pere/sami_parallel huggingface dataset:
Ivalon yläkoulu: Sara Nuorgam (pohjoissaame)
Avvila badjeskuvla: Sara Nuorgam (davvisámegiella)
Sevettijärven koulu: Anna-Katariina Feodoroff (koltansaame)
Čeavetjávrri skuvla: Anna-Katariina Feodoroff (nuortalašgiella)
Karigasniemen koulu: Matias West (pohjoissaame) ja Nora Pieski (pohjoissaame)
Gáregasnjárgga skuvla: Matias West (davvisámegiella) ja Nora Pieski (davvisámegiella)
Vuotson koulu: Jouni Hetta (pohjoissaame)
Vuohču skuvla: Jouni Hetta (davvisámegiella)
Napapiirin yläaste: Katja Anttonen (pohjoissaame), Eero Anttila (pohjoissaame) ja Jussa Rahko (pohjoissaame)
Napabijre badjeskuvla: Katja Anttonen (davvisámegiella), Eero Anttila (davvisámegiella) ja Jussa Rahko (davvisámegiella)
Saamelaiskulttuurikeskus Sajoksen peruskivi muurattiin
Sámekulturguovddáš Sajosa vuođđogeađgi muvrej
Saamelaiskulttuurikeskus SAJOKSEN peruskivi muurattiin Inarissa rakennuksen työmaalla torstaina 10.6.2010.
Sámekulturguovddáš SAJOSA vuođđogeađgi muvrejuvvui Anáris vistti huksenbáikkis duorastaga 10.6.2010 dmu 14 álgán dilálašvuođas.
Tilaisuuden juhlapuhujana oli eduskunnan valtiovarainvaliokunnan puheenjohtaja, kansanedustaja Hannes Manninen.
Dilálašvuođa ávvuhállin lei riikkabeivviid ruhtaváljagotti ságajođiheaddji, riikkabeailahttu Hannes Manninen.
Keskelle Inarin kirkonkylää, Juutuanjoen rantaan ja Inarijärven tuntumaan nousevan saamelaiskulttuurikeskuksen perustuksiin muurattiin metallilieriö, joka sisälsi mm. peruskirjan (neljä eri kieliversiota; suomenkielinen, inarinsaamenkielinen, koltansaamenkielinen ja pohjoissaamenkielinen), käytössä olevan kolikkosarjan, Inarissa ilmestyvät uusimmat paikallislehdet (Inarilainen, Ávvir, Lapin Kansa ja Pohjolan Sanomat) ja perinteisiä saamelaisia, Sámi Duodji - tuotemerkillä varustettuja käsitöitä.
Guovdu Anára kirkosiidda, Juvdujoga gáddái ja Anárjávrri lahkosii boahtti sámekulturguovddáža vuđđui muvrejuvvui metállaskáhppu, mii sisttis doalai ee. vuođđogirjji (njeallje sierra giellaveršuvnna; suomagielat, anárašgielat, nuortalašgielat ja davvisámegielat), anus leahkki šlántečoakkáldaga, Anáris almmustuvvi ođđaseamos báikkálašaviissaid (Inarilainen, Ávvir, Lapin Kansa ja Pohjolan Sanomat) ja árbevirolaš sápmelaš, Sámi Duodji-buvttamearkkain merkejuvvon dujiid.
Siidassa jatkuneessa juhlatilaisuudessa juhlapuheen piti eduskunnan valtiovarainvaliokunnan puheenjohtaja kansanedustaja Hannes Manninen.
Siiddas joatkašuvvan ávvudilálašvuođas ávvusága doalai riikkabeivviid ruhtaváljagotti ságajođiheaddji riikkabeailahttu Hannes Manninen.
Saamelaiskäräjien puheen piti Saamelaiskäräjien puheenjohtaja Klemetti Näkkäläjärvi, käyttäjän puheen piti projektipäällikkö Juha Guttorm ja rakennuttajan puheen piti Senaatti-kiinteistöjen johtaja Jukka Liede.
Sámedikki sága doalai Sámedikki ságajođiheaddji Klemetti Näkkäläjärvi, geavaheaddji sága doalai prošeaktahoavda Juha Guttorm ja hukseheaddji sága doalai Senaatti-kiinteistöt hoavda Jukka Liede.
Inarin kunnan tervehdyksen tilaisuuteen toi Inarin kunnanvaltuuston puheenjohtaja Teuvo Katajamaa.
Anára gieldda dearvvahusa dilálašvuhtii buvttii Anára gielddastivrra ságajođiheaddji Teuvo Katajamaa.
Tilaisuuden juhlamusiikista vastasi Annukka Hirvasvuopio-Laiti.
Dilálašvuođa ávvumusihkas vástidii Annukka Hirvasvuopio-Laiti.
Kansainvälisesti menestynyt Adjágas pääesiintyjäksi Ijahis idjaan
Adjágas váldoloaiddasteaddjin Ijahis idjii
Kansainvälisesti menestynyt saamelaisyhtye Adjágas saapuu elokuussa Inarissa järjestettävän Ijahis idja - alkuperäiskansojen musiikkitapahtuman pääesiintyjäksi.
Riikkaidgaskasaččat birgen sámejoavku Adjágas boahtá borgemánus Anáris lágiduvvon Ijahis idja - eamiálbmogiid musihkkadáhpáhusa váldoloaiddasteaddjin.
– Konsertti on Adjágasin ensimmäinen Suomessa.
– Konsearta lea Adjágasa vuosttas Suomas.
Ijahis idja - festivaaliorganisaatio on iloinen saadessaan vastaanottaa näin merkittävän saamelaisyhtyeen tapahtumaan ja että heidän musiikkiaan kuullaan viimein Suomen saamelaisalueella, vs. kulttuurisihteeri Anna Näkkäläjärvi hehkuttaa.
Ijahis idja - festiválaorganisášuvdna lea ilus, go oažžu vuostáiváldit ná dehálaš sámejoavkku dáhpáhussii ja ahte sin musihka beassat gullat viimmat Suoma Sámis, festiválahoavda Anna Näkkäläjärvi rámiida.
Adjágas yhdistää musiikissaan pohjoissaamelaista joikua ja moderneja musiikillisia sävyjä.
Adjágas laktá musihkas davvisápmelaš juigosa ja modearna musihka šuoŋaid.
Yhtyeen viimeisin julkaisu on albumi Mánu rávdnji (2009), jota edelsi yhtyeen debyyttilevy Adjágas (2006).
Joavkku maŋimuš albuma lea Mánu rávdnji (2009), man ovdal almmustuvai debyhtaskearru Adjágas (2006).
Adjágas esiintyi Vancouverin olympialaisten kulttuu-riohjelmassa ja on erittäin suosittu yhtye niin kotimaassaan Norjassa kuin kansainvälisestikin.
Adjágas loaiddastii Vancouver olympiagilvvuid kulturprográmmas ja lea erenomáš bivnnut joavku nu ruovttueatnamis Norggas go riikkaidgaskasaččatge.
Vuoden 2010 teemana yhteenkuuluvuus
Jagi 2010 temán lea oktiigullevašvuohta
Seitsemättä kertaa järjestettävä Ijahis idja raikaa Inarin kirkonkylällä 20.–22.8.2010.
Čihččet geardde lágiduvvon Ijahis idja čuodjá Anára kirkosiiddas 20.–22.8.2010.
Festivaali on vakiinnuttanut asemansa tärkeimpänä saamelaismusiikkia esittelevänä tapahtumana Suomessa.
Festivála lea stáđásmahttán iežas sajádaga sámemusihka ovdanbukti dehaleamos dáhpáhussan Suomas.
Festivaalin teemana on tänä vuonna alkuperäiskansojen yhteenkuuluvuus.
Festivála temán lea dán jagi eamiálbmogiid oktiigullevašvuohta.
Alkuperäiskansoja saapuu Inariin kolmelta eri mantereelta ja kulttuurien kohtaaminen on ainutlaatuinen festivaalin historiassa.
Eamiálbmogat bohtet Anárii golmma sierra nannámis ja kultuvrraid deaivvadeapmi lea áidnalunddot festivála historjjás.
Ijahis idjan päätapahtuma on lauantaina 23.8. järjestettävä Ijahis ija - konsertti, jossa kuullaan Adjágasin musiikin lisäksi alkuperäiskansavieraiden esityksiä, perinteisten saamelaisten vokaalimusiikkilajien esittäjiä sekä saamelaista räppiä Amocilta ja Ailu Vallelta ja paljon muuta saamelaismusiikkia.
Ijahis ija váldodáhpáhus lea lávvardaga 23.8. lágiduvvon Ijahis ija - konsearta, gos gullat Adjágasa musihka lassin eamiálbmotgussiid loaiddastemiid, árbevirolaš sámi vokálamusihkkašlájaid loaiddasteaddjiid ja maiddái sámi räp Amocis ja Ailu Valles ja olu eará sámemusihka.
Ijahis idja - tapahtuman järjestävät yhteistyössä Saamelaiskäräjät, Anára Sámisearvi, Saamelaisalueen koulutuskeskus, Saamelaismuseo Siida, Inarin kunta, Giellagas-instituutti ja Inarin seurakunta.
Ijahis idja - dáhpáhusa lágidit ovttasbarggus Anára Sámisearvi rs.
, 0408400383 ja tapahtuman verkkosivuilta osoitteesta www.ijahisidja.fi.
, Sámediggi, Sámi oahpahusguovddáš, Sámemusea Siida, Anára gielda, Giellagas-instituhtta ja Anára searvegoddi.
Gollegiella – Pohjoismainen saamen kielen kielipalkinto jaetaan syksyllä 2010
GOLLEGIELLA - Davviriikkalaš sámi giellabálkkašupmi 2010
GOLLEGIELLA – Pohjoismainen saamen kielen kielipalkinto jaetaan neljännen kerran syksyllä 2010 saamelaisasioista vastaavien ministereiden ja saamelaiskäräjien puheenjohtajien tapaamisessa Tukholmassa marraskuussa.
Gollegiella - davviriikkalaš sámi giellabálkkašupmi geigejuvvo njealját geardde čakčat 2010 sámeministariid ja sámediggepresideanttaid deaivvadeamis Stockholmas skábmamánus.
Palkinto myönnetään yksityishenkilöille tai yhteisöille Norjassa, Ruotsissa, Suomessa tai Venäjällä saamen kielen edistämisestä.
Giellabálkkašupmi addojuvvo ovttaskas olbmui dehe organisašuvdnii Norggas, Ruoŧas, Suomas dehe Ruoššas sámegiela ovddideamis.
Palkinto jaettiin ensimmäisen kerran vuonna 2004 ja se jaetaan joka toinen vuosi.
Bálkkašupmi geigejuvvui vuosttaš geardde jagi 2004, ja dat juhkkojuvvo juohke nuppi jagi.
Palkinto on suuruudeltaan 12 500 euroa.
Bálkkašumi sturrodat lea 12 500 euro.
Kielipalkinto myönnetään yksityishenkilöille (ml. ryhmä) tai yhteisöille (ml yhdistys, laitos), jotka ovat ansioituneet toimimalla merkittävällä tavalla saamen kielen edistämiseksi, kehittämiseksi tai säilymiseksi.
Giellabálkkašupmi juhkkojuvvo ovttaskas olbmuide (maiddái joavkkuide) dehe servošiidda (omd. searvi, ovttastus, ásahus, instituhtta) mat leat earenoamážit bidjan návccaid sámegiela ovddideapmái, gárggiidahttimii dehe seailluheapmái.
Palkinto voidaan myöntää esimerkiksi kirjallisista, suullisista tai muista ansioista, jotka sijoittuvat hyvin laajalti eri toimialueille.
Giellabálkkašupmi sáhttá addojuvvot ovdamearkka dihte čálalaš, njálmmálaš dehe eará bargguin mat gusket hui viidát sierra servodatsurggiide.
Palkinto voidaan jakaa useiden voittajien kesken.
Bálkkašumi supmi sáhttá juogadit eanet go ovtta vuoitái.
Yksityishenkilö, ryhmä tai yhteisö Norjassa, Ruotsissa, Suomessa ja Venäjällä voi tehda oman ehdotuksensa vuoden 2010 palkinnon saajasta.
Ovttaskas olmmoš, joavku dehe searvvuš Norggas, Ruoŧas, Suomas ja Ruoššas sáhttá dahkat evttohusa jagi 2010 bálkkašumi vuoitin.
Ehdotus palkinnon saajaksi ja korkeintaan 1-2 sivun kirjallinen perustelu tulee toimittaa viimeistään 1. syyskuuta 2010 osoitteeseen:
Evttohus bálkkašumi vuoitin oktan čálalaš ákkastallamiin man guhkkodat oažžu leat eanemustá 1-2 siiddu, galgá ollet čakčamánu 1. beaivvi rádjai dán čujuhussii:
Ohjesääntö
Njuolggadusat ja bagadus
Arviointitoimikunnan kokoonpano
Árvvoštallanlávdegoddi
Tel: +46(0)70-33 99 575 Fax: +46(0)980-780 31 e-mail: Tämä sähköpostiosoite on suojattu roskapostia vastaan, aseta javascripttuki päälle nähdäksesi osoitteen.
Brita Stina Sjaggo (árvvoštallanlávdegotti čálli) Sametinget Box 90 SE-981 22 Kiruna Sweden
Saamelaisalueen koulutuskeskus
Sámi oahpahusguovddáš
Saamelaiskulttuurikeskuksen toinen päävuokralainen on Saamelaisalueen koulutuskeskus (SAKK).
Sámekulturguovddáža nubbi váldoláigolaš lea Sámi oahpahusguovddáš (SOG).
Saamelaiskulttuurikeskuksen ensimmäiseen kerrokseen tuli oppilaitoksen media- ja kieliopetustilat, virtuaalikoulu sekä huipputekniikalla varustettu musiikki- ja elokuvastudio.
Sámekulturguovddáža vuosttaš geardái bohte skuvlla media- ja gielaoahpahuslanjat, virtuálaskuvla ja musihkka- ja filbmastudio alladási teknihkain.
Saamelaisalueen koulutuskeskus on toisen asteen oppilaitos, joka järjestää monialaista ammatillista koulutusta suomeksi ja saameksi sekä edistää saamelaiskulttuuria koko saamelaisalueella.
Sámi oahpahusguovddáš lea nuppi dási skuvla, mii ordne mángga suorggi ámmátoahpahusa suoma- ja sámegillii ja ovddida sámekultuvrra olles sámi guovllus.
Ainutlaatuisen oppilaitoksen päätoimipaikka sijaitsee monikulttuurisessa Inarissa.
Skuvlla váldoviessu lea Anáris.
Muut toimipaikat ovat Ivalossa, Kaamasen Toivoniemessä ja Enontekiön Hetassa.
Eará doaibmabáikkit leat Avvilis, Gápmasa Doaivonjárggas ja Eanodaga Heahtás.
Koulutus- ja tutkimusyhteistyö ulottuu saamelaisalueen valtioiden lisäksi erityisesti pohjoisten alkuperäiskansojen maailmaan.
Skuvlen- ja dutkanovttasbargu ollá sámeguovllu riikkaid lassin erenomážit davvi eamiálbmogiid máilbmái.
Saamelaisalueen koulutuskeskuksesta valmistuu merkonomeja, datanomeja, ravintolan kokkeja, matkailupalvelun tuottajia, artisaaneja, porotalousyrittäjiä, poronhoitajia ja lähihoitajia.
Sámi oahpahusguovddážis válmmasnuvvet merkonomat, datanomat, restoráŋŋa goahkat, turismabálvalusaid buvttadeaddjit, artisánat, boazodoallit ja lagasdikšut.
Lisäksi koulutuskeskuksessa on yleissivistäviä linjoja ja aikuiskoulutusta.
Dasa lassin oahpahusguovddážis leat dábálaš čuvgejeaddji suorggit ja rávesolbmuid skuvlejupmi.
Saamelaisalueen koulutuskeskuksen Sajoksen vastuuhenkilö on rehtori Liisa Holmberg.
Sámi oahpahusguovddáža Sajosa vástuolmmoš lea Liisa Holmberg.
Saamelaiskulttuurikeskuksen päävuokralaisena toimii Saamelaiskäräjät ja sen vastuulla on kulttuurikeskuksen yleistilojen käytön koordinointi ja edelleen vuokraus muille toimijoille.
Sámekulturguovddáža váldoláigolaš lea Sámediggi ja dan ovddasvástádussan lea kulturguovddáža dábálaš sajiid koordineren ja ovddosguvlui láigoheapmi eará doaibmiide.
Kulttuurikeskuksesta Saamelaiskäräjät sai käyttöönsä tilaa 1095 m2.
Kulturguovddážis Sámediggi oaččui atnui 1095 m2.
Keskuksen toisessa ja kolmannessa kerroksessa sijaitsevat Saamelaiskäräjien sihteeristön hallintotilat.
Guovddáža nuppi ja goalmmát gearddis leat Sámedikki hálddahuslanjat.
Saamelaiskäräjät on Suomen saamelaisten korkein, edustuksellinen poliittis-itsehallinnollinen elin, joka toimii oikeusministeriön hallinnonalalla.
Sámediggi lea Suoma sámiid alimus ovddasteaddji politihkalaš-iešmearrideaddji orgána, guhte doaibmá vuoigatvuohtaministeriija hálddahussuorggis.
Saamelaiskäräjien ydintehtävänä on suunnitella ja toteuttaa Suomen perustuslaissa saamelaisille turvattua kieltä ja kulttuuria koskevaa itsehallintoa.
Sámedikki guovddášbargun lea plánet ja ollašuhttit Suoma vuođđolágas sápmelaččaide dorvvastuvvon giela ja kultuvrra guoski iešmearrideami.
Saamelaiskäräjät edustaa saamelaisia kansallisissa ja kansainvälisissä yhteyksissä ja hoitaa saamelaisten kieltä, kulttuuria ja heidän asemaansa alkuperäiskansana koskevia asioita.
Sámediggi ovddasta sápmelaččaid álbmotlaš ja riikkaidgaskasaš oktavuođain ja dikšu sámiid giela, kultuvrra ja sin sajádaga eamiálbmogiid guoski áššiin.
Saamelaiskäräjät voi tehdä viranomaisille aloitteita ja esityksiä ja antaa lausuntoja.
Sámediggi sáhttá dahkat eiseválddiide álgagiid ja evttohusaid ja addit cealkámušaid.
Saamelaiskäräjien 21 jäsentä ja neljä varajäsentä valitaan saamelaisten keskuudesta joka neljäs vuosi toimeenpantavilla vaaleilla.
Sámedikki 21 lahtu ja njeallje várrelahtu válljejuvvojit sámiid gaskkas juohke njealját jagi válggaiguin.
Saamelaiskäräjien sihteeristö jakaantuu yleistoimistoon, saamen kielen-, sekä koulutus- ja oppimateriaalitoimistoon.
Sámedikki doaimmahagat juohkašuvvet dábálaš, sámegiela sihke skuvlen- ja oahppomateriáladoaimmahahkii.
Saamelaiskäräjien päätoiminen puheenjohtaja on Klemetti Näkkäläjärvi.
Sámedikki ollesáigásaš sátnejođiheaddji lea Klemetti Näkkäläjärvi.
Lisätietoa Saamelaiskäräjistä.
Lassediehtu Sámedikki birra.
SámiSoster ry on valtakunnallinen yhdistys, jonka sääntöjen mukaisena tarkoituksena on valvoa, ylläpitää ja edistää saamelaisten asemaa ja oikeuksia alkuperäiskansana sosiaali- ja terveysalalla sekä hyvinvointiin liittyvissä kysymyksissä kansallisissa ja kansainvälisissä yhteyksissä.
SámiSoster rs lea riikaviidosaš searvi, man ulbmilin lea gohcit, bajasdoallat ja ovddidit sápmelaččaid sajádaga ja vuoigatvuođaid eamiálbmogin sosiála- ja dearvvasvuođasuorggis sihke buresbirgejupmái gullevaš áššiin sisriikkalaš ja riikaidgaskasaš oktavuođain.
Yhdistys harjoittaa saamelaisväestön sosiaali- ja terveysalaan kuuluvaa kehittämis-, kokeilu-, koulutus-, kuntoutus-, tiedotus-, julkaisu- ja tutkimustoimintaa (2 §).
Searvi hárjeha sápmelaččaid sosiála-ja dearvvasvuođasuorgái gullevaš ovddidan-, iskkadallan-, skuvlen-, veajuiduhttin-, dieđihan-, olggosaddin- ja dutkandoaimma (2§).
Pyrkimyksenä on, että saamelaisten sosiaali- ja terveyspalvelut sekä järjestölähtöinen auttamistoiminta järjestetään saamelaisten omalla äidinkielellä. Lisäksi auttamistoiminta suunnitellaan ja toteutetaan sellaisin toimintamuodoin, jotka perustuvat saamelaiseen kulttuuriin ja perinteisiin ja tukevat saamelaisen elämäntavan käytäntöjä ja saamelaisyhteisöjä.
Viggámussan lea, ahte sápmelaččaid sosiála- ja dearvvasvuođasuorggi bálvalusat ja servvodatlaš veahkkedoaimmat lágiduvvo sámegillii, blánejuvvo ja ollašuhttojuvvo dakkar doaibmavugiigguin, mat vuođđuiduvvet sápmelaččaid kultuvrii ja arbevieruidde ja dat nannejit sámiid eallinvuogi ja sámiservvodaga.
Sámi Soster ry:n toimitilat ovat Sajoksen toisessa kerroksessa.
SámiSostera beales ovddasvástádus sámekulturguovddášfidnus lea Risten-Rauna Maggas.
Yhteystiedot:
Sajosis bargá:
Lue lisää SámiSosterista.
Lassediehtu SámiSosteris.
Tilavuokraus
Sajosa lanjat
Saamelaiskulttuurikeskus Sajos on Pohjois-Lapin suurin kongressi- ja tapahtumatalo.
Sámekulturguovddáš Sajos lea Davvi-Lappi stuorámus kongreassa- ja dáhpáhusviessu.
Saamelaiskulttuurikeskus Sajos soveltuu erinomaisesti kansainvälisiin kokouksiin ja kongresseihin.
Sámekulturguovddáš Sajos heive erenomážit riikkaidgaskasaš čoahkkimiidda ja kongreassaide.
Sajoksen tilojen lisäksi on varattavissa muutaman minuutin kävelymatkan päässä sijaitsevan Saamelaismuseo Siidan auditorio.
Sajosa sajiid lassin lea vejolaš várret maid Sámemusea Siidda auditoria, mii lea muhtun minuhta vázzinmátkki duohken.
195-260 henkilölle, 298 m2.
AUDITORIA DOLLA 195-260 olbmui, 298 m2.
70-140 henkilölle, 117 m2.
DOLLAGÁDDI-SÁLE 70-140 olbmui, 117 m2.
195-430 henkilölle, 417 m2.
VÁLDOSÁLE 195-430 olbmui, 417 m2.
Muodostuu auditorio Dollasta ja Dollagáddi-salista
Čoahkkána auditorio Dollas ja Dollagáddi-sáles
60 henkilölle.
PARLAMEANTTASÁLE SOLJU 60 olbmui.
KOKOUSTILA SILBA 10 henkilölle, 25 m2
ČOAHKKINLATNJA SILBA 10 olbmui, 25 m2
15 henkilölle, 35 m2
ČOAHKKINLATNJA NÁSTI 15 olbmui, 35 m2
25 henkilölle 50 m2 (yhdistetty tila Silbasta ja Nástista)
ČOAHKKINLATNJASILBANÁSTI 25 olbmui 50 m2 (ovttastahtton čoahkkinlanjas Silbbas ja Nástis)
16-20 henkilölle 40 m2
ČOAHKKINLATNJA SISTI 16-20 olbmui 40 m2
ESIINTYJÄLÄMPIÖ (lämpiö ja maskeeraustila)
ARTISTALATNJA (minigievkkan ja čábbudanlatnja)
Varattavissa vain koulujen kesälomien aikana.
SÁMELUOHKÁ, KULTUVRALUOHKKÁ JA MEDIALUOHKKÁ.
50 (+ 90) henkilölle
RESTORÁŊŊA GALLA, 50 olbmui
80 henkilölle.
SIIDDA AUDITORIA, SÁMI MUSEA-LUONDDUGUOVDDÁŠ SIIDA 80 olbmui.
Siida sijaitsee 200 metrin päässä Sajoksesta.
Sajádat 200 mehtera duohken Sajosis.
AV-TEKNIKOT; Varattavissa ääni- ja / tai valoteknikot.
AV-TEKNIHKKARAT; Vejolaš várret jietna- ja/dahje čuovgateknihkkaraid.
AV-teknikkoa tarvitaan mm. tulkkauskokouksissa sekä musiikki- ja teatteriesityksissä.
AV-teknihkar dárbbašuvvo ee. dulkkojuvoon čoahkkimiin ja musihka- ja teahterčajáhusain.
Teknikot avustavat myös peruskokoustekniikassa.
Teknihkkarat veahkkehit maid dábálaš čoahkkinteknihkkas.
KOKOUSAVUSTAJA: Saatavana myös kokousavustajia.
ČOAHKKINVEAHKKI: Vejolaš oažžut maid čoahkkinveahkki.
TULKIT: Järjestämme tarvittaessa myös simultaanitulkit.
DULKKAT: Mii ortnet dárbbu mielde maid simultanadulkkait.
Katso pohjapiirros (pdf).
Geahča vuođđosárgosa (pdf).
Pääsali (yhdistetty)
Váldosále (ovttastahttojuvvon)
Sajoksen Pääsali soveltuu kongresseihin, konsertteihin ja teatteriesityksiin.
Sajosa váldosále heive kongreassaide, konsearttaide ja teáhterčájáhusaide.
Pääsali muodostuu Auditorio Dollasta ja sen takana olevasta, siirtoseinällä erotettavasta Monitoimisali Dollagáddista.
Váldosále čohkiida Auditoria Dolas ja Máŋggadoaimmasále Dollagáttis, mii lea auditoria bálddas ja man sáhttá dárbbu mielde sirdinseinniin sirret auditorias.
Pääsali on Sajoksen suurin yhtenäinen kokoontumistila.
Váldosále lea Sajosa stuorámus oktilaš čoahkkananbáiki.
Pääsali on muunneltavissa MAKSI- ja SHOW - muotoihin käyttäjän tarpeiden mukaan.
Váldosále sáhttá rievdadit MAKSI- ja SHOW - hámiide dárbbu mielde.
* Salin kokonaispinta-ala: 417 m2 (pituus n. 27,5 m x leveys 17 m)
* Sále olles viidodat: 417 m2 (guhkkodat s. 27,5 m x govdodat s.17 m)
MAKSI-muoto 430 henkilölle
MAKSI-hápmi 430 olbmui
Kongresseihin, koulutuksiin, luentoihin ja tilaisuuksiin, joissa tarvitaan runsaasti istumapaikkoja yleisölle.
Kongreassaide, skuvlejupmái, logaldallamiidda ja dilálašvuođaide, main dárbbaša ollu čohkkánsajiid geahččiide.
* Katsomo: Kiinteät istuinpaikat nousevassa katsomossa 190 henkilölle + tasalattialla irtotuoleja 234 henkilölle + 6 paikkaa luennoitsijoille.
* Geahččiidsadji: Stuolut 190 olbmui + dásseláhttis 234 luovos stuolu + 6 báikki logaldalliide.
Paikkoja yhteensä 430 henkilölle.
Sadji oktiibuot 430 olbmui.
* Näyttämö:n. 50 m2 (leveys 12 m x syvyys 4 m).
* Lávdi: s. 50m2 (govdodat 12 m x čikŋodat 4 m).
SHOW-muoto 190 - 254 henkilölle Konsertteihin, show-esityksiin, teatteriesityksiin tai tilaisuuksiin, joissa tarvitaan erityisen suurta näyttämöä.
SHOW-hápmi 190 - 254 olbmui Konsearttaide, show-čájáhusaide, teáhterčájáhusaide dahje dilálašvuođaide, main dárbbaša erenomáš stuorra lávddi.
* Katsomo: kiinteät istuinpaikat nousevassa katsomossa 190 henkilölle (9 istuinriviä), jolloin saadaan suurin mahdollinen näyttämötila
* Geahččiidsadji: 190 čohkkánsaji (9 gurgadasa), nu ahte oažžut nu stuorra lávddi go vejolaš
* Näyttämö: 270 m2 (leveys 17 m x syvyys 16 m)
* Lávdi: 270 m2 (govdodat 17 m x čikŋodat 16 m)
TAI lisätään hieman istuinpaikkoja ja vähennetään näyttämöä:
DAHJE lasihuvvojit veahá čohkkánsajit ja lávdi unniduvvo:
* Katsomo: kiinteät istuinpaikat nousevassa katsomossa 254 henkilölle istuinpaikka (12 istuinriviä).
* Geahččiidsadji: čohkkánsajit 254 olbmui (12 gurgadasa).
Katsomo perusmuodossaan, monitoimisali näyttämönä.
Geahččiidsadji vuođđohámis, máŋggadoaimmasále lávdin.
* Näyttämö: 200 m2: leveys 17 m x syvyys 12,5 m.
* Lávdi: 200 m2: govdodat 17 m x čikŋodat 12,5 m.
* Dokumenttikamera * Videoneuvotteludekki
TEKNIHKKA JA RUSTTEGAT:
* Blu-ray - soitin, DVD. / VHS-yhdistelmäsoitin
* Dokumeantakamera * Videoráđđádallandekki
* Äänentoisto * Äänitysmahdollisuus
* Jienanannen * Báddenvejolašvuohta
* Sähkökäyttöisen valkokankaan koko: 5 m x 12,5 m * Harmaa & valkoinen taustakangas 6 m x 18 m
* Elektrovnnalaš vilgesšearpma sturrodat: 5 m x 12,5 m * Ránes & vilges duogáššearbma 6 m x 18 m
* Fläppitaulu
* Blohkkatávval
* Puhujapönttö
* Sárdnestuollu
* Nauhoitus- ja simultaanitulkkausmahdollisuus viidelle kielelle (viisi kiinteää tulkkauskoppia);
* Bádden- ja simultánadulkonvejolašvuohta viđa gillii (vihtta giddes dulkonlanjaža)
Sajoksen Kokous- ja tapahtumapalvelut järjestää saamen kielten tulkit.
Sajosa Čoahkkin- ja dáhpáhusbálvalusat ordne sámegiela dulkkaid.
* Tulkkauskoppien koot: 2 kpl x 9,5 m2, 2 kpl x 6 m2 ja 1 kpl x 8 m2
* Dulkonlanjažiid sturrodagat: 2 st x 9,5 m², 2 st x 6 m² ja 1 st x 8 m²
* Tanssimatto näyttämölle
* Dánsaláhtterátnu lávdái
* Kokoustarjoilut l ue lisää.
* Čoahkkinfáladeamit.
MUUTA HUOMIOITAVAA:
EARÁ FUOMÁŠANVEARA:
* Pääsalissa anniskeluoikeudet.
* Fuolahussisamannan njuolga váldosále lávdái.
* Huoltosisäänkäynti (oven leveys 2,2 m) suoraan pääsalin näyttämölle.
Uvssa govdodat 2,2 m.
Auditorio Dolla soveltuu konsertti- ja kongressisaliksi.
Auditoria Dolla
Auditorio Dollassa on nouseva katsomo ja simultaanitulkkausmahdollisuus viidelle kielelle.
Auditoria Dolla heive konsearta- ja kongreassasálen.
Dolla on pohjossaamea ja tarkoittaa tulta.
Auditorias leat buorit čohkkánsajit ja simultánadulkonvejolašvuohta viđa gillii.
Auditorio Dolla on muunneltavissa PERUS-, SEMINAARI- tai MINImuotoon riippuen tilaisuuden luonteesta.
Auditoria Dola sáhttá rievdadit VUOĐĐO-, SEMINÁRA- dahje MINIhápmái dilálašvuođa luonddu vuođul.
* 298 m2 (pituus 18,5 m x leveys 17 m)
* 298 m² (guhkkodat18,5 m x govdodat 17 m)
PERUSMUOTO 260 henkilölle
VUOĐĐOHÁPMI 260 olbmui
* Katsomo: kiinteät istuinpaikat nousevassa katsomossa 254 henkilölle (12 istuinriviä) ja 6 paikkaa luennoitsijoille.
* Geahččiidsadji: giddes čohkkánsajit 254 olbmui (12 čohkkánráđa) ja 6 báikki logaldalliide.
* Näyttämö: 84 m2 (leveys 17 m x syvyys 4,5 m).
* Lávdi: 84 m² (govdodat 17 m x čikŋodat 4,5 m).
Soveltuu tilaisuuksiin, joissa tarvitaan keskikokoista näyttämöä ja katsomoa.
Heive dilálašvuođaide, main dárbbašit gaskasturrosaš lávddi ja geahččansaji.
Ks. pohjakuva oikealla.
Gč. vuođđogova olgešbealde.
SEMINAARIMUOTO 310 henkilölle
SEMINÁRAHÁPMI 310 olbmui
* Katsomo: kiinteät istuinpaikat nousevassa katsomossa 190 henkilölle (9 istuinriviä) + tasalattialla 116 irtotuolia (4 tuoliriviä) ja 4 paikkaa luennoitsijoille.
* Geahččiidsadji: giddes čohkkánsajit 190 olbmui (9 čohkkánráđa) + dásseláhtis 116 luovosstuolu (4 stuolloráđa) ja 4 báikki logaldalliide.
Istuinpaikkoja yhteensä 310 henkilölle.
Čohkkánsajit oktiibuot 310 olbmui.
* Näyttämö: 43 m2 (leveys 17 m x syvyys 2,5 m).
* Lávdi: 43 m² (govdodat 17 m x čikŋodat 2,5 m).
Soveltuu seminaareihin, joissa ei ole tarvetta suurelle näyttämölle.
Heive semináraide, main ii leat dárbu stuorra lávdái.
Ks. pohjakuva.
Gč. vuođđogova.
MINIMUOTO 195 henkilölle
Máŋggadoaimmasále lea anus sierravárrejumis.
* Katsomo: kiinteät istuinpaikat 190 henkilölle (9 istuinriviä) ja 5 paikkaa luennnoitsijoille
* Geahččiidsadji: giddes čohkkánsajit 190 olbmui (9 čohkkánráđa) ja 5 báikki logaldalliide
* Näyttämö: 136 m2 (leveys 17 m x syvyys 8 m).
* Lávdi: 136 m² (govdodat 17 m x čikŋodat 8 m).
Kuvan Monitoimisali on käytössä erillisvarauksesta.
Gova máŋggadoaimmasále lea anus sierravárrejumis.
* Dokumenttikamera * Videoneuvotteludekki
AUDITORIA DOLA TEKNIHKA JA RUSTTEGAT:
* Blueray-soitin, DVD.
* Báddenvejolašvuohta
* Sähkökäyttöisen valkokankaan koko: 5 m x 12,5 m * Fläppitaulu
* Elektrovnnalaš vilgesšearpma sturrodat: 5 m x 12,5 m
LISÄMAKSUSTA / TILAUKSESTA
* Blohkkatávval
* Tulkkauskoppien koot: 2 kpl x 9,5 m2, 2 kpl x 6 m2 ja 1 kpl x 8 m2
* Bádden- ja simultánadulkonvejolašvuohta viđa gillii (vihtta giddes dulkonlanja), dulkonlanjaid sturrodagat: 2 st x 9,5 m², 2 st x 6 m² ja 1 st x 8 m²
* Auditoriossa anniskeluoikeudet.
* Auditorias leat addalanvuoigatvuođat.
Kokoustarjoilut etukäteistilauksesta.
Čoahkkinfálademiid galgá diŋgot ovddalgihtii.
* Huoltosisäänkäynti suoraan auditorion näyttämölle.
* Fuolahussisamannan njuolga auditoria lávdái.
Oven leveys 2,2 m.
Uvssa govdodat 2,2 m.
* Auditorion takana sijaitseva Monitoimisali Dollagáddi on vuokrattavissa esimerkiksi ruokailuihin tai ryhmätyötilaksi.
* Auditoria duogábeale Máŋggadoaimmasále Dollagátti sáhttá láigohit ovdamearkka dihte borademiide ja joavkobargosadjin.
Ulkoalue
Šillju
Kulttuurikeskuksen piha-alue soveltuu erilaisiin ulkoilmatilaisuuksiin, esimerkiksi messutilaisuuksien ulko-osastojen ja musiikkifestareiden tarpeisiin.
Kulturguovddáža šilljobiras heive bures earálágan olgodáhpáhusaide, ovdamearkka dihte meassuid olgoossodagaid ja musihkkafestiválaid dárbbuide.
Saamelaiskulttuurikeskus Sajos sijaitsee Juutuajoen rannalla, keskellä Inarin kýlää.
Sámi kulturguovddáš lea Juvdujoga gáttis gasku Anára gili.
Inarijärvelle on matkaa noin 200 metriä.
Anárjávregáddái lea mátki sullii 200 mehtera.
Pihamaalla on runsaasti pysäköintitilaa kokous- ja tapahtuma-asiakkaiden käyttöön.
Šiljus lea ollu parkerensadji čoahkkin- ja eará áššehaččaide.
Sajoksen ravintola Lyeme palvelee ulkoilmatapahtumien aikana festariravintolana.
Sajosa restoráŋŋa Galla doaibmá olgodáhpáhusaid áigge festiválrestoráŋŋan.
Ravintolassa on täydet anniskeluoikeudet.
Restoráŋŋas leat dievas addalanvuoigatvuođat.
Amoc esiintyy jälleen kotinurkillaan Inarissa Ijahis idja alkuperäiskansojen musiikkitapahtuman Ijahis ija - konsertissa lauantaina 21.8.
Amoc rábbe fas ruovttuguovllustis Ijahis Idja - váldodáhpáhusas Ijahis ija konsearttas lávvardaga 21.8.
Amoc nähdään lavalla yhdessä Ružžen kanssa ja he esittävät räppiä inarinsaameksi.
Lávddi alde Amoc rábbe ovttas Ruččiin ja soai rábbeba anárašgillii.
Nykyään saameräpin kenttä on laaja, josta saadaan kiittää Amocia, joka oli ensimmäinen saameräpin tekijä kun genre alkoi kehittymään 2000-luvun alussa.
Dán áigge sámeráppa máhttit leat olugat, ja das oažžut giitit Amoca, guhte lei vuosttas sámeráppa dahkki go genre gárggiidišgođii 2000-logu alggus.
Ijahis ija - konsertissa kuullaan myös pohjoissaamenkielistä räppiä jota esittää Kaamasmukasta kotoisin oleva ja kansainvälisiäkin areenoita kiertänyt Ailu Valle.
Ijahis ija konsearttas gullat maiddái davvisámegielat ráppa, man loaiddasta Ailu Valle, guhte lea eret Gámasmohkis ja johtán maid gaskariikkalaš lávddiid.
Vuotson seudun joiun jäljillä
Vuohču luđiid guorramin
Saamelaisartisti Tiina Aikio on koonnut Ijahis ija - konserttiin vuotsolaisia joikaajia, jotka esittävät perinteisiä joikuja Vuotson alueelta.
Sámeartista Tiina Aikio lea čohkken Ijahis ija – konsertii vuohččulaš juoigiid, geat juiget Vuohču guovllu árbevirolaš luđiid.
Joikaajat ovat Vuotson seudun joiun jäljillä ja he ovat kaikenikäisiä, sekä nuoria että vanhoja.
Juoigit leat Vuohču luđiid guorramin ja sii leat buot ahkejoavkkuin, leat sihke nuorat ja vuorrasat.
Kokonaisuus liittyy tänä keväänä ilmestyneeseen Gilonanoaivvis - äänitteeseen jolle on tallennettu perinteenkantajien esityksiä monista Vuotson seudun perinteisistä joiuista.
Ollisvuohta laktása dán giđa almmustuvvan Gilonanoaivvis - skearrui, masa lea vurkejuvvon árbedieđuid guoddiid juoigan máŋggain Vuohču guovllu árbevirolaš luđiin.
Vuotsolaisten ja Amocin lisäksi Ijahis ija - konsertissa esiintyvät Koškepuško Inarista, Angelit Angelista, Sykkys Jakutiasta, Svetlana Tsernysheva Tsukotkasta, Pavel Alekseejev Jakutiasta, Mollet Kiirunasta ja Adjágas Norjan saamelaisalueelta sekä Nils-Heikki Paltto Lemmenjoelta, Tuomas Aslak Juuso Karesuvannosta, Tiina Sanila-Aikio Sevettijärveltä ja Anna Morottaja Inarista.
Vuohččulaččaid ja Amoca lassin Ijahis ija konsearttas leat Koškepuško Anáris, Angelit Áŋŋelis, Sykkys Jakutias, Svetlana Tsernysheva Chukotkas, Pavel Alekseejev Jakutias, Mollet Gironis ja Adjágas Norgga sámeguovllus ja maid Nils-Heikki Paltto Leammis, Tuomas Aslak Juuso Gárasavvonis, Tiina Sanila-Aikio Čeavetjávrris ja Anna Morottaja Anáris.
Ijahis idjasta on vuosien myötä kasvanut musiikkifestivaali joka tuo tiukan kattauksen Saamelaismusiikin kärkinimiä Inariin ja esittelee paikalliskulttuurin viimeisimmät vivahteet.
Ijahis idja lea jagiid áigge sturron musihkkafestiválan, mii buktá njunuš sámemusihkkaartisttaid Anárii ja maid buktá ovdan báikkálaš sámemusihka maŋimuš šuoŋaid.
Seitsemäs Ijahis idja – tapahtuma järjestetään Inarissa 20.-22.8.2010.
Čihččet geardde lágiduvvon Ijahis idja čuodjá Anára kirkosiiddas 20.–22.8.2010.
Ijahis idja - tapahtuman järjestävät yhteistyössä Anára Sámisearvi, Saamelaiskäräjät, Saamelaisalueen koulutuskeskus, Saamelaismuseo Siida, Inarin kunta ja Giellagas-instituutti.
Ijahis idja – dáhpáhusa lágidit ovttasráđiid Anára Sámisearvi, Sámediggi, Sámi oahpahusguovddáš, Sámemusea Siida, Anára gielda ja Giellagas-instituhtta.
Saamelaiskäräjät julkaisee kaksi uutta saamen kielen aapista
Sámediggi almmuha guokte ođđa áppesa
Saamelaiskäräjät järjestää uusien inarin- ja pohjoissaamenkielisten aapisten julkistamistilaisuuden Inarissa Siidan auditoriossa tiistaina 07.09.2010 klo 12.00.
Sámediggi ordne ođđa anárašgiela ja davvisámegiela áppesiid almmuhandilálašvuođa Anáris Siida auditorios maŋŋebárgga 07.09.2010 dmu 12.00.
Tilaisuudessa esitellään uudet inarinsaamen- ja pohjoissaamenkieliset aapiset.
Dilálašvuođas ovdanbuktojuvvojit ođđa anárašgielat ja davvisámegielat áppesat.
Inarinsaamenkielisen aapisen kirjoittaja sekä pohjoissaamenkielisen aapisen käsikirjoittaja, kuvittaja ja taittaja ovat paikalla kertomassa aapisesta ja sen valmistelutyöstä.
Anárašgielat áppesa čálli ja davvisámegielat áppesa čálli, govvideaddji ja bardi leat báikki alde muitaleamen áppesis ja dan válbmenbarggus.
Matti Morottajan kirjoittama ja unkarilaisen Daniel Gelencsérin kuvittama Muu aabis, čohčâ - syysaapinen on tarkoitettu 1. luokan syyslukukauden inarinsaamen äidinkielen oppikirjaksi.
Matti Morottaja čállin ja uŋgárlaš Daniel Gelencsér govven Muu aabis, čohčâ - čakčaáppes lea oaivvilduvvon 1. luohká čakčalohkanbaji eatnigiela oahppagirjin.
Myöhemmin kirjaan valmistuu kevätosa ja harjoituskirja.
Maŋŋelis almmustuvvá giđđaoassi ja hárjehusgirji.
Kun inarinsaamen kielipesätoiminnan tuloksena syntyi inarinsaamenkielisiä luokkia, oli välttämätöntä tuottaa myös materiaalia äidinkielen alkuopetusta varten.
Go Anáraškiela servi giellabeassedoaimma boađusin šadde anárašgielat luohkát, lei vealtameahttun buvttadit materiálaid eatnigiela oahpahusa várás.
Aikaisemmin tuotetut materiaalit olivat kirjoitustavaltaan vanhentuneita, eikä niitä voitu enää sellaisenaan käyttää opetuksessa.
Ovdal ráhkaduvvon materiálat ledje čállinvuogi dáfus juo boarásmuvvan, iige daid sáhttán šat geavahit oahpahusas.
Matti Morottajan käsikirjoitustyön tuloksena julkaistaan nyt digitaalipainoksena Muu aabis, čohčâ-kirja.
Matti Morottaja čállinbarggu boađusin almmuhuvvo dál digitálapreanttus Muu aabis, čohčâ- girji.
Inarinsaamen aapisia on syntynyt harvakseltaan: ensimmäinen inarinsaamen aapinen oli kirkkoherra Edvard Wilhem Borgin toimittama Anar sämi kiela aapis kirje, joka painettiin Oulussa vuonna 1857.
Anárašgielat áppesat leat almmuhuvvon uhccán: vuosttas anárašgiela áppes lei girkohearrá Edvard Wilhem Borga doaimmahan Anar sämi kiela aapis kirje, mii prentejuvvui Oulus 1857:s.
Kirjasta otettiin uusintapainos yli 100 vuotta myöhemmin vuonna 1983.
Girjjis váldojuvvui ođđapreanttus badjel čuohte jagi maŋŋelis 1983:s.
Vuonna 1990 ilmestyi inarinsaameksi pohjoissaamesta käännetty Aabis 2-kevätaapinen.
Jagis 1990 almmustuvai anárašgillii davvisámegielas jorgaluvvon Aabis 2- giđđaáppes.
Aivan syyskuun alkupäivinä saapui painosta Inga Guttormin kirjoittama ja Salli Parikan kuvittama Áppes – Min meahci máidnasat - aapinen.
Čakčamánu álgobeivviid bođii prentehusas Inga Guttorm čállin ja Salli Parikka govven Áppes – Min meahci máidnasat - girjji.
Kirjan taitosta vastaa Minna Saastamoinen.
Girjji bardimis vástida Minna Saastamoinen.
Kirjaan valmistuu kouluvuodeksi myöhemmin vuonna 2011 myös harjoituskirja.
Dán girjái laktáseaddji hárjehusgirji almmustuvvá jagi 2011 bealde.
Käsikirjoittaja Inga Guttorm on luokanopettaja, joka on työskennellyt vuosia saamenkielisen alkuopetuksen parissa Utsjoella.
Manusčálli Inga Guttorm lea bargan máŋggaid jagiid sámegielat álgooahpahusa oahpaheaddjin Ohcejogas.
Kirjan kuvittaja Salli Parikka (Wahlberg), on kuvittanut useita lapsille ja nuorille tarkoitettuja kirjoja (www.salliparikka.com).
Girjji govvideaddji Salli Parikka (Wahlberg), lea govven máŋggaid mánáide ja nuoraide oaivvilduvvon girjjiid (www.salliparikka.com).
Taittaja Minna Saastamoinen on saamenkielentaitoisena palvellut oppikirjakustantajia myös Norjassa.
Bardi Minna Saastamoinen máhttá bures sámegiela ja leage bálvalan girjelágádusaid maiddái Norgga bealde.
Edellinen Áppes 1 ja 2 - aapinen julkaistiin Suomessa 1980 - luvulla.
Ovddeš davvisámegielat áppesat " Áppes 1 " ja " Áppes 2 " almmustuvve Suoma bealde 1980-logus.
Koltansaamen aapistyö käynnistetty
Nuortasámegielat áppesbargu lea álggahuvvon
Tänä keväänä käynnistyi myös koltansaamenkielisen aapisen käsikirjoitustyö.
Dán giđa Sámediggi bijai johtui maiddái ođđa nuortalašgielat áppesa čállinbargguid.
Tiina Sanila-Aikio on valmistellut käsikirjoitusta ja työ valmistunee loppuvuodesta.
Tiina Sanila-Aikio lea válmmaštallamin manusa ja dat gárvána loahppajagis.
Koltankielen kielipesätoiminnan tuloksena on odotettavissa uusia ekaluokkalaisia koltankielen opetukseen syksyllä 2011.
Nuortasámegielat giellabeassedoaimma boađusin lea vuordimis, ahte ođđa nuortasámegielat vuosttasluohkálaččat bohtet skuvlii čakčat 2011.
Tavoitteena on saada aapinen jo näiden uusien ekaluokkalaisten käyttöön.
Ulbmilin lea válbmet áppesa ođđa oahppiid geavahussii.
Siidan tilaisuus on avoin kaikille aapisista kiinnostuneille.
Siidda dilálašvuohta lea rabas buohkaide geat beroštit áppesiin.
Medialle on varattu mahdollisuus esittää kysymyksiä tekijöille ja kustantajalle.
Mediai lea várrejuvvon vejolašvuohta jearahállat dahkkiid ja almmuheaddji.
Tilaisuudessa on kahvitarjoilu.
Fállun lea maid gáffe.
Lisätietoja: www.samediggi.fi &gt; Julkaisut &gt; Oppimateriaalit
Lassedieđut: www.samediggi.fi &gt; Olggosaddimat &gt; Oahppamateriálat
Saamelaiskulttuurikeskus Sajoksen rakennusurakan toteuttajaksi Senaatti-kiinteistöt on valinnut Keski-Suomen Betonirakenne Oy:n (KSBR).
Sámekulturguovddáš Sajosa huksenagoartta ollašuhttin Senaatti-kiinteistöt lea válljen Keski-Suomen Betonirakenne Oy (KSBR).
KSBR urakoi myös kulttuurikeskuksen pohjatyöt.
KSBR bargá agoartan maiddái kulturguovddáža vuođđobargguid.
Rakennusurakka alkaa lokakuun alussa 2010 ja kestää marraskuuhun 2011 saakka.
Huksenagoarta álgá golggotmánu álggus 2010 ja bistá skábmamánu 2011 rádjai.
Saamen kielen elvytysohjelman suunnittelu alkaa
Sámegiela ealáskahttinprográmma plánen álgá
Opetus- ja kulttuuriministeriö on päättänyt aloittaa saamen kielen elvyttämisohjelman suunnittelun.
Oahpahus- ja kulturministeriija lea mearridan álggahit sámegiela ealáskahttinprográmma plánenbarggu.
Ministeriö on asettanut saamen kielen elvyttämisohjelmaa laativan ohjausryhmän ja työryhmän.
Ministeriija lea ásahan ealáskahttinprográmma lágideami várás stivrenjoavkku ja bargojoavkku.
Aloitteen kaikkia kolmea saamen kieltä ja koko maata koskevan elvyttämisohjelman käynnistämiseksi teki saamelaiskäräjät.
Álgaga buot golmma sámegiela ja olles riikka guoski ealáskahttinprográmma álggaheamis dagai sámediggi.
Opetus- ja kulttuuriministeriö viittaa 24. syyskuuta tekemässään päätöksessä Eduskunnan perustuslakivaliokunnan mietintöön (PeVM 1/2010 vp – K 1/2009 vp), jossa valiokunta edellytti hallituksen ryhtyvän tehostettuihin toimiin saamen kielen elvyttämiseksi.
Oahpahus- ja kulturministeriija čujuha mearrádusasttis 24.9. Riikabeivviid vuođđoláhkalávdegotti smiehttamuššii (PeVM 1/2010 vp – K 1/2009 vp), mas lávdegoddi bivddii ráđđehusas beaktilis doaimmaid sámegiela ealáskahttimii.
Valiokunnan mukaan erityistä huomiota on kiinnitettävä uhanalaisten inarinsaamen ja koltansaamen säilymisen turvaamiseen.
Lávdegotti mielde earenoamáš fuomášumi galgá giddet áitatvuloš anáraš- ja nuortalašgielaid seailuma dorvvasteapmái.
Valtioneuvosto asetti selonteossaan Suomen ihmisoikeuspolitiikasta (2009) tavoitteeksi saamen kielen elvyttämisohjelman laatimisen.
Stáhtaráđđi ásahii Suoma olmmošvuoigatvuohtapolitihkalaš čilgehusastis (2009) ulbmilin lágidit sámegiela ealáskahttinprográmma.
Opetus- ja kulttuuriministeriö asettaa saamen kielen elvytysohjelmaa suunnittelevan työryhmän tehtäviksi:
Oahpahus- ja kulturministeriija ásaha sámegiela ealáskahttinprográmma plánejeaddji bargojoavkku bargun:
- arvioida saamen kielten tilannetta ja sen parantamiseksi tehtyjä toimenpiteitä kaikkien kolmen Suomessa puhutun saamen kielen osalta ja
- árvvoštallat sámegielaid diliid ja evttohuvvon buoridandoaimmaid buot golmma Suomas hupmojuvvon sámegiela olis ja
- laatia ehdotus kokonaisvaltaiseksi ja pitkäjänteiseksi saamen kielen elvyttämisohjelmaksi.
- lágidit evttohusa ollislaš ja guhkesáigásaš sámegiela ealáskahttinprográmman.
Elvyttämisohjelman tulee sisältää ehdotuksia, jotka koskevat saamen kielten tutkimusta ja kielenhuoltoa, saamen kielen opetusta ja saamenkielistä koulutusta, saamenkielisen kulttuurin tukemista, saamenkielistä päivähoitoa ja kielipesätoimintaa sekä muita sellaisia yhteiskuntaelämän osa-alueita, joilla vahvistetaan saamelaisten oikeutta tosiasiallisesti vaalia ja kehittää kieltään ja kulttuuriaan valtakunnallisesti.
Ealáskahttinprográmma galgá sisttisdoallat evttohusaid, mat gusket sámegielaid dutkamuša ja giellagáhttema, sámegiela oahpahusa ja sámegielat skuvlejumi, sámegielat kultuvrra doarjuma, sámegielat beaivedivššu ja giellabeassedoaimma ja eará dakkár servodateallima oassesurggiid, main leat vejolašvuođat nannet sámiid vuoigatvuođa duođalaččat gáhttet ja ovddidit gielaset ja kultuvrraset riikaviidosaččat.
Työryhmän tulee ottaa huomioon saamen kielten tilanne ja kehitysnäkymät myös muissa Pohjoismaissa.
Bargojoavku galgá váldit vuhtii sámegielaid diliid ja ovdaneami maiddái eará Davviriikkain.
Hankkeen ohjausryhmän puheenjohtajana toimii ylijohtaja Sakari Karjalainen opetus- ja kulttuuriministeriöstä ja jäseninä ylitarkastaja Katri Santtila opetus- ja kulttuuriministeriöstä, ulkoasiainsihteeri Suvikki Silvennoinen ulkoasiainministeriöstä, johtaja Johanna Suurpää oikeusministeriöstä, ylitarkastaja Panu Artemjeff sisäasiainministeriöstä, finanssisihteeri Annika Klimenko valtiovarainministeriöstä, neuvotteleva virkamies Hillevi Lönn työ- ja elinkeinoministeriöstä, neuvotteleva virkamies Viveca Arrhenius sosiaali- ja terveysministeriöstä, johtaja Jorma Kauppinen Opetushallituksesta, varapuheenjohtaja Irja Seurujärvi-Kari saamelaiskäräjiltä (pohjoissaame), varapuheenjohtaja Erkki Lumisalmi saamelaiskäräjiltä (koltansaame), rehtori Yrjö Musta saamelaiskäräjiltä (inarinsaame), yliopistonlehtori Marja-Liisa Olthuis Oulun yliopistosta (Giellagas – instituutti), Martti Laiti City Sámit ry:stä, osastonjohtaja Kimmo Granqvist Kotimaisten kielten tutkimuskeskuksesta, erityisasiantuntija Kurt Torsell Suomen Kuntaliitosta sekä yliasiamies Antti Arjava Suomen Kulttuurirahastosta.
Prošeavtta stivrenjoavkku ságadoallin doaibmá hoavda Sakari Karjalainen oahpahus- ja kulturministeriijas ja lahttun alladárkkisteaddji Katri Santtila oahpahus- ja kulturministeriijas, olgoáššiidčálli Suvikki Silvennoinen olgoáššiidministeriijas, hoavda Johanna Suurpää vuoigatvuohtaministeriijas, alladárkkisteaddji Panu Artemjeff sisáššiidministeriijas, finansačálli Annika Klimenko stáhtaváriidministeriijas, ráđđádalli virgealmmái Hillevi Lönn bargo- ja ealáhusministeriijas, ráđđádalli virgealmmái Viveca Arrhenius sosiála- ja dearvvášvuohtaministeriijas, hoavda Jorma Kauppinen Oahpahusráđđehusas, várreságadoalli Irja Seurujärvi-Kari sámedikkis (davvisámegiella), várreságadoalli Erkki Lumisalmi sámedikkis (nuortalašgiella), rektor Yrjö Musta sámedikkis (anárašgiella), universitehtalektor Marja-Liisa Olthuis Oulu universitehtas (Giellagas – instituhtta), Martti Laiti City Sámit ro:s, ossodathoavda Kimmo Granqvist Ruoktoeatnangielaid dutkanguovddážis, earenoamášáššedovdi Kurt Torsell Suoma Gieldalihtus ja áššealmmái Antti Arjava Suoma Kulturruhtarádjosis.
Ohjausryhmän pysyväksi asiantuntijaksi nimettiin vähemmistövaltuutettu Eva Biaudet.
Stivrenjoavkku bissovaš áššedovdin nammaduvvui veahádatáittarteaddji Eva Biaudet.
Hanketyöryhmän puheenjohtajana toimii erikoissuunnittelija Mikko Cortés Téllez opetus- ja kulttuuriministeriöstä ja jäseninä ylitarkastaja Maria Biskop opetus- ja kulttuuriministeriöstä, johtaja Johanna Suurpää oikeusministeriöstä, hallitussihteeri Hanna Kiiskinen sosiaali- ja terveysministeriöstä, projektipäällikkö Petra Magga-Vars saamelaiskäräjiltä sekä sivistystoimentarkastaja Kari Torikka Lapin aluehallintovirastosta.
Prošeavtta bargojoavkku jođiha earenoamášplánejeaddji Mikko Cortés Téllez oahpahus- ja kulturministeriijas ja lahttun alladárkkisteaddji Maria Biskop oahpahus- ja kulturministeriijas, hoavda Johanna Suurpää vuoigatvuohtaministeriijas, ráđđehusčálli Hanna Kiiskinen sosiála- ja dearvvášvuohtaministeriijas, prošeaktahoavda Petra Magga-Vars sámedikkis ja čuvgehusdoaimmadárkkisteaddji Kari Torikka Lappi guovlohálddahusdoaimmahagas.
Työryhmän sihteereinä toimivat opetusneuvos Maija Innola opetus- ja kulttuuriministeriöstä, opetusneuvos Leena Nissilä Opetushallituksesta, koulutussihteeri Ulla Aikio-Puoskari saamelaiskäräjiltä sekä tutkija Kaarina Vuolab-Lohi Kotimaisten kielten tutkimuskeskuksesta.
Bargojoavkku čállin barget oahpahusráđđi Maija Innola oahpahus- ja kulturministeriijas, oahpahusráđđi Leena Nissilä Oahpahusráđđehusas, skuvlenčálli Ulla Aikio-Puoskari sámedikkis ja dutki Kaarina Vuolab-Lohi Ruoktoeatnangielaid dutkanguovddážis.
Työ- ja ohjausryhmän toimikausi päättyy vuoden 2011 lopussa.
Bargo- ja stivrenjoavkku doaibmabadji nohká jagi 2011 loahpas.
Aula
Váldofeaskkir
Sajoksen aula on kulttuurikeskuksen sydän.
Stuorra lásaid geažil váldofeaskkir lea oalle čuovgat.
Isoin ikkunoin varustettu, valoisa aulatila on käytettävissä esimerkiksi taidenäyttelyihin ja kongressien sekä tapahtumien taukotilana.
Das sáhttá ordnet ovdamearkka dihte dáiddačájáhusaid ja doallat bottuid čoahkkimiin ja kongreassain.
Aula soveltuu myös pienimuotoisiin messuihin ja konsertteihin, cocktailtilaisuuksiin ja laulu-iltoihin.
Váldofeaskkir heive maid unna meassuide sihke cocktaildilálašvuođaide, lávluneahkediidda ja smávva konsearttaide.
Aulassa on Sajoksen asiakaspalvelupiste.
Váldofeaskáris lea Sajosa info.
Aulatilaan on sijoitettu suuria lasivitriinejä (n. 12,5 m), joissa on näytteillä upeita saamelaisia käsitöitä.
Feaskkersajis leat stuorra lássaskábet, main leat fiinna sámi duojit oidnosis.
Aulasta on käynti Duodjin Shop - myymälään, kokoustiloihin, ravintola Lyemeen, saamelaiskirjastoon sekä Saamelaisalueen koulutuskeskuksen opiskelutiloihin.
Váldofeaskáris beassá maid Sámi Duoji gávpái, čoahkkinlanjaide, restoráŋŋii, sámi girjerádjui ja Sámi oahpahusguovddáža skuvlalanjaide.
Aulatilan koko on noin 307 m2.
Váldofeaskára sturrodat lea sulaid 307 m2.
* Info-tv - järjestelmä
* Info-tv - vuogádat
* Kolme sohvaryhmää ja sohvapöydät
* Golbma suffájoavkku ja suffábeavddit
* Yleisö-wc - tilat
* Bivttasheŋgensadji
* Kokoustarjoilut l ue lisää.
* Čoahkkinfáladeamit. Loga lasi.
* Flyygeli konsertteja varten
* Flygel konsearttaid várás
* Aulaan isojen ikkunoiden eteen sijoitetaan etukäteistilauksesta pöytäryhmiä esimerkiksi ruokailuja varten.
* Váldofeaskárii stuorra lásaid ovdii (gč. gova) sáhttá diŋgoma mielde bidjat beavdejoavkkuid omd. boradeami várás.
Pyyntö ehdokkaan nimeämiseksi saamelaiskäräjien nuorisoneuvostoon
Bivdda evttohasa nammadeami várás sámedikki nuoraidráđđái
Saamelaiskäräjien yhteyteen ollaan perustamassa nuorisoneuvostoa.
Sámedikki oktavuhtii leat vuođđudeamen nuoraidráđi.
Tulevan neuvoston pääasiallisena tehtävänä on edistää saamelaisnuorten kielellisiä ja kulttuurisia oikeuksia sekä vahvistaa saamelaisnuorten identiteettiä nuorisotyön kautta.
Boahttevaš ráđi váldobargun lea ovddidit sámenuoraid gielalaš ja kultuvrralaš vuoigatvuođaid ja maiddái nannet sámenuoraid identitehta nuo-raidbarggu bokte.
Lisäksi neuvosto tulee valmistelemaan ne saamelaiskäräjien esitykset, aloitteet, lausunnot ja muut kannanotot, jotka koskevat saamelaisnuoria.
Lassin ráđđi boahtá válmmaštallat sámedikki daid evttohusaid, álgagiid, cealkámušaid ja eará bealiváldimiid, mat gusket sámenuoraid.
Neuvostoon tullaan valitsemaan viisi varsinaista jäsentä sekä heille jokaiselle henkilökohtaiset varajäsenet.
Ráđđái boahtit válljet vihtta fásta lahtu ja maiddái juohkehažžii persovnnalaš várrelahtu.
Jäsenten tulee olla 18-25-vuotiaita aktiivisia saamelaisnuoria.
Lahtut galget leat 18-25-jahkásaš aktiivvalaš sámenuorat.
Neuvoston jäsenten ei tarvitse olla käräjien jäseniä, eikä heidän tarvitse asua saamelaisalueella.
Ráđi lahtut eai dárbbaš leat sámedikki lahtut, eaige sii dárbbaš ássat sámeguovllus.
Myöskään saamen kieli äidinkielenä ei ole välttämättömyys, mutta saamen kielen taito on toivottavaa.
Maiddái sámegiella eatnigiellan ii leat vealtameahttun, muhto sámegiela dáidu lea goittotge buorre leat.
Nuorisoneuvoston valinnassa tullaan ottamaan huomioon, että jäsenet edustavat mahdollisimman kattavasti koko saa-melaisaluetta sekä eri kieliryhmiä.
Nuoraidráđi válljemis boahtit váldit vuhtii, ahte lahtut ovddastit nu viidát go vejolaš olles sámeguovllu ja maiddái giellajoavkkuid.
Nuorisoneuvoston esiprojektin työryhmä tekee yhdessä nuorisosihteerin kanssa saamelaiskäräjien hallitukselle ehdotuksen valittavista jäsenistä, ja lopullisen päätöksen tekee saamelaiskäräjien kokous.
Nuoraidráđi ovdaprošeavtta bargojoavku bargá ovttas nuoraidčálliin sámedikki stivrii evttohusa lahtuin, ja loahpalaš mearrádusa bargá sámedikki čoahkkin.
Valitun nuorisoneuvoston jäsenet valitsevat viisi 15-17-vuotiasta asiantuntijajäsentä.
Válljejuvvon nuoraidráđi lahtut válljejit vihtta 15-17-jahkásaš áššedovdilahtu.
Nämä asiantuntijajäsenet osallistuvat kaikkiin tulevan neuvoston kokouksiin.
Dát áššedovdilahtut oassálastet boahttevaš ráđi buot čoahk-kimiidda.
Halutessaan voi ehdottaa myös asiantuntijajäseniä, mutta ehdotuksen käräjien hallitukselle heidän valinnastaan tekee ensisijaisesti valittu nuorisoneuvosto.
Hálidettiin lea vejolaš evttohit maiddái áššedovdilahtuid, muhto evttohusa sámedikki stivrii sin válljemis bargá ovdasajis válljejuvvon nuoraidráđđi.
Nuorisoneuvostoon sopivia 18-25-vuotiaita aktiivisia saamelaisnuoria ja mahdollisesti myös asiantuntijajäseneksi sopivia 15-17-vuotiaita nuoria voi ehdottaa nuorisosihteeri Niina Siltalalle.
Nuoraidráđđái heivvolaš 18-25-jahkásaš aktiivvalaš sámenuoraid ja vejolaččat maiddái áššedovdilahttun heivvolaš 15-17-jahkásaš nuoraid sáhttá evttohit nuoraidčálli Niina Siltalai.
Ehdotukset perusteluineen tulee lähettää alla olevaan sähköpostiosoitteeseen tai postiosoitteeseen perjantaihin 17. joulukuuta 2010 kello 16 mennessä.
Evttohusaid vuođustusaiguin galgá sáddet dás vuolde máinnašuvvon šleađgapoastačujuhussii dahje poastačujuhussii bearjadahkii juovlamánu 17. beaivve 2010 dmu 16 rádjai.
Lisätietoja saatte halutessanne allekirjoittaneelta.
Lassidieđuid oaččot dárbbu mielde vuolláičállis.
Ystävällisin terveisin
Ustitlaš dearvvuođaiguin, Niina Siltala, nuoraidčálli
Tämä sähköpostiosoite on suojattu roskapostia vastaan, aseta javascripttuki päälle nähdäksesi osoitteen.
99870 Anár
Saamelaiskäräjät iloitsevat pohjoismaisen saamelaissopimuksen hyväksymisen etenemisestä
Sámedikkit illudit davviriikkalaš sámekonvenšuvnna dohkkehea
Ingrid Inga Klemetti Näkkäläjärvi Egil Olli Ruotsin saamelaiskäräjät Suomen saamelaiskäräjät Norjan saamelaiskäräjät
Ingrid Inga Klemetti Näkkäläjärvi Egil Olli Ruoŧa sámediggi Suoma sámediggi Norgga sámediggi 070 – 773 7762 +358 50 5242109 +47 78 47 40 00
Saamelaisnuorten taidetapahtuma 2011 Utsjoella
Sámenuoraid dáiddadáhpáhus 2011 Ohcejogas
Saamelaisnuorten taidetapahtuma järjestetään 31.3.2011 Utsjokisuun koululla.
Sámenuoraid dáiddadáhpáhus ordnejuvvo 31.3.2011 Ohcejotnjálmmi skuvllas.
Saamelaiskäräjät tiedottaa kouluille tarkemmin järjestelyistä hyvissä ajoin.
Sámediggi addá skuvllaide dárkkilut dieđuid ordnemiin buori áiggis ovdal dáhpáhusa.