pere/sami_parallel huggingface dataset:
Kuukausi virkavapaata (11.5. – 10.6.) on kulunut ja tuntuu että aika on kulunut kuin siivillä.
Mánu virgefriddjavuohta (11.5. – 10.6) lea golihan ja orru dego áiggis livčče leamaš soajit ahte dat lea girdán.
Paluu arkeen tuli nopeasti ja virkavapaalta paluun ensimmäiset päivät ovat olleet niin kiireisiä että en ole ehtinyt blogia laittaa ennen kuin nyt ensimmäisen työviikon jälkeen.
Árgái máhccan bođii jođánit ja virgelobis máhccama vuosttaš beaivvit ledje nu hohpolaččat ahte in leat háhppehan blogga čállit ovdal go dál vuosttaš bargovahku maŋŋel.
Olen todella iloinen siitä, että minulla oli mahdollisuus olla virkavapaalla ja saada väitöskirjaani tehtyä Oulun yliopiston Thule-instituutissa.
Lean duođaid ilolaš das, ahte mus lei vejolašvuohta orrut eret virgebarggus ja bessen čállit nákkosgirjji Oulu universiteahta Thule-instituhtas.
Saamelaiskäräjät oli hyvissä käsissä Irja Seurujärvi-Karin puheenjohtajuuden aikana.
Sámediggi lei dan áigge buori jođiheami vuollásažžan go Irja Seurujärvi-Kari lei láidesteaddjin.
Ihan kokonaan en virkavapauden aikana ollut erossa saamelaiskäräjien toiminnasta.
Aivve ollásit in bisson eret sámedikki doaimmas virgefriddjavuođa áigge.
Osallistuin saamelaiskäräjien hallituksen kokoukseen videoneuvottelun kautta, joka on todella hyvä tapa järjestää kokouksia koska se vähentää matkakuluja ja säästää aikaa.
Oassálasten sámedikki stivrra čoakkámii videoráđđádallamiid bakte, mii lea duođaid buorre vuohki ordnet čoakkámiid. Dat seastá áiggi ja mátkegoluid.
Porotalouden ja luontaiselinkeinojen rahoituslaki eli Polura työllisti minua myös virkavapauden aikana.
Boazodoalu ja luondduealáhusaid ruhtadanláhka dehege nd.. Polura barggahii mu maiddái virgefriddjavuođa áigge.
Tiedote saamelaiskäräjien hallituksen antamasta lausunnosta löytyy saamelaiskäräjien kotisivuilta pohjoissaameksi ja suomeksi.
Dieđáhus sámedikki stivrra addin cealkámušas gávdno sámedikki ruovttusiidduin sihke davvisáme- ja suomagillii.
Paluu virkavapaalta 11.6. tuli suoraan arkeen sillä samana päivänä pidettiin saamelaiskäräjien hallituksen kokous, viimeinen ennen kesäkuun 24. päivä pidettävää saamelaiskäräjien yleiskokousta.
Bargu álggii dalán olles leahtuin go máhccen bargui, seamma beaivve 11.6. dollojuvvui sámedikki stivrra čoakkán, maŋimus ovdal geassemánu 24. beaivve sámedikki dievasčoakkáma.
Kokouksessa käsiteltiin lausuntoa yleisradion kertomuksesta vuodelta 2008.
Čoakkámis gieđahallui cealkámuš riikkarádio, yleisradio, jagi 2008 muitalusas.
Hallitus totesi lausunnossa, että saamelaiskäräjät ei ole tyytyväinen yleisradion saamenkieliseen ohjelmatarjontaan.
Stivra celkkii, ahte sámediggi ii leat duhtavaš yleisradio sámegiel prográmmafálalaldagaide.
Erityisesti saamenkielisiä lasten- ja nuortenohjelmia tulee saada lisää, nuortenohjelmia ei nykyisin ole lainkaan.
Earenoamážit sámegiel mánáid- ja nuoraidprográmmaid galgá oažžut lasi, nuoraidprográmmat eai leat dál ollenge.
Huomiota kiinnitettiin myös saamenkielisen ajankohtaisohjelmiston puuttumiseen sekä radio- että tv-ohjelmatarjonnasta.
Fuomášupmi giddejuvvui maid sámegiel áigeguovdilis prográmmaid váilumii sihke rádio- ja tv-prográmmafálaldagas.
Saamenkielisen ohjelmiston resursointia tulee lisätä nykyisestä erityisesti lasten- ja nuortenohjelmien osalta.
Sámegiel prográmmaid resursserema galgá lasihit dálážis, earenoamážit váili lea mánáid- ja nuoraidprográmmaid bealde.
Saamelaisradion ja ohjelmatuotannon hallintoa ja ohjausta tulee kehittää siten, että saamelaiskulttuurin ja – kielen asiantuntemus on edustettuna ohjelmatuotannosta päätettäessä.
Sámi rádio ja prográmmabuvttadeami hálddašeami ja stivrema galgá gárgehit nu ahte sámi kultuvrra ja giela áššedovdamuš lea ovddastuvvon mearridettiin prográmmabuvttadeamis.
Muina asioina hyväksyimme esityksen annettavaksi yleiskokoukselle saamenkielisten sosiaali- ja terveyspalveluiden rahoituksesta ensi vuodelle.
Eará áššin dohkkeheimmet addojuvvot evttohusa dievasčoakkámii sámegiel sosiála- ja dearvvašvuohtabálvalusaid ruhtadeamis boahtte jahkái.
Hallituksen kokouksen jälkeen avasin Inarissa saamelaistaidenäyttelyn, johon on koottu saamelaistaiteilijoiden ja Sámi Duodjin taidetta sekä kirkkotekstiilejä.
Stivrra čoakkáma maŋŋel rahpen Anáris sámi dáiddačájáhusa, masa lea čohkkejuvvon sámi dáiddariid ja Sámi Duodji-searvvi dáidda dego maid girkotekstiillat.
Näyttely on katsomisen arvoinen ja antaa monipuolisen kuvan modernista saamelaistaiteesta ja käsityöstä.
Čájáhus lea geahččanveara ja dat addá máŋggabeallásaš gova modearna sámi dáidagis ja duojis.
Avajaispuheeni löytyy saamelaiskäräjien kotisivuilta puheet-osiosta.
Rahpansárdnán gávdno sámedikki ruovttusiidduin ságat-ossodagas.
Taidenäyttelyn jälkeen saamelaiskäräjät tarjosi kirkkopäivien juhlavieraille juhlaillallisen, jonka yhteydessä minulla oli ilo luovuttaa saamelaiskäräjien kulttuurilautakunnan jakama kunniapalkinto enontekiöläisille Anni-Marja ja Helena Valkeapäälle erityisesti heidän saamelaisen hengellisen kulttuurin eteen tekemästä yli 40-vuotisesta työstään.
Dáiddačájáhusa maŋŋel sámediggi fálai sámi girkobeivviid ávvudangussiiide eahketmállásiid, maid olis mus lei illu luobahit sámedikki kulturlávdegotti juohkin gudnebálkkašumi eanodatlaš Anni-Marja ja Helena Valkeapääi earenoamážit sudno sámi vuoiŋŋalaš kultuvrra buorrin bargan badjel 40-jahkásaš barggus.
Perjantaiaamuna järjestetyssä aamukahvitilaisuudessa tapasin arkkipiispa Jukka Paarman ja piispa Samuel Salmen yhdessä saamelaiskäräjien edustajien kanssa.
Bearjadatiđit ordnejuvvon iđitgáfestallamis deiven earkebisma Jukka Paarma ja bisma Samuel Salmi mihtoša ovttas sámedikki ovddasteddjiiguin.
Jo edellispäivän illallispöydässä minulle tarjoutui tilaisuus keskustella heidän kanssaan, koska istuin illallispöydässä heidän seurassaan.
Juo ovdditeahkeda boradanbeavddis mus lei dilálašvuohta ságastallat sudnuin, daningo čohkkájin eahketmállásiid boradanbeavddis sudno searvvis.
Aamukeskustelussa jatkoimme keskustelua saamenkielisistä palveluista ja saamelaisen kirkkoperinteen hoidosta.
Iđiságastallamiin jotkkiimet ságastallama sámegiel bálvalusain ja sámi girkoárbevieruid dikšumis.
Esitin, että kirkko vastaisi saamelaisen aineellisen kirkkoperinteen hoidosta ja rahoituksesta rahoittamalla esimerkiksi Utsjoen kirkkotupien ylläpitoa.
Evttohin, ahte girku válddálii ovddasvástádussan sámi ávnnaslaš girkoárbevieru dikšuma ja ruhtadeami nu ahte ruhtada omd. Ohcejoga girkostobuid bajásdoallama.
Tällä viikolla olen hyväksynyt muutaman kiireellisen lausunnon.
Dán vahku lean dohkkehan muhtin hohpolaš cealkámuša.
Maa- ja metsätalousvaliokunta on halunnut saamelaiskäräjien lausunnon Alku-hankkeesta, josta olenkin kirjoittanut usein blogeissani tänä keväänä.
Eanan- ja meahccedoallováljagoddi lea hálidan sámedikki cealkámuša guovlohálddahusa ođasnuhttinfidnus, nd.. Alku-fidnus, mas leannai čállán dávjá iežan bloggain dán giđa áigge.
Lausunnossa keskityimme valiokunnan toimialaan eli poronhoitoa ja kalastusta koskeviin asioihin.
Cealkámušas vuojuimet váljagotti doaibmasuorgái dehege áššiide, mat gusket boazodoalu ja guolástusa.
Alku-hankkeessa kootaan poronhoitoa ja kalastusta koskevia tehtäviä TE-keskuksilta, kalatalous- ja maatalouspiireiltä elinkeino-, liikenne- ja ympäristökeskuksiin.
Alku-fidnus čohkkejuvvojit barggut, mat gusket boazodoalu ja guolástusa, BE-guovddážiin, guolledoallo- ja eanandoallobiirriin ealáhus-, johtalus- ja birasguovddážiidda.
Esitämme, että poronhoitoa ja kalastusta koskevia palveluita tulee saada saamelaisten kotiseutualueella saameksi saamenkielisessä palveluyksikössä.
Evttohit, ahte boazodoallo- ja guolástanbálvalusaid galgá oažžut sámi ruovttuguovllus sámegillii sámegiela bálvalanovttadagas.
Valtiovarainministeriön tulisi välittömästi perustaa yhteinen työryhmä saamelaiskäräjien kanssa pohtimaan saamenkielisen palveluyksikön perustamista.
Ruhtaministeriija galggalii dakkaviđe vuođđudit oktasaš bargojoavkku sámedikkiin suokkardit sámegiel bálvalanovttadaga vuođđudeami.
Lausunnon pohjana oli yleiskokouksen hyväksymä lausunto Alku-hankkeesta.
Cealkámuša vuođđun lei dievasčoakkáma dohkkehan cealkámuš Alku-fidnus.
Toinen lausunto koski Yleisradion julkista palvelua ja rahoitusta koskevan työryhmän ehdotuksista.
Nubbi cealkámuš guoskkai bargojoavkku evttohusaid, mat gieđahallet Yleisradio almmolaš bálvalusaid ja ruhtadeami.
Valitettavasti lausuntopyynnön kiireellinen aikataulu ei mahdollistanut lausunnon käsittelemistä hallituksessa.
Dađi bahábut cealkámušbivdaga hohpolašvuohta ii dahkan vejolažžan gieđahallat cealkámuša stivrras.
Työryhmä ehdottaa että tv-luvasta luovutaan ja siirrytään kaikille pakolliseen mediamaksuun, joka olisi 175 euron suuruinen.
Bargojoavku evttoha, ahte tv-lobis galgá luohpat ja sirdásit buohkaide bákkolaš mediamáksui, mii livččii 175 euro sturrosaš.
Mediamaksu kattaisi radion, internetin, television ja kännykän kautta seurattujen YLE:n ohjelmien rahoituksen.
Mediamáksu govččalii radio, interneahta, televišuvnna ja giehtatelefuvnna bakte čuvvojuvvon YLE prográmmaid ruhtadeami.
Kiinnitimme huomiota siihen, että maksun velvoittavuuden luonteesta johtuen tulisi sitä kutsua mediaveroksi.
Giddiimet fuomášumi dasa, ahte geatnegahtton mávssu luonddu dihte dan galggalii gohčodit mediavearrun.
Mediamaksu on hintaansa nähden epäsuhteinen median käyttötapoihin.
Mediamáksu mávssu sturrodaga dáfus ii dávis media geavahanvugiide.
Kaikki kansalaiset käyttävät jossakin muodossa Yleisradion palveluita, mutta esimerkiksi vain internet-uutisten käyttäjille maksu voi olla kohtuuton.
Buot riikkavuložat atnet dihto muttos Yleisradio bálvalusaid, muhto omd. dušše interneahtta-ođđasiid geavaheddjiide máksu sáhttá leat govttoheapme.
Mediamaksun toimivuutta tulisikin arvioida esimerkiksi viiden vuoden välein.
Mediamávssu doaibmivuohta galggaliinai árvvoštallojuvvot omd. viđa jagi gaskkaid.
Saamelaisten kotiseutualueella on katvealueita saamelaisradion kuuluvuudessa ja digitelevision näkyvyydessä.
Sámiid ruovttuguovllus leat guovllut, main sámi radio ii gullo albma ládje ja digitelevišuvdna ii oidno.
Mediamaksun veroluonteesta johtuen Yleisradion tulee taata ilman erillisiä kustannuksia radion kuuluvuus ja television näkyvyys.
Mediamávssu vearroluonddu geažil Yleisradio galgá dáhkidit almmá sierra goluid haga radio gulloma ja tv oidnoma.
Jos tätä ei voida taata, katvealueen asukkaat tulee vapauttaa mediamaksusta.
Jos dát ii sáhte dáhkiduvvot, de suoivvaguovllu orrut eai galgga dárbbahit máksit mediamávssu.
Kiinnitimme huomiota myös Yleisradion yleispalveluvelvoitteeseen.
Giddiimet fuomášumi maiddái Yleisradio oppalašbálvalusa geatnegasvuhtii.
Saamelaiskäräjien näkemyksen mukaan yleispalveluvelvoite ei ole toteutunut saamenkielisten nuorten- ja asiaohjelmien osalta eikä koltan- ja inarinsaamen ohjelmatuotannon osalta.
Sámedikki oainnu mielde oppalašbálvalusa geatnegasvuohta ii leat olláhuvvan sámegiel nuoraid- ja mánáidprográmmaid buohta iige nuortalaš- ja anárašgiel prográmmabuvttadusa buohta.
Saamelaiskäräjät esittääkin, että yleispalveluvelvoitteen määrittämistä ja toteutumista saamenkielisen ohjelmatuotannon osalta pohditaan yhdessä saamelaiskäräjien kanssa.
Sámediggi evttohanai, ahte oppalašbálvalusa geatnegasvuođa meroštallan ja olláhuvvan suokkarduvvo ovttas sámedikkiin.
Hallintoneuvostossa tulisi olla saamelaiskäräjien edustus päätettäessä asioista, jotka koskevat saamenkielistä ohjelmatuotantoa ja Yle Saamelaisradiota.
Hálddahusráđis galggalii leat sámedikki ovddastus mearridettiin áššiin, mat gusket sámegiel prográmmabuvttadusa ja Yle Sámi radio doaimmaid.
Lausunnot löytyvät Saamelaiskäräjien kotisivuilta.
Cealkámušat gávdnojit Sámedikki ruovttusiidduin.
Kuluneen viikon tiistaina oli vuorossa saamelaisten kotiseutualueen kuntavierailujen osalta neuvottelut Inarin kunnan kanssa.
Dán vahku disdaga joatkahuvve sámi ruovttuguovllu suohkanguossástallamat ja vuorus ledje ráđđádallamat Anára suohkaniin.
Asialistalla olivat saamelainen kulttuurikeskus-hanke, sivistystoimen alaisuuteen kuuluvat saamenkieliseen opetukseen liittyvät asiat, saamenkieliset sosiaali- ja terveysasiat, kunnan yhdenvertaisuussuunnitelma, maankäyttö- ja muut ajankohtaiset asiat.
Áššelisttus ledje sámi kulturguovddáš-fidnu, čuvgehussuorggi vuollásaš sámegiel oahpahusáššit, sámi sosiála- ja dearvvašvuohtaáššit, suohkana ovttaveardásašvuohtaplána, eanangeavahan- ja eará áigeguovdilis áššit.
Keskiviikkona osallistuin biodiversiteetti-työryhmän kevätkauden viimeiseen kokoukseen, jossa hyväksyttiin Suomen neljäs maaraportti sopimuksen toimeenpanosta lähetettäväksi biodiversiteettisopimuksen sihteeristölle.
Gaskavahkko oassálasten biodioversiteahtta-bargojoavkku giđđabaji maŋimus čoakkámii, mas dohkkehuvvui Suoma njealját riikkaraporta soahpamuša olláhuhttimis ja dat sáddejuvvo biodiversiteahttasoahpamuša čállingoddái.
Olen tyytyväinen maaraporttiin, koska saamelaiskäräjien esittämät asiat tulivat kirjatuksi maaraporttiin.
Lean duhtavaš riikkaraportii, daningo sámedikki ovddidan áššit bohte mielde riikkaraportii.
Samana päivänä saamelaiskäräjät neuvotteli maa- ja metsätalousministeriössä porotalouden ja luontaiselinkeinojen rahoituslain kokonaisuudistuksesta, Polurasta, saamelaiskäräjien hallituksen hyväksymän lausunnon pohjalta.
Seamma beaivve sámediggi ráđđádalai eanan- ja meahccedoalloministeriijas boazodoalu ja luondduealáhusaid ruhtadanlága oppalašođastusas, nd.. Poluras, sámedikki stivrra dohkkehan cealkámuša vuođul.
Torstaina olivat saamelaiskäräjälain mukaiset neuvottelut Rovaniemellä metsähallituksen edustajien kanssa maastoliikennelupakiintiöistä ja Tsarmitunturin erämaa-alueen hoito- ja käyttösuunnitelmasta.
Duorastaga ledje Roavenjárggas sámediggelága miel ráđđádallamat meahcceráđđehusain meahccejohtaluslohpemeriin ja Cárbmaduoddara meahcceguovllu dikšun- ja geavahanplánas.
Näistä kirjoitan lisää seuraavassa blogissani.
Dain čálán eambbo boahtte bloggastan.
Vuontisjärvellä 21.6.2009
Vuottesjávrres 21.6.2009
Vuoden 2008 tapahtumia
Jagi 2008 dáhpáhusat
Pahoittelen blogini lukijoille etten ole kirjoittanut blogia vähään aikaan.
Šállošan blogga lohkkiidasan, ahte in leat čállán blogga guhkes áigái.
Joulupyhistä lähtien tähän asti on mennyt omalta osaltani sairastellessa.
Juovllaid rájes ja gitta dáidda beivviide lean buohcan.
Uuden vuoden vaihtuessa on syytä pohtia edellisen vuoden tapahtumia ja uuden vuoden haasteita.
Ođđa jagi molsahuvvama mielde lea vuogas geahčadit diimmá dáhpáhusaid ja ođđa jagi hástalusaid.
Viime vuosi on ollut todella kiireinen, saamelaiskäräjät on antanut enemmän lausuntoja, esityksiä ja aloitteita kuin aikaisempina vuosina.
Diimmá jahki lei duođaid hohpolaš, sámediggi lea addán eambbo cealkámušaid, ovdanbuktojumiid ja álgagiid go ovddit jagiid.
Tämä on vaatinut henkilökunnalta ja luottamushenkilöiltä paljon aikaa ja venymistä.
Dát lea gáibidan bargiin ja luohttámušolbmuin olu áiggi ja soddjilvuođa.
Kiitos tästä työntekijöille ja luottamushenkilöille.
Giitu dás bargiide ja luohttámušolbmuide.
Viime vuosi on ollut myrskyisä julkisuuden kannalta ja on ikävää, että saamelaiskäräjien toiminnan tulokset ovat jääneet mediakohun taakse.
Diimmá jahki lea leamaš stoarbmái almmusvuođa dáfus ja lea ahkit, ahte sámedikki doaimma bohtosat leat báhcán mediašláma suoivanii.
Saamelaiskäräjät sai vuoden 2008 ja vuoden 2009 budjettiinsa lisärahoitusta 50 000 euroa, joka oli todella tarpeen.
Sámediggi oaččui jagi 2008 ja jagi 2009 bušehttii lassiruhtadeami 50 000 euro, mii duođaid lei dárbbatlaš.
Kustannuksien kasvu ja yhä lisääntyvät tehtävät vaativat lisärahoitusta.
Goluid stuorrun ja geažos áigge lassánan barggut gáibidit lassiruhtadeami.
Vuoden 2008 lopussa saamelaiskäräjien hallitus päätti hankkia videoneuvotteluvälineistöä matkakulujen kasvun hillitsemiseksi.
Jagi 2008 loahpas sámedikki stivra mearridii háhkat videoráđđádallanrusttegiid mátkegoluid stuorruma hálddašeami dihte.
Toiveissa on, että yhä useampi kokous voitaisiin hoitaa videoneuvottelujen välityksellä.
Sávaldahkan lea, ahte eanet ah ` eanet čoakkámiid sáhtálii dikšut videoráđđádallamiiguin.
Tämä säästäisi aikaa ja resursseja, koska matkustamiseen menee suuresti aikaa ja videoneuvottelut pienentäisivät saamelaiskäräjien ekologista jalanjälkeä.
Dát seasttálii áiggi ja resurssaid, daningo mátkkošteapmái gollá olu áigi ja videočoakkámastin unnidivččii sámedikki ekologalaš luotta.
Erityisen iloinen olen siitä, että saamelaiskäräjät voi aloittaa täyspainoisesti huomioimaan nuorisoasioita saamelaiskäräjien työssä, koska käräjät on saanut esiselvitysrahaa nuorisolautakunnan / - valtuuston perustamiseksi saamelaiskäräjien yhteyteen.
Earenoamaš ilus lean das, go sámediggi sáhttá álggahit dievasválddálaččat váldit vuhtii nuoraid áššiid sámedikki barggus, daningo sámediggi lea ožžon ovdačielggadanruđa nuoraidlávdegotti / - stivrra vuođđudeami várás sámedikki oktavuhtii.
Toinen erinomainen asia on biodiversiteettisopimuksen alkuperäiskansoja koskevan artikla 8 (j) toimeenpanon soveltamisen aloittaminen Suomen saamelaisalueella.
Nubbi earenoamáš buorre ášši lea biodiversiteahttasoahpamuša álgoálbmogiid guoskevaš artikla 8 (j) olláhuhttima guoskadeami álggaheapmi Suoma sámiid ruovttuguovllus.
Valitettavasti viime vuosi toi myös takapakkia saamelaisten oikeuksien osalta, koska ALKU-hanke on etenemässä kovaa vauhtia.
Dađi bahábut diimmá jahki manai maŋos sámiid vuoigatvuođaid dáfus, daningo guovlluid ođasnuhttinfidnu, ALKU, lea ovdáneame garra leahtuin.
Olenkin käsitellyt asiaa laajemmin aiemmissa blogeissani.
Leannai gieđahallan ášši viidát ovddit bloggain.
Toinen huolestuttava asia on ILO 169-sopimuksen ratifiointiesteiden poistamistyön aloituksen viivästyminen.
Nubbi fuolastuhtti ášši lea ILO 169-soahpamuša ratifiserenáruid jávkadanbarggu álggaheami maŋŋoneapmi.
Työn oli määrä alkaa syksyllä, josta se on viivästynyt nyt ilmeisesti aina kevääseen asti.
Bargu galggai álgit čakčat, muhto dat lea maŋŋonan dál jáhku mielde gitta giđa rádjái.
Eduskunta on joululomalla vielä tammikuun, ja ilmeisesti asia venyy vielä sen jälkeen päätettäväksi.
Riikkabeaivvit leat juovlaluomus vel ođđajagimánu ja vuorddehatti lea, ahte ášši ádjána vel dan maŋŋelge ovdal go áššis mearriduvvo.
Saamelaiskäräjille on luvattu työn alkavan ja luotan tähän lupaukseen, mutta olen huolissani työn aloituksen viivästymisestä.
Sámediggái lea lohpiduvvon, ahte bargu vuolgá johtui ja luohtán dán lohpádussii, muhto lean fuolas barggu álggaheami ádjáneamis.
Ratifiointityön selvittäminen ja toimeenpano vie aikaa, ja pelkään ajan loppuvan kohta kesken.
Ratifiserenbarggu čielggadeapmi ja olláhuhttin doalvu áiggi ja balan áiggi nohkat fargga gaskan.
Hallituskausi on keväällä puolivälissä, jolloin valtioneuvosto arvioi hallitusohjelman toteutumista ja ilmeisesti myös tarkentaa ohjelmaa maailmantalouden laman johdosta.
Ráđđehusáigodat lea giđđat gaskkamuttos, goas stáhtaráđđi árvvoštallá ráđđehusprográmma olláhuvvama ja jáhku mielde maid dárkilastá prográmma máilmmi ekonomalaš heajos áiggi geažil.
Hallitusohjelman tavoitteena on saamelaisen kulttuuri-itsehallinnon kehittäminen.
Ráđđehusprográmma ulbmilin lea sámi kulturiešstivrema gárgeheapmi.
Toivoisinkin valtioneuvostolta tämän tavoitteen toteutumisen vakavaa arviota, koska ALKU-hanke ja ILO 169-sopimuksen ratifiointityön hidastuminen eivät kehitä saamelaista kulttuuri-itsehallintoa ja näiltä osin hallitusohjelma on vielä toteutumatta.
Sávalinge stáhtaráđis dán ulbmila olláhuvvama duođalaš árvvoštallama, daningo ALKU-fidnu ja ILO 169-soahpamuša ratifiserenbarggu njoahcun eai ovddit sámi kulturiešstivrema ja dákko buohta ráđđehusprográmma lea báhcán ollahuvakeahttá.
Viime vuonna saamelaiskäräjät on saanut kiitettävästi yhteydenottoja saamelaisyhdistyksiltä ja erityisenä huolenaiheena on ollut koltan- ja inarinsaamen tilanteen kehittäminen.
Diibmá sámediggi lea ožžon giitehahtti ládje oktavuohtaváldimiid sámi servviin ja earenoamáš fuollan lea leamaš nuortalaš- ja anárašgiela dili ovddideapmi.
Saamelaiskäräjät on saanut myös aloitteita yhdistyksiltä, jotka olemme merkinneet hallituksessa tiedoksi ja laittaneet ne asiantuntijalautakunnan valmisteltavaksi.
Sámediggi lea ožžon maid álgagiid servviin, maid dat lea merken stivrras diehtun ja bidjan daid áššedovdilávdegotti válmmaštallamii.
Myös saamelaisten kotiseutualueen paliskunnat ovat olleet aktiivisia esim. POLURA valmistelussa ja metsäsertifiointiasiassa.
Maiddái sámi guovllu bálgesat leat leamaš aktiivvalaččat omd. boazodoalu- ja luondduealáhusaid ruhtadanlága olis ja vuovdesertifisenáššis.
Olen iloinen näistä yhteydenotoista.
Lean ilus dáin oktavuohtaváldimiin.
On tärkeää että saamelaisyhdistykset toimivat ja edistävät saamelaisten asemaa.
Lea dehálaš, ahte sámi searvvit doibmet ja ovddidit sámiid sajádaga.
Saamelaiskäräjien tuleekin ottaa vakavasti saamelaisasioiden edistämistä kohtaan saatu palaute.
Sámediggi galgánai váldit duođas máhcahaga, mii boahtá sámi áššiid ovddideapmái.
Toivonkin että tänä vuonna voisin tavata saamelaisyhdistyksiä ja kuulla järjestöjen terveisiä.
Sávannai ahte dán jagi sáhtálin deaivat sámi servviid ja gullat servviid dearvvuođagaid.
Toivoisin että tänä vuonna minulle jäisi aikaa saamelaisen kulttuuri-itsehallinnon kehittämiseen.
Sávalin maid, ahte dán jagi munnje bázálii eanet áigi sámi kultuiešstivrema ovddideapmái.
Tähän asti käytännössä kaikki työaikani on kulunut rutiinitehtävien hoitamiseen, kokouksiin, lausuntoihin ja lausuntopyyntöihin tutustumiseen ja väsyttävään matkustamiseen.
Dán rádjái rievtti mielde buot áigi lea mannan rutiidnabargguid dikšumii, čoakkámiidda, cealkámušaide ja cealkámušvivdagiidda oahpásnuvvamii ja váibadahtti mátkkošteapmái.
Vuoden 2009 osalta saamelaiskäräjien toiminnan painopisteet määräytyvät luonnollisesti saamelaiskäräjien toiminta-ohjelman perustalta.
Jagi 2009 bealde sámedikki doaimma deaddočuoggát mearrahuvvet lunddolaččat sámedikki doaibmaprográmma vuođu nalde.
Saamelaiskäräjien oman toiminnan kehittäminen on yksi tärkeä osa vuoden 2009 työtä.
Sámedikki iežas doaimma gárgeheapmi lea okta dehálaš oassi jagi 2009 barggus.
Saamelaiskäräjien henkilöstöpoliittinen ohjelma, yhdenvertaisuussuunnitelma ja tasa-arvosuunnitelma ovat vielä valmistelussa ja olisi tärkeää saada ne valmiiksi tämän vuoden loppuun mennessä.
Sámedikki persovdnapolitihkalaš prográmma, ovttaveardásašplána ja dásseárvoplána leat vel válmmaštallama vuolde ja livččii dehálaš oažžut daid gárvvisin dán jagi loahpa rádjái.
Näen myös tärkeänä kehittää saamelaiskäräjien tiedotustoimintaa kaikilla Suomessa puhuttavilla saamen kielillä.
Oainnán maid dehálažžan gárgehit sámedikki diehtojuohkindoaimma Suomas hubmon sámegielaid mielde.
Käsittelen seuraavassa blogissa muita ajankohtaisia työasioita.
Gieđahalan čuovvovaš bloggastan eará áigeguovdilis áššiid.
Vuontisjärvellä 13.1.2009
Vuottesjávrres 13.1.2009
Arvoisa kuntaministeri Tölli, Leastadius-suku, seminaariyleisö, hyvät arvovieraat !
Árvvus adnon suohkanministtar Tölli, Laestadius-sohka, semináraálbmot, buorit árvoguossit !
Tänään Lars Leevi Laestadiuksen kuolemasta tulee kuluneeksi 150 vuotta.
Odne Lars Levi Laestadiusa jápmimis dievvá 150 jagi.
Saamelaisille Lars Leevi Laestadius on ristiriitainen hahmo, ei vähiten siksi, että hän oli äitinsä puolelta saamelainen.
Sápmelaččaide Lestadius lea ruossalas olmmoš, iige unnimusat dan dihte, ahte son gulai eatnis bealde sámi sohkii.
Laestadiuksen herätysliike levisi aikoinaan Suomen, Ruotsin ja Norjan saamelaisalueelle ja usea saamelainen tuli uskonliikkeen kannattajaksi.
Laestadiusa moriidahttinlihkadus lávddai Suoma, Ruoŧa ja Norgga sámiid orrunguvlui davás ja máŋggas sápmelaččain jorggihe oskkulihkadusa guottiheaddjin.
Vielä nykyäänkin moni saamelainen tunnustaa lestadiolaisuuden opit ja postillat.
Vel dálá áiggenai olu sápmelaččat dovddastit lestadiánalaš máhttáhusaid ja boastaliid.
Laestadius on jättänyt syvän jäljen saamelaiskulttuuriin.
Laestadius lea guođđán čikŋalis luotta sámi kultuvrii.
Laestadius, hänen seuraajansa ja kristillisen kirkon papit kadottivat käännytystyöllään lopullisesti saamelaisen muinaisuskon, jota voisi kutsua paremmin maailmankatsomukseksi.
Laestadius, su maŋisčuovvut ja risttalaš girku báhpat jávkade moriidahttinbargguineaset loahpalaččat sámiid dološoskku, man sáhtálii gohčodit buorebutge máilmmioaidnun.
Laestadius ammensi saamelaisten muinaisesta maailmankatsomuksesta aineksia saarnoihinsa ja hyödynsi saamelaiskulttuurin tuntemusta käännytystyössään.
Laestadius goisttii sámi dološ máilmmioainnus ávdnasiid sártniidasas ja anii ávkin sámi kultuvrra dovdamuša moriidahttinbarggustis.
Muinaisuskosta on jäljellä nykyisin vain katkelmanomaisia tietoja, joita myös itse Laestadius oli tutkijana tallentanut.
Dološoskkus leat báhcán dálá áigái dušše oasážat dehege fragmeanttat dieđuin, maid Lestadius ieš lea maiddái dutkin furken.
Saamelaisten oli helppo samaistua hänen opetuksiinsa, olihan niissä saamelaiskulttuurin piirteitä.
Sápmelaččain lei álki buohtastuvvat su máhttáhusaide, ledjehan dain sámi kultuvrra sárgosat.
Laestadiuksen opit saivatkin suurta kannatusta saamelaisten parissa.
Laestadiusa máhttáhusat ožžonai stuora guottáhusa sápmelaččaid siste.
Saamelaisia, heidän maitaan ja omaisuuttaan huijattiin tuolloin viinan ja väkivallan voimalla.
Sápmelaččat, sin eatnamat ja opmodat dájuhuvvoje dalle buolliviinni ja veahkaválddi vuimmiin.
Saamelaiset kokivat saavansa tukea ja turvaa raittiudesta saarnaavasta Laestadiuksesta.
Sápmelaččat muosáhe iežaset oažžut doarjaga ja dorvvu Laestadiusas, gii sártniidii juguhisvuođas.
Laestadius on tutkijana kerännyt tärkeää tietoa Suomen ja Ruotsin kulttuuriperinteestä ja kasvillisuudesta.
Laestadius lea dutkin čoaggán dehálaš dieđu Suoma ja Ruoŧa kulturárbbis ja šattolašvuođas.
Laestadius oli myös saamelaiskirjailija ja kirjoitti piitimen- ja luulajansaameksi.
Laestadius lei maid sápmelaš girječálli ja son čálii biŧon- ja julevsámegillii.
Häntä voisi ehkä kutsua myös kansatieteilijäksi.
Su sáhtálii gohčodit maid álbmotdiehtaga dutkin dehege etnologan ja etnográfan.
Leastadiuksen rooli kirjailijana ja tutkijana on jäänyt hänen uskonnollisen roolinsa varjoihin.
Laestadiusa rolla girječállin ja dutkin lea báhcán su risttalaš rolla suoivanii.
Laestadiuksen seuraajat, lestadiolaiset jättivät oman jälkensä lestadiolaiseen liikkeeseen.
Laestadiusa maŋisčuovvut, lestadiánalaččat guđđe iežaset luottaid lestadiánialaš lihkadussii.
Laestadius ei ehkä enää tunnistaisi hänen omalla nimellään kulkevaa herätysliikettä.
Laestadius ii soaittále šat dovdatge su iežas namain navdojuvvon moriidahttinlihkadusa.
Herätysliike, joka kumpusi saamelaiskulttuurista, johti osaltaan saamelaiskulttuurin uhanalaistumiseen.
Moriidahttinlihkadus, mii oaččui ávdnasiid sámi kultuvrras, doalvvui muhtin muddui sámi kultuvrra uhkivulošvuhtii.
Saamelaiskulttuurin uskomuksista ja kulttuurista tavoista tuli syntisiä.
Sámi kultuvrra oskkumušat ja kultuvrralaš vierut šadde suttolažžan.
Papit alkoivat kitkeä saamelaisten musiikkia, joikua, pois saamelaiskulttuurista ja käännytystyö olikin niin tehokasta, että joikuperinne melkein katosi täällä Suomessa.
Báhpát ripme ráidnet sámi kultuvrras sámi musihka, luođi, eret ja jorgalahttinbargu leinai nu vuoimmálaš, ahte juoiganárbevierru measta jávkkai dáppe Suoma bealde.
Lestadiolaiset papit pitivät joikua kenties osana saamelaisen muinaisuskon harjoittamista ja näin ollen syntisenä.
Lestadiánalaš máhttájeaddjit soite atnit juoigama sámi dološoskku oassin ja ná suttolažžan.
Yksittäisille saamelaisperheille vaikutukset ovat olleet hyvin surullisia.
Ovttaskas sámi veagaide váikkuhusat leat leamaš hui morašlaččat.
On sukuja, joissa joikausperinne katosi pappien toiminnan vuoksi.
Leat sogat, main juoiganárbevierru jávkkai báhpaid doaimmaid geažil.
Samaa käännytystyötä tehtiin saamen kielten osalta.
Seammalágán jorgalahttinbargu doaimmahuvvui sámegielaid dáfus.
Myös saamen kielen puhuminen lopetettiin, vaikka suomea ei osattukaan riittävän hyvin.
Muhtin sámi sogat heite maiddái sámegiela hupmama mánáidasaset, vaikko suomagiela eai máhttánge dárbahassii bures.
Jotkut lestadiolaiset saarnaajat pitivät saamen kieltä pirun kielenä.
Muhtin lestádiniálalaš sártnideaddjit atne sámegiela biro dehege riehttása giellan.
Laestadius on nähty saamelaisten pelastajana, joka pelasti saamelaiset valtakulttuurin tuomalta alkoholismilta ja toi moraalin saamelaiskulttuuriin ja kitki pahat moraalittomat tavat saamelaiskulttuurista.
Laestadius lea gehččojuvvon sápmelaččaid beastin, gii gájui sápmelaččaid váldokultuvrra buktin alkoholismmas ja buvttii morála sámi kultuvrii ja čorgii bahás morálahis vieruid sámi kultuvrras eret.
Alkoholismia ei ole vieläkään kitketty saamelaisten kotiseutualueelta eikä muualtakaan maailmasta.
Alkoholisma ii leat velge jávkan sámi ruovttuguovllus ja iige gostege máilmmis.
Myöskään moraalia ei Laestadius saamelaiskulttuuriin tuonut.
Morálage Laestadius ii buktán sámi kultuvrii.
Aikoinaan kun uudisasukkaat tulivat saamelaisten kotiseutualueelle he eivät pyytäneet eivätkä saaneet apua kirkolta – vaan saamelaisilta.
Dolin go ođđaássit bohte Sápmái eai sii bivdán eaige ožžon veahki girkus – muhto sápmelaččain.
Porosaamelaiset olivat tuolloin sosiaalihuolto.
Boazosápmelaččat ledje dalle sosiálafuolahus.
Saamelaiset ovat antaneet vähävaraisille ruoka- ja vaateapua niinkin myöhään kuin vielä viime sotien jälkeen, eli noin 60 vuotta sitten, sota- ja sitä edeltävistä ajoista nyt puhumattakaan.
Sápmelaččat leat leamaš hejotbirgejeddjiid biebmo- ja bivttasfuolaheaddjit nuge maŋŋit go vel maŋimus sođiid maŋŋel dehege sulaid 60 jagi dás ovdal, soahte- ja dan ovddit áiggiin dal humakeahttáge.
Kuuluisin esimerkki saamelaisten korkeasta moraalista on ehkä Suonikylän saamelaisyhteisö kolttasaamelaisalueella.
Beakkáneamos ovdamearka sámiid alla morálas soaitá leat dološ Suonnjela sámi siida nuortalaš orrunguovlluin.
Suonikylän toiminta perustui tasa-arvoisuuteen ja saaliiden jakamiseen yhteisön jäsenten kesken.
Suonjjela siidda doaibma vuođđuduvai dásseárvosašvuhtii ja sálláša vuoiggalaš juohkimii siidda osolaččaid gaskka.
Juvvá Lemet – Klemetti Näkkäläjärvi www.samediggi.fi Ságadoalli – Puheenjohtaja Saamelaiskäräjät Tel: +358505242109 Skierri Peuratie 15 Suomen kirkko aikoo kuluvana vuonna selvittää pyytäkö se saamelaisilta anteeksi toimintaansa saamelaisten kotiseutualueella kautta historian.
Juvvá Lemet – Klemetti Näkkäläjärvi www.samediggi.fi Ságadoalli – Puheenjohtaja Saamelaiskäräjät Tel: +358505242109 Skierri Peuratie 15 Suoma girku áigu nohkavaš jagi áigge čielggadit átnugo dat sápmelaččain ándagassii doaimmastis sámiid ruovttuguovllus čađa historjjá.
On tärkeää, että asiaa selvitetään, jotta kirkko tietää mistä asioista se pyytää anteeksi ja mitä kirkko on valmis tekemään tilanteen korjaamiseksi.
Lea dehálaš, ahte ášši čielggaduvvo, vai girku diehtá main áššiin dat átnu ándagassii ja maid girku lea válmmas bargat dili buorideami várás.
Lestadiolaisuudella on ollut suuri vaikutus saamelaisyhteisöön.
Lestadiniálašvuođas lea leamaš stuora váikkuhus sámi servošii.
Perintöä ja vaikutusta tulisi arvioida kriittisesti.
Árbevieru ja váikkuhusa galggalii árvvoštallat kritihkalaččat.
Valtiollinen kirkko levittäessään kristinuskoa oli tehokas.
Stáhtalaš girku viiddidettinis risttalaš oskku lei ábas.
Poromiehiä seurattiin tuntureihin asti läpi vuoden, kukaan ei päässyt karkuun kristillisiltä opeilta.
Boazosámiid čuvvo gitta duoddariidda miehtá jagi, oktage ii beassan báhtarussii risttalaš oahpuin.
Kirkko antoi elämänohjeita ja saarnasi oikeasti tiestä, kehottaen luopumaan saamelaiskulttuurin perinteistä.
Girku attii eallinrávvagiid ja sárdnidii rievttes luottas, ávžžuhettiin luohpat sámi kultuvrra árbevieruin.
Sanan voima oli valtava.
Sáni vuoibmi lei hirbmat stuoris.
Synnillistämällä saamelaiskulttuurin ja saamelaisen elämänmuodon kristillinen yhteisö, Laestadius ja hänen seuraajansa mukaan lukien, eivät ajatelleet tekojen tuhoisia seurauksia tuleville saamelaissukupolville.
Dagadettiin suttolažžan sámi kultuvrra ja sámi eallinvuogi risttalaš searvvuš, Laestadius ja su maŋisčuovvut daid mielde, eai jurddahan daguideaset vahátlaš čuovvumušaid boahttevaš sámi buolvvaide.
Laestadiolaisen oppien mukaan kaikkien tuli päästä Kristuksen armon osallisiksi ja pappien ja saarnaajien silmissä vain suomalainen ja skandinaavinen tapa palvoa jumalaa oli oikea.
Lestádiniálaš máhttáhusaid mielde buohkat galge beassat Kristusa árpmu oasálažžan ja báhpaid ja sártnideddjiid čalmmiid mielde suopmelaš ja skandinávalaš vierru bálvalit ipmila lei riekta.
Nykyinen kirkko on toki aivan toisenlainen kuin uudisastutuksen aikainen käännytystyötä tekevä kirkko.
Dáláš girku lea almmatge áibbas nuppálágán go ođđaássama áigásaš girku, mii moriidahtii álbmoga.
Maailmakin on muuttunut ja saamelaiskulttuuri on sopeutunut yhteiskunnallisiin muutoksiin.
Máilbminai lea earáhuvvan ja sámi kultuvra lea vuogáiduvvan servodatlaš rievdadusaide.
Kirkossa kuulee nykyisin saamen kieltä, ja joskus jopa joikumusiikkia ja kirkolta saa saamenkielisiä palveluja.
Girkus gullá dálá áigge sámegiela, ja muhtimin juobe juoigama ja girkus oažžu sámegielalaš bálvalusaid.
Vuorovuosin järjestetään saamelaiset kirkkopäivät eri maissa.
Vuorrojagiid lágiduvvojit sámi girkobeaivvit sierra riikkain.
Menneen vääryydet tulee kuitenkin selvittää jo kirkon moraalisen uskottavuuden vuoksi.
Mannanáiggi vearrivuođat galget goitge čielggaduvvot juo girku morála jáhkehahttivuođa dihte.
Anteeksi pyytäminen ja anteeksianto ovat tärkeää osaa kristillistä perinnettä.
Ándagassii átnun ja ándagassiiaddojupmi gullaba risttalaš árbevieru dehálaš oassin.
Näillä sanoin tuon saamelaiskäräjien tervehdyksen tähän seminaariin ja Lars Leevi Laestadiuksen juhlavuoden avajaistilaisuuteen.
Dáiguin sániiguin buvttán sámedikki dearvvahusa dán seminárii ja Lars Levi Laestadiusa ávvojagi rahpandilálašvuhtii.
Arvoisa ministeri, hyvä seminaariväki !
Árvvus adnon ministtar, buorit semináraoasseváldit !
Seminaarin teema kieli ja perinteistieto on luonteva yhdistelmä.
Seminára fáddá: giella ja árbediehtu lea lunddolaš oktiibidju.
Kyseessä on oikeastaan saman asi
Jearaldat lea rievtti mielde seamma
an kaksi puolta – kielen avulla siirrämme perinteistietouttamme sukupolvelta toiselle ja kieli ilmen
ášši guovtti bealis – gielain sirdit árbedieđuideamet buolvvas nubbái ja giella čájeha sániidisguin ja
tää sanoineen ja käsitteineen jo itsessään perinteistä tietoutta.
doahpagiiddisguin juo iešalddes árbevirolaš dieđu ja máhtu.
Kielestä ei voi puhua vain kommuni
Gielas ii sáhte hupmat dušše
kaatiovälineenä, vaan se on kulttuurin tärkeimpiä piirteitä.
gulahallangaskaoapmin, muhto dat gullá kultuvrra mávssolaččamus iešvugiide.
Klassinen esimerkki kielen ja kulttuurin
Klassihkalaš
yhteydestä on saamelaiskulttuurissa elinkeinoihin liittyvä terminologia. Poronhoitoon liittyvää sa
ovdamearka giela ja kultuvrra gaskavuođas lea sámi kultuvrras terminologiija, mii gullá
nastoa on pohjoissaamessa jopa 2500 - 3000, kun mukaan otetaan myös elinkeinon harjoittamiseen
ealáhusaide. Boazodoallosánit leat sámegielas juobe bealgoalmmát duháhis golmma duháhii, go
liittyvän sää-, lumi- ja maastoterminologian.
mielde váldojuvvojit maid ealáhusain bargamis dehálaš dálke-, muohta-, ja duovddasánit.
Kyseinen terminologia ei ole vain sanalistoja merki
Máinnašuvvon terminologiija ii govčča dušše sátnelogahallamiid mearkkašumiidisguin, muhto dat
tyksineen, vaan ne pitävät sisällään elinkeinon harjoittamiseen liittyvän oleellisen tiedon, ne ovat
doallá sisttis ealáhusain bargama mávssolaš dieđu, dat lea iežas klassifiserenvuogádat ja stuora
oma luokittelujärjestelmä ja suuri osa ammattitaidosta liittyy terminologian hallitsemiseen.
oassi ámmátmáhtus gullá terminologiija hálddašeapmái iešguđetlágán diliin.
Saamen kieli ilmentää omalta osaltaan erinomaisesti saamelaisten ympäristösuhdetta ja luonnon
Sámegiella ilmmuha oasistis hui bures sápmelaččaid birasgaskavuođa ja luonddugeavahusa hámiid.
käytön muotoja. Kielessämme välittyy luonnon tuntemisen tärkeys, lumi- ja maastosanojen suuri
Gielasteamet vuhtto luonddu dovdama dehálašvuohta, muohta- ja duovddasániid stuora mearri ja
määrä ja tarkka luokittelujärjestelmä ovat tämän osoituksena.
dárkkes klassifiserenvuogádat leaba dán čujuhussan.
Kielemme ilmentää paitsi kulttuuri
Giellamet čájeha earret kultuvrramet, muhto
amme, myös luontoa ja yhteyttämme siihen.
maiddái luonddu ja min oktavuođa dasa.
Kielen termit ja käsitteet kertovat meille myös edellis
Giela dearpmat ja doahpagat muitalit midjiide maid min
ten sukupolvien kulttuurista ja perinteistä, jotka välittyvät tuleville sukupolville kielikuvien ja ter
ovddit buolvvaid kultuvrras ja árbevieruin, mat sirdásit boahtte buolvvaide giellagovaid ja
mien kautta.
dearpmaid bakte.
Kielen ja perinteen välinen yhteys säilyy vain kieltä käyttämällä ja ylläpitämällä perin
Giela ja árbevieruid gaskavuohta seailu dušše nu ahte geavahit giela ja doalahit
teitä.
árbevieruideamet.
Yhteiskunnan ja kulttuurin muutokset välittyvät myös kieleen, näin kieli muuttuu.
Servodaga ja kultuvrra nuppástusat sirdásit maid gillii, ná giella rievdá.
Kulttuurin
Go
ja elinkeinojen kehittyessä on tärkeä pystyä säilyttämään yhteys myös menneisiin sukupolviin ja
kultuvrrat ja ealáhusat gárganit, lea dehálaš bastit seailluhit oktavuođa maid ovddit buolvvaide ja
heidän perinteisiinsä ja sopeuttaa perinteet osaksi nykypäivää.
sin árbevieruide ja heivehit árbevieruid dálá áigge oassin.
Perinteiset tavat, leikit, musiikki ja
Árbevirolaš vierut, stohkosat, luođit ja
elinkeinot luovat saamelaista kulttuuria ja perinteitä säilyttäen ja tukien kieltä ja sen kehitystä.
ealáhusat ráhkadit sámi kultuvrra ja árbevieruid nu ahte dat seailluhit ja dorjot giela ja dan
Kielen ja kulttuurin välinen suhde luo pohjaa ihmisten ymmärrykselle ja tavalle hahmottaa maail
Giela ja kultuvrra gaskavuohta ráhkada vuođu olbmuid ipmárdussii ja vuohkái hábmet máilmmi.
maa. Ymmärrys perustuu sekä kieleen että kulttuuriin.
Ipmárdus vuodduduvvá sihke gillii ja kultuvrii.
Uskomukset, tavat, arvot, suulliset ja aineel
Oskkumušat, vierut, árvvut, njálmmálaš ja materiála
liset kulttuurituotteet siirtyvät sukupolvelta toiselle muodostaen yhteisön perinteen ja kulttuurin.
kulturbuktagat sirdásit buolvvas nubbái ja dáinna lágiin ráhkadit servoša árbevieru ja kultuvrra.
Usein perinne ymmärretään muuttumattomaksi, autenttiseksi alkuideaaliksi, johon ei pidä koskea.
Dávjá árbevierru ipmirduvvo rievdameahttun autenttalaš álgoideálan, man ii galgga duohtadit.
Perinne- ja kulttuuriprosesseille on kuitenkin ominaista muuttuvuus.
Árbevierro- ja kulturprosessaide lea goitge mihtilmas, ahte dat rivdet.
Jokainen sukupolvi jättää jol
Juohke buolva guođđá juoga
lakin tavalla jälkensä noihin perinteisiin, muodostaen eri sukupolvien välisen perinteiden ketjun.
ládje luottaidis duoidda árbevieruide ja dáinna lágiin ráhkada buolvvadagaid gaskii árbevieruid
Perinteiden, kulttuurin ja kielen suhteen tutkiminen on tärkeää ja luo osaltaan jatkuvuutta. Saame
viđjji. Árbevieruid, kultuvrra ja giela gaskavuođa dutkan lea dehálaš ja dat ráhkada iežas ládje
laiskulttuurin osalta on tärkeää, että meidän kulttuuriperintöämme tutkitaan ja löydetään keinoja
jotkkolašvuođa. Sámi kultuvrra dáfus lea mávssolaš, ahte min kulturárbevierrumet dutkojuvvo ja
miten voimme parhaiten turvata saamen kielen ja kulttuurin siirtymisen sukupolvelta toiselle muut
gávdnojit vuogit mot sáhttit buoremusat dorvvastit sámegiela ja kultuvrra sirdáseami buolvvas
tuvasta yhteiskunnasta huolimatta.
nubbái rievddadalli servodagas fuolakeahttá.
Ilmastonmuutos tulee omalta osaltaan tuomaan vaikutuksia saamelaiseen ympäristöön, kieleemme
Dálkkádatrievdadus boahtá iežas oasis buktit váikkuhusaid min sámi birrasii, gillii ja árbevieruide.
ja perinteisiimme.
Mii galgat gártet ja
ta. Meidän on kartoitettava ja tutkittava kieleemme liittyvää tietoutta – kieltä ei voi tutkia kokonais
dutkat iežamet gillii gullevaš dieđuid ja máhtuid – giela ii sáhte dutkat ollislaččat dušše
valtaisesti vain sanalistojen avulla.
sátnelisttuiguin.
Tarvitsemme tutkimusta kielemme kontekstista ja omista perin
Dárbbahit dutkamuša giellamet konteavsttas ja iežamet árbevieruin. Dárbbahit
teistämme. Tarvitsemme myös kansainvälisen saamelaisalueen yhteistyötä ja saamelaisten yhteen
maid riikkaidgaskasaš sámiguovllu ovttasbarggu ja sápmelaš oktiigullevašvuođa dovddu
kuuluvuuden tunnetta kansallisrajoista huolimatta.
riikkarájiin fuolakeahttá.
Ehdotettu saamelaisyliopistohanke vastaa näihin
Evttohuvvon sámi universiteahtta-fidnu dávista dáidda hástalusaide ja dan
haasteisiin ja sen edistäminen on kaikkien saamelaisten etu.
ovddideapmi lea buot sápmelaččaid ovdamunni.
Saamelaisista lähtökohdista toteutetta
Allaskuvlen, mii olláhuhttojuvvo sápmelaš
vaa korkeakoulutus ja laadukas, monialainen tutkimus, jota voi harjoittaa saamelaisten kotiseutu
vuolggasajiin ja alladásat, máŋggasuorggát dutkamuš, man sáhttá bargat sámi ruovttuguovllus
alueella tasa-arvoisesti asuinmaastaan huolimatta, on mitä tärkeintä saamelaiskulttuurin ja – kielen
dásseárvosaččat orrunriikkas fuolakeahttá, lea dađi deháleabbo sámi kultuvrra ja – giela
jatkuvuuden turvaamiseksi.
jotkkolašvuođa dorvvasteami várás.
Tutkijoiden parissa on viime vuosina noussut kiinnostus luoda omaa alkuperäiskansatutkimusteori
Dutkiid joavkkus lea maŋimus jagiid badjánan beroštupmi ráhkadit iežas álgoálbmotdutkanteoriija.
aa. Erilaisia näkemyksiä ja ideoita on esitetty vuosien mukaan teknologisesta ekologisesta tiedosta,
Sierralágán oainnut ja jurdagat leat ovdanbuktojuvvon jagiid mielde teknologalaš ekologalaš
alkuperäiskansojen ympäristötietämyksestä.
dieđus, álgoálbmogiid birasdieđus.
Tällaisia esimerkkejä on useita.
Dákkár ovdamearkkat leat oalle olunai.
Pyrkimys on sinänsä
Viggamuš lea iešalddes
hyvä – yritetään tutkia alkuperäiskansoja heidän omista lähtökohdistaan. Mutta ongelmana tällaisis
buorre – álgoálbmogat ja sin kultuvrrat geahččaluvvojit dutkojuvvot sin iežaset vuolggasajiid
sa käsityksissä alkuperäiskansojen tiedon rakentumisesta on näkemys siitä, että kaikkia maailman
guvllos. Muhto čuolbman dákkár álgoálbmogiid dieđu šaddama ipmárdusain lea oaidnu das, ahte
alkuperäiskansoja yhdistää heidän asemansa alkuperäiskansana ja että alkuperäiskansat ovat koko
buot máilmmi álgoálbmogat ovttastahttá sin sajádat algoálbmogin ja ahte álgoálbmogat lea
naisuus, joita voidaan käsitellä yhtenäisenä liittäen kaikki alkuperäiskansat viidestä maanosasta
ollisvuohta, mii sáhttá gieđahallojuvvot oktiilažžan nu ahte seamma teoriija vuollái biddjojit oktii
yhden teorian alla huolimatta näiden erilaisista asuinympäristöistä, elinkeinomalleista ja kulttuuris
álgoálbmogat máilmmi viđa eatnanoasis beroškeahttá sin sierralágán orrunduovdagiin,
ta.
ealáhusmálliin ja kultuvrras.
Näkemys myös siitä, että alkuperäiskansoja voi tutkia yhden teorian kautta tekee väistämättä tutki
Oaidnu maid das, ahte álgoálbmogat sáhttet dutkojuvvot ovtta teoriija bakte, dahká dutkamuša
muksen poliittiseksi ja eriyttää tutkimuskentän kauas muusta tutkimusmaailmasta.
politihkalažžan ja sirre dutkangietti guhkás eret eará dutkanmáilmmis.
Uusia teorioita
Ođđa teoriijat galget
tulee luoda ja niiden toimivuutta tulee testata, mutta on muistettava että alkuperäiskansakulttuurin ja
ráhkaduvvot ja daid anolašvuođa galgá destet, muhto ferte muitit ahte álgoálbmotkultuvrra ja
yhteiskunnan tutkiminen on monitieteistä.
servodaga dutkan lea máŋggadieđalaš.
Monitieteisyyttä ja poikkitieteellisyyttä tulee lisätä, eri
Máŋgga- ja doaresdieđálašvuohta galgá lasihuvvot,
tyisesti tarvitsemme ilmastonmuutoksen johdosta luonnon- ja kulttuuritieteilijöiden yhteistyötä,
earenoamážit dárbbahit dálkkádatrievdama geažil luonddu- ja kulturdieđaolbmuid ovttasbarggu, vai
jotta ilmastonmuutoksen vaikutuksista voidaan muodostaa kokonaiskuva.
dálkkádatrievdama váikkuhusain sáhttá ráhkaduvvot oppalašgovva.
Seminaarin nimi, arktinen seminaari, liittää seminaarin aihepiirin osaksi ilmastonmuutosta ja alku
Seminára namma, árktalaš seminára, laktá seminára fáttá dálkkádatrievdama oassin ja
peräiskansojen yhteistyötä arktisella alueella.
álgoálbmogiid ovttasbarggu oassin árktalaš guovlluin.
Ilmastonmuutoksen sanotaan uhkaavan nostaa lämpö
Dálkkádatrievdama dadjet uhkidit loktet
tilaa arktisella alueella ja lisäävän erityisesti lumisadetta.
liekkasvuohtadili árktalaš guovlluin ja lasihit eandalii muohttima.
Nämä ovat tutkijoiden arvioita, emme
Dát leat dutkiid árvvoštallamat,
vielä tiedä miten ja millä tavoin ilmastonmuutos tulee todella vaikuttamaan saamelaisten kotiseutu
eat vel dieđe mot ja mainna lágiin dálkkádatrievdan boahtá duođas váikkuhit min Sámieatnamii.
alueeseen. Ilmastonmuutoksen torjunnassa juuri arktisen alueen yhteistyö on aktivoitunut, mutta
Dálkkádatrievdama duostumis jur árktalaš guovllu ovttasbargu lea virkkosnuvvan, muhto
lisää tietoa ja toimenpiteitä miten ilmastonmuutosta voidaan ehkäistä ja miten siihen voi sopeutua,
dárbbahuvvojit lasi dieđut ja doaibmabijut mot dálkkádatrievdan sáhttá caggojuvvot ja mot dása
tarvitaan.
sáhttá vuogáiduvvat.
Ilmastonmuutos tulee vaikuttamaan saamelaiselinkeinoihin merkittävästi, erityisesti po
Dálkkádatrievdan šaddá váikkuhit sámi ealáhusaide mearkkašahtti ládje,
ronhoidon uskotaan olevan vaikeuksissa lumisten talvien lisääntyessä.
earenoamážit boazodoalu jáhkket šaddat váttisvuođaid sisa go muohtadálvvit lassánit.
Poronhoidolle tämä voi tar
Boazodoalu
koittaa sitä, että saamelaisten on muutettava ilmaston vaikutuksesta poronhoitomallejaan. Luonnon
dáfus dát sáhttá dárkkuhit dan, ahte boazosápmelaččat soitet šaddat rievdadit dálkkádaga
antama ravinto ei ehkä enää riitä, ja ruokkimiseen joudutaan etsimään muita ratkaisuja.
váikkuhusas boazobargomálliideaset. Luonddu addin biebmu ii soaitte šat leat nohkka ja biebmamii
Meidän tulisikin pystyä etsimään keinoja jo tässä vaiheessa miten voimme minimoida ilmaston
Mii galggaleimmet bastit ohcat vugiid juo dán muttos mot sáhttit dahkat nu unnin go vejolaš
muutoksen vaikutuksia ja meidän tulisi etsiä keinoja, joiden kautta voimme auttaa perinteisiä saa
dálkkádatrievdama váikkuhusaid ja mii galggaleimmet ohcat vugiid, maid bakte sáhttit veahkehit
melaiselinkeinoja ja kulttuuria sopeutumaan ilmastonmuutokseen kulttuurin ydintä kadottamatta.
árbevirolaš sámi ealáhusaid ja kultuvrra vuogáiduvvat dálkkádatrievdamii nu ahte kultuvrra
Saamelaisporonhoidon osalta sopeutuminen ilmastonmuutokseen ei voi tapahtua enää perinteisin
váimmus ii jávkka. Sámi boazodoallu ii sáhte vuogáiduvvat dálkkádatrievdamii šat dološ vugiid
tavoin.
mielde.
Ennen uusiin tilanteisiin sopeuduttiin vaihtamalla laidunalueita, mutta nykyisin tämä ei ole
Dolin iige nu dolinge ođđa diliide sáhtii vuogáiduvvat nu ahte guohtoneatnamat
enää mahdollista.
molsojuvvoje ollásit, muhto dálá áigge dat ii leat šat vejolaš.
Kilpailevat maankäyttömuodot ja valtioiden rajat estävät tehokkaasti poronhoitajia etsimästä uusia,
Gilvaleaddji eanangeavahanvuogit ja stáhtaid rájit cagget beaktilit boazodolli ohcat ođđa, buoret
parempia laidunalueita uusissa ilmasto-olosuhteissa.
guohtoneatnamiid ođđa dálkkádatdiliin.
Koska lumisuuden oletetaan lisääntyvän, saa
Go muohtamearri navdojuvvo lassánit, de sámegiela
men kielen tarkalle lumisanastolle ja niiden luokittelujärjestelmälle tulee suurta käyttöä ja termino
dárkkes muohtasátnerádjui ja muohttaga klassifiserenvuogádahkii šaddá stuora atnu ja
logian kautta luokiteltu lumiolosuhde tulee olemaan tutkijoille hyödyksi.
terminologiija mielde luohkáide juhkkojuvvon muohtadilli šaddá leat dutkiide ávkin.
Saamen kielen terminolo
Sámegiela
gian avulla pystymme selvittämään tarkasti eri lumiolot.
terminologiija mielde bastit čilget dárkket sierra muohtadiliid.
Tutkijoille, kuten meillekin, kielemme on
Dutkiide, dego midjiidenai, giellamet
aarreaitta, ja kielemme avulla pystymme havainnoimaan ja ehkä myös sopeutumaankin ilmaston
lea árdnaáiti, ja gielamet mielde bastit áiccadit ja soaitit maid vuogáiduvvatge dálkkádatrievdamii
muutokseen paremmin.
buorebut.
Saamen kielten tilanne on uhkaava – kaikki Suomessa puhuttavat saamen kielet ovat uhanalaisia.
Sámegielaid dilli lea fuolastuhtti – buot Suomas hubmon sámegielat leat uhkivuloš gielat.
Ei
Ii sáhte
voi puhua vain kielen uhanalaisuudesta, koska kielen kadotessa katoaa myös suurin osa kulttuuria.
hupmat dušše giela uhkivulošvuođas, daningo giela jávkama mielde jávká maid kultuvrras eanas
Erityisen hälyttävä tilanne on koltansaamen osalta, jossa ei ole kuin muutamia nuoria kielen puhu
oassi. Hui fuolastuhtti dilli lea nuortalašgiela buohta, mas ii leat go muhtin hárve nuorra eatnigiellan
jia.
hubmi.
Inarinsaamen asemaa on saatu nostettua aktiivisen järjestötyön toimesta ja nyt samanlaisia re
Anárašgiela sajádat lea buorránan aktiivvalaš searvebarggu geažil ja dál seammalágán
sursseja tulisi suunnata myös koltansaamen tukemiseen.
resurssat galggale siktejuvvot maid nuortalašgiela doarjumii.
Kielenelvytys- ja opetustoimissa tulee pys
Giellaealáskahttin- ja
tyä luomaan luonteva yhteys kielenkäyttötilanteeseen, siihen kulttuuriin, jossa kieli elää ja toimii ja
oahpahanbargguin galgá bastit ráhkaduvvot lunddolaš oktavuohta giellageavahandillái, dan kultuvrii, gos giella eallá ja doaibmá – ja earenoamážit galgá duvdojuvvot giela ja kultuvrra