ja eallinvugiid,
KATSOVAT, että perinteinen saamelaiskulttuuri ja saamelaiselinkeinot ovat riippuvaisia luontaiselinkeinoista, kuten poronhoidosta, saamelaisten perinteisillä asuinalueilla,
GUĐET VÁLDIT VUHTII ahte sámi kultuvra ja sámiid birgenláhki dárbbaša vuođđoealáhusaid nugo boazodoalu sámiid ássámiid árbevirolaš guovlluin,
1 artikla
Artihkkal 1 Beroškeahttá Roma-soahpamuša mearrádusain, de sámi álbmogii sáhttit mieđihit erenoamášvuoigatvuohtan jođihit boazodoalu árbevirolaš sámi guovlluin.
2 artikla
Artihkkal 2 Dán beavdegirjji sáhttit viiddidit nu, ahte dat váldá vuhtii dakkár sámi erenoamášvuoigatvuođaid joatkevaš ovdáneami go daid mat čatnasit sámiid árbevirolaš ealáhusaide.
Neuvosto voi yksimielisesti komission ehdotuksesta sekä Euroopan parlamenttia ja alueiden komiteaa kuultuaan tehdä tarvittavat muutokset pöytäkirjaan. ”
Ráđđi sáhttá, Lávdegotti árvalusa vuođul ja maŋŋilgo lea gullan Eurohpáparlameantta ja Guovlolávdegotti oaivila, ovttajienalaččat mearridit dárbbášlaš nuppástusaid dán beavdegirjái. ”
Saamelaisilla tulee olla oikeus käyttää, kehittää ja välittää tuleville sukupolville kieltään ja perinteitään samoin kuin edistää saamen kielen taidon levittämistä myös sellaisille saamelaisille, jotka osaavat kieltä vain epätäydellisesti tai eivät lainkaan osaa sitä.
Sámiid giellalaš vuoigatvuođat Sámiin galgá leat vuoigatvuohta geavahit, ovddidit ja addit boahttevaš buolvvaide gielaset ja árbevieruideaset, ja bargat dan badjelii ahte sámegiela máhttu viidána maiddái sámiide geat unnán máhttet dahje eai oppanassiige máhte sámegiela.
Saamelaisilla tulee olla oikeus päättää henkilönimistään ja maantieteellisistä nimistään sekä ylläpitää tätä nimistöä ja saada sille yleistä tunnustusta.
Sámiin galgá leat vuoigatvuohta mearridit iežaset persovnnalaš namaid ja geográfalaš namaid, ja doaladit dain ja oažžut daidda dábálaš dohkkehusa.
Oikeus omaan kieleen kuuluu kansan perusoikeuksiin. Saamen kielen turvaaminen ja
Olbmo vuoigatvuohta iežas gillii lea álbmoga guovdilis vuoigatvuođain okta.
kehittäminen mainitaan Suomen perustuslain 17 §:ssä ja Norjan perustuslain 110 a §:ssä.
Sámegiela sihkkarastima ja ovddideami lea namahan Suoma vuođđolága 17 § ja
Tässä yhteydessä voidaan lisäksi viitata kansalaisoikeuksia ja poliittisia oikeuksia koskevan
Norgga vuođđolága § 110 a. Vejolaš lea maid čujuhit artihkkalii 27 mii lea ON
YK:n yleissopimuksen 27 artiklaan (katso 7.4.3 kohta edellä) sekä alueellisia kieliä ja
konvenšuvnnas siviila ja politihkalaš vuoigatvuođaid birra (geahča dás ovddabealde
vähemmistökieliä koskevaan eurooppalaiseen peruskirjaan vuodelta 1992 (katso 7.12 kohta
čuoggá 7.4.3), ja jagi 1992 Eurohpalaš lihttui mii lea regiuvdnagielaid ja unnitgielaid
edellä).
birra (geahča dás ovddabealde čuoggá 7.12).
Saamen kieli tarkoittaa tässä yhteydessä kaikkia erilaisia saamelaisia kielimuotoja.
Sámegiella lea dán oktavuođas buot sierralágan giellahámit. Konvenšuvdna
Sopimuksen seuraavissa artikloissa käytetään ilmaisua ” kielimuodot ”, eikä niissä oteta kantaa
geavaha čuovvovaš artihkkaliin sáni giellahámit (språkformer), vai ii dárbbaš
kysymykseen, onko olemassa yksi saamen kieli monine murteineen vai onko oikein ajatella,
mearridit dan ášši, leago okta sámegiella masa gullet máŋga suopmana, vai leago
että on olemassa useita saamen kieliä.
riektáseappot atnit dan máŋga giellan.
Suomi, Norja ja Ruotsi ovat kaikki ratifioineet alueellisia kieliä ja vähemmistökieliä
Suopma, Norga ja Ruoŧŧa leat ratifiseren Eurohpalaš lihtu regiuvdnagielaid ja
koskevan eurooppalaisen peruskirjan, jossa saame todetaan kieleksi.
unnitgielaid birra, ja sámegiella okta dain gielain.
Kaikilla sopimusvaltioilla on omat saamen kieltä koskevat lainsäädöksensä.
Buot golmma riikkain leat iežaset lágat sámegiela birra.
Suomessa
Suopma lea ožžon
on alettu soveltaa uusia saamen kieltä koskevia säännöksiä, jotka sisältyvät saamen
ođđa njuolggadusaid sámegiela geavaheami birra, sámi giellalága (samisk språklag),
kielilakiin, laki 1086/2003.
láhka 1086/2003.
Tämän lain tarkoituksesta sanotaan 1 §:n 1 momentissa:
Dán lága ulbmilis cealká 1 § 1 mom.:
” Tämän lain tarkoituksena on osaltaan turvata perustuslaissa säädetty saamelaisten oikeus ylläpitää ja kehittää omaa kieltään ja kulttuuriaan. ”
” Dán lága ulbmil lea sihkkarastit dan vuoigatvuođa maid vuođđoláhka addá sámiide seailluhit ja ovddidit iežaset giela ja kultuvrra. ”
Norjassa saamen kieltä koskevat säännökset sisältyvät 12. kesäkuuta 1987 annetun
Norggas lea addojuvvon giellanjuolggadusat Sámelágas mii bođii geassemánu
saamelaislain n:o 56 kolmanteen lukuun (säännökset sisällytettiin lisäyksenä saamelaislakiin
12. b. 1987 nr. 56 kap. 3 (njuolggadusat bohte mielde lasáhussan Sámeláhkii jagi
vuonna 1990).
1990), ja § 1-5 cealká:
” Saamen kieli ja norjan kieli ovat samanarvoisia kieliä.
” Sámegiella ja dárogiella leat ovttadássásaš gielat.
Niiden tulee olla 3 luvun määräysten mukaan tasa-arvoisia kieliä. ”
Dat galget leat ovttadásis kapihttala 3 mearrádusaid mielde. ”
Saamen kielessä ja saamen kielellä annettavaa opetusta koskevat säännökset sisältyvät
Njuolggadusat oahpahusas sámegielas ja sámegillii leat addojuvvon
17. kesäkuuta 1998 annetun opetuslain n:o 61 kuudenteen lukuun.
oahpahuslágas mii bođii geassemánu 17. b. 1998 nr. 61 kap. 6.
Ruotsissa on annettu saamen kieltä koskevia säännöksiä laissa 1999:1175 oikeudesta
Ruoŧas leat addojuvvon njuolggadusat sámegiela birra lágas (1999:1175) mii
käyttää saamen kieltä hallintoviranomaisissa ja tuomioistuimissa.
lea olbmo vuoigatvuođa birra sámástit hálddašeaddji eiseválddi luhtte ja duopmo
Valtioiden vastuu saamen kielestä
Stáhtaid ovddasvástádus sámi gielas Stáhtat galget dahkat sámiide vejolažžan seailluhit, ovddidit ja viiddidit sámegiela.
Valtioiden tulee mahdollistaa saamelaisille saamen kielen säilyttäminen, kehittäminen ja levittäminen.
Stáhtat galget fuolahit ahte sámi alfabehtaid lea dáinna ulbmiliin vejolaš geavahit ávkkálaččat.
Valtioiden tulee huolehtia siitä, että saamelaista kirjaimistoa voidaan käyttää tehokkaasti tässä tarkoituksessa.
Sámegiela galgá leat vejolaš sámi guovlluin geavahit beaktilit duopmostuoluid ja eiseválddiid guovdu.
Saamen kieltä tulee voida käyttää tehokkaasti tuomioistuimissa ja hallintoviranomaisissa saamelaisalueilla sekä myös näiden alueiden ulkopuolella sellaisissa asioissa, joita on ensin käsitelty saamelaisalueilla tai joilla muuten on erityinen liittymä näihin alueisiin.
Nu maid olggobealde dáid guovlluid dakkár riidduin ja áššiin mat vuos gieđahallojuvvojit sámi guovlluin, dahje mat earaláhkai gullet erenoamážit dáidda guovlluide.
Tämän artiklan määräykset koskevat myös harvinaisempia saamen kielimuotoja.
Dán artihkkala mearrádusat galget maid gustot unnibuš gielladábiide.
Jotta 24 artiklassa vahvistettu oikeus käyttää ja kehittää saamen kieltä voisi toteutua,
Jos vuoigatvuohta geavahit ja ovddidit sámegiela nugo artihkkal 24 nanne,
sopimusvaltioilla tulee olla velvollisuus myötävaikuttaa siihen, että saamelaiset voivat käyttää
galggaš ollašuvvat, de stáhtain ferte leat geatnegasvuohta bargat dan badjelii vai sámit
ja kehittää kieltään.
sáhttet geavahit ja ovddidit gielaset.
Tämä velvollisuus on vahvistettu artiklan ensimmäisen kappaleen
Dat geatnegasvuođa dat nanne vuosttaš lađas,
ensimmäisessä lauseessa.
vuosttaš cealkka.
24 artiklan muut määräykset sääntelevät saamen kielen käyttämistä
Duot nuppit mearrádusat mat leat artihkkalis 24 buktet
erityisillä alueilla, kuten tuomioistuimissa, julkisissa viranomaisissa sekä tiedotusvälineissä.
almmolaš eiseválddiid luhtte ja mediain. Duon deaŧalaš ášši hárrái, namalassii
Saamen kielessä ja saamen kielellä annettavaa opetusta koskevaa tärkeää kysymystä
oahpahusas sámegielas ja sámegillii, de sierra artihkkal dan regulere, geahča
säännellään omassa artiklassaan, katso 26 artikla.
artihkkala 26.
Saamen kielen käyttämistä sosiaali- ja
Sámegiela geavaheamis dearvvašvuođa ja sosiála ásahusas lea artihkkal
Ensimmäisen kappaleen toinen lause: Saamelaisessa kirjaimistossa on enemmän
Vuosttaš lađas, nubbi cealkka: Sámi alfabehtas leat máŋga bustáva mat eai
kirjaimia kuin suomalaisessa, norjalaisessa ja ruotsalaisessa kirjaimistossa.
leat suopmelaš, norgalaš dahje ruoŧŧilaš alfabehtas.
Tämä määräys
Dát mearrádus geatnegahttá stáhta
velvoittaa sopimusvaltiot huolehtimaan siitä, että saamelaisen kirjaimiston käyttäminen on
fuolahit ahte teknihkalaččat lea vejolaš geavahit sámi alfabehta teavsttavuđot
tekstipohjaisessa kommunikaatiossa teknisesti mahdollista.
gulahallamii.
Tekstinkäsittely tapahtuu nykyään
Teakstameannudeapmi geavvá odne eanaš IT-vuđot teknologiijain,
yleisesti ottaen IT-teknologian avulla, mutta kaikilla viranomaisilla ei ole saamen kielelle
muhto eai buot eiseválddiin leat dárbbašlaš prográmmat maiddái sámegielage várás,
ominaisten erityisten kirjainten kirjoittamiseen tarvittavaa ohjelmistoa.
mas leat erenoamáš bustávat.
Tämä on monissa
Dat dahká veadjemeahttumin geavahit sámegiela
yhteyksissä saamenkielisen tekstin käyttämisen esteenä ja heikentää vähitellen
teavsttaid ollu dilálašvuođain, ja dat raššuda dađistaga sámegiela geavaheami.
mahdollisuuksia käyttää saamen kieltä. Teknisiä ratkaisuja on kyllä saatavilla, mutta kaikki
Teknihkalaš čovdosat leat olámuttus, muhto eai buot eiseválddit leat háhkan daid.
viranomaiset eivät ole hankkineet niitä. Suomessa, Norjassa ja Ruotsissa ei esimerkiksi ole
Ovdamearkka dihte ii leat Suomas, Norggas ja Ruoŧas vejolaš registarastit fitnodat
mahdollista rekisteröidä yritysnimeä, johon sisältyy saamelaiskirjaimiston erityismerkkejä.
namaid main leat erenoamáš sámi bustávat.
Toinen kappale velvoittaa sopimusvaltion varmistamaan, että saamen kieltä voidaan
Nubbi lađas geatnegahttá stáhta sihkkarastit ahte sámegiela lea vejolaš
käyttää tuomioistuimissa ja muissa viranomaisissa saamelaisalueilla.
geavahit duopmostuoluin ja eará eiseválddiid luhtte sámi guovlluin.
Saamen kieltä tulee
Maiddái earáge
saamelaisalueilla vireille pannuissa asioissa voida käyttää myös muissa viranomaisissa,
eiseválddiid luhtte, nugo omd. váidalusorgánaid ja alit duopmostuoluid luhtte, galgá
esimerkiksi valituselimissä ja ylemmissä oikeusasteissa.
leat vejolaš geavahit sámegiela dain áššiin mat leat álgán sámi guovlluin.
Tällainen valtion velvollisuus on
Go dakkár
edellytyksenä sille, että asiankäsittelyn voidaan taata tapahtuvan turvallisesti. Tässä
geatnegasvuohta lea stáhtas, de dat lea eaktu mii sihkkarastá dohkálaš áššegieđahallam.
yhteydessä voidaan viitata Suomessa sovellettavan saamen kielilain 1 §:n 2 ja 3
Mii sáhttit čujuhit sámi giellaláhkii mii lea Suomas, mas 1 § 2 ja 3 mom
momentteihin, joissa sanotaan:
cealká ná:
” Tässä laissa säädetään saamelaisten oikeudesta käyttää omaa kieltään tuomioistuimessa ja muussa viranomaisessa sekä julkisen vallan velvollisuuksista toteuttaa ja edistää saamelaisten kielellisiä oikeuksia.
” Lágas mearrida sámiide vuoigatvuođa geavahit iežaset giela duopmostuoluin ja eará eiseválddiid luhtte, ja ahte almmolašvuohta lea geatnegas doarjut ja ovddidit sámiid giellalaš vuoigatvuođaid.
Tavoitteena on, että saamelaisten oikeus oikeudenmukaiseen oikeudenkäyntiin ja hyvään hallintoon taataan kielestä riippumatta sekä että saamelaisten kielelliset oikeudet toteutetaan ilman, että niihin tarvitsee erikseen vedota. ”
Ulbmil lea dáhkidit sámiide vuoigatvuođa rievttalaš riektegeavvamii ja hálddašeapmái beroškeahttá gielas, ja ahte sámiid giellalaš vuoigatvuođat ollašuvvet almmá sin dárbbaškeahttá gáibidit nu. ”
Kolmas kappale: Saamen kielen elinvoimaisena säilyttämisen tärkeänä edellytyksenä
Goalmmát lađas: Deaŧalaš eaktu ealli sámegillii lea ahte lea sámegielalaš
on saamenkielisen kirjallisuuden olemassaolo.
girjjálašvuohta.
Tämän takia sopimusvaltiot velvoitetaan
Stáhtaide biddjojuvvo danne geatnegasvuohtan ovddidit sámegielat
edistämään saamenkielisen kirjallisuuden julkaisemista.
girjjálašvuođa almmuheami.
Tämä määräys koskee sekä saamen
Dát mearrádus gusto sihke sámegillii čállojuvvon
kielellä kirjoitettua että saamen kielelle käännettyä kirjallisuutta.
girjjálašvuhtii ja sámegillii jorgaluvvon girjjálašvuhtii.
Etenkin lapsille ja nuorisolle
Erenoamážit lea deaŧalaš ahte
tarkoitetun kirjallisuuden olemassaolo on tärkeää.
lea sámegielat girjjálašvuohta mánáide ja nuoraide.
Kolmannen kappaleen määräys käsittää
Goalmmát lađđasa mearrádus
kaikenlaisen kirjallisuuden, kaunokirjallisuuden ja ammattikirjallisuuden, kirjat,
fátmmasta buotlágan girjjálašvuođa, čáppagirjjálašvuođa ja fágagirjjálašvuođa,
aikakauslehdet, sanomalehdet ja artikkelit.
girjjiid, áigečállagiid, bláđiid ja artihkkaliid.
Neljäs kappale: Harvinaisempia saamen kielimuotoja on selvästi tarpeen vahvistaa.
Njealját lađas: Čielggas lea ahte lea dárbu nannet unnibuš sámegielaid. Dat
Tämän vuoksi edellisistä kappaleista ilmenevät säännökset koskevat myös näitä kielimuotoja.
njuolggadusat mat bohtet ovdan mannan lađđasis, gustojit danne maiddái dáidda
Ruotsissa saamen kieltä koskevat lainsäädökset (laki 1999:1175) käsittävät ainoastaan neljä pohjoisinta kuntaa, Jällivaaran, Arjeplogin (Àrjepluovve), Jokkmokin (Johkámohki) ja
gielaide. Ruoŧas sámegiela láhkanjuolggadusat (lag 1999:1175) fátmmastit duššefal
Kiirunan (Giron).
njeallje davimus suohkana: Jiellevári, Árjjatluovi, Johkamohki ja Girona. Det
Tämä tarkoittaa käytännössä, että ainoastaan pohjoissaamelainen alue
mearkkaša geavadis ahte giellanjuolggadusat fátmmastit duššefal davvisámegiela
kuuluu kielisäännösten piiriin.
guovllu.
YK:n rotusyrjintäkomitea on lausunut, että saamelaiset
ON nállevealahuslávdegoddi lea cealkán ahte sámi giellanjuolggadusaid
kielisäännökset tulee ulottaa käsittämään myös eteläsaamen ja luulajansaamen alueet
berrejit viiddidit nu, ahte fátmmastit maiddái lullisámi ja julevsámi guovlluid
Neljännen kappaleen määräys on CERDin tämän suosituksen mukainen.
Njealját lađđasa mearrádus ollašuhttá dán CERD rávvaga.
25 artikla
Sámi mediat
Sopimusvaltioiden tulee luoda edellytyksiä itsenäiselle saamelaiselle tiedotusvälinepolitiikalle, joka mahdollistaa saamelaisille tiedotusvälineille oman kehityksensä ohjaamisen ja yleisesti kiinnostavia asioita koskevan tiedon ja mielipiteiden ilmaisun rikkaan ja monipuolisen tarjoamisen saamelaisille.
Stáhtat galget oččodit áigái iešbirgejeaddji sámi mediapolitihka vuođu ja dahkat sámi mediai vejolažžan stivret iežas ovdáneami, ja vel addit sámi veagadahkii rikkis ja máŋggabeallásaš fálaldagaid main leat dieđut ja oaivilat viidát beroštahtti áššiin.
Valtioiden tulee valvoa, että saamenkielisiä ohjelmia voidaan lähettää radiossa ja televisiossa sekä edistää saamenkielisten lehtien julkaisemista.
Stáhtat galget fuolahit ahte sáddejuvvojit sámegielalaš prográmmat radios ja TVs, ja galget dán gillii ovddidit aviisailbmademiid.
Valtioiden tulee yhteistyössä saamelaiskäräjien kanssa myös edistää yhteistyötä yli valtionrajojen sellaisten tiedotusvälineiden kanssa, jotka tarjoavat saamenkielistä ohjelmaa tai saamenkielisiä artikkeleita.
Ovttasráđiid sámedikkiiguin stáhtat galget maid ovddidit riikkarájiid rasttideaddji ovttasbargguid medialágádusaid gaskka guđet fállet prográmmaid dahje artihkkaliid sámegillii.
Mitä toisessa kappaleessa määrätään saamen kielestä, koskee kohtuullisessa laajuudessa myös harvinaisempia saamen kielimuotoja.
Nuppi lađđasa mearrádus sámegiela birra galgá maid govttolaš mearrái gustot unnibuš gielladábiide.
Joukkotiedotusvälineet ovat tänä päivänä tärkeä osa nyky-yhteiskuntaa.
Joavko-media lea odne deaŧalaš oassi ođđaáigásaš servodagas. Joavko-medias lea
Joukkotiedotusvälineillä on suurta merkitystä demokratian, kielen, kulttuurin ja
stuorra váikkuhanfápmu ovddideapmái, gillii, kultuvrii ja servodateallimii, ja
yhteiskuntaelämän kehittymiselle, ja ne ovat samalla sananvapauden tärkeä väline.
seammás dat lea deaŧalaš reaidu sátnefriddjavuhtii.
Sananvapaudella on Suomessa, Norjassa ja Ruotsissa perustuslainsuoja. Yhtenä
Sátnefriddjavuođa suodjalit vuođđolágat Suomas, Norggas ja Ruoŧas.
tärkeänä sananvapauden elementtinä on vähemmistöjen oikeus tulla kuulluiksi ja tämän
Sátnefriddjavuhtii gullá maid oassin dat, ahte unnitloguide sihkkarastojuvvo
oikeuden turvaaminen.
vejolašvuohta gullot.
Yksi sananvapauden puoli on myös kansan mahdollisuus saada
Das lea maid mielde olbmo vejolašvuohta oažžut dieđuid iežas
informaatiota omalla kielellään ja kansan omasta kulttuurisesta ja yhteiskunnallisesta
gillii ja dakkár hámis mii vuolgá álbmoga iežas kultuvrralaš ja servodatlaš sajis.
perustasta välitettynä. Tällainen tiedonsaanti on myös kielen, kulttuurin ja yhteiskuntaelämän
Dakkár dieđut leat maid eaktun giela, kultuvrra ja servodateallima ovddideapmái.
kehittymisen edellytys. Kaikki sopimusvaltiot ovat ratifioineet kansainvälisiä säännöksiä,
Buot golbma riikka leat ratifiseren riikkaidgaskasaš mearrádusaid mat geatnegahttet
jotka velvoittavat niitä takaamaan saamelaisille mahdollisuuden käyttää tiedotusvälineitä.
sin sihkkarastit sámi álbmogii beassama mediai. Vejolaš lea čujuhit Eurohpáráđi
Tässä yhteydessä voidaan viitata Euroopan neuvoston kansallisten vähemmistöjen suojelua
rápmakonvenšuvdnii mii lea nationála unnitloguid birra (geahča dás ovddabealde
koskevaan puiteyleissopimukseen (katso 7.11 kohta edellä), jonka 9 artiklassa sanotaan:
čuoggá 7.11), mas artikkel 9 cealká ná:
” 1.
1.
Sopimuspuolet sitoutuvat tunnustamaan, että jokaisen kansalliseen vähemmistöön kuuluvan henkilön oikeus sananvapauteen sisältää vapauden pitää mielipiteitä sekä vastaanottaa ja levittää tietoja ja ajatuksia vähemmistökielellä viranomaisten siihen puuttumatta sekä alueellisista rajoista riippumatta.
Soahpamušoasálaččat leat geatnegasat dohkkehit ahte sátnefriddjavuohta lea juohke olbmos guhte gullá nationála unnitlohkui, ja ahte dasa gullá friddjavuohta oaivvildit ja oažžut ja addit dieđuid unnitlohkogillii, almmá almmolaš eiseválddiid seagutkeahttá dasa ja beroškeahttá riikkarájiin.
Sopimuspuolten tulee oikeusjärjestelmänsä puitteissa varmistaa, että kansalliseen vähemmistöön kuuluvia henkilöitä ei syrjitä viestintävälineiden käytössä.
Soahpamušoasálaččat galget iežaset riektevuogádaga rámaid siskkobealde sihkkarastit ahte olbmot guđet gullet nationála unnitlohkui, eai gillá vealaheami beassama dáfus mediai.
Edellä oleva 1 kappale ei estä sopimuspuolia ilman syrjintää ja puolueettoman perustein tekemästä radio-, televisio- ja elokuvayhtiöitä luvanvaraisiksi.
Paragráfa 1 ii galggá hehttet soahpamušoasálaččaid gáibideames radio- ja TVsáddagiid dahje kinodoaimmaid lisensema, go dat lea vealatkeahttá geange ja objektiiva eavttuid vuođul.
Sopimuspuolet eivät estä kansallisiin vähemmistöihin kuuluvia henkilöitä perustamasta ja käyttämästä painettuja viestintävälineitä.
Soahpamušoasálaččat eai galgga hehttet olbmuid guđet gullet nationála unnitloguide, ráhkadeames ja geavaheames preantamedia.
Radio- ja televisiolähetyksiä koskevassa lainsäädännössä ne mahdollisuuksien mukaan ja 1 kappaleen määräykset huomioon ottaen takaavat, että kansallisiin vähemmistöihin kuuluville henkilöille suodaan mahdollisuus omien viestintävälineiden perustamiseen ja käyttöön.
Radio- ja TVsáddagiid rievttálaš rámaid siskkobealde galgá, mađe muddui lea vejolaš ja vuhtiiválddedettiin teakstaoasi 1, sihkkarastojuvvot ahte olbmuin guđet gullet nationála unnitloguide, lea vejolašvuohta ráhkadit ja geavahit iežaset mediaid.
Sopimuspuolet ryhtyvät oikeusjärjestelmiensä puitteissa riittäviin toimenpiteisiin helpottaakseen kansallisiin vähemmistöihin kuuluvien henkilöiden pääsyä käyttämään viestintävälineitä sekä edistääkseen suvaitsevuutta ja salliakseen kulttuurisen moniarvoisuuden. ”
Iežaset riektevuogádagaid rámaid siskkobealde soahpamušoasálaččat galget mearridit soahppevaš doaibmabijuid maiguin buorrána vejolašvuohta nationála unnitlohkui gullevaš olbmuide ovddidit toleránssa ja buktit kultuvrralaš šláddjiivuođa. "
Tässä yhteydessä voidaan myös viitata alueellisia kieliä ja vähemmistökieliä koskevan
Mii sáhttit maid čujuhit Eurohpálaš lihttui mii lea guovlo- ja unnitlohkogielaid
eurooppalaisen peruskirjan (katso 7.12 kohta edellä) 11 artiklaan − Joukkoviestimet.
várás (geahča dás ovddabealde čuoggá 7.12), artikkel 11- Media.
Tämän
Dán artihkkala
artiklan 1 kohdan mukaan sopimuspuolet sitoutuvat eri tavoin huolehtimaan radio- ja
čuoggá 1 mielde soahpamušoasálaččat geatnegahttet iežaset iešguhtetge láhkásis
televisiolähetysten lähettämisestä alueellisilla kielillä tai vähemmistökielillä alueilla, joilla
doaimmahit radio- ja TV-sáddagiid guovlo- ja unnitlohkogielaide dohko gos dakkár
näitä kieliä puhutaan.
gielat adnojuvvojit.
Artiklan 2 kohdassa sopimusvaltiot sitoutuvat takaamaan vapauden
Artihkkala čuoggás 2 stáhtat geatnegahttet iežaset sihkkarastit,
vastaanottaa suoraan naapurimaiden radio- ja televisio-ohjelmia, jos ohjelmat on tuotettu
ahte ránnjáriikka radio- ja TV-njuolggosáddagat ollet riikii go leat guovlo- dahje
samalla tai samantapaisella kielellä kuin alueellinen kieli tai vähemmistökieli, ja 2 kohdassa
unnitlohkogillii dahje gillii mii sulastahttá dasa.
” Sopimuspuolet sitoutuvat varmistamaan, että alueellista kieltä tai vähemmistökieltä käyttävien edut ovat edustettuna tai otetaan huomioon sellaisissa elimissä, joita lain nojalla saatetaan perustaa valvomaan joukkoviestimien vapautta ja tasapuolisuutta. ”
Ja čuoggás 3 celkojuvvo ná: ” Soahpamuša oasálaččat geatnegahttet iežaset sihkkarastit ahte guovlo- ja unnitlohkogielaid geavaheddjiid beroštumit leat ovddastuvvon dahje vuhtiiváldojuvvon dakkár orgánain mat vuođđuduvvojit media friddjavuođa ja pluralismma ovddasvástádusa lága mielde. ”
On tärkeää varmistaa, että lasten ja nuorten ohjelmatarjonta mukautetaan heidän
Deaŧalaš lea ahte mánát ja nuorat ožžot prográmmafálaldagaid mat leat
kieleensä ja kulttuuriinsa sopiviksi.
heivehuvvon sin gillii ja kultuvrii.
Lapsen oikeuksia koskevan YK:n yleissopimuksen 17
vuoigatvuođain, artihkkal 17 bustávva d, stáhtat galget
” d) rohkaisevat tiedotusvälineitä kiinnittämään erityistä huomiota vähemmistöryhmiin kuuluvien tai alkuperäiskansojen lasten kielellisiin tarpeisiin; ” (katso 7.7.3 kohta edellä.)
” movttiidahttit joavko-media erenoamážit váldit vuhtii giellalaš dárbbuid mat leat unnitlohkojoavkku mánáin dahje álgoálbmotmánáin; ” (geahča dás ovddabealde čuoggá 7.7.3)
Ensimmäinen kappale: Sopimusvaltioiden tulee edellä mainitun sananvapauden ja
Vuosttaš lađas: Vai sátnefriddjavuohta ja diehtojuohkin sihkkarastojuvvo nugo
tiedonsaannin takaamiseksi luoda edellytykset itsenäiselle saamelaiselle viestintäpolitiikalle.
iešbirgejeaddji sámi mediapolitihkkii. Dakkár iešbirgejeaddji mediapolitihkka lea
Tällainen itsenäinen viestintäpolitiikka on osa saamelaisten itsemääräämisoikeutta, katso 3
oassi sámi álbmoga iešmearridanvuoigatvuođas, geahča artihkkala 3.
Toinen kappale: Saamelaisilla itsellään ei ole nykyään taloudellisia mahdollisuuksia
Nubbi lađas: Sámiin alddiineaset ii leat odne ekonomalaš vuođđu ásahit sierra
perustaa niin suuria omia televisio- ja radiokanavia kuin artiklan ensimmäisessä kappaleessa
TV- ja radiokanálaid dan sturrodahkii mii lea dárbbašlaš ollašuhttin dihte vuosttaš