pere/sami_parallel huggingface dataset:
Selvityksessä, jota Wirilander itse luonnehti perustelluksi lausunnoksi, hän tutki omistusoloja
gohčodii áššálaš cealkámuššan, son iskkadii eaiggáduššandilálašvuođaid ja daid
ja niiden kehittymistä kotiseutualueilla.
ovdáneami ruovttugilleguovlluin.
Wirilanderin mukaan ei ole riidatonta näyttöä siitä,
Wirilander oaivvilda ahte eai leat nákkohis duođaštusat das, ahte ovddeš sámi gilit leat eaiggáduššan guovlluideaset. Digge
että entiset lapinkylät olisivat omistaneet alueensa.
beavdegirjjiid dieđuid vuođul leat dattetge duođaštusat dast ahte sámi giliid bearrašiin
Käräjäoikeuden pöytäkirjan tietojen
ja gili oasseeaiggádiin okto dahje ovttas nuppiiguin lea leamaš vuoigatvuohta maid
mukaan näyttöä on sen sijaan siitä, että lapinkyliin kuuluneilla perheillä ja kylän osakkailla on
lea vejolaš veardidit otnáš eaiggátopmodahkan, namalassii eaiggáduššan
ollut joko yksin tai yhdessä toisten kanssa nykyiseen omistajanhallintaan rinnastuva oikeus eli
vuoigatvuohtan vearroeatnamiiddáseaset, masa gulle guollejávrrit, meahcástan
omistusoikeus veromaihinsa, joita ovat olleet kalavedet, pyyntipaikat, laidunmaat ja muut
eatnamat, guohtuneatnamat ja eará guovllut dihto geavahusa várás, ja ahte dát
erityiseen käyttöön osoitetut alueet, ja että nämä ja muutkin alueet on otettu huomioon
guovllut ja earáge báikkit árvvoštallojuvvojedje go mearridedje ” lappskatten ”
lapinveroa määrättäessä.
(sámevearu).
Wirilanderin mukaan on myös olemassa käräjäoikeuden päätöksiä,
Wirilandera oaivila mielde leat maiddái suohkandiggemearrádusat mat
joissa on viittaus Lapissa sijaitsevaan niin kutsuttuun isännättömään alueeseen.
čujuhit dasa, ahte Sámis leat nugohčoduvvon eaiggátkeahtes guovllut.
Wirilander
Wirilander
selostaa selvityksessään myös, kuinka kruunun ote on voimistunut ja kuinka valtion
maid govvida čielggadusastis mo gonagasváldi nanosmuvai ja mo stáhtalaš eaiggát
omistuksia on vähitellen alettu merkitä kiinteistörekisteriin.
vuohta veahážiid mielde bođii eananopmodatregistarii.
Wirilander korosti, että saamelaisten kotiseutualuetta koskevien kysymysten
Wirilander čujuhii ahte jos vuđolaš iskkadeapmi galggašii leat dain áššiin mat
perusteellinen tutkiminen edellyttää alkulähteisiin perustuvaa tutkimusta.
gusket sámiid ruovttugilleguovlui, de lea vuođđogálduid duktan dasa eaktun. Sáme
Saamelaistoimikunta ehdotti, että mainitunlainen historiantutkimus olisi pantava alulle
čielggadeapmi árvalii ahte dakkár historjádutkan galggašii mearriduvvot Wirilandera
Wirilanderin suosittelemalla tavalla.
árvalusaid mielde.
Historiallinen tutkimus
Historjjálaš dutkan
Olemassa olevat selvitykset osoittavat, että suomalaiset ja saamelaiset ovat eläneet
Áigáiboahtán čielggadeamit duođaštit ahte suopmelaččat ja sámit jahkečuđiid leat
paikoitellen rinnatusten jo vuosisatojen ajan ja harjoittaneet saamelaisia tai vastaavia
eallán buohtalagaid ollu báikkiin ja jođihan sámi ja sullasaš ealáhusaid.
elinkeinoja.
Danne
maankäyttöön liittyvien oikeuksien kehittymistä koskevilla tosiseikoilla on erittäin suuri
diehtoduogáš ássamiid ja veahkadagaid historjái ja eanangeavaheami vuoigatvuođaid
merkitys pyrittäessä saamaan aikaan tasapainoinen ja oikeudenmukainen ratkaisu.
ovdáneapmái lea hui deaŧalaš dássidis ja rievttalaš čovdosa gávdnamii. Go ráđđehus
Käsitellessään kysymystä toukokuussa 2002 hallitus pitikin tärkeänä, että entisten Kemin ja
gieđahalai ášši miessemánus 2002, de ráđđehus árvvoštalai deaŧalažžan ahte Giema ja
Tornion Lappien alueen asutus-, väestö- ja maankäyttöhistoriaa 1700-luvun puolivälistä 1900
Durdnosa boazoeatnamat ássamiid, veahkadagaid ja eanangeavaheami historjá 1700
luvun alkuun ryhdytään tutkimaan arkistomateriaalin perusteella.
logu gaskkamuttus gitta 1900-logu álgogeahčai šaddet arkiivamateriálavuđot dutkama
Tutkimusta koskevaa
fáddán.
päätöstä valmisteltiin neuvottelematta asiasta saamelaiskäräjien kanssa.
haga Sámedikkiin.
Eduskunta hyväksyi maaoikeustutkimukselle rahoituksen vuoden 2002 II
Ruhtadeami riikkabeaivvit dohkkehedje nuppi lassebušeahta olis jagi 2002,
lisätalousarviossa, minkä jälkeen oikeusministeriö teki tutkimusta koskevan tarjouspyynnön.
man maŋŋil justitieministeriija vieččai fálaldagaid. Dušše okta fálaldat bođii
Määräaikaan mennessä oikeusministeriöön saapui ainoastaan yksi tarjous, jonka oli tehnyt
maŋiduvvon áigái, ja dan adde Ovllu universitehta ja Lapplands universitehta oktasaš
Oulun ja Lapin yliopistojen yhteinen tutkimusryhmä.
dutkiidjoavku.
valmistuvan vuoden 2005 loppuun mennessä.
Dutkiidjoavkku raporta lea vuordagis ovdal jagi 2005 loahpa.
Oikeusministeriö on asettanut tätä tutkimustyötä varten erityisen
Justitieministeriijas bargojoavku čuovvu dutkanbarggu. Sámediggi bovde
seurantaryhmän, johon myös saamelaiskäräjiä on pyydetty nimeämään edustajansa.
juvvui nammadit áirasa jovkui.
Saamelaiskäräjät on kuitenkin päättänyt jättäytyä seurantaryhmän työn ulkopuolelle, mitä
Sámediggi lea dattetge válljen orrut searvvakeahttá
hallitus pitää valitettavana.
čuovvolanbargui, ja ráđđehus lea šállošan dan.
Saamelaiskäräjien selvitykset
Sámedikki čielggadeamit
Saamelaiskäräjät on tehnyt omaa kotiseutualueiden maaoikeuksiin liittyvää selvitystyötään.
Sámediggi lea čađahan sierra čielggademiid ruovttugilleguovlluid eatnamiid
Syyskuussa 2002 saamelaiskäräjät julkisti asettamansa maanomistustyöryhmän ensimmäisen
eaiggáduššanvuoigatvuođas. Čakčamánus 2002 Sámedikki eananeaiggáduššanáššiid
maaoikeuksia koskevan osamietinnön.
bargojoavku almmuhii vuosttaš oasseárvvoštallama eananvuoigatvuođain.
Mietinnön lähtökohtana oli, että valtion
Árvvoštallama vuolggasadji lea ahte stáhta eaiggáduššanvuoigatvuohta atná
maanomistusoikeuden perusta on juridisesti kestämätön.
vuođđunis rievttálaččat doalakeahtes sivaid.
Valtion maanomistus kiistettiin.
Stáhta eaiggáduššanvuoigatvuohta
Saamelaiskäräjien selvityksen mukaan saamelaisalueen metsämaat olisivat vasta noin
hilgojuvvo. Sámedikki čielggadeami mielde sámeguovlluid vuovdeeatmanat galget
kolmekymmentä vuotta sitten vuonna 1976 tehdyllä jakolain muutoksella (984/1976)
geažil go jagi 1976 nuppástuhttre (984/1976) eananjuohkolága ja mearridedje ahte
siirtyneet muodollisesti valtion omistukseen. Tällöin säädettiin, että kiinteistöillä tarkoitetaan
eananopmodahkan oaivvildit eananeaiggáduššanvuoigatvuođas sierra osiid mat
itsenäisiä maanomistuksen yksiköitä, jotka merkitään maarekisteriin, ja että myös valtiolle
čálihuvvojit eananregistarii, ja ahte maiddái stáhtiige gullevaš vuovddit ja nationála
kuuluvat metsämaat ja kansallis- sekä luonnonpuistot on merkittävä maarekisteriin
suodjeguovllut ja luondduguovllut galget čálihuvvot eananopmodatregistarii
kiinteistöinä.
eananopmodahkan.
Saamelaisten maaoikeuksista tehtyjen selvitysten sekä maaoikeuksien toteutumisen arviointeja Eduskunnan perustuslakivaliokunta totesi omistusoikeutta valtion metsämaahan saamelaisten
Čealggademiid árvvoštallan ja sámiid eananvuoigatvuođaid ollašuhttin
kotiseutualueella koskevassa lausunnossaan (PeVL 29/2004 vp.
Riikkabeivviid vuođđoláhkalávdegoddi dovddastii cealkámušastis (GrUU 29/2004 rd-
HE 169/2003 vp.)
RP 169/2003 rd) sámiid ruovttugilleguovlluid vuvddiid stáhtalaš
, että
eaiggáduššanvuoigatvuođas, ahte gieskadaš áiggiid dutkamat leat eahpidišgoahtán
viimeaikainen tutkimus on kyseenalaistanut valtion omistusoikeuden.
sámiid ruovttugilleguovlluid vuvddiid stáhtalaš eaiggáduššanvuoigatvuođa.
Saman lausunnon
Seammá
mukaan on myös käynyt ilmi, että lapinkylien perheillä ja kylän osakkailla on ollut joko yksin
cealkámuš cealká ahte lea maid boahtán dihtosii ahte sámegilážiid bearrašiin ja
tai yhdessä toisten kanssa nykyiseen omistajanhallintaan rinnastuva oikeus eli omistusoikeus
gilážiid oasseeaiggádiin lea okto dahje ovttas nuppiiguin leamaš vuoigatvuohta man
veromaihinsa, joita ovat olleet kalavedet, pyyntipaikat, laidunmaat ja muut erityiseen käyttöön
lea vejolaš veardidit otnáš eaiggáduvvon opmodahkan, namalassii
osoitetut alueet.
meahcástanguovllut, guohtuneatnamat ja eará sierra atnui geavahuvvon guovllut.
YK:n ihmisoikeuskomitea antoi päätelmänsä Suomen raportista (vuodelta 2004).
raportta (2004) vuođul.
Komitea lausui uudelleen huolensa sekä siitä, ettei Suomi ole onnistunut ratkaisemaan
Lávdegoddi geardduhii iežas vuorjašumi das, go Suopma lei
saamelaisten maanomistusoikeuteen liittyvää kiistaa, että erilaisista julkisista ja yksityisistä
eahpelihkostuvvan čoavdit riiddu mat leat sámiid eananvuoigatvuođaid alde, ja go
maankäyttötavoista, jotka vaikuttavat saamelaisten perinteisiin elinkeinoihin − erityisesti
leat sierranas almmolaš ja ovttaskas olbmuid eanangeavahanvuogit mat čuhcet sámiid
poronhoitoon − ja vaarantavat heidän perinteisen kulttuurinsa ja elintapansa ja täten heidän
árbevirolaš ealáhusaide – erenoamážit boazodollui – ja buktet vára sin árbevirolaš
identiteettinsä.
kultuvrii ja eallinvuohkái, ja nu maid sin iešvuođaláhkái.
Tasavallan presidentin huhtikuussa 2000 ja 2004 pitämät puheet
Republihka presideanta cuoŋománu 2000 ja 2004
Tasavallan presidentti Tarja Halonen käsitteli puheessaan Suomessa asuvien saamelaisten
Republihka presideanta Tarja Halonen gieđahalai áššin Suoma sámit miehtá
huhtikuussa 2000.
historjjála áiggi go Sámediggi rahppojuvvui Ohcejogas cuoŋománus 2000.
Presidentti totesi, että vuosisatojen kuluessa saamelaisten asema ja
Presideanta duođaštii ahte sámiid dilli ja sin geavahanvuoigatvuođat eatnamiidda ja
oikeudet maan ja veden käyttäjinä perinteisesti omistamillaan alueilla ovat kaiken aikaa
čáziide maid historjá čájeha sin leat eaiggáduššan, leat jahkečuđiid mielde dađistaga
heikentyneet, koska näitä oikeuksia ei ole otettu lainsäädännössä asianmukaisesti huomioon.
hedjonan. Sivva dasa lei ahte láhkaásahus ii atnán daid vuoigatvuođaid danin manin
Hän käsitteli maaoikeuksia myös saamelaiskäräjien avajaisissa Hettassa Enontekiöllä
livččii galgan.
huhtikuussa 2004.
Son gieđahalai eananvuoigatvuođaid go čuoŋománus 2004 rahpe Sámedikki
Puheessaan hän totesi, että ratkaisujen olisi oltava sekä hallituksen että
Eanodagas. Sártnistis son duođaštii ahte čovdosat fertejit leat dakkárat ahte sihke
saamelaisten hyväksyttävissä.
ráđđehus ja Sámediggi sáhttet dan dohkkehit.
Hän toivoi, että näiden kysymysten parissa parhaillaan
Son doaivvui ahte dat áššedovdi joavku
työskentelevä kolmen Pohjoismaan asettama yhteinen asiantuntijaryhmä päätyy selkeään ja
maid dat golbma davviriikka ledje ovttasráđiid bidjan johtui, ja mii dál bargá dáiguin
yksiselitteiseen ehdotukseen.
áššiiguin, sáhtášii bidjat ovdan čielga ja ovttaháltásaš árvalusa.
Tasavallan presidentti ei pitänyt poissuljettuna, että asiassa
Republihka
edettäisiin vähittäin kohti lopulliseksi asetettua tavoitetta. Hän kannusti sekä saamelaiskäräjiä
presideanta oaivvildii ahte ii leat veadjemeahttun joatkit lávki lávkkis mearriduvvon
että maan hallitusta ennakkoluulottomasti ja rakentavassa hengessä vielä pohdiskelemaan
ulbmilii. Son movttiidahtii sihke Sámedikki ja riikka ráđđehusa ovdagáttoheamet ja
erilaisia lähestymistapoja.
huksejeaddjájit ain divaštallat sierranas ovdánanvugiid.
Välitavoitteiden saavuttaminen ei luonnollisestikaan saisi pysäyttää
Jos oassemihtuid lea vejolaš
maahan liittyvien oikeuksien kehittämistä.
čađahit, de dat dieđusge ii oaččo guohcat eananvuoigatvuođaid ovdáneamis.
6.4 Norjan saamelaiset
6.4 Norgga sámit
6.4.1 Johdanto − määritelmä ja lukumäärä
6.4.1 Álgosátni - definišuvdna ja lohku
Suurin osa saamelaisista asuu Norjassa.
Sámiin stuorimus oassi ásset Norggas.
Ei ole olemassa yhtään yleistä, yleispätevää
Gii lea sápmelaš, das ii leat mihkkege dábálaš,
määritelmää siitä, kuka on saamelainen tai mitä kriteereitä on asetettava lähtökohdaksi
viidát gustojeaddji definišuvnnaid, eaige kriteriijat maiguin árvvoštallojuvvo gii lea
arvioitaessa, kuka on saamelainen.
sápmelaš.
Viralliset väestönlaskennatkaan eivät ole antaneet
Eai almmolaš álbmotlohkamatge atte luohtehahtti dieđuid sámiid
suuria.
leavvamis, go dain leat stuorra boasttuvuođat.
Tämän johdosta saamelaisten kokonaismäärää ei ole mahdollista ilmoittaa
Danne ii leat vejolaš cealkit dárkilit
konkreettisesti.
sámiid olles logu.
Usein saamelaisia arvioidaan kuitenkin olevan yhteensä noin 80 000−100 000,
Dávjá rehkenastojuvvo dattetge ahte leat sullii 80 000-100 000
joista suurin piirtein 50 000−65 000 asuu Norjassa.
sámi buohkanassii, ja sis ásset Norggas sullii 50-65 000.
Sulauttamispaineen takia saamelaiset eivät
Assimilašuvdnadeattu geažil
itsekään ole aina halunneet ilmaista etnistä identiteettiään.
eai sámit iežage leat álo háliidan addit diehttevassii iežaset čearddalaš gullevašvuođa.
Tältä perustalta Pohjoismaissa on
Dat lea sivva manne davviriikkain leat ráhkadan sierra eavttuid maid sii fertejit
laadittu omat kriteerit, joissa saamelaisväestön määrää laskettaessa yhdistyvät sekä
deavdit guđet galget beassat leat sámi jienastuslogus, ja dat leat sihke subjektiiva ja
subjektiiviset että objektiiviset tunnusmerkit.
objektiiva eavttut.
Löydämme 12. kesäkuuta 1987 annetun
Sámelágas geassemánu 12. b. 1987 nr. 56 § 2-6 mii oaidnit
saamelaislain nro 56 2−6 §:stä positiivisoikeudellisen, tyhjentävän määritelmän siitä, kuka
positiivarievttálaš, loahpalaš definišuvdna das gii sáhttá leat čálihuvvon sámi
voidaan lukea kuuluvaksi saamelaisväestöön.
jienastuslohkui.
Ensinnäkin henkilön on annettava lausunto,
De vuos ferte olmmoš čállit cealkámuša das ahte son atná iežas
jonka mukaan hän kokee itsensä saamelaiseksi.
sápmelažžan.
(kirjain a), hänen toisen vanhempansa, isovanhempansa tai isovanhempiensa vanhempien
Lassin sus ferte juogo leat sámegiella ruovttugiellan (bustávva a), leat
kotikieli on (ollut) saame (kirjain b) tai hän on sellaisen henkilön lapsi, joka kuuluu tai on
dahje leamaš vánhen, áddjá dahje áhkku dahje máttar geas sámegiella lea dahje lei ruovttugiellan (bustávva b), dahje leat dakkár olbmo mánná guhte lea dahje leamaš
kuulunut saamelaisväestöön (kirjain c).
sámi jienastuslogus (bustávva c).
Saamelaisväestöön rekisteröityneitä henkilöitä on
Norggas sullii 12 500 olbmo leat registarastojuvvon
(kesäkuussa 2005) noin 12 500.
sámi jienastuslohkui (geassemánus 2005).
6.4.2 Norjan virallinen saamelaispolitiikka
6.4.2 Almmolaš norgalaš sámepolitihkka
Noin sadan vuoden ajan (suunnilleen vuodesta 1850 lähtien) Norjan virallisena politiikkana
Sullii 100 jagi (sullii 1850 rájis) almmolaš norgalaš politihkka lei ahte sámit galget
oli pyrkiä sulauttamaan saamelaiset norjalaiseen yhteiskuntaan.
assimilerejuvvot norgalaš servodahkii.
Nykyisen virallisen asenteen
Odne almmolaš oaidnu lea ahte stáhta Norga
mukaan Norjan valtio on perustettu kahden kansan − saamelaisten ja norjalaisten − alueelle.
lea vuođđuduvvon guovtti álbmoga eatnamiidda – sámiid ja dážaid. Goappašiid
Molemmilla kansoilla on sama oikeus saada kehittää kulttuuriaan ja yhteiskuntaelämäänsä.
álbmogiin lea oktat vuoigatvuohta beassat ovddidit kultuvrraset ja servodatealli
Tämä periaatteellinen samanarvoisuus on vahvistettu perustuslain 110 a §:ssä, niin kutsutussa
measet. Dát prinsihpalaš ovttadássásašvuoođa nanne vuoođđolága § 110 a, nugohčo
saamelaispykälässä.
duvvon sámeparagráfa.
Tämä määräys lisättiin 27. toukokuuta 1988 annetulla perustuslain
mánu 27. b. 1988.
säännöksellä, jonka sanamuoto on:
Dat cealká:
” Valtion viranomaisten velvollisuutena on järjestää olosuhteet sellaisiksi, että saamelaisella kansanryhmällä on mahdollisuus kielensä, kulttuurinsa ja yhteiskuntaelämänsä turvaamiseen ja kehittämiseen. ”
” Stáhta eiseválddiid geatnegasvuohta lea láhčit dilálašvuođaid nu, ahte sámi álbmot sáhttá sihkkarastit ja ovddidit gielas, kultuvrras ja servodateallimis. ”
Saamelaispykälässä annetaan oikeudellisesti sitovat suuntaviivat sekä moraalinen ja
Sámeparagráfa buktá lágalaččat geatnegahtti cuigehusa, ja morálalaš ja politihkalaš
poliittinen velvollisuus, joiden mukaan Norjan viranomaisten tulee muotoilla itselleen saamelaispolitiikka ja toteuttaa sitä.
geatnegasvuođa norgalaš eiseválddiide hábmet ja čađahit sámepolitihkas.
Tärkeimpiä tämän määräyksen taustalla olleista
Okta dain
tavoitteista oli hyvittää entisiä vääryyksiä ja luopua lopullisesti entisten aikojen
vuhtiiváldi jurdagiin mat ledje mearrádusa duogábealde, lei dat ahte buhttet dološ
sulauttamispolitiikasta.
boasttuvuođaid ja oalát hilgut ovddeš áiggiid assimilerenpolitihka.
Määräyksessä todetaan samalla, että valtion viranomaisten tulee
Mearrádus nanne
vastaisuudessa ryhtyä sellaisiin yhteiskunnallisen kehityksen edellyttämiin toimenpiteisiin,
seammás ahte stáhtaeiseválddit boahtteáiggis galget álggahit doaibmabijuid maid
joilla turvataan saamelaisen kansanryhmän kieli, kulttuuri ja yhteiskunnallinen elämä sekä
servodatovdáneapmi dahká dárbbašlažžan vai sámi álbmoga giella, kultuvra ja
niiden kehitysmahdollisuudet.
servodateallin gáhttejuvvojit ja sáhttet ovdánit.
Määräykseen on antanut virikkeen kansalaisoikeuksia ja
Mearrádusa vuoigŋa vuolgá ON
poliittisia oikeuksia (KP) koskevan YK:n yleissopimuksen 27 artikla.
konvenšuvnnas mii lea siviila ja politihkalaš vuoigatvuođaid birra (SP) artiihkkal 27.
Norja on lisäksi liittynyt useisiin kansainvälisiin yleissopimuksiin sekä muihin
Norga lea dasto searvan máŋgga riikkaidgaskasaš konvenšuvnnaide,
sopimuksiin ja julistuksiin, joilla on merkitystä saamelaisten oikeudelliselle tilanteelle.
traktáhtaide ja julggaštusaide mat mearkkašit ollu sámiid riektedillái.
Niitä
Daid gieđahallá
käsitellään jäljempänä 7 luvussa.
kapihttal 7 dás maŋŋelis.
Tässä yhteydessä voidaan kuitenkin mainita, että
Dákko lea dattetge vejolaš namahit ahte vuosttamuš sámiide
sopimus, sai päivänvalon jo vuonna 1751.
mearkkašahtti álbmotrievttálaš instrumeanta bođii juo 1751 lappekodisillain. Dat lei
Se oli Norjan ja Ruotsin välisen 7. lokakuuta 1751
lasáhus Norgga ja Ruoŧa rádjesoahpamuššii, mii bođii golggotmánu 7.-18. b. 1751, ja
solmitun rajasopimuksen lisäpöytäkirja ja koski niiden saamelaisten oikeuksia, joita rajanveto
dat gieđahallá daid sámiid vuoigatvuođaid geaidda rádjebidjan čuzii. Kodisilla
kosketti. Kodisillenin päätarkoituksena oli säilyttää ” lappalaisten kansakunta ” ja järjestää
váldoulbmil lea seailluhit sámi álbmoga (” Lappiske Nationen ”), ja ordnet sámiid
” lappalaisten tavanomaiset siirtymiset paikasta toiseen ”, jotta tulevaisuudessa rajan yli
árbevirolaš rasttideaddji johtimiid (” Lappernes sædvanlige Over-Flytninger ”), nu ahte
muuttamisesta ei aiheutuisi ” minkäänlaisia riitoja tai väärinkäsityksiä ”.
boahtteáiggis ii leat mihkkege sivaid riidduide dahje boasttuipmárdusaide (” nogen
Voidaan myös
Sáhttit maid
mainita, että Norjan perustuslakiin lisättiin vuonna erityinen 110 c §, joka vahvisti
namahit ahte Norga 1994 oaččui sierra vuođđoláhkamearrádusa, § 110 c, olmmošvuoigatvuođaid nannema birra norgalaš lágas.
Tämän seurauksena muun muassa
Čuovvoleapmin dasa lea ahte
kansalaisoikeuksia ja poliittisia oikeuksia koskeva YK:n yleissopimus liitettiin 21. toukokuuta
miessemánu 21. b. 1999 olmmošvuoigatvuođalágain, § 2 ja 3, váldojuvvui ee. ON
1999 annetun ihmisoikeuslain 2 ja 3 §:n nojalla osaksi Norjan lainsäädäntöä siten, että sillä oli
konvenšuvdna siviila ja politihkalaš vuoigatvuođaid birra norgalaš láhkaásahussii
etusija suhteessa tavalliseen Norjan lakiin.
oassin, ja nu ahte dat manná ovddabeallai dábálaš norgalaš lága.
Lisäksi 17. kesäkuuta 2005 annettu Finnmarkin
Geassemánu 17. b..
laki (Finnmarksloven) n:o 85 liitettiin osittain itsenäisten valtioiden alkuperäiskansoja ja
2005 Finnmárku-lágain, nr. 85, váldojuvvui dasto ILO-konvenšuvdna nr. 169, mii lea
heimokansoja koskevaan ILO:n yleissopimukseen n:o 169, ja sille annettiin osittainen etusija
iešmearrideaddji stáhtaid álgoálbmogiid ja čearddaid birra, muhtumassii mielde
suhteessa Norjan muuhun lainsäädäntöön, vrt.
norgalaš láhkaásahussii, ja dat oaččui muhtumassii ovdamuni eará norgalaš lágaid
4 §.
ovddabeallai, vrd. § 4.
Sekä perustuslain säännökset 110 a § ja 110 c § että saamelaisiin kohdistuvat Norjan
Sihke vuođđoláhkamearrádusat, § 110 a ja § 110 c, ja Norgga álbmotrievttálaš
kansainvälisoikeudelliset velvoitteet antavat suuntaviivoja Norjan saamelaispolitiikalle ja
geatnegasvuođat sámiide dahket oali Norgga politihkkii ja láhkaásahussii mii lea
- lainsäädännölle.
sámiid várás.
Hallituksen taholta on ilmaistu, että Norjan saamelaispolitiikan
Ráđđehusa beales lea daddjojuvvon ahte Norgga sámepolitihka ulbmil
tarkoituksena ei ole antaa saamelaisille erityisasemaa vaan vähentää aiemman
ii leat addit sámiide erenoamáš ovdduid, muhto njulget ovddeš dáruiduhttinpolitihka
samanarvoinen kohtelu ja ehkäistä syrjintää.
heajos váikkuhusaid, ja nu olahit ovttadássásašvuhtii ja áiddastit vealaheami.
Kunnallis- ja alueministeriö on kantanut päävastuun saamelaisasioista ja vastannut
Gieldda- ja guovlodepartemeanttas dat lea leamaš sámiid áššiin bajimuš
kokonaisvaltaisesta saamelaispolitiikasta.
oktiiheivehallanovddasvástádus, ja oppalaš sámepolitihkas.
Lokakuusta 2005 alkaen tämä vastuu on siirtynyt
Golggotmánu 2005 rájis
työ- ja sosiaaliministeriölle.
dat ovddasvástádus lea sirdojuvvon Bargo- ja searvadahttindepartementii.
Ministeriöllä on oma valtiosihteeri, jonka vastuualueena ovat
Departemeanttas lea sierra stáhtačálli gii erenoamážit ovddasvástida sámepolitihkalaš
saamelaispoliittiset asiat.
áššiid.
Muiden ammattiministeriöiden velvollisuutena on toteuttaa Norjan saamelaispolitiikkaa omilla hallinnonaloillaan.
Duoin eará fágadepartemeanttaid ovddasvástádus lea dahkat álgaga Norgga
saamelaispolitiikkaa koskevasta tiedottamisesta, saamelaispoliittisten etujen valvomisesta eri
sámepolitihka čuovvoleapmái ja čađaheapmái iežaset sektoriin. Bargo- ja
hallinnonaloilla, saamelaispoliittisiin toimenpiteisiin kohdennettujen määrärahojen
searvadahttindepartemeantta ovddasvástida sámepolitihka diehtojuohkimis, gožiha
seurannasta sekä toimimisesta ammattiministeriöiden ja saamelaiskäräjien välisenä
ahte sámepolitihkalaš dárbbut váldojuvvojit vuhtii guđege sektoris, doallá logu
yhdyssiteenä. Se vastaa myös asianmukaisten menettelytapojen noudattamisesta
juolludemiin sámepolitihkalaš doaibmabijuide, doaibmá fágadepartemeanttaid ja
saamelaiskäräjien edustajia kuultaessa ja heidän kanssaan toimittaessa tai neuvoteltaessa.
Sámedikki gaskkusteaddjin, ja geahččá bearrái ahte gulaskuddamiid, searvamiid ja
Lisäksi se avustaa muita ministeriöitä toimittamalla niille saamelaisia suoraan koskevista
ráđđádallamiid prosedyrat čuvvojuvvojit. Lassin dat galgá veahkkin eará
asioista tehtyjä selvityksiä. Saamelaiskäräjät on hallituksen ensisijainen yhteistyökumppani,
departemeanttaide čielggadit áššesurggiid mat njuolga gusket sámi álbmogii.
jonka kanssa käydään vuoropuhelua saamelaispolitiikasta ja sen perusteluista.
Sámediggi lea ráđđehusa ovddimus premissadahkki ja dialoga-oasálaš.
6.4.3 Saamelaiskäräjät
6.4.3 Sámediggi
Saamelaiskäräjät on Norjan saamelaisten vaaleilla valittava edustuselin.
Sámediggi lea Norgga sámiid ovddasteaddji álbmotválljen orgána.
Se perustettiin
Dat vuođđuduvvui
saamelaiskäräjistä ja muista saamelaisten oikeussuhteista 12. kesäkuuta 1987 annetulla lailla
geassemánu 12. b. 1987 lágain, nr. 56, mii lea Sámedikki ja eará sámi riektediliid
n:o 56 (saamelaislaki).
birra (Sámeláhka) Vuosttamuš Sámedikki rabai gonagas Ovllá V golggotmánu 9. b..
Ensimmäiset saamelaiskäräjät avasi 9. lokakuuta 1989 kuningas Olavi
1989.
V. Saamelaiskäräjillä on 39 edustajaa, jotka on valittu eri puolilla maata sijaitsevista 13
Sámedikkis leat 39 áirasa geat leat válljejuvvon 13. válgabiirres miehtá riikka,
vaalipiiristä, vrt.
vrd. Sámelága § 2-4.
saamelaislain 2 §:n 4 mom. Vuonna 2005 järjestetyistä
Jagi 2005 sámediggeválgga rájis leat vel Sámediggái njeallje dássenmandáhta.
saamelaiskäräjävaaleista lähtien saamelaiskäräjillä on lisäksi neljä tasauspaikkaa.
Njeallje stuorimus válgabiirre, dohkkehuvvon jienastagaid dáfus,
Hyväksyttyjen äänien lukumäärän mukaan lasketut neljä suurinta vaalipiiriä saavat kukin
ožžot guhtege ovtta ” lassemandáhta ”. Dat mearkkaša njeallje sámediggesaji, ja muđui
yhden lisäpaikan eli neljä paikkaa saamelaiskäräjillä verrattuna muiden vaalipiirien kolmeen
golbma duoin nuppiin válgabiirriin. Válggat lágiduvvojit stuorradiggeválggaid
paikkaan. Vaalit järjestetään suurkäräjävaalien yhteydessä, ja vaalikausi on neljä vuotta, vrt.
oktavuođas, ja válgaáigodat lea njealje jagi guhku, vrd. Sámelága § 2-3 goalmmát ja
saamelaislain 2 §:n 3 momentin kolmas ja neljäs kohta.
njealját lađđasa.
Saamelaiskäräjien tehtäväalue käy ilmi saamelaislain 2 §:n 1 momentista.
Sámedikki ássesuorgi boahtá ovdan Sámelágas § 2-1.
Sen mukaan
Das vuolgá ahte
saamelaiskäräjien tehtäväalueeseen sisältyvät kaikki asiat, jotka käräjien käsityksen mukaan
Sámedikki bargosuorgái gullet buot áššit mat dikki mielas gusket sámi álbmoga
koskettavat erityisesti saamelaisten kansanryhmää.
erenoamážit.
Saamelaiskäräjillä on saamelaislain 2 §:n
Sámedikkis lea álgagadahkki vuoigatvuohta Sámelága § 2-1 nuppi
1 momentin toisen kohdan mukaan aloiteoikeus.
lađđasa mielde.
Tämän määräyksen mukaan saamelaiskäräjät
Dán mearrádusa mielde Sámediggi iešráđálaččat čuoččaldahttit ášši ja
kuuluvista asioista.
buktit cealkámušaid buot áššiide mat gullet dan bargosuorgái.
Se voi myös omasta aloitteestaan viedä asioita julkisten viranomaisten,
Dat maid sáhttá
yksityisten laitosten ym. käsiteltäviksi.
iešráđálaččat bidjat áššiid almmolaš eiseválddiide, priváhta lágádusaide jna..
Saamelaislain 2 §:n 2 momentin mukaan
Sámelága
saamelaiskäräjät on myös kuulemiselin.
§ 2-2 mielde Sámediggi lea maid gulaskuddanorgána.
Tästä määräyksestä seuraa, että muiden virallisten
Dán mearrádusas vuolgá ahte
elinten tulee antaa saamelaiskäräjille tilaisuus lausuntonsa antamiseen, ennen kuin ne tekevät
eará almmolaš orgánat berrejit addit Sámediggái vejolašvuođa buktit cealkámuša
päätöksiä saamelaiskäräjien tehtäväalueeseen kuuluvista asioista.
ovdalgo dahket mearrádusaid dakkár áššiin mat gullet Sámedikki áššesuorgái.
Saamelaislain 2 §:n 2
Dattetge ii leat sáhka geatnegasvuođas ráđđádallat Sámedikkiin Sámelága § 2-2
momentti ei kuitenkaan aseta minkäänlaista velvollisuutta neuvotella saamelaiskäräjien
mielde, dušše garra ávžžuhusas viežžat das cealkámuša muhtun áššiin.
kanssa vaan sisältää ainoastaan voimakkaan kehotuksen pyytää saamelaiskäräjiltä lausuntoa
Geatnegasvuohta viežžat Sámedikkis cealkámuša sáhttá dattetge leat eará
yksittäisistä kysymyksistä.
mearrádusaid mielde.
Esimerkiksi 10. helmikuuta 1967 annetun hallintolain 17 § ja 37
Guovvamánu 10. b. 1967 hálddahusláhka, § 17 ja § 37,
§ velvoittavat hakemaan lausuntoja asianosaisilta osapuolilta, jotta asiasta saadaan riittävästi
geatnegahttet viežžat cealkámuša berošteaddji ja áššáigullevaš oasálaččain vai ášši
tietoja.
doarvái bures čuvgejuvvo.
Ellei tällaista lausuntoa haeta, asian käsittelyssä saattaa tapahtua virhe.
áššemeannudanboasttuvuođa.
Myös ILO:n yleissopimus n:o 169 säätelee valtioiden velvollisuutta neuvotella
Maiddái ILO-konvenšuvdna nr. 169 addá njuolggadusaid stáhtaid geatnegas
alkuperäiskansojen kanssa, vrt. jäljempänä oleva 7 luku.
vuođain ráđđádallan álgoálbmogiiguin, vrd. dan dás vulobealde kapihttalis 7. Dás
Tässä yhteydessä voidaan mainita
sáhttit dušše namahit dan soahpamuša maid Norgga ráđđehus dagai Sámedikkiin
sopimus, jonka Norjan hallitus teki toukokuussa 2005 saamelaiskäräjien kanssa
miessemánus 2005 geatnegasvuođa birra ráđđádallat Sámedikkiin áššiin mat leat
velvollisuudesta neuvotella saamelaiskäräjien kanssa saamelaisille tärkeissä asioissa. Tätä
deaŧalaččat sámiide.
sopimusta selostetaan tarkemmin 16 artiklaan liittyvissä huomautuksissa.
Dát soahpamuš lea čilgejuvvon dárkileappot arihkkala 16
Saamelaiskäräjät ovat sekä neuvoa-antava että päättävä elin.
Sámediggi lea sihke rávvejeaddji ja mearrideaddji orgána.
Saamelaislain 2 §:n 1
Sámelágas § 2-1
momentin 4 kohdan mukaan saamelaiskäräjillä on päätäntävalta silloin, kun saamelaislaki niin
njealját lađas vuolgá ahte Sámedikkis lea mearridanváldi go dasa lea vuođđu
edellyttää tai kun siitä on säädetty muulla tavalla.
Sámelágas dahje go lea mearriduvvon nu eará ládje.
Esimerkkejä saamelaislakiin perustuvasta
Sámedikki hálddahusa,
päätäntävallasta ovat saamelaiskäräjien hallinnon, organisoinnin ja asian käsittelyn sääntely,
organiserema ja áššemeannudeami, Sámedikki válganjuolggadusaid ja sámi kultuvrra
saamelaiskäräjien vaalimääräykset sekä varojen kohdentaminen saamelaiselle kulttuurille ja
ja organisašuvdnaeallima vástesaš ruhtajuogademiid reguleremat leat ovdamearkkat
järjestöelämälle.
dan mearridanválddis mii vuolgá Sámelágas.
Saamelaiskäräjillä on edelleen säännökseen perustuva oikeus päättää saamen
Sámedikkis lea dasto mearrečálavuođđu mearridit sámegiela oahpahusa sisdoalu, vrd. oahpahuslága § 6-4, ja maiddái addit
kielen opetuksen sisällöstä, vrt. opetuslain 6 §:n 4 mom., sekä antaa määräyksiä saamen lipun
mihttehusaid sámi leavgga geavaheamis, vrd. Sámelága § 1-6. ođđajagemánu 1. b..
tammikuuta 2006 alkaen tehtäväksi vastata saamelaisten kulttuurimuistomerkkien hallinnosta
rájis 2001 Sámediggi oaččui lassedoaibman hálddašit sámi kulturmuitosuodjaleami,
sen lisäksi, että se toimii muiden virallisten toimielinten ammattipoliittisena neuvostona
earret dan ahte leat eará almmolaš orgánaide fágapolitihkalaš ráđđin dakkár áššiin
saamelaisten kulttuurimuistomerkkien suojelua koskevissa asioissa, vrt.
main lea sámi kulturmuitosuodjaleamis sáhka, vrd. geassemánu 9. b. 1978 mannosaš
kulttuurimuistomerkeistä 9. kesäkuuta 1978 annettu laki n:o 50 asianomaisine määräyksineen.
kulturmuitolága nr. 50 oktan dasa gullevaš mearrečállagiigun. Sámiid kulturmuittuid
Saamelaisten kulttuurimuistomerkkien suojelu oli tosin ollut saamelaisten eli saamelaisen
suodjaleapmi lea dattetge máŋga jagi dan ovdal juo leamaš sámiid hálddus sámi
kulttuurimuistomerkkineuvoston valvonnassa jo vuosikausia tätä ennenkin.
kulturmuitoráđi bokte.
Saamelaiskäräjät hallinnoi omaa tulo- ja menoarviotaan kansallisten viranomaisten
Sámediggi juohká iežas bušeahta guovdilis eiseválddiid addin rámaid mielde.
antamissa puitteissa. Saamelaiskäräjien tulo- ja menoarvioon on viime vuosina siirretty lisää
Sámediggi lea gieskadaš jagiid ožžon alcces sirdojuvvot máŋga ruhtadanortnega
sellaisia rahoitusjärjestelmiä, jotka aiemmin sisältyivät valtion tulo- ja menoarvioon.
bušehttii, mat ovdal gulle stáhtabušeahttapoasttaide. Juohke jagi Sámediggi juolluda
Saamelaiskäräjät jakaa joka vuosi noin 85 miljoonaa kruunua erilaisiin saamelaisiin kulttuuri-,
sullii 85 miljovnna ruvnnu máŋggalágan sámi kultur-, ealáhus-, giella- ja oahpahus
elinkeino-, koulutus- ja kieleen liittyviin tarkoituksiin.
ulbmiliidda.
Saamelaiskäräjistä on lisäksi yhä
Dasto lea Sámediggi dađistaga eanet ášššiin šaddan bákkolaš
useammissa asioissa tullut pakollinen kuulemiselin.
gulaskuddanváldedássin.
Tämän takia saamelaiskäräjien todellisen
Danne lea vejolaš dadjat ahte Sámedikki duohtadilálaš
vaikutusvallan voidaan sanoa olevan suurempi kuin se nimenomainen tehtäväalue, jolla
váikkuhanfápmu lea stuorit go duššefal duoin dihto áššesurggiin main Sámedikkis lea
saamelaiskäräjillä on ratkaiseva päätäntävalta.
mearrideaddji váldi.
Saamelaiskäräjien valta on 17. kesäkuuta 2005 annetun Finnmarkin lain myötä
Finnmárkolágain, mii bođii geassemánu 17. b. 2005, nr. 85, lea Sámedikki
kasvanut huomattavasti, sillä sen vaikutusvalta Finnmarkin (Ruijan) maahallintoon on
váldi viidánan arvat váikkuheami dáfus Finnmárkku eatnamiid hálddašeapmái.
lisääntynyt. Finnmarkin laki edellyttää uuden itsenäisen toimielimen perustamista. Sille
Finnmárkoláhka mearkkaša ahte ásahuvvo ođđa friddjadoaibmi orgána masa
siirretään Finnmarkissa sijaitsevien nykyään valtion omistuksessa olevien (Statskog SF) maiden omistusoikeus.
sirdojuvvo eaiggátvuohta daidda eatnamiidda mat odne leat Statskog SF hálddus.
Uuden toimielimen nimeksi tulee Finnmarkseiendommen, ja sitä
Ođđa orgána namma šaddá leat ” Finnmarkseiendommen ” (Finnmárkku opmodat), ja
johtaa kolmesta saamelaiskäräjien valitsemasta edustajasta ja kolmesta Finnmarkin
dat oažžu stivrra masa Sámediggi lea válljen golbma áirasa ja Finnmárkku
lääninhallituksen (fylkesting) valitsemasta edustajasta muodostuva hallintoelin.
fylkkadiggi golbma áirasa.
Saamelaiskäräjät saa oikeuden antaa suuntaviivoja siitä, millä tavalla takamaiden käytön
Sámediggi oažžu válddi dahkat njuolggadusaid das, mo
muuttumisen vaikutuksia saamelaisten kulttuuriin, poronhoitoon, elinkeinonharjoittamiseen ja
meroštallat meahcceguovllu nuppástahttojumi váikkuheami sámi kultuvrii,
yhteiskuntaelämään tulee arvioida.
boazodollui, ealáhusdoaimmaide ja servodateallimii.
6.4.4 Saamelaisten kielioikeudet
6.4.4 Sámiid giellavuoigatvuođat
Norjassa on kolme elävää saamelaismurretta / kielimuotoa: pohjoissaame, joka on laajimmalle
Norggas leat golbma ealli sámi suopmana; davvisámegiella, mii lea viidámus, dasto
levinnyt, seuraavana luulajansaame ja viimeisenä eteläsaame.
julevsámegiella ja lullisámegiella (oarjilsámegiella).
Lisäksi Neidenin alueella Itä
Lassin lea unna jovkkoš
Finnmarkissa asuu pieni ryhmä itäsaamelaisia, jotka puhuvat omaa saamelaismurretta. Kieli
nuortalaččat Njávdán-guovllus Nuorta-Finnmárkkus, geain lea sierra sámi suopman.
on yksi vahvimmista ja sitkeimmin elävistä etnisen ja kulttuurisen omaleimaisuuden
Giella lea čearddalašvuođa ja kultuvrralaš erenoamášvuođa nannoseamos ja
tunnusmerkeistä. Saamelaiset kielimuodot muodostavat saamelaiskulttuurin erittäin keskeisen
sávrrimus dovdomearkkat, ja sámi giellalágit leat viehka guovdilat sámi kultuvrras,
elementin Norjassa sata vuotta harjoitetusta virallisesta norjalaistamispolitiikasta huolimatta.
vaikko lea leamaš 100 jahkásaš almmolaš dáruiduhttinpolitihkka Norggas.
Saamen kieltä koskevat säännökset lisättiin saamelaislain 1 §:n 5 momenttiin ja 3
Njuolggadusat mat gieđahallet sámegiela Sámelágas, § 1-5 ja kapihttal 3,
lukuun 21. joulukuuta 1990 annetulla lailla n:o 78, ja ne tulivat voimaan 1. tammikuuta 1992.
lasihuvvojedje juovlamánu 21. b. 1990 lágain, nr. 78, ja biddjojuvvojedje fápmui
Näitä säännöksiä kutsutaan yleisesti ” kielilaiksi ”.
ođđajagemánu 1. b. 1992.
Kielilain pohjana olevan perusnäkemyksen
Dát njuolggadusaid gohčodit dábálaš gielas ” giellaláhkan ”.
mukaan saamen kieli ja norjan kieli ovat tasa-arvoisia ja jonka mukaan niiden tulee olla
Giellaláhka lea huksejuvvon dan vuođđooidnui ahte sámegiella ja dárogiella leat ovtta
yhdenvertaisia kieliä, vrt. saamelaislain 1 §:n 5 mom.
dásis ja galget leat ovttadássásaš gielat, vrd. Sámelága § 1-5.
Norjassa on tämän lain hyväksymisen
Norggas leat, go
myötä kaksi virallista kieltä, norja ja saame.
dohkkehii dán lága, guokte almmolaš giela, dárogiella ja sámegiella.
Kielilain tarkoituksena on kohentaa saamen
Giellalága
kielen virallista asemaa Norjassa, millä halutaan ehkäistä saamelaisen identiteetin
ulbmil lea loktet sámegiela almmolaš árvodási Norggas, vai sámi identitehta ii rašo
kehittämiseen.
eambbo, ja vai sámegiella vahká.
Tämä käy ilmi lain valmistelutöistä, mietinnöstä NOU 1985:14, Saamelainen
Dán ilbmadit lága ovdabarggut, NÁČ 1985:14 Sámi
prp. n:o 60 (1989−90).
kultuvra ja oahpahus, ja Od.prp.nr. 60 (1989-90).
Useimmat saamen ja norjan kielen yhdenvertaisuutta koskevat konkreettiset
Sámegiela ja dárogiela ovttadássásašvuođa konkrehta njuolggadusat galget
määräykset on määrä toteuttaa saamen kielen alueeksi määritetyllä hallintoalueella (3 §:n 1
čađahuvvot sámegillii dárkileappot mearriduvvon hálddašanguovllus (§3-1 nr.1). Dán
momentin 1 kohta). Tämä alue käsittää nykyään seuraavat kunnat: Kárávjohka-Kaarasjoki
guovllu dahket odne suohkanat Kárášjohka, Guovdageaidnu, Unjárga, Porsáŋgu ja
kunnan Tromssassa. Myös Nordlandissa sijaitseva Divttasvuotna-Tiitisvuonon (Tysfjord)
Deatnu Finnmárkkus, ja Gáivuona suohkan Romssas.
kunta liitetään 1. tammikuuta 2006 saamen kielen hallintoalueeseen.
Ođđajagemánu 1. b. 2006 rájis
Tällä alueella saame ja
Dán guovllus sámegiella ja dárogiella leat ollásit ovtta dásis
norjan kieli ovat täysin tasa-arvoisia kieliä virallisissa yhteyksissä.
almmolaš oktavuođain.
Saamelaislaissa annetaan saamen kielestä lisäksi koko maata koskevia säännöksiä.
Sámeláhka addá lassin riikkaviidosaš njuolggadusaid sámegiela birra.
Saamelaislain 3 §:n 2 momentin ensimmäisestä kohdasta seuraa, että sellaiset lait ja säädökset, jotka ovat kaikkien saamelaisten tai osan heistä kannalta ” erityisen kiinnostavia ”,
Sámelága § 3-2 vuosttaš lađđasis vuolgá ahte lágat ja mearrečállagat mat ” eren
on käännettävä saamen kielelle.
oamážit beroštahttet ” sámi álbmoga, galget jorgaluvvot sámegillii.
Tämä määräys koskee sekä uusia että jo aiemmin
Njuolggadus gusto
hyväksyttyjä lakeja ja säädöksiä.
sihke ođđa ja ovddežis mearriduvvon lágaid ja mearrečállagiid.
Saamelaiskäräjien ja muiden saamelaisten toimielinten
Sámedikki ja eará
näkemystä siitä, mikä on saamelaisten kannalta erityisen kiinnostavaa, pidetään tärkeänä asiaa
sámi orgánaid oaivilis das, mii dat lea mii ” erenoamážit beroštahttá ”, galgá leat
arvioitaessa.
deaddu árvvoštallamis.
Saamelaislain 3 §:n 8 mom. antaa edelleen ” jokaiselle ” oikeuden saamen kielen
Dasto addá Sámeláhka § 3-8 ” juohkehažžii ” vuoigatvuođa
opetukseen.
oahppat sámegiela.
Tämä ei koske ainoastaan saamelaisia.
Dát ii guoskka duššefal sámiide.
Kaikilla, myös ei-saamelaisilla, on oikeus
Buohkain, maiddái sis guđet eai
saamen kielen opetukseen Norjassa riippumatta siitä, missä päin maata he asuvat. Määräys ei
leat sámit, lea vuoigatvuohta oahppat sámegiela Norggas, beroškeahttá das gos sii
kuitenkaan tarkoita saamen kielen opetusta lastentarhoissa, peruskoulussa tai keskiasteen
ásset riikkas. Mearrádus ii dattetge gusto sámi mánáidgárddiide, vuođđoskuvlii iige
koulussa.
joatkkaskuvlii.
Toisin sanoen saamelaislain 3 §:n 8 mom. antaa oikeuden saamen kielen
Sámelága § 3-8 addá nappo dalle vuoigatvuođa oažžut rávesolbmo
aikuisopetukseen.
oahpahusa sámegielas.
Oikeutta saamen kielen käyttöön lastentarhoissa säännellään lastentarhoista 5.
Vuoigatvuođa oažžut sámegiela oahpahusa mánáidgárddiin regulere
toukokuuta 1995 annetun lain n:o 19:n 7 §:n kolmannessa kohdassa.
mánáidgárdeláhka, mii bođii miessemánu 5. b. 1995 nr. 19 § 7 goalmmát lađas.
Tämän määräyksen
Dan
mukaan saamelaisalueilla sijaitsevien saamelaislasten lastentarhojen tulee kehittää saamen
mearrádusas vuolgá ahte sámemánáid mánáidgárddit sámi guovlluin galget atnit
kieltä ja kulttuuria.
vuođđuneaset sámegiela ja sámi kultuvrra.
Peruskouluopetukseen tai keskiasteen opetukseen sovelletaan puolestaan
Vuođđoskuvlaoahpahusas dahje
17. heinäkuuta 1998 annetun opetuslain n:o 61 6 lukua. Uuden opetuslain valmistelutöistä
joatkkaoahpahusas dat lea geassemánu 17. beaivásaš oahpahusláhka 1998 nr. 61
voidaan mainita mietintö NOU 1995:18 ja hallituksen esitys Ot.
kapihttal 6 mii gusto. Ođđa oahpahuslága ovdabarggut leat NÁČ 1995:18 ja
prp. n:o 46 (1997−98).
Od.prp.nr. 46 (1997-98).
Päätettäessä oikeudesta saamen kielessä ja saamen kielellä annettavaan opetukseen on
Go dohkkehuvvui vuoigatvuohta oažžut oahpahusa
erityisesti otettu huomioon saamelaisoikeuden alalla tapahtunut oikeudellinen kehitys ja
sámegielas ja sámegillii, de váldojuvvojedje erenomážit vuhtii sámerievtti
Norjan kansainväliset velvoitteet tällä alalla. Opetusasioita käsitelleen lakikomitean erityisenä
riekteovdáneapmi ja Norgga riikkaidgaskasaš geatnegasvuođat dán suorggis.
pyrkimyksenä oli saattaa saamenkielisen opetuksen oikeudellinen kehitys vastaamaan
Oahpahuslága lávdegoddi ulbmádii erenoamážit harmoniseret sámegiela oahpahusa
kansainvälisen työjärjestön ILO:n yleissopimusta n:o 169.
rievttálaš ovdáneami LO-konvenšuvnnain nr. 169.
Opetuslain 6 §:n 2 momentin
Oahpahuslága § 6-2 vuosttaš
ensimmäisestä kohdasta seuraa, että saamelaisalueilla kaikilla on oikeus saamen kielen ja
lađđasis vuolgá ahte sámi guovlluin buohkain lea vuoigatvuohta oahpahussii
saamenkieliseen opetukseen.
sámegielas ja sámegillii.
Saamelaisalueiden ulkopuolella saamelaisilla on oikeus saamen
Sámi guovlluid olggobealde sámiin lea vuoigatvuohta
kielen opetukseen riippumatta siitä, kuinka moni oppilas haluaa sellaista opetusta tai missä
oahpahussii sámegielas beroškeahttá ohppiid logus guđet háliidit dakkár oahpahusa,
päin maata he asuvat, vrt. opetuslain 6 §:n 2 momentin viides kohta. Hallintoalueen
dahje das gos sii ásset riikkas, vrd. oahpahuslága § 6-2 viđát lađđasiin.
ulkopuolella jokaisella (niin saamelaisilla kuin muillakin) on oikeus saamen kielen ja
Hálddašanguovllu olggobealde juohkehaččas (sámiin ja earáin) lea vuoigatvuohta
saamenkieliseen opetukseen, kun vähintään kymmenen oppilasta toivoo tällaista opetusta ja
oahpahussii sámegielas ja sámegillii go unnimusat logi oahppi háliidit dakkár
niin kauan kuin ryhmässä on jäljellä vähintään kuusi oppilasta, vrt. opetuslain 6 §:n 2
oahpahusa, ja nu guhká go unnimusat guhtta oahppi báhcet jovkui, vrd. oahpahuslága
momentin toinen kohta.
§ 6-2 nuppi lađđasiin.
Mitä keskiasteen opetuksen tulee, saamelaisilla on oikeus saada
Joatkkaoahpahusa dáfus mii sáhttit namahit ahte sámiin lea
saamenkielistä opetusta keskiasteen koulussa, vrt. opetuslain 6 §:n 3 mom.
joatkkaskuvllain vuoigatvuohta oahpahussii sámegielas, vrd. § 6-3.
Opetuslain 6 §:n 4
Oahpahuslága §
momentin ensimmäisen kohdan mukaan kaikille oppilaille on annettava saamelaisten kieltä,
6-4 vuosttaš lađđasa mielde galgá buot ohppiid addojuvvot oahpahus sámi gielas,
kulttuuria ja yhteiskuntaelämää koskevaa opetusta.
kultuvrras ja servodateallimis.
6.4.5 Elinkeinot
6.4.5 Ealáhusgeainnut
Poronhoito
Boazodoallu
Saamelaisista elinkeinosta puhuttaessa ihmiset ajattelevat usein ensisijaisesti poronhoitoa.
Dávjá boazodoallu lea dat maid olbmot jurddašit go fáddán leat sámi ealáhusgeainnut.
Poronhoito onkin saamelaisille tärkeä elinkeino kulttuurisesti katsottuna.
Sámiide boazodoalloealáhus lea deaŧalaš ealáhusgeaidnu kultuvrralaččat.
Tämä elinkeino
Dán
koetaan ja hyväksytään Norjassa erityisesti ja tyypillisesti saamelaiseksi elinkeinoksi.
ealáhusa ipmirdit ja dohkkehit Norggas erenoamáš ja aiddofal sámi ealáhussan.
Poronhoito on jaettu Norjassa kuuteen poronhoitoalueeseen (reinbeiteområder), jotka
Norggas boazodoallu lea juhkkojuvvon guđa boazoguohtunguvlui, mat fas lea
puolestaan on jaettu 90 poronhoitopiiriin (reinbeitedistrikt).
juhkkojuvvon 90 orohahkii.
harjoittaa poronhoitoa on lailla vahvistettu yksinoikeus, joka myönnetään sellaisille
Boazoguohtunguovlluin lea boazodoalu jođiheapmi lága
saamelaista sukua oleville henkilöille, joilla on yhteys poronhoitoa harjoittavaan perheeseen.
nannen vuoigatvuohta olbmuin guđet leat sámi sogas ja geain leat čatnasat
Oikeutta Norjan poronhoitoalueilla tapahtuvaan poronhoitoon säännellään poronhoidosta 9.
boazodoallobearrašii.
kesäkuuta 1978 annetulla lailla no 49 (poronhoitolaki).
Geassemánu 9. b. 1978 boazodoalloláhka nr. 49 regulere
Poronhoidon oikeudellista asemaa ei
boazodoallojođihanvuoigatvuođaid Norgga boazoguohtunguovlluin. Boazodoalu
poronhoitolaissa kuitenkaan ole säännelty tyhjentävästi.
riektedilli ii leat dattetge dievvasii regulerejuvvon boazodoallolágas.
Lakia on syytä täydentää
Lága lea dárbu
perinnäistapaan, ikimuistoiseen nautintaoikeuteen, muihin poronhoitoa koskeviin
dievasmahttit vuoigatvuođaiguin maid olmmoš lea oamastan árbevieruiguin,
lakisäädöksiin sekä kansainvälisoikeudellisiin määräyksiin perustuvilla oikeuksilla.
guhkesáigásaš geavahemiin, eará boazodollui gullevaš láhkanjuolggadusaiguin ja
Poronhoitoa käsittelevä lakikomitea (Reindriftslovutvalget) ehdottaa mietinnössään NOU
álbmotrievttálaš njuolggadusaiguin. Boazodoallolága lávdegoddi árvala čielgga
2001:35 poronhoitolakiin muutoksia, jotka aiempaa laajemmin ottavat huomioon poronhoito
deamis NÁČ 2001:35 nuppástusaid boazodoalloláhkii mat eambbo váldet vuhtii ja
oikeuden tapaoikeudellisen perustan ja ilmentävät sitä.
speadjalastet boazodoallorievtti árbevierrorievttálaš vuođu.
Saamelaisten poronhoito ulottuu Venäjän rajalta koillisessa Femundeniin kaakossa.
Sámi boazodoallu ollá davvenuortan Ruošša ráji rájis gitta lullenuorttas
Saamelaisten elämä ja elinkeinoelämä ovat liittyneet poroihin ammoisista ajoista alkaen,
Femundena rádjái. Sámiid eallin ja ealáhusat leat leamaš gittalagaid bohččuiguin áigá
mutta vain harvat Norjan saamelaiset ovat nykyään tekemisissä poronhoidon kanssa.
juo dološáiggi rájis, muhto Norggas leat dušše hárve sámit odne boazodoalus.
Poronhoidon ei voida myöskään historiallisesti sanoa olleen suurin saamelaiselinkeino. On
Historjjálaččatge ii leat vejolaš cealkit ahte boazodoallu lea leamaš sámiid stuorimus
tavallista sanoa, että porosaamelaisten osuus Norjan saamelaista on nykyään noin 10 %.
ealáhus. Dábálaš lea dadjat ahte boazodoallosámit odne leat sullii 10% Norgga
Yhdistelmäelinkeinot, kalastus ja maatalous
Lotnolas ealáhusat, guolástus ja eanandoallu
Useimmat poronhoidon kanssa tekemisissä olevat saamelaiset asuvat Saamenmaan (Sápmi)
Eanaš sámit geain lea oktavuohta boazodollui, ásse Sámi siskkit guovlluin.
sisäosissa.
Mearra
mittakaavassa.
gáttiin sámit unnán jođihit boazodoalu.
Siellä kalastus ja maatalous ovat olleet yhdessä tavallisin saamelaiselinkeino.
Doppe guolástus ja eanandoallu leat leamaš
Kalastusta harjoitetaan enimmäkseen pienillä veneillä vuonoissa.
sámi dábáleamos ealáhusat mat manne latnjalassii.
Kalastuksen merkityksen
Sii guolástit eanaš unna fatna
saamelaisena kulttuurina Norjassa on tunnustanut myös suurkäräjien lakivaliokunta
siiguin vuonain. Norggas guolástusa lea maid Justiisalávdegoddi dohkkehan deaŧa
käsitellessään Finnmarkin lakia.
lažžan sámi kultuvrii Finnmárkku lága meannudeami oktavuođas.
Valiokunnan mietinnön Innst.
Celkojuvvo
O. n:o 80 (2004−2005) sivulla
čielggadusas Innst. O. nr. 80 (2004-2005) siidu 30:
” Merikalastus kuuluu tärkeänä osana saamelaiskulttuurin elinkeinoperustaan.
” Mearrabivdu lea deaŧalaš oassi sámi kultuvrra ealáhusalaš vuođus.
Merisaamelaisia rannikkokalastuksen perinteitä turvataan nykyisissä säädöksissä riittämättömästi.
Mearrasámiid mearrabivdoárbevieruin lea odne eahpesihkkaris suodjalus.
Tämän vuoksi on tärkeää varmistaa merisaamelaisten mahdollisuus jatkaa rannikkokalastusta. ”
Danne lea deaŧalaš ahte mearrasámiid vejolašvuođat sihkkarastojuvvojit nu, ahte sáhttet joatkit iežaset mearragáddebivddu. ”
Yhdistetty kalastus ja maatilatalous on nimenomaan rannikolla asuvan saamelaisväestön
Guolástus ja dállodoallu leat latnjalassii dat ealáhusheivehallanstrategiija maid
yksiselitteisimmin valitsema elinkeinostrategia, ja sen voidaan tämän takia sanoakin olevan
eahpitkeahttá eatnašat mearrasámi álbmogis válljejit, ja danne dan lea vejolaš
kulttuurinen tunnusmerkki.
gohčodit kultuvrralaš dovdomearkan.
Meren voimavarojen alati lisääntyvä verottaminen ja
Dainnago ábi guollehivvodagaid bivdimat
kansainvälisten sekä kansallisten kiintiöjärjestelmien luominen johtivat siihen, että vapaaseen
lassánedje ja riikkaidgaskasaš ja riikkalaš earreortnegat bohte, de šattai geavadis
kalastukseen perustuva luonnonvarojen käyttö vaikeutui 1980- ja 1990-luvulla.
váttis bisuhit friddjabivddu resursaviežžamiid 1980- ja 1990-jagiid.
Rannikko- ja
Dainnago
vuonoalueilla elävät saamelaiset harjoittivat kalastusta yhdistettynä muuhun
áhpegátti ja vuotnaguovlluid sámiid guolásteapmi lei latnjalassii eará
elinkeinotoimintaan, minkä takia he kohtasivat ongelmia kiintiöiden saamisessa.
ealáhusdoaimmaiguin, de šattaid sidjiide váttis oažžut bivdineriid.
He eivät
Sii eai lean
yksinkertaisesti olleet kalastaneet riittävästi.
njulgestaga bivdán doarvái.
Tämä oli kalastuspolitiikan tahaton sivuvaikutus,
Dát lei guolástuspolitihka áiggokeahtes lasseváikkuhus,
ja saamelaiskäräjät on huomauttanut viranomaisille, että saamelaisten perinteinen
ja Sámediggi lea čujuhan eiseválddiide ahte sámiid árbevirolaš ealáhusvuođđu lea
elinkeinoperusta on vaarassa.
áitojuvvon.
Myös saamelaiselle maataloudelle on ominaista, että sitä on harjoitettu vain pienessä
Dat lea sámi eanandoalu dovdomearka, ahte datge čađahuvvui unnibuš
mittakaavassa.
mearis.
Maatilataloutta harjoitetaan saamelaisalueilla useimmiten muiden ammattien
Sámi guovlluin eanaš eanandállodoalut jođihuvvojit latnjalassii eará
ja elinkeinojen ohessa.
fitnuiguin ja ealáhusaiguin.
Maatalous on perinteisesti ollut avoin ja joustava elinkeino. Se on
Eanandoallu lea árbevirolaččat leamaš rabas ja njuovžilis
työllistänyt tiettyinä ajanjaksoina eli sadonkorjuuaikoina ihmisiä, jotka eivät ole
ealáhus. Dat lea dihto áigodagaid dahje ” lájuid áiggi ” buktán bargosajiid olbmuide geat eai lean bissovaččat ealáhusas, ja lea addán eanandoalliide vejolašvuođaid
työskennelleet pysyvästi tämän elinkeinon parissa, ja se on antanut maatilallisille
geavahit bargomárkanis eará loavkkuid. Sámi árbevieruid mielde sámi guovlluid
mahdollisuuksia hyödyntää muita työmarkkinoiden markkinarakoja. Tyypillisen
eanandoalu ja šibitdoalu leat unnán lágidan dainna ulbmiliin, ahte galget sektoriseret
saamelaisperinteen mukaisesti maatalouden ja maatilatalouden organisoinnissa ei
ja dahkat dan dievasbargun, mii lea leamaš norgalaš eanandoalu deaŧalaš premissa.
saamelaisalueilla kovinkaan laajasti tähdätä samaan sektoripainotteiseen ja
Sámi guovlluin eanandoallu lea eanaš leamaš biebmogilvámušat ja unna mearis
täystyöllisyystavoitteeseen, jota on pidetty Norjan maatalouspolitiikan tärkeänä lähtökohtana.
Lasseealáhusat