pere/sami_parallel huggingface dataset:
8 (j) - terveisiä Kanadasta
8 (j) - dearvvuođagat Kanadas
Artikla 8 (j) kokous on nyt ohi Montrealissa. Kokous oli hyvin mielenkiintoinen ja hyödyllinen artikla 8 (j):n toimeenpanoa ajatellen ja se lisää kyllä kansallisen artikla 8 (j):n toimeenpanoa valmistelevan työryhmän työtä.
Čoakkán lei beroštahtti ja ávkkálaš jurddahaladettiin 8(j)-artihkkala olláhuhttima ja dat lasiha gal álbmotlaš artihkalal 8 (j) olláhuhttinbarggu min easka álggahan bargojoavkkus.
Osallistuin kokoukseen Suomen valtion delegaatiossa.
Montrealis ledjen Suoma sáttagotti áirras.
Kokouksen kantoja on valmisteltu kansallisessa 8 (j) - työryhmässä ja Eu-maiden yhteiskokouksessa.
Oainnu gárven Montreala čoakkámii lei válmmaštallojuvvon min álbmotlaš 8(j)-bargojoavkkus ja Eu-riikkaid oktasaščoakkámis.
Montrealin kokouksessa päätöksenteko oli monitasoista.
Montreala čoakkámis mearrádusdahkan lei máŋggadásat.
Euroopan Unionin kannat sovittiin jokapäiväisissä Eu-maiden koordinaatiokokouksissa, joissa puhetta johti Eu puheenjohtajamaa Ruotsi.
Eurohpa uniovnna oainnut sohppojuvvoje beaivválaččat Eu-riikkaid koordinerenčoakkámin, maid jođihii Eu-ságadoalliriika Ruoŧŧa.
Itse kokouksissa Eu:n puolesta yhteisesti sovitut kannat esitti Ruotsi.
Ieš čoakkámiin Eu:a beales oktasaččat sohppojuvvon oainnu buvttii maid ovdan Ruoŧŧa.
Tällaisella toiminnalla on pyritty ilmeisesti tehokkuuteen, vaikka ongelmaton tämä tapa ei ole varsinkaan alkuperäiskansaedustajille.
Dákkáraš bargojuoguin lei almmatge viggojuvvon beaktilis čoakkánmeannudeapmái, muhto čuolmmahis vuohki dát gal ii lean earenoamážit álgoálbmogiid dáfus.
Itse kokouksessa päätöksenteko tapahtuu yleisistunnossa.
Ieš čoakkámis mearrádusdahkan dáhpáhuvvá dievasčoakkámis.
Ensimmäisinä kokouspäivänä kokouksen osallistujat esittivät omia lyhyitä lausuntojaan kokouksen aiheista, joita olivat alkuperäiskansa- ja paikallisyhteisöjen osallistuminen, monivuotinen työohjelma artikla 8 (j):n toimeenpanemiseksi, ABS-regiimi, sui generis järjestelmä ja eettinen koodisto.
Vuosttaš čoakkánbeaivve čoakkánoasseváldit bukte ovdan iežaset oanehis cealkámušaid čoakkáma fáttáin, mat ledje álgoálbmot- ja báikkálaš servošiid oassálastin, máŋggajahkásaš bargoprográmma artihkal 8 (j):a olláhuhttima várás, ABS-regiima, sui generis-vuogádat ja etihkalaš kodat.
Vaikeimmissa kysymyksissä kokous jakaantui kontaktiryhmiin, joille nimitettiin maiden edustaja ja alkuperäiskansa- ja paikallisyhteisöedustaja (ILC eli indigenous and local communities) puheenjohtajiksi.
Váddáseamos gažaldagain čoakkán juhkkojuvvui kontáktajoavkkuide, maidda válljejuvvuiga ságadoallin ja várreságadoallin riikkaid ovddasteaddji ja álgoálbmot- / báikkálaš servoša ovddasteaddji (ILC dehege indigenous and local communities).
Tällaiset työryhmät nimettiin Abs-regiimistä (acces and benefit sharing), eettisestä koodistosta ja monivuotisesta työohjelmasta.
Dákkár bargojoavkkut nammaduvvoje Abs-regiimmas (acces and benefit sharing), etihkalaš kodain ja máŋggajahkásaš bargoprográmmas.
Kontaktiryhmien kokoukset olivat kaikille avoimia.
Kontáktajoavkkuid čoakkámiidda besse buohkat oassálastit.
Eu:n lisäksi myös Afrikan maat ja Itä-Euroopan maat olivat järjestäytyneet maaryhmiksi joka puhuu yhteisellä äänellä.
Eu:a lassin maid Afrihká riikkat ja Nuorta-Eurohpá riikkat ledje ortniiduvvan riikajoavkun, mas lei oktasaš jietna.
Maaryhmät ja maat neuvottelivat kokouksen aikaan keskenään vaikeista kysymyksistä.
Riikajoavkkut ja riikkat ráđđádalle čoakkáma áigge gaskaneaset čuolbmás áššiin.
ILC:itä edustavat järjestöt olivat kokouksessa myös edustettuina ja niillä oli puhe- ja esitysoikeus kokouksessa.
ILC:id ovddasteaddjit ledje čoakkámis maid ovddastuvvon ja dain lei hupman- ja evttohanriekti čoakkámis.
Työjärjestyksen mukaan ILC:n esityksiä ei kuitenkaan oteta huomioon, jos jokin maa ei kannata niiden esityksiä.
Bargoortnega mielde ILC:a evttohusat eai goitge váldojuvvo vuhtii, jos muhtin riika ii doarjjo daid evttohusaid.
Tämä on minusta hyvin kummallista, koska artikla 8 (j):n toimeenpano edellyttää ILC:eiden täyttä ja vaikuttavaa osallistumista päätöksentekoon.
Dát lea mu mielas hui ártet, daningo artihkal 8 (j):a olláhuhttin gáibida ILC:a dievas ja váikkuhanválddálaš oassálastima mearrideamis.
Käytännössä päätökset tehdään konsensus periaatteella, vaikeimmissa asioissa päätös merkitään hakasulkuihin.
Geavadis mearrádusat dahkkojuvvojit ovttaoaivilvuođa prinsihpain, ja váddáseamos áššiin mearrádus merkejuvvo roahkkeruođuid sisa.
Tämä kokous ei tehnyt sinänsä sitovia päätöksiä, vaan esittää biodiversiteettisopimuksen osapuolikokouksen päättävän artikla 8 (j):n kokouksen esittämistä asioista.
Dát čoakkán ii iešalddes dahkan čadni mearrádusaid, muhto dat ovddida biodiversiteahttasoahpamuša oassebeallečoakkámii, ahte dat mearrida artihkal 8 (j):s dađi mielde mot dát čoakkán mearridii áššiin.
Voi tuntua monimutkaiselta ja vaikeaselkoiselta.
Dát sáhttá orrut mohkás ja eahpečielga ášši.
Tämän kokouksen tarkoitus on siis ennen kaikkea neuvotella valmiiksi ja valmistella asioita päätettäväksi osapuolikokoukselle.
Dán čoakkáma ulbmilin lea earenoamážit ráđđádallat gárvvisin ja válmmaštallat áššiid mearridanládje oassebeallečoakkáma (COP) ovdii.
Suurin osa päätöksistä on tarkoitus olla ohjemaisia, jotka eivät velvoittaisi suoraan valtioita muuten kuin suuntaa-antavina.
Ulbmilin lea, ahte eanas mearrádusain lea luondduset dáfus rávalágánat, mat eai geatnegahte riikkaid njuolga muđuid go addet sula masa galgá viggat.
Kokouksen taustalla käytiin kuitenkin tiukkaa vääntöä eri sanamuodoista ja ilmauksista.
Čoakkáma duogážis lei goitge garra nággu sierralágán sátnehámiin ja dajaldagain.
Tässä valossa oli ihmeellistä kokouksessa ja sen taustalla käyty väittely viitteiden, pilkkujen ja pisteiden paikasta erityisesti koska suurin osa maista on selkeästi jättänyt artikla 8 (j):n toimeenpanematta omassa maassaan.
Dán duogáža dáfus orui ártet, ahte čoakkámis ja dan duogášráđđádallamiin nákkahalle čujuhusaid, rihkuid ja čuoggáid sajes earenoamážit daningo eatnasat riikkain leat čielgasit guođđán artihkkala 8 (j) olláhuvakeahttá iežaset riikkas.
Kokous oli kuitenkin mielenkiintoinen kokemus ja sain hyviä esimerkkejä artikla 8 (j):n toimeenpanosta muissa maissa sovellettavaksi Suomen saamelaisten kotiseutualueelle.
Čoakkán lei goit miellagiddevaš muosáhus ja ožžon buriid ovdamearkkaid artihkal 8 (j):a olláhuhttimis eará riikkain ja daid soaitá sáhttit heivehit Suoma sámiid ruovttuguvlui.
Kokous päätti ehdottaa osapuolikokoukselle, että seuraavassa artikla 8 (j) - kokouksessa käytäisiin syvällinen dialogi Abs-asioista ja joko suojelluista alueista tai biodiversiteetistä ja ilmastonmuutoksesta.
Čoakkán mearridii ovddidit oassebeallečoakkámii, ahte čuovvovaš artihkal 8 (j) - čoakkámis livččii čiekŋalis dialoga Abs-áššiin ja juogo suodjaluvvon guovlluin dehe biodiversiteahtas ja dálkkádatrievdamis.
Tämä päätös oli huono, koska myös minä Eu:n tapaan pidin tärkeänä, että seuraavassa kokouksessa käsiteltäisiin ilmastonmuutosta ja perinteistä tietoa.
Dát mearrádus lei heittot, daningo maiddái mun Eu:a ládje atnen mávssolažžan, ahte čuovvovaš čoakkámis gieđahallojuvvoba dálkkádatrievdan ja árbevirolaš diehtu.
Afrikan ja Etelä-Amerikan maat saivat kuitenkin junnattua oman kantansa läpi, että seuraavassa kokouksessa käsiteltäisiin mm. geenivarojen saantia ja hyötyä kun taas ilmastonmuutoskysymykset eivät tulisi kokouksen asialistalle.
Afrihká ja Lulli-Amerihká riikkat ožžo goit čađa iežaset oainnu, ahte čuovvovaš čoakkámis gieđahallojuvvole ee. áššit, mat gusket genariggodagaid oažžuma ja ávkki, go fas dálkkádatrievdama gažaldagat eai boađále áššelistui.
Kokouksen ehdotukset osapuoli- eli COP 10-kokoukselle tulevat lähiaikoina nettiin kielentarkastuksen jälkeen.
Čoakkáma evttohusat oassebealle- dehege COP 10-čoakkámii bohtet lagašáiggiid Internehttii gielladárkkisteami maŋŋel.
Hyväksymisistunnossa asiapapereihin tehtiin myös jonkin verran muutoksia.
Dohkkehančoakkámis áššebáhpiriidda dahkkojuvvoje maid muhtin ráje nuppástusat.
Palaan näihin asioihin myöhemmin kun olen saanut valmiiksi matkaraporttini ja kokouksen loppupäätelmien analysoinnin Suomen saamelaisten kotiseutualueen kannalta.
Máhcan dáidda áššiide maŋŋel go lean ožžon gárvvisin iežan mátkeraportta ja čoakkáma loahppaárvalusaid analyserema Suoma sámiid ruovttuguovllu dáfus.
Lauantaina lähdin Iqalutiin, Nunavutin pääkaupunkiin tutustumaan Inuit-kulttuuriin, inuiittien maaoikeuksien toteutumiseen ja aluehallintoon sekä keskustelemaan ilmastonmuutoksesta.
Lávvordaga girden Iqalutii, Nunavuta oaivegávpogii oahpásnuvvat inuihtaid kultuvrii, sin eananrivttiid olláhuvvamii ja guovlohálddahussii sihke ságastallat dálkkádatrievdamis.
Keskiviikkona lähden Ottawaan tapaamaan Kanadan alkuperäiskansapolitiikasta vastaavia ministeriöiden virkamiehiä ja vierailen myös Suomen suurlähetystössä.
Gaskavahkko vuolggán Ottawai deaivvadit Kanada ministeriijaid virgeolbmuiguin, geaid ovddasvástádussan lea Kanada álgoálbmotpolitihkka ja deaivvan maid Suoma ambassadöra.
Suomeen palaan 15.11.
Supmii máhcan 15.11.
Terveisin tuulisesta Iqalutista 10.11.2009,
Ruvašdearvvuođagat Iqailutis 10.11.2009
Lähetä kommentti
Juvvá Lemet
Ajankohtaista
Áigeguovdil
Viime viikolla osallistuin elinkeinoministeriön asettamaan Lappi-työryhmään.
Mannan vahku oassálasten ealáhusministeriija ásahan Lappi-bargojovkui.
Ensimmäisessä kokouksessa käsiteltiin yleisiä, Lapin kehitykseen vaikuttavia asioita.
Vuosttaš čoakkámis gieđahallojuvvoje almmolaš áššit, geahčastagat diliide, mat váikkuhit Sámi leana gárggiideapmái.
Työryhmän työstä tulee kiireinen, koska työryhmälle on asetettu määräaikaa kesäkuu loppuun.
Bargojoavkku barggus šaddá hohpolaš, daningo bargojovkui lea biddjon mearreáigi geassemánu lohppii.
Loppuviikolla osallistuin Rovaniemellä kahteen seminaariin, joista ensimmäinen käsitteli alueellisia innovaatioita.
Loahppavahku oassálasten Roavenjárggas guovtti seminárii, main vuosttaš gieđahalai guovlluguovdasaš ođastusaid, ng. innovašuvnnaid.
Seminaarin yhteydessä oli tarkoitus tavata aluekomissaari Danuta Hübner, ja kertoa hänelle saamelaisten toiveista.
Seminára olis meinejin deaivvadit guovlokomissára Danuta Hübneriin, ja muitalit sutnje sápmelaččaid sávaldagain.
Valitettavasti tapaaminen ei järjestynyt aikataulullisista syistä, mutta toimitimme hänelle kirjallista tietoa saamelaisista ja meidän toiveistamme tehdä yhteistyötä Euroopan Unionin kanssa.
Dađi bahábut deaivvadeapmi ii ordnahuvvan áigedávvalákkaid dihte, ee. su girdi maŋŋoneami dihte. Sámedikki ovddasteaddjit doaimmahe goit komissárii čálalaš dieđuid sápmelaččain ja mu gárven báhpira Sámedikki sávaldagain bargat ovttas Eurohpa Uniovnnain.
Toinen osallistumani seminaari oli arktisten parlamentaarikkojen pysyvän komitean ja arktisen yliopiston yhteinen seminaari.
Nubbi seminára, masa oassálasten, lei árktalaš parlamentarihkkáriid bissovaš komitea ja árktalaš universiteahta oktasaš seminára.
Osallistuin osioon, jossa käsiteltiin ilmastonmuutosta ja siihen sopeutumista arktisella alueella.
Oassálasten oassái, mas gieđahallui dálkkádatrievdan ja dasa vuogáiduvvan árktalaš guovlluin.
Toin puheessani esille, joka löytyy saamelaiskäräjien sivuilta osoitteesta
Bukten sáhkavuorustan ovdan, mii gávdno sámedikki siidduin čujuhusas
, että saamelaisten mahdollisuudet sopeutua ja vaikuttaa ilmastonmuutokseen ovat nykyisin vähäiset, koska Suomen valtio hallinnoi saamelaisten kotiseutualuetta.
, ahte sápmelaččaid vejolašvuođat vuogáiduvvat ja váikkuhit dálkkádatrievdamii leat dán áigge unnit, daningo Suoma stáhta hálddaša sámiid ruovttuguovllu.
Saamelaiset ovat sopeutuneet muutoksiin ilmastossa ja ympäristössä historiallisesti laajentamalla asuin- ja nautinta-alueitaan, ottamalla uusia alueita käyttöönsä tai ottamalla uusia elinkeinoja käyttöönsä.
Sápmelaččat leat vuogáiduvvan nuppástusaide dálkkádagas ja birrasis historjjálaččat nu ahte sii leat viiddidan orrun- ja návddašanviidodagaideaset, nu ahte leat váldán ođđa eatnamiid ealáhusaid atnui.
Nykyisin tällaisia mahdollisuuksia ei juuri ole, koska saamelaisten kotiseutualueen maankäytön ohjaus on saamelaisten hallinnan ulottumattomissa.
Dán áigge dákkár vejolašvuođat eai jur leat, daningo sápmelaččaid eanangeavaheami stivren ii leat sápmelaččaid hálddus.
Toinen keskeinen asia jonka toin esille koski sitä, että saamelaiset on otettava mukaan laajasti saamelaisten kotiseutualueen ilmastonmuutoksen ehkäisyyn ja saamelaisten tule voida luoda omaan kulttuurinsa pohjautuvat sopeutumismallit ilmastomuutokseen.
Nubbi iežan buktin guovddáš ášši lei, ahte sápmelaččaid ferte váldit mielde viidát sámiid ruovttuguovllu dálkkádatrievdama caggamii ja sápmelaččat fertejit sáhttit ráhkadit vuogáiduvvanmálliid dálkkádatrievdamii, mat vuođđuduvvet min iežamet kultuvrii.
Toin esille myös sen, että saamen kielessä ja saamelaiskulttuurissa on olemassa erityistä tietoa luonnonilmiöistä, luonnossa liikkumisesta ja ympäristön havainnoimisesta.
Bukten maid ovdan, ahte sámegielas ja sámi kultuvrras leat leame sierra diehtu luondduihtagiin, luonddus vánddardeamis ja birrasa áiccadeamis.
Saamen kielen luokittelujärjestelmän kautta voidaan tutkia tarkasti ilmastonmuutoksen vaikutuksia ja verrata luonnonoloja tarkasti vuosittain.
Sámegiela klassifiserenvuogádaga bakte sáhttá dutkat dárkket dálkkádatrievdama váikkuhusaid ja veardidit luonddudiliid jahkásaččat.
On myös tärkeää, että saamelaiset pääsevät mukaan saamelaiskulttuurin lähtökohdista käsin ilmastonmuutoksen ja sen vaikutusten tutkimukseen.
Lea maid dehálaš, ahte sápmelaččat besset mielde sámi kultuvrra vuolggasajiid guovllos dálkkádatrievdama ja dan váikkuhusaid dutkamii.
Tällä viikolla valmistelen seuraavan viikon kokouksia ja lausuntoja.
Dán vahku válmmaštalan boahtte vahku čoakkámiid ja cealkámušaid.
Ensi viikolla tapaan saamelaiskäräjien edustajien kanssa metsähallituksen johtoa, joiden kanssa tulemme keskustelemaan metsähallituksen ja saamelaiskäräjien välisestä yhteistyöstä ja ongelmista.
Boahtte vahku deaivvan sámedikki ovddasteddjiiguin meahcceráđđehusa njunnošiid, geaigun áigut ságastallat meahcceráđđehusa ja sámedikki gaskavuođa ovttasbarggus ja čuolmmain.
Samana päivänä tapaamme myös ympäristöministeriön johtoa ja keskustelemme erityisesti kestävästä kehityksestä ja tulevasta yhteistyöstä.
Seamma beaivve deaivvadit maid biraministeriija njunnošiid ja ságastallat eandalii suvdilis gárggiideamis ja boahtteáigge ovttasbarggus.
Saamelaiskäräjien hallitus pitää seuraavan kokouksensa Helsingissä.
Sámedikki stivra doallá čuovvovaš čoakkáma Helssegis.
Hallitus tapaa oikeusministerin, ja tapaamisessa keskustelemme ajankohtaisista saamelaisia koskettavista hankkeista.
Stivra deaivá vuoigatvuohtaministeriija, ja deaivvadeami fáddán leat áigeguovdilis fidnut, mat gusket sápmelaččaid.
Olen valmistellut tällä viikolla saamelaiskäräjien lausunnon sanomalehtiasetuksen muutoksesta.
Dán vahku lean válmmaštallan sámedikki cealkámuša aviisaásahusa rievdadeamis.
Lausunto toimitettiin liikenne- ja viestintäministeriöön.
Cealkámuš doaimmahuvvui johtalus- ja gulahallanministeriijai.
Asetusehdotuksen perusteella voidaan myöntää tukea vähemmistökielten sanomalehtien, kuten saamen ja romanikielten julkaisuun.
Ásahusevttohusa vuođul sáhttá mieđihuvvot doarjja unnitlogugielaid, dego sáme- ja románagiela aviissaid olggosaddimii.
Saamelaiskäräjien mielestä asetuksen tulisi huomioida saamelaiset alkuperäiskansana, eikä kielellisenä vähemmistönä.
Sámedikki oainnu mielde ásahus galggalii váldit vuhtii sápmelaččaid álgoálbmogin, iige gielalaš unnitlohkun.
Saamelaiskäräjät näkee ensiarvoisen tärkeänä että tukijärjestelmä mahdollistaisi suomalaisen saamenkielisen sanomalehdistön synnyn siten, että saamelaiset voisivat saada uutisia omalla äidinkielellään kaikilla kolmella saamen kielellä.
Sámediggi oaidná earenoamáš dehálažžan, ahte doarjjavuogádat dagalii máŧolažžan sámegielalaš áviissa šaddama Supmii nu ahte sápmelaččat sáhtále oažžut ođđasiid iežas eatnigillii buot golmma sámegielain.
Saamelaiskäräjien näkemŧksen mukaan asetusehdotus ei mahdollista nykyisellään saamenkielisen sanomalehdistön syntyä Suomeen.
Sámedikki oainnu mielde ásahusevttohus ii daga máŧolažžan dálá dilis sámegielalaš aviissadoaimma šaddama Supmii.
Saamelaiskäräjät vaatii, että sanomalehdistöasetuksella tulee siirtää sanomalehdistötuki saamelaiskäräjien kautta myönnettäväksi.
Sámediggi gáibida, ahte aviisaásahusain galgá sirdojuvvot aviisadoarjja mieđihuvvot sámedikki bakte.
Lehdistötuen tulee huomioida saamen kielten ja saamelaisten erityisasema sanomalehden tukimäärässä, ilmestymistiheydessä ja mahdollistaa myös yhdistysten ja pienten yhteisöjen julkaista sanomalehteä.
Aviisadoarjja galgá váldit vuhtii sámegielaid ja sápmelaččaid sierrasajádaga aviissaid doarjjamearis, man dávjá dat aviisa almmustuvvá ja dahkat vejolažžan maiddái sámi servviid ja unna servošaččaid almmustahttit aviissa.
Lisäksi saamenkielisen lehdistön tukea ei voi myöntää vain Internetin kautta tapahtuvaan julkaisuun, koska kotiseutualueen huonot tietoliikenneyhteydet estävät internetin hyödyntämisen.
Dasa lassin sámegielalaš aviisadoarjja ii sáhte mieđihuvvot dušše olggosaddimii, mii dáhpáhuvvá Interneahta bakte, daningo ruovttuguovllu heajos diehtojohtalusoktavuođat estet interneahtain ávkkástallama.
Lehdistötuessa tulee huomioida myös iäkkäämpi väestö, joka ei pysty hyödyntämään internetiä samoin kuin nuorempi sukupolvi.
Aviisadoarjagis galget váldojuvvot vuhtii maid vuoras olbmot, geat eai bastte ávkkástallat interneahtain seamma ládje go nuorat buolva.
Lähetä kommentteja (Atom)
Vuottesjávrres Juvvá Lemet
Ajatuksia saamelaisradion ja kulttuuri-itsehallinnon kehittämisen tiimoilta
Jurdagat sámi rádio ja kulturiešstivrema ovddideamis
Saamelaisilla alkuperäiskansana on perustuslaissa taattu itsehallinto saamen kieleen ja kulttuuriin liittyvissä asioissa saamelaisten kotiseutualueella.
Sápmelaččain álgoálbmogin lea vuođđolágas dáhkiduvvon kulturiešstivren áššiin, mat gusket sámiid ruovttuguovllu sámegiela ja sámi kultuvrra áššiid.
Kulttuuri-itsehallinnon puitteissa saamelaiskäräjät mm. rahoittaa saamenkielisiä palveluja ja saamelaisten kulttuurijärjestöjen toimintaa.
Kulturiešstivrema olis sámediggi ruhtada ee. sámegielalaš bálvalusaid ja sápmelaš kulturservviid doaimma.
Kulttuuri-itsehallinto ei kuitenkaan vielä kata kulttuurin kaikkia eri muotoja, ja saamelaiskäräjien tavoitteena on kehittää itsehallintoa jatkuvasti.
Kulturiešstivren ii goitge vel govčča kultuvrra buot sierra surggiid, ja sámedikki ulbmilin lea gárgehit iešstivrema geažos áigge.
Saamelaiskäräjät on esimerkiksi vaatinut aluehallinnon uudistamis- ja kehittämishankkeessa itselleen aluehallintaviranomaisten tehtäviä saamelaisten kotiseutualueella.
Sámediggi lea omd. gáibidan guovlluhálddahusa ođasnuhttin- ja gárgehanfidnuin alccesis guovlluhálddašaneiseválddi bargguid sámiid ruovttuguovllus.
Tiedotusvälineissä on ollut esillä ajatus saamelaisradion hallintotehtävien siirrosta Yleisradiolta saamelaiskäräjille, ja ajatus on mielestäni luontevaa jatkoa saamelaisen kulttuuri-itsehallinnon kehittämisessä.
Dieđihangaskaomiin lea leamaš ovdan jurdda sámi rádio hálddahusbargguid sirdimis riikkarádio Yles sámediggái ja jurdda lea mu mielas lunddolaš joatkka sámi kulturiešstivrema ovddideapmái.
Viime keväänä saamelaiskäräjät esitti liikenne- ja viestintäministeriölle että saamenkieliselle sanomalehdistölle tulisi olla tuki, jonka myöntää saamelaiskäräjät.
Mannan giđa sámediggi evttohii johtalus- ja kommunikašuvdnaministeriijai ahte sámegielalaš aviissaide galggalii leat doarjja, mii juolluduvvo sámedikki bakte.
Saamenkielisen sanomalehdistön tuki kuuluu samaan tukiryhmään Suomen vähemmistökielien kanssa kuten ruotsin ja romanin kielen kanssa.
Sámegielalaš aviissaid doarjja gullá seamma doarjjajovkui Suoma veahádatgielaiguin dego ruoŧa- ja románagielain.
Saamelaiskäräjien esitystä ei kuitenkaan ole huomioitu ja saamenkielisen sanomalehdistön tuki on osana vähemmistökielellä julkaistavien sanomalehtien tukea.
Sámedikki evttohus ii goitge váldojuvvon vuhtii ja sámegielalaš aviissaid doarjja lea veahádatgielaid almmustuhtton aviissaid doarjaga oassin.
Tilanne on todella valitettava ja on mahdollista, että tuen saamisen ehdot estävät Suomessa julkaistavan saamenkielisen sanomalehdistön synnyn.
Dilli lea duođaid šállošahtti ja lea vejolaš, ahte doarjjaoažžuma eavttut estet sámegielalaš aviissaid olggosaddindoaimma šaddama Suomas.
Siihen viittaa se, ettei liikenne- ja viestintäministeriölle tullut tänä vuonna yhtään hakemusta saamenkielisen sanomalehden julkaisemiseksi.
Dasa čujuha dat, ahte johtalus- ja kommunikašuvdnaministeriijai ii boahtán dán jagi oktage ohcamuš sámegielalaš aviissa almmustuhttimii.
Saamelaisradio kuuluu nykyisin Yleisradion hallinnonalalle.
Sámediggi gullá dálá áigge riikkarádio Yleisradio hálddahussuorgái.
Saamelaiskäräjät ei ole ollut tyytyväinen nykyiseen saamenkieliseen ohjelmatuotannon resursointiin, eikä saamelaiskäräjillä ole nykyisin muita mahdollisuuksia vaikuttaa siihen kuin tehdä esityksiä ja aloitteita.
Sámediggi ii leat leamaš duhtavaš dáláš sámegielalaš prográmmabuhtadeami resursseremii, iige sámedikkis leat dálá áigge eará vejolašvuohta váikkuhit dasa muđuid go dahkat álgagiid ja evttohusaid.
Saamelaisten tarpeet tuntuvat hukkuvan Helsingin päässä muihin tarpeisiin.
Sápmelaččaid dárbbut orrot jávkame Helssega geažis eará dárbbuid vuollái.
Saamelaiskäräjät on erityisen tyytymätön saamenkieliseen tv-ohjelmatarjontaan, nykyisin saamenkielistä ohjelmaa on vain yksi lastenohjelma ja saamen tv-uutiset.
Sámediggi lea earenoamáš duhtameahttun sámegielalaš tv-prográmmafálaldahkii, dál sámegielalaš prográmmaid fállun lea dušše okta mánáidprográmma ja sámi tv-ođđasat.
Saamelaisilla oli suuria toiveita digi-tv-uudistuksessa, koska ruotsin kieli sai oman kanavansa.
Sápmelaččain ledje stuora vuordámušat digi-tv-ođastusas, daningo ruoŧagiella oaččui iežas kanála.
FST lähettää ohjelmaa päivittäin kello 17 puoleen yöhön eli kanava ei tarjoa ohjelmaa täysmääräisesti.
FST sádde prográmma beaivválaččat diibmu 17 rájes gitta gask`idjii dehege kanála ii fála prográmma obanassiige dievasmearálažžan.
Toiveena oli, että saamenkielistä ohjelmatarjontaa olisi tullut myös FST:lle nykyistä enemmän.
Sávaldahkan lei, ahte sámegielalaš prográmmat livčče boahtán maid FST:ái dáláža eanet.
Saamelaisradion siirto saamelaiskäräjien alaisuuteen erilliseksi yksiköksi antaisi saamelaiskäräjille mahdollisuuden neuvotella valtion kanssa saamenkielisen ohjelmatuotannon resursoinnista, ohjelma-ajasta ja hakea erillisrahoitusta ohjelmatuotantoon esimerkiksi Eu:n rahoitusohjelmista.
Sámi rádio sirdin sámedikki vuollásažžan sierra ovttadahkan attálii sámediggái vejolašvuođa ráđđádallat stáhtain sámegielalaš prográmmabuhtadeami resursseremis, prográmmaáiggis ja ohcat sierraruhtadeami prográmmabuhtadeapmái omd. EU-ruhtadanprográmmain.
Saamelaiskäräjillä ei ole mitään kiinnostusta vaikuttaa saamelaisradion uutisointiin vaan luonnollisesti haluamme kunnioittaa tiedotusvälineiden riippumattomuutta.
Sámedikkis ii leat mihkkege beroštumiid váikkuhit sámi rádio ođaspolitihkkii muhto lunddolaččat hálidit dákko bakte gudnejahttit dieđihangaskaomiid sorjjasmeahttunvuođa.
Saamelaisradion hallintomalli voisi olla nykyisenkaltainen hallintoneuvostotyyppinen malli, joka takaisi toiminnan riippumattomuuden.
Sámi rádio hálddahusmálle sáhtálii leat dáláža sullasaš hálddahusráđilágán málle, mii dáhkidivččii doaimma sorjjasmeahttunvuođa.
Saamelaisradio voisi tällöin toimia myös Julkisen Sanan Neuvoston jäsenenä, joka takaa median itsesäätelyn ja riippumattomuuden.
Sámi rádio sáhtálii dalle doaibmat maiddái Almmolaš Sáni Ráđi lahttun, mii dáhkidivččii media iešmuddema ja sorjjasmeahttunvuođa.
Saamelaisradion siirto takaisi ennen kaikkea paremman neuvotteluaseman rahoituksen ja ohjelma-ajan neuvotteluissa.
Sámi rádio sirdin dáhkidivččii earenoamážit buoret ráđđádallansajádaga ruhtadeami ja prográmmaáiggi ráđđádallamiin.
Yhteenvetona voisi todeta, että saamelaisradion siirto saamelaiskäräjien alaisuuteen palvelisi ennen kaikkea saamelaisia ja turvaisi ja kehittäisi osaltaan saamelaista kulttuuri-itsehallintoa.
Čoahkkáigeassun sáhtálii dadjat, ahte sámi rádio sirdin sámedikki vuollásažžan bálvalivččii earenoamážit sápmelaččaid ja dorvvastivččii ja ovddidivččii dainna lágiin sámi kulturiešstivrema.
Siirto ei ole realistinen aivan lähivuosina, mutta ajatusta tehtävien siirrosta tulee pitää yllä ja luoda sisältöä ehdotuksen tueksi.
Sirdin ii leat realisttalaš aivve lagašjagiid, muhto jurdaga doaimmaid sirdimis galgá doallat badjin ja ráhkadit sisdoalu evttohusa doarjjan.
Saamelaisradion siirtäminen pois yleisradion alaisuudesta edellyttäisi yleisradiota käsittelevien ja ohjaavien lakien muutosta ja ennen kaikkea poliittista tahtoa eduskunnassa.
Sámi rádio sirdin Yleisradio vuolde gáibidivččii Yle gieđahalli ja stivrejeaddji lágaid rievdadeami ja earenoamážit politihkalaš dáhtu riikkabeivviin.
Toisaalta nykyisessä hallitusohjelmassa tavoitteena on kehittää saamelaista kulttuuri-itsehallintoa eli ajatuksen toteutuminen ei ole aivan mahdoton.
Nuppe dáfus dáláš ráđđehusprográmma ulbmilin lea gárgehit sámi kulturiešstivrema ja danin jurdaga olláhuvvan ii leat aivve veadjemeahttun.
Tällä viikolla tiistaina oli Lappi-työryhmän kokous, jossa käsiteltiin työryhmän loppuraporttia.
Dán vahku disdaga lei Lappi-bargojoavkku čoakkán, mas gieđahallui bargojoavkku loahpparaporta.
Tämän jälkeen työryhmäkokouksia on jäljellä enää yksi ja raportin luovutustilaisuus.
Dán maŋŋel lea dušše okta bargojoavkočoakkán ja raportta luobahandilálašvuohta.
Samana päivänä oli myös biodiversiteettityöryhmän kokous, jossa käsiteltiin erityisesti kansalaisjärjestöjen osallisuutta kestävän kehityksen edistämiseksi.
Seamma beaivve lei maid biodiversiteahttabargojoavkku čoakkán, mas lei ovdan earenoamážit álbmotservviid bargu suvdilis gárganeami ovddidanbarggus.
Erityisen vaikuttunut olin nuorisojärjestöjen kattojärjestön, Allianssin tavasta edistää kestävää kehitystä, ympäristökasvatusta ja ympäristönsuojelua omassa toiminnassaan.
Hui stuora váikkuhusa munnje dagai nuoraidservviid dáhkkeorganisašuvdna Alliansa doaibmavuohki ovddidit doaimmastis suvdilis gárganeami, birasšaddadeami ja birasgáhttema.
Saamelaiskäräjien tulevassa nuorisolautakuntatyössä haluaisin myös ympäristönäkökulmien näkyvän ja voisimme hyödyntää Allianssin hyviä esimerkkejä omassa työssämme.
Sámedikki boahttevaš nuoraidlávdegoddebarggus mun hálidivččen maid birasgeahččanguovlluid oidnot ja sáhtáleimmet atnit ávkki Allianssa buriin ovdamearkkain iežamet barggus.
Keskiviikkona saamelaiskäräjät tapasi Sodankylän kunnan johtoa.
Gaskavahkko sámediggi deaivvai Soađegili suohkana njunnošiid.
Keskustelimme erityisesti saamelaiskäräjien ja kunnan välisestä yhteistyöstä ja kunnan saamenkielisistä palveluista.
Ságastalaimet earenoamážit sámedikki ja sámi ruovttuguovllu suohkaniid ovttasbarggus ja Soađegili suohkana sámegielalaš bálvalusain.
Torstaina avasin Lapin sosiaali- ja terveysturvan syyspäivät Saariselällä.
Duorastaga rahpen Lappi sosiála- ja dearvvašvuohtadorvvu čakčabeivviid Suoločielggis.
Tervehdyspuheeni löytyy myöhemmin saamelaiskäräjien www-sivuilta.
Mu dearvvahussáhka gávdno maŋŋel sámedikki www-siidduin.
Vuontisjärvellä 19.9.2008
Vuottesjávrres 19.9.2008
perjantaina 1. toukokuuta 2009
Árktalaš ráđi čoakkáma muosáhusat
Minulla oli ilo osallistua Arktisen neuvoston kokoukseen alkuviikosta Tromssassa.
Mus lei stuora gudni oassálastit Árktalaš ráđi čoakkámii álgovahku Tromssas.
Osallistuin kokoukseen Suomen valtuuskunnassa, joka johtajana oli ulkoministeri Alexander Stubb.
Oassálasten čoakkámii Suoma sáttagottis, man jođiheaddjin lei olgoriikaministtar Alexander Stubb.
Kokoukseen osallistui noin kolmesataa edustajaa valtioiden delegaatioista, alkuperäiskansojen edustajia ja tarkkailijoita.
Čoakkámii oassálaste sulaid golbmačuođi ovddasteaddji stáhtaid sáttagottiin, álgoálbmogiid ovddasteaddjit ja dárkojeaddjit.
Arktisen neuvoston kokous oli keskiviikkona ja tiistaina oli suljettu seminaari merijään sulamisesta.
Ieš Árktalaš ráđi čoakkán lei čoakkán lei gasvahkko ja beaivvi ovdal lei giddejuvvon seminára mearrajiehki suddamis.
Seminaari oli todella mielenkiintoinen, kuulimme useita eri asiantuntijoita ilmastonmuutoksen etenemisestä ja sen vaikutuksista.
Seminára lei duođaid miellagiddevaš, gulaimet máŋggaid sierra áššedovdiid čilgehusaid dálkkádatrievdama ovdáneamis ja dan váikkuhusain.
Suomen valtuuskunta kokoontui ministerikokouksen aikana kerran virallisemmin ja lisäksi aamiaispalavereissa.
Suoma sáttagoddi čoahkkanii ministtarčoakkáma áigge okte virggálaččabut ja dasa lassin iđitborrančoahkkanemiin.
Toin palavereissa esille saamelaisten näkemyksiä ilmastonmuutoksesta ja pääsimme ministeri Stubbin kanssa keskustelemaan myös saamelaisten oikeusaseman kehittämisestä.
Bukten palaverain ovdan sápmelaččaid oainnuid dálkkádatrievdamis ja beasaimet ministtar Stubbiin ságastallat maid sámiid riektedili ovddideamis.
Yhteistyö Suomen valtuuskunnassa toimi erinomaisesti.
Oktasašbargu Suoma sáttagottis doaimmai hui bures.
Ministeri Stubb on kommentoinut kokouksia omassa blogissaan osoitteessa: http://www.alexstubb.com/fi / Elävöitän blogiani kuvalla, jossa minä ja ministeri Stubb olemme kokoustauolla.
Ministtar Stubb lea kommenteren čoakkámiid iežas bloggas čujuhusas: http://www.alexstubb.com/fi / Ealáskahtán bloggan govain, mas moai ministtar Stubbiin ledne čoakkánbottas.
Seminaarin mielenkiintoisinta antia oli nobelisti, Yhdysvaltain entisen varapresidentin Al Goren esitelmä ilmastonmuutoksen vaikutuksista.
Okta seminára miellagiddevaččamus osiin lei nobelvuoiti, Amerihkaid ovttastuvvan stáhtaid ovddeš várrepresideanta Al Gore ovdasáhka dálkkádatnuppastusa váikkuhusain.
Gore korosti, että ilmastonmuutos on kiihtynyt merkittävästi eikä aikaa voi enää haaskata, vaan ilmastonmuutoksen hillitsemiseen on aloitettava välittömät toimenpiteet.
Gore deattuhii, ahte dálkkádatrievdan lea jođálnuvvan mearkkašahtti ládje, iige šat sáhte ájahallat, muhto dálkkádatrievdama dustema dihte galgá álggahuvvot dakkaviđe bargu, mii váikkuha njuolga dasa.
Al Gore on todella vaikuttava puhuja ja hän on tehnyt erinomaista työtä ilmastonmuutostietoisuuden lisäämisessä ja hän osaa popularisoida taitavasti tutkimustietoa.
Al Gore lea duođaid meašttir hupmat ja son leage bargan earenoamáš buori barggu dálkkádatrievdama diđolašvuođa lasiheamis ja son lea čeahppi populariseret dutkandieđu.
Gore korosti erityisesti jäätiköiden sulamisen vaikutuksia ja merenpinnan nousun sosiaalisia ja ympäristöllisiä vaikutuksia.
Gore deattuhii earenoamážit jihkiid suddama váikkuhusaid ja mearagierraga badjáneami sosiála ja birasváikkuhusaid.
Gore kuten myös seminaarissa puhuneet tutkijat toivat uutta tietoa noen ja pienhiukkasten vaikutuksista ilmastonmuutokseen.
Gore dego maid semináras hupman dutkit bukte ođđa dieđu gieba ja unnagavjačalmmážiid váikkuhusain dálkkádatrievdamii.
Pienhiukkasia syntyy erityisesti liikenteessä ja avotulesta.
Unnagavjačalmmážat šaddet earenoamážit johtalusas ja sajušdolas.
Pienhiukkaset kulkeutuvat kauaskin ja niiden joutuessa lumen ja jään pinnalle pinnan tummenemisen seurauksena lumi ja jää imevät auringonsäteilyä enemmän kiihdyttäen täten sulamisprosessia.
Unnagavjačalmmážat fievrasit vaikko man guhkás ja go dat šaddet muohta- ja jiekŋagierraga nala de giera gámoda ja danin muohta ja jiekŋa njammaba beaivesuonjardeami eambbo ja dainna lágiin jođálnuhttiba suddanproseassa.
Arktiselle alueelle hiukkaset leviävät teollistuneista maista.
Árktalaš guvlui gávjačalmmážat lavdet industriijariikkain.
Seminaarissa julkistettiin Arktisen alueen havainnointi- ja arviointiohjelman AMAP (Arctic Monitoring and Assesment Programme) raportti, jossa käsiteltiin erityisesti merenpinnan nousua.
Semináras almmustuhttojuvvui Árktalaš guovllu áiccadan- ja árvvoštallanprográmma AMAP (Arctic Monitoring and Assesment Programme) raporta, mas gieđahallojuvvui earenoamážit mearadási loktaneapmi.
Grönlannin ja Etelämantereen jäätiköiden sulaminen uhkaa nostaa globaalisti meriveden pintaa metrillä vielä kuluvan vuosisadan aikana.
Ruonaeatnama ja Lullinannáma jihkiid suddan uhkida loktet máilmmiviidosaččat mearačázi dási mettariin vel dán čuođijagi áigge.
Kokouksessa esitetyn uusimman tutkimustuloksen mukaan maapallon globaali lämpötila tulee nousemaan.
Čoakkámis ovdanbuktojun ođđaseamos dutkanbohtosiid mielde eananspáppa globála liekkasvuohtadilli loktana.
Mikäli päästöjä ei hillitä merkittävästi, niin maapallon lämpötila nousee vähintään 4,5 astetta vielä tämän vuosisadan aikana.
Jos bázahusaid eai goaza mearkkašahtti ládje, de eananspáppa temperatuvra loktana unnimusat 4,5 ceahki vel dán čuođijagi áigge.
Globaalilla tasolla merenpinnan nousu johtaa jopa satojen miljoonien ilmastopakolaisten pakkomuuttoon ja pulaan puhtaasta vedestä.
Máilmmiviidosaš dásis mearagierraga loktaneapmi dagaha juobe čuđiid miljovnnaid dálkkádatbáhtareddjiid bággomuotkuma ja maiddái heađi ráinnas čázis.
Kuulimme kokouksessa, että Himalajan lumen ja jään sulamisen johdosta alava Bangladesh joutuu suuriin ongelmiin.
Gulaimet čoakkámis, ahte Himalaja muohttaga ja jieŋa suddama geažil vuollegis Bangladesh šaddá stuora vuorrádusaid sisa.
Merenpinnan nousu ja Himalajan sulaminen tulee tuomaan suuria yhteisvaikutuksia, viljelysmaata joutuu laajasti veden alle, puhtaan veden varannot vähenevät, kulkutaudit lisääntyvät kuten myös tulvat ja sateisuus.
Mearagierraga loktaneapmi ja Himalaja suddan boahtiba buktit stuora oktasašváikkuhusaid, gilvineanan gárta viidát čáze vuollái, ráinnasčáhcefuorkkát vátnot, golgodávddat lassánit dego maid dulvvit ja arvvit.
Tilanne johtaa siihen, että jopa kymmeniä miljoonia ihmisiä väkirikkaasta Bangladeshista on pakkomuutettava.
Dilli sáhttá doalvut dasa, ahte juobe logiid miljovnnaid mielde olbmot šaddet bákkus muotkut olmmošmeari dáfus stuora Bangladeshis eret.
Tilanne vaikuttaa silloin tietenkin koko Bangladeshin talouteen ja yhteiskuntaan.
Dilli váikkuha dalle diehttelas oba Bangladesha ekonomiijai ja servodahkii.
Pienet saarivaltiot voivat jopa jäädä täysin veden alle merenpinnan nousun johdosta.
Unna suoloriikkažat sáhttet juobe báhcit ollásii čáze vuollái mearadási loktaneami geažil.
Alkuperäiskansanäkemyksen seminaariin toi professori Ole Henrik Magga.
Álgoálbmotoainnu seminárii buvttii professor Ole Henrik Magga.
Hän korosti kolmea asiaa ilmastonmuutoksen torjunnassa: 1) Arktisen neuvoston omaa aktiivista toimintaa, 2) YK:n alkuperäiskansajulistuksen toimeenpanoa ja 3) tiedon lisäämistä.
Son deattuhii golbma ášši dálkkádatrievdama dustemis: 1) Árktalaš ráđi iežas aktiivvalaš doaimma, 2) ON:a álgoálbmotjulggaštusa olláhuhttima ja 3) dieđu lasiheami.
YK:n alkuperäiskansajulistuksen toimeenpano on Maggan mukaan paras keino ilmastonmuutoksen torjunnassa ja siihen sopeutumisessa alkuperäiskansojen kannalta.
Álgoálbmotjulggaštusa olláhuhttin lea Magga oainnu mielde buoremus vuohki dálkkádatrievdama dustemis ja dasa vuogáiduvvamis álgoálbmogiid geahččanguovllus.
Vuosi vuodelta ilmastonmuutosraportit tulevat yhä synkemmiksi, kuten Al Gorekin puheessaan totesi.
Jagis jahkái dálkkádatrievdanraporttat bohtet ain vearrábun, dego Al Gore maid ovdaságastis dajai.
Arktisille alkuperäiskansoille ilmastonmuutos tulee tuomaan suuria vaikutuksia.
Árktalaš álgoálbmogiidda dálkkádatrievdan buktá stuora váikkuhusaid.
Inuitien mahdollisuudet metsästää kapenevat merijään sulaessa ja eliöstö tulee myös muuttumaan.
Inuihtaid vejolašvuođat meahcástit gáržot mearrajieŋa suddama mielde ja maiddái ealli- ja šaddošlájat bohtet rievdat.
Ranta-alueilla asuvat alkuperäiskansat voivat joutua pakkomuuttamaan merenpinnan nousun johdosta.
Riddoguovllu álgoálbmogat sáhttet šaddat bággomuotkut mearadási loktaneami geažil.
Saamelaisille muutokset tulevat olemaan suuria, poronhoito tulee vaikeutumaan ilmaston ja eliöstön muuttuessa.
Sápmelaččaide nuppástusat bohtet leat stuorrát, boazodoallu váttásnuvvá dálkkádaga ja ealli- ja šaddošlájaid rievdama mielde.
Saamelaiset nostettiin esille sekä Suomen että Ruotsin ulkoministereiden puheissa ja myös nobelisti Al Gore mainitsi modernin saamelaiskulttuurin tärkeyden ja kulttuurin kehittymisen merkityksen ja huomioi myös saamelaisten harjoittaman poronhoidon mahdollisista vaikeuksista ilmastonmuutoksen johdosta.
Sápmelaččat bajiduvvoje ovdan sihke Suoma ja Ruoŧa olgoriikkaministariid sáhkavuoruin ja maiddái nobelvuoiti Al Gore namuhii modearnna sámi kultuvrra ja dan kulturgárganeami dehálašvuođa ja válddii ovdan maid sápmelaččaid boazodoalu vejolaš váttisvuođaid dálkkádatrievdama geažil.
Valtioiden delegaatioissa oli minun lisäkseni Norjan saamelaiskäräjien puheenjohtaja Egil Olli.
Stáhtaid sáttagottiin lei mu lassin Norgga sámedikki presideanta Egil Olli.
Saamelaisten osallistumista kokouksiin pidettiin hyvin tärkeänä.
Sápmelaččaid oassálastin čoakkámiidda adnojuvvui hui mávssolažžan.
Egil Olli toi ministerikokoukseen lyhyen pohjoissaamenkielisen tervehdyksen.
Egil Olli buvttii ministtarčoakkámii oanehis davvisámegiel dearvvahusa.
Kokous myös perusti tutkijatyöryhmän jonka tehtävänä on laatia raportti merijään sulamisen skenaarioista ja vaikutuksista globaalisti.
Čoakkán vuođđudii dutkibargojoavkku, man bargun lea ráhkadit raportta mearrajieŋa suddama skenáriain ja váikkuhusain máilmmiviidosaččat.
Hyvää vappua kaikille blogini lukijoille !
Buori válbora buohkaide mu blogga lohkkiide !
Vuontisjärvellä Vappuna 2009
Vuottesjávrres Válborbeaivve 2009
lauantaina 2. toukokuuta 2009
Árktalaš ráđi ministtarčoakkáma mearrádusat
Arktisen neuvoston ministerikokouksen päätöksiä
Máhcan vel árktalaš ráđi čoakkáma dáhpáhusaide.
Palaan vielä arktisen neuvoston kokouksen tapahtumiin.
Gaskavahkko ministtarčoakkáma dehálaččamus áššin lei čoakkáma loahppajulggaštusa, nd..
Keskiviikkona ministerikokouksessa tärkeimmät asiat olivat kokouksen päätösjulistuksen, ns. Tromssan julistuksen hyväksyminen.
Tromssa julggaštusa dohkkeheapmi.
Arktisen neuvoston työhön on ollut hyvin paljon kiinnostusta valtioiden ja erilaisten yhteenliittymien taholta.
Máŋggat stáhtat ja sierralágán oktiibijut leat čájehan hui stuora beroštumi searvat árktalaš ráđi bargui.
Sekä Unesco että Euroopan komissio ovat esittäneet halunsa päästä Neuvoston työn tarkkailijajäseneksi kuten myös useat valtiot.
Sihke Unesco ja Eurohpa komisuvdna leaba ohcan Ráđi dárkojeaddjeáirrasin dego maid máŋggat sierra riikkat.
Ilmastonmuutoksen tuomat taloudelliset, liikenteelliset ja energiataloudelliset mahdollisuudet kiinnostavat useita valtioita.
Dálkkádatnuppástusa buktin ekonomalaš, johtalussii gullevaš ja energiijaekonomalaš vejolašvuođain lea miella oažžut ávkki ja danin stáhtat leat gozuid nalde čájehit beroštumi Ráđi bargui.
Kokouksessa saimme kuulla, että Venäjä on tunnustanut ensimmäisen kerran ilmastonmuutoksen tapahtuneen ja nähnyt sen ihmisen aiheuttamiksi ja toteaa sen tuovan myös negatiivisia vaikutuksia.
Čoakkámis beasaimet gullat, ahte Ruošša lea vuosttaš geardde dovddastan dálkkádatrievdama dáhpáhuvvat ja lea oaidnán, ahte olmmoš lea dan dagahan ja ahte dat buktá maid negatiivvalaš váikkuhusaid.
Tilanne on ilmastoneuvotteluja ajatellen suuri edistysaskel, koska tähän asti Venäjä on korostanut vain ilmastonmuutoksen tuomia taloudellisia mahdollisuuksia.
Dilli lea dálkkádatráđđádallamiid dáfus stuora ovdáneapmi, daningo dán rádjái Ruošša lea deattuhan dušše dálkkádatrievdama buktin ekonomalaš vejolašvuođaid.
Kokouksessa ei hyväksytty uusia tarkkailujäseniä, vaan asiaan palataan Tanskan puheenjohtajakaudella ja mahdollisista uusista jäsenistä päätettäneen parin vuoden päästä.
Čoakkámis eai dohkkehuvvon ođđa dárkojeaddjeáirasat, muhto áššái máhccet Dánmárkku sagadoallibaji áigge ja vejolaš ođđa áirasiin soitet mearridit moatti jagi geahčen.
Arktisen neuvoston ministerikokous käsitteli julkilausumassaan arktisen alueen asioita marraskuussa käytäviä COP 15 osapuolineuvotteluja varten uudesta ilmastosopimuksesta.
Árktalaš ráđi ministtarčoakkán gieđahalai julggaštusastis árktalaš guovllu áššiid ulbmiliin ráhkkanahttit skábmamánu COP 15 oassebealleráđđádallamiid ođđa dálkkádatsoahpamušas.
Ministerikokous päätti viedä tiedoksi COP 15-osapuolineuvotteluille raportin mannerjään sulamisesta ja lisäksi se vetosi kasvihuonekaasupäästöjen vähentämiseen.
Ministtarčoakkán mearridii doalvut diehtun COP 15-oassebealleráđđádallamiidda raportta nannánjiehki suddamis ja dasa lassin dat doarjalii šaddovistegássabázahusaid geahpideapmái.
Alkuperäiskansoista kokous totesi, että alkuperäiskansojen perinteisen tiedon ja tieteellisen tiedon yhdistäminen luo mahdollisuuksia ymmärtää ja sopeutua ilmastonmuutoksen tuomiin vaikutuksiin.
Álgoálbmogiin čoakkán celkkii, ahte álgoálbmogiid árbevirolaš dieđu ja dieđalaš dieđu ovttastahttin ráhkada vejolašvuođaid ipmirdit ja vuogáiduvvat dálkkádatrievdama buktin váikkuhusaide.
Kokous tunnusti tarpeen tukea arktisia kulttuureja ja estää alkuperäiskansakielten häviämistä.
Čoakkán dovddastii dárbbu duvdit árktalaš kultuvrraid ja eastit álgoálbmotgielaid jávkama.
Tanskan puheenjohtajakaudella aiotaan jatkaa ilmastonmuutoksen ja sen vaikutuksien tutkimusta erityisesti merijään sulamisen osalta ja myös biodiversiteetin suojelun kannalta.
Dánmárkku jođihanáigodagas jotkojuvvo dálkkádatrievdama ja dan váikkuhusaid dutkan earenoamážit mearrajieŋa suddama oasis ja maiddái biodiversiteahta suodjaleami dáfus.
Kokous myös tunnusti arktisen alueen alkuperäiskansojen suuren merkityksen ja näki tärkeänä näiden kansojen tietämyksen hyödyntämisen arktisen alueen suojelussa ja luonnonresurssien kestävässä hyödyntämisessä.
Čoakkán maid dovddastii árktalaš guovllu álgoálbmogiid stuora mearkkašumi ja oinnii mávssolažžan dáid álbmogiid dieđuid ávkin atnima árktalaš guovllu suodjaleamis ja luondduriggodagaiguin suvdilis ávkkastallamis.
Kokouksen julistus tulee lähiaikoina arktisen neuvoston kotisivuille osoitteeseen www.arctic-council.org
Čoakkáma julggaštus boahtá lagašáiggiid árktalaš ráđi ruovttusiidduide čujuhussii www.arctic-council.org
Olen kokenut ilmastonmuutosasioiden olevan yksi tärkeimpiä tehtäviä myös Suomen saamelaiskäräjillä.
Lean ieš muosáhan, ahte dálkkádatrievdanáššit leat oktan dehálaččamus áššiin maiddái Suoma sámedikkis.
Olen kirjoittanut ilmastonmuutoksen vaikutuksista saamelaiskulttuuriin mm. artikkelissani UNESCO:lle ja osallistunut asiaa käsitteleviin seminaareihin.
Lean čállán dálkkádatrievdama váikkuhusain sámi kultuvrii ee. artihkalistan UNESCOi ja lean oassálastán semináraide, main dálkkádatrievdan lea leamaš fáddán.
Arktisen neuvoston kokous ja kaikkein uusimpiin tutkimustuloksiin tutustuminen vain nosti entisestään tarvetta perehtyä asiaan laajemmin ja ottaa ilmastonmuutoskysymykset vakavasti suureksi osaksi saamelaiskäräjien työtä.
Árktalaš ráđi čoakkán ja buot ođđaseamos dutkanbohtosiidda oahpásnuvvan fal loktii ovdalaččasnai dárbbu vuojulduvvat áššái viidáseappot ja váldit dálkkádatrievdangažaldagaid duođas sámedikki barggu stuora oassin.
Ehkä yksi mahdollisuus olisi laatia saamelaiskäräjille oma ilmastonmuutosta käsittelevä ohjelmansa saamelaisen kestävän kehityksen ohjelman tapaisesti.
Okta vejolašvuohta soaittálii leat ráhkadit sámediggái iežas dálkkádatrievdama prográmma seammasullasaččat go mis lea sámi suvdilis gárggideami prográmma.
Kesälomien jälkeen asiaa tulee pohtia saamelaiskäräjien elimissä mikä olisi paras keino edetä asiassa.
Geasseluomuid maŋŋel ášši galgá suokkardit sámedikki orgánain, vai oaidnit mii livččii buoremus vuohki ovdánit áššis.
Kokouksessa kävi myös selkeästi ilmi, että arktisen neuvoston työn merkitys kasvaa ja erityisesti ilmastonmuutosta käsittelevässä päätöksenteossa arktinen neuvosto on yksi suurimmista toimijoista, jolla on myös merkittävää päätösvaltaa.
Čoakkámis bođii maid čielgasit ovdan, ahte árktalaš ráđi barggu mearkkašupmi stuorru ja earenoamážit dálkkádatrievdama gieđahalli mearrádusdahkamis árktalaš ráđđi lea okta stuorimus doaibmiin, mas lea maid mearkkašahtti mearridanváldi.
Osallistun Suomessa arktisen neuvoston taustaryhmän työhön ja jatkossa tähän työhön tulee panostaa entistä enemmän, koska se tarjoaa erinomaisia vaikutusmahdollisuuksia.
Oassálasttán Suomas árktalaš ráđi duogášjoavkku bargui ja boahtteáigge dán bargui galgá čiekŋut ja bidjat vel eambbo deattu, daningo dat fállá hui buriid váikkuhanvejolašvuođaid.
Saamelaisen parlamentaarisen neuvoston tulee myös pohtia miten saamelaisten parlamentaarinen edustus ja saamelaisten vaikutusmahdollisuudet voidaan turvata parhaiten myös arktisessa neuvostossa.
Sámi parlamentáralaš ráđđi galgá maid suokkardit mot sámi parlamentáralaš ráđi ovddastus ja sámiid váikkuhanvejolašvuođat sáhttet dorvvastuvvot buoremusat maid árktalaš ráđis.
Tulen ottamaan asian esille seuraavassa neuvoston hallituksen kokouksessa.
Válddán ášši ovdan čuovvovaš SPR:a stivrra čoakkámis.
Ilmastonmuutoksesta puhutaan paljon yleisellä tasolla.
Dálkkádatnuppástusas hubmojuvvo olu almmolaš dásis.
Tarvetta olisi saamenkieliselle materiaalille ilmastonmuutoksesta ja arvioista sen konkreettisista vaikutuksista saamelaiskulttuurille.
Dárbu livččii sámegiel materiálii dálkkádatrievdamis ja árvvoštallamiidda dan konkrehtalaš váikkuhusain sámi kultuvrii.
Sain kokouksessa Eálat-hankkeen väliraportin.
Ožžon čoakkámis Ealát-fidnu gaskaraportta.
Hanke käsittelee ilmastonmuutoksen vaikutuksia erityisesti saamelaisporonhoitoon.
Fidnu gieđahallá dálkkádatrievdama váikkuhusaid earenoamážit sámi boazodollui.
Ealát-hanke on saamelaisen korkeakoulun, Sámi allavskuvlan hallinnoima.
Ealát leat Sámi allaskuvlla hálddašan fidnu.
Hanketta on pidetty ensimmäisenä alkuperäiskansojen näkökulmasta ilmastonmuutosta käsittelevänä tutkimushankkeena.
Fidnu lea adnojuvvon vuosttaš dálkkádatrievdama dutkanfidnun, mii gieđahallá ášši álgoálbmogiid geahččanguovllus.
Odotan mielenkiinnolla raportin lukemista ja hankkeen etenemistä ja toivon että sieltä tulee neuvoja myös meille saamelaispolitiikoille.
Vuorddán stuora beroštumiin raportta lohkama ja fidnu ovdáneami ja sávan dieđusge, ahte doppe bohtet rávvagat maid midjiide sámi politihkkariidda.
Vappuaattona oli saamelaiskäräjien hallituksen kokous.
Válborruohta lei sámedikki stivrra čoakkán.
Osallistuin hallituksen jäsen Asko Länsmanin kanssa kokoukseen videoneuvotteluyhteyden kautta Hetasta ja esittelijät ja osa hallituksen jäsenistä olivat Ivalossa.
Oassálasten stivra áirras Asko Länsmaniin čoakkámii videoráđđadallanoktavuođa bakte Heahtás ja áššegieđahallit ja oassi stivrra áirasiin ledje Avvilis.
Kokous hyväksyi omalta osaltaan saamelaiskäräjien tilinpäätöksen vuodelta 2008 ja esitettäväksi sen tilintarkastajille ja saamelaiskäräjien varsinaiselle kokoukselle.
Čoakkán dohkkehii iežas beales sámedikki diimmá, jagi 2008, rehketdoalloloahpaheami ja dolvojuvvot dan rehketdoallodárkkisteaddjeguoktái ja sámedikki dievasčoakkámii.
Hain saamelaiskäräjien hallitukselta virkavaputta kuukaudeksi touko-kesäkuussa.
Ohcen sámedikki stivrras virgelobi mánnui miesse-geassemánus.
Hallitus myönsi minulle virkavapauden ja sen aikana päätoimisen puheenjohtajan tehtäviä hoitaa I varapuheenjohtaja Irja Seurujärvi-Kari.
Stivra mieđihii munnje virgelobi ja dan áigge váldodoaibmasaš ságadoalli bargguid dikšu I várreságadoalli Irja Seurujärvi-Kari.
Palkattoman virkavapauden aikana olen tutkijana Thule instituutissa Oulun yliopistossa ja tarkoituksenani on saattaa kulttuuriantropologiaan alaan kuuluva väitöskirja valmiiksi kesän aikana.
Bálkkáhis virgelobi áigge lean dutkin Thule-instituhtas Oulu universiteahtas ja áiggon oažžut kulturantropologiija suorgái gullevaš nákkosgirjji gárvvisin boahtte gease áigge.
Ensi viikolla osallistun maanantaina Lapin yliopiston 30-vuotisjuhlaseminaariin.
Boahtte vahku oassálasttán mánnodaga Lappi universiteahta 30-jagi ávvoseminárii.
Minua on pyydetty puhumaan saamelaisten kielellisistä oikeuksista.
Mu leat sihtan hupmat sápmelaččaid gielalaš vuoigatvuođain.
Samana iltana lähden Helsinkiin.
Seamma eahkeda vuolggán Helssegii.
Saamelaiskäräjät käy budjettineuvottelut ensi vuoden budjetista oikeusministeriön kanssa.
Sámediggi beassá ráđđádallat iežas boahtte jagi bušeahtas vuoigatvuohtaministeriijain.
Loppuviikolla minulla on biodiversiteettityöryhmän kokous ja valtiovarainministeriön valtiosihteeri Reinan tapaaminen Alku-hankkeesta ja kuntien valtionosuusjärjestelmän uudistuksesta.
Loahppavahku mus lea biodiversiteahttabargojoavkku čoakkán ja ruhtaministeriija stáhtačálli Reina deaivvadeapmi ALKU-fidnus ja suohkaniid stahtaossodatvuogádaga ođasnuhttimis.
Sen jälkeen jäänkin kuukauden virkavapaalle.
Dan maŋŋel bázannai mánu virgefriddjavuhtii.
Vuontisjärvellä 2.5.2009
Vuottesjávrres 2.5.2009
Biodiversiteettisopimuksen maaraportista, Polurasta ja muista kokouksista
Biodiversiteahttasoahpamuša riikkaraporttas, Poluras ja eará čoakkámiin
Viime keskiviikkona hyväksyttiin biodiversiteettityöryhmässä Suomen neljäs maaraportti annettavaksi biodiversiteettisopimuksen sihteeristölle.
Mannan gaskavahkko dohkkehuvvui biodiversiteahttabargojoavkkus Suoma njealját riikkaraporta, mii addojuvvo biodiversiteahttasoahpamuša čállingoddái.