pere/sami_parallel huggingface dataset:
Norjan aiempaan ehdotukseen verrattuna kannattaa myös mainita, että johdanto-osan 15 kappaletta on tarkistettu lisäämällä teksti ”..., and thus possessed of a government representing the peoples belonging to the territory without distinction of any kind ”.
”..., and thus possessed of a government representing the peoples belonging to the territory without distinction of any kind ”.
Ilmaisu “ the peoples belonging to the territory ” näyttää vahvistavan Pohjoismaiden käsityksen, että yhdessä maassa tai yhdellä alueella voi asua enemmän kuin yksi kansa.
Gurggástat» the peoples belonging to the territory ” dáidá nannet davviriikkaid oainnu dakko ahte eatnamis dahje avádagas sáhttet ássat eanet go dušše okta álbmot.
Norjan aiemman ehdotuksen tavoin Pohjoismaiden ehdotus sai laajaa kannatusta WGDD:n yhdeksänteen istuntoon osallistuvien valtioiden hallituksia edustaneiden delegaatioiden keskuudessa.
Maid dát evttohus buorásdahttui govdagit ráđđehusaid ovddasteaddjiid bealde geat ledje boahtán WGDD:a ovccát (9.) čohkkámii.
Yhteenvetona voidaan siten todeta, että valtioiden ehdoton enemmistö näyttää olevan nykyään valmis tekemään johtopäätöksensä kansainvälisen oikeuden kehityksestä ja vahvistamaan myös alkuperäiskansojen itsemääräämisoikeuden olemassaolon niin kauan kuin tätä oikeutta käytetään olemassa olevien valtioiden rajojen sisäpuolella.
Loahpalaččat sáhttá cealkit ahte stuorát oassi stáhtain dál leat válbmašat čuovvolit álbmotnjulgosa ovdáneami ja roahkkadit nannet ahte duođaid lea gávdnomis dakkár vuoigatvuohta mii addá maiddái eamiálbmogiidda iešmearridanválddi – ja ná nu guhkká go dát fámudus geavahuvvo dušše doabmi stáhtaid rájáid siskkobealde.
On kuitenkin syytä huomata, että erittäin harvat afrikkalaiset ja aasialaiset maat osallistuvat WGDD:hen.
Ferte gal lihkká muitit ahte hui unna mearáš Áfriikká stáhtain ledje boahtán dán WGDD-deaivvadeapmái.
Siten on vaikea tietää, miten ne suhtautuvat itsemääräämiskysymykseen.
Danne lea váttis otne diehtit makkár oaidnu dain lea dán gážaldaga hárrái.
Edelleen on huomautettava, että muutamat niistä valtioista, jotka ovat sinänsä sanoneet olevansa valmiita hyväksymään alkuperäiskansojen itsemääräämisoikeuden, käyttävät jonkin verran epämääräisiä ilmaisuja siitä, mitä he ajattelevat tämän oikeuden pitävän sisällään.
Maddái lea dárbbašlaš vuhtiiváldit dan-ge ahte muhtin dain stáhtain mat dajdet sii áigot dohkkehit iešmearrideami vuoigatvuođa eamiálbmogiidda, danseammás hállet hui eahpečielgasit das mii sin jurdagiid mielde gulašii dán vuoigatvuhtii.
Näiden valtioiden kielenkäyttö viittaa siihen, ettei heidän tarkoittamansa itsemääräämisoikeus käsitä muuta kuin alkuperäiskansojen yksittäisten edustajien oikeuden osallistua yleisiin vaaleihin jne. vastaavin ehdoin kuin muutkin kansalaiset.
Orru čájeheamen ahte dáid stáhtaid oaivila mielde iešmearridanváldi ii dáidde leat eabmo-go nu ahte eamiálbmogiid ovttakasat ožžot oasálastit dábálaš válggaide jna. seamma eavttuiguin go nuppit stáhta álbmotlahtut.
Edellä selostetun mukaan sellainen suhtautuminen olisi kuitenkin lähinnä verrattavissa siihen, ettei alkuperäiskansojen itsemääräämistä tunnusteta ylipäätään.
Dan ektui mii dás ovddabealde lea daddjon, šaddá dákkár oaidnu mealgatmuddui nu dego eai ba livčče-ge eamiálbmogat ožžon iešmearrideami vejolašvuođa oppanassii-ge.
merkitsee itsemääräämisestä käydyssä keskustelussa ” kansoja ” merkityksessä ” yhden valtion asukkaiden kokonaismäärä ”.
Baicce lea dilli dalle nu ahte lea fas máhccamen čuoččuhussii man mielde namahus ” álbmot ” mearkkaša ássit stáhta siste oktiibuot dahje stáhta olles álbmot.
Toinen alkuperäiskansojen mahdollista itsemääräämisoikeutta pohtivassa keskustelussa esiin tullut kysymys on, kuinka sellainen oikeus suhteutuu siihen pysyvään oikeuteen hallita luonnonvaroja, josta tietyt valtiot pitävät kiinni.
Nubbin jearaldahkan eamiálbmogiid iešmearideami válddi ságastemiin lea movt dákkár vuoigatvuohta doaimmašii dan čuoččuhusa buohta mii muhtin stáhtaid bealis doalahuvvo čavga, namalassii ahte stáhtain lea ieččanas bisovaš dahje permaneanta bajimus váldi luondduvalljiid badjel.
Oikeus määrätä jonkin kansan luonnonvaroista on luonnollisesti itsemääräämisoikeuden keskeinen elementti erityisesti alkuperäiskansoille.
Vuoigatvuohta mearridit ovtta álbmoga luondduvalljiid badjel, lea diehttalas alimusdási gažaldat iešmearrideami vuoigatvuođa áššis, ovddimustá eamiálbmogiidda.
Valtioiden asenteesta tässä kysymyksessä ei ole aivan yksinkertaista sanoa mitään ainakaan kovin suurella varmuudella.
Ii leat healpu buktit oainuid dán gažaldagas stáhtaid posišuvnnaid hárrái mat livčče áibbas doallevaččat.
Kuten edellä on käynyt ilmi, WGDD:ssä käytyjä keskusteluja on viime vuosina hallinnut kysymys, kuinka valtioiden alueellinen koskemattomuus suhteutuu alkuperäiskansojen itsemääräämisoikeuteen.
Sivas maiddái danne go, nugo ovddabealde dás lea suokkarduvvon, WGDD:a liitodeamit maŋimuš jagiid leat eanáš oasis jorildan dan birra movt stáhtat oidnet ieččaset territorijála integritehta eamiálbmogiid iešmearrideami vuoigatvuođa ektui.
Muutamat valtiot ovat kuitenkin perinteisesti esittäneet käsityksenään, että valtiolla on pysyvä määräysvalta luonnonvaroihin.
Arvatmađi stáhtat doalahit árbevirolaččat gitta das ahte bisovaš alimusváldi dahje suverenitehtta luondduvalljiid badjel, gulla ollásit stáhtii.
Tämä asenne heijastuu usein kansalliseen lainsäädäntöön.
Dát oaidnu boahtá dávjá ovdan siseatnanalaš láhkaásahusain.
Mikään ei anna aihetta olettaa, että nämä valtiot olisivat sinänsä muuttaneet käsitystään.
Ii otnárádjai sáhte gokko-ge gapmut ahte dát stáhtat livčče oláhan nuppelágán čuoččuhussii.
Kuten jäljempänä selostetaan, on kuitenkin miltei turhaa puhua sellaisesta alkuperäiskansojen itsemääräämisoikeudesta, joka sulkee pois oikeuden maahan ja luonnonvaroihin.
Numo dás ain eanet šaddá árvaladdot, lea masá duššin hállagoahtit eamiálbmogiid iešmearrideami vuoigatvuođas jos eai váldo fárrui vuoigatvuođat eana- ja luondduvalljiide.
Nämä valtiot synnyttävät edellä selostetun mukaan lisäksi uuden keskustelun syrjinnästä.
Dát stáhtat dalle fas vuolggahit ságastallamiid vealáheamis, nugo dás ovddabealde geežoduvvo.
On vaikea perustella järkiperäisesti, miksi niissä tapauksissa, joissa alkuperäiskansoilla on todettu olevan itsemääräämisoikeus, tämä oikeus ei käsittäisi oikeutta luonnonvaroihin toisin kuin muiden kansojen tapauksessa.
Lea váttis govttolaččat ákkastit manne, das go dain áššiin main lea gávnnahuvvon ahte eamiálbmogiin lea iešmearridanváldi, ii livčče makkár-ge vuoigatvuohta luondduvalljiide, nugo goit lea dilli eará álbmogiid bealis.
Useimmat valtiot Pohjoismaat mukaan luettuina tuntuvat siis olevan valmiita hyväksymään sen, että alkuperäiskansojen oikeus itsemääräämiseen käsittää ainakin tietyt oikeudet maahan ja luonnonvaroihin.
Eanaš stáhtat, maiddái davviriikkat, čájehit ieččaset leamen válbmašat buorrinváldit ahte eamiálbmogiid njuolggus iešmearrideapmái mieldesbuktá, goit-ge muhtin oliin, vuoigatvuođaid eatnamiidda ja luondduvalljiide.
Tässä yhteydessä voidaan erityisesti panna merkille, mitä pohjoismaisessa ehdotuksessa esitetään:
Davviriikkaid evttohus cealká dása ná;
Norjassa on jo pitkään käyty poliittista ja oikeudellista keskustelua saamelaisten itsemääräämiskysymyksestä.
Iešmerrideami gažaldagas lea Norggas fievrriduvvon politihkalaš ja vuoiggalašvuođa gažaldaga dásis jo guhkit áiggi.
Kaksi peräkkäistä hallitusta ovat saamelaispolitiikkaa koskevissa selonteoissaan suurkäräjille (St. meld.) ilmaisseet suhtautuvansa myönteisesti saamelaisten itsemääräämisoikeuden olemassaoloon (St. meld. nro 55, 2000−2001 sekä St. meld.
Guokte maŋŋálas ráđđehusa leat st. d. dieđáhusaid bokte mat gieđahallet sámepolitihka, cealkán positiivalaččat sámi iešmearrideamis (St. d. d. nr. 55, 20002001, ja St. d. d.
nro 33, 2001−2002).
nr. 33, 2001-2002).
Jälkimmäisessä suurkäräjille annetussa selonteossa esitetään mm., että ” kysymys saamelaisten oikeudesta itsemääräämiseen on tärkeä aihe, joka mm. edellyttää perusteellisia neuvotteluja hallituksen ja saamelaiskäräjien välillä.
” gažaldat sámi iešmearrideami vuoigatvuođas lea dehálaš tema / ášši mii e.e. gáibida vuođolaš liitodemiid ráđđehusa ja Sámedikke (N) gaskkas.
Hallituksen lähtökohtana on, että saamelaisten itsemääräämisoikeutta on tulkittava kyseisen alan kansainvälisoikeudellisten säännösten ja kansainvälisen normiston kehittymisen mukaan.
Ráđđehusa vuolggabáikin lea ahte sámiiid iešmearridannjuolggus ferte dulkojuvvot álbmogiidgaskasaš njuolggadusaid ja álbmogiidgaskasaš norbmačálgama mielde dán oktavuođas...
Hallitus haluaa jatkaa vuoropuhelua saamelaiskäräjien kanssa tarkoituksenaan saada aikaan yhteinen tulkinta siitä, millä tavalla itsemääräämisoikeutta koskevat kansainvälisoikeudelliset säännökset on ymmärrettävä ja miten ne voidaan muotoilla siten, että niitä voidaan soveltaa Norjan käytännön politiikassa. ”
Ráđđehus hálida doalvut dialoga Sámedikkiin ovddosguvlui ja dakko bokte rahčat oláhit oktasaš ipmárdussii das movt álbmotvuoiggalaš mearrádusat iešmearridannjulgosis galggašedje áddejuvvot, ja sáhtašedje hábmejuvvot geavatlaš politihkkan Norggas. ”
Myös Ruotsissa on viime aikoina syntynyt keskustelua saamelaisten oikeudesta itsemääräämiseen.
Virggálaččat dárogillii: ” spørsmålet om en samisk rett til selvbestemmelse er et viktig tema som bl.
Muun muassa Ruotsin saamelaiskäräjien laatimassa selvityksessä on todettu, että saamelaiset ovat oikeutettuja itsemääräämiseen, vaikka on epävarmaa, onko saamelaiskäräjien selvityksessä esitetty itsemääräämisoikeuden aineellisen sisällön rajoitus sopusoinnussa kansainvälisen oikeuden kanssa.
a. krever grundige drøftinger mellom regjeringen og Sametinget. Regjeringen har som utgangspunkt at tolkningen av samenes rett til selvbestemmelse må skje i samsvar med folkerettslige bestemmelser og internasjonal normutvikling på området...
Suomen perustuslaissahan säädetään, että saamelaiset ovat oikeutettuja kulttuuriseen itsehallintoon omalla kotiseutualueellaan.
Regjeringen ønsker å videreføre dialogen med Sametinget for å komme fram til en felles forståelse om hvordan de folkerettslige bestemmelsene om retten til selvbestemmelse skal forstås, og kunne utformes som praktisk politikk i Norge. ”
St. meld. (hallituksen selonteko suurkäräjille) nro 33 (2001−2002); St. meld. nro:n 55 (2000−2001)
Ruoŧas-ge lea gieskat čuožžánan hálešteamit sámi álbmoga njulgosis iešmearrideapmái.
lisäselonteko saamelaispolitiikasta, sivu 18, 4.1. luku, itsemäärääminen.
E.e. lea Ruoŧa Sámedikkečielggadus gávdnan ahte sámiide galggašii juolluduvvot iešmearrideapmi, vaikke lea eahpidahtti lea-go ráddjejupmi iešmearridanvuoigatvuođa ávnnaslaš sisdoalus, maid Sámedikkečielggadus ovdanbuktá, dohkálaš álbmotnjulgosa ektui.
Saamelaiskäräjien rooli Ruotsin kansanvallassa, SOU 2002:77.
Suoma vuođđoláhka maiddái árvala ahte sámi álbmogis lea vuoigatvuohta kultuvrralaš iehčanasvuhtii ruovttueatnamistis guovlluin.
Alkuperäiskansojen näkemys itsemääräämisoikeudesta
Eamiálbmogiid iežasit oaidnu iešmearridanvuoigatvuhtii
5.1 Yleistä
5.1 Oppalaččat
Kuten edellä on selostettu, itsemääräämisoikeuden katsotaan nykyään olevan yksi keskeisimmistä ihmisoikeuksista, koska itsemääräämisoikeuden tunnustamisen katsotaan luovan edellytykset muiden ihmisoikeuksien ja perusvapauksien tehokkaalle soveltamiselle.
Numo juo lea dás ovddabealde árvaluvvon, lea iešmearridanvuoigatvuohta okta dain deháleammos olmmošlaš vuoiggalašvuođain, danne go iešmearridanválddi dovddasteapmi adnojuvvo eaktun jos eará olmmošlaš vuoigatvuođat ja vuođđodási iehčanasvuođat galget álšagit beassat čađahuvvot.
Tämän takia ei olekaan ihmeteltävää, että itsemääräämisoikeus on viime vuosina alkanut olla keskeisessä asemassa alkuperäiskansojen taistellessa oikeuksiensa puolesta.
Danne ii leat-ge imáš ahte iešmearridanvuoigatvuohta lea ožžon guovddáš beroštumi eamiálbmogiid rahčamušain oažžut eambo vuoiggalaš buorredáhtolašvuođa.
Alkuperäiskansat korostavat nykyään vaatimustaan alkuperäiskansojen itsemääräämisoikeuden tunnustamisesta selkeämmin kuin mihinkään muuhun oikeuteen liittyvää vaatimusta.
Eamiálbmogat ieža deattuhit gáibádusaset oláhit dovddastusa dasa ahte sis lea iešmearridanváldi, garraseabbot go eará vuoiggalašvuođa gáibádusaid.
Alkuperäiskansojen edustajilla on taistelussaan oikeuksiensa tunnustamisen puolesta tapana johdonmukaisesti painottaa syrjimättömyyden ja oikeudenmukaisuuden tärkeyttä.
Eamiálbmogat lávejit čađagaskka deattuhit ii-vealáheami ja vuoiggalašvuođa dehálašvuođa, go rahčet oažžut vuoigatvuođaideaset dovddastuvvot.
Tämä pätee myös itsemääräämisoikeuteen.
Ná maid dalle go sáhka lea iešmearrideami válddis.
Alkuperäiskansojen edustajat ovat toistaneet, etteivät he vaadi enemmän − tai pidemmälle meneviä − oikeuksia kuin muut kansat.
Sii lea gerdon ahte eai gáibit eanet – dahje guhkkelii olli – vuoigatvuođaid go nuppit álbmogat.
(Eri asia on, että kaikkien kansojen oikeudet voivat materialisoitua toisella tavalla kuin muiden kansojen kohdalla silloin, kun ne sovitetaan alkuperäiskansojen erityiseen tilanteeseen).
(nubbi ášši lea ahte buot álbmogiid vuoigatvuođat gearddi vedjet duohtandahkkot earraláhkai go eará álbmogiid, dalle go heivehuvvojit eamiálbmogiid iežas diliide).
Tämä perusasenne on ollut tavattoman selkeä itsemääräämistä koskevassa keskustelussa.
Dát vuođđodási oaidnu leamaš hui sakka oidnosis iešmearrideami lihtodallamiin.
Kaikki alkuperäiskansojen edustajat ovat vastustaneet kaikkia ehdotuksia, joissa alkuperäiskansojen itsemääräämisoikeus määritellään tarkemmin kuin muiden kansojen itsemääräämisoikeus.
Iešmearridanvuoigatvuođa nákkuid bottus, mat fievrriduvvojedje e.e. WGDD-rámaid siste, deattuhedje buot eamiálbmotovddasteaddjit ahte sii eai buorrinváldde iešmearridanválddi mii spiehká eret vuoigavuođas mii juo lea gudnejahtton eará álbmogiidda.
Toisaalta alkuperäiskansojen edustajat eivät ole myöskään vaatineet itsemääräämisoikeutta, joka menee pidemmälle kuin muiden kansojen itsemääräämisoikeus.
Eamiálbmogat leat vuostálastán buot evttohusaid mat livčče addán eamiálbmogiidda eanet vuoigatvuođaid iešmearrideami olis go mii dilli lea eará álbmogiid buohta.
Alkuperäiskansat ovat yleensä hyväksyneet sen, että kansainvälisen oikeuden itsemääräämisoikeuden käyttämiselle asettamat rajoitukset, kuten esim.
Nuppedáfus maid eai gáibit eanet iešmearridanvuoigatvuođa go mii addo nuppiid álbmogiidda.
valtioiden alueellisen koskemattomuuden periaate, koskevat myös alkuperäiskansoja, tosin ainoastaan vastaavassa määrin kuin sellaiset periaatteet rajoittavat muiden kansojen mahdollisuutta käyttää itsemääräämisoikeutta.
Eamiálbmogat leat oppalaččat buorrinváldán ahte dat ráddjejumit maid álbmotnjuolggus bidjá iešmearrideami vuoigatvuođa čađaheapmái, maiddái gustojit eamiálbmogiidda, numo omd. vuođđojurdda stáhtaid territorijala integriteha hárrái, muhto galgá bisuhuvvot seamma dásis go dán oktavuođas lea dilli eará álbmogiid buohta.
Mitä tulee periaatteeseen, jonka mukaan valtioilla on pysyvä määräysvalta luonnonvaroihin, kaikki alkuperäiskansojen edustajat ovat johdonmukaisesti korostaneet, että alkuperäiskansojen yhteiskunnat liittyvät niin läheisesti niiden perinteisiin maa-alueisiin, että alkuperäiskansojen itsemääräämisoikeuteen on sisällyttävä oikeus määrätä myös maasta, vedestä ja luonnonvaroista.
Dan prinsihppii ahte stáhtain lea bisovaš alimusváldi (permanent sovereignty) luondduvalljiid badjel, leat buot eamiálbmogiid ovddasteaddjit cealkán ahte eamiálbmogiid servodagat ja báikegottit leat nu čavgagit čadnojuvvon iežaset árbevirolaš duovdagiidda, ahte iešmearidanvuoigatvuohta mii addo sidjiide, ferte mieldesváldit maiddái ahte vuoigatvuohta gusto eatnamiidda, čáziide ja eará luondduresurssaide.
Alkuperäiskansojen edustajat esittävät myös, että tämä on sopusoinnussa syrjimättömyysperiaatteen kanssa sen mukaan, mitä edellä on selostettu.
Ovddasteaddjit maid muittuhit ahte dát čuovvu ii-vealáhusa vuođđojurdaga, nugo dás-ge ovddabealde lea čilgejuvvon.
Alkuperäiskansojen itsemääräämisoikeuden oikeassa ja asianmukaisessa toteuttamisessa on alkuperäiskansojen mukaan otettava huomioon alkuperäiskansojen läheinen yhteys perinteisiin maa-alueisiinsa.
Vuoiggalaš ja duhtavašdáset doibmiibidju galgá, eamiálbmogiid mielas, vuhtiiváldit eamiálbmogiid lagašvuođa árbevirolaš eatnamiidasaset.
Alkuperäiskansojen edustajien näkemystä Pohjoismaiden ehdotuksesta voidaan kuvata hajanaiseksi.
Eamiálbmogiid oaidnu davviriikkaid evtohussii čujuha veahá gosa-ge.
Kuten edellä on mainittu, alkuperäiskansojen edustajien enemmistön perusasenne on, että ehdotus voidaan hyväksyä, ellei se syrji alkuperäiskansoja muihin kansoihin verrattuna.
Eanaš ovddasteaddjiin doalahit ahte lea dohkálaš jos ii vealát eamiálbmogiid eará olbmuid / álbmogiid ektui.
Monet alkuperäiskansojen edustajat ovat valmiita hyväksymään sen, että alkuperäiskansajulistukseen sisällytetään alueellista koskemattomuutta koskeva kirjoitus niin kauan kuin on selvää, ettei se merkitse alkuperäiskansojen kielteistä erityiskohtelua.
Máŋggas leat válbmašat buorrinváldit čállosa Eamiálbmotjulggástussii territoriijalaš integritehta birra, nu guhkká go lea čielggas ahte dát ii mieldesbuvtte makkár-ge negatiiva erenamašgieđahallama eamiálbmogiid buohta.
Pohjoismaiden ehdotuksesta esitettiin kuitenkin erinäisiä vaihtelevia tulkintoja.
Datte-ge ledje olu guhtegelágán dulkomat davviriikkaid evttohusas.
Muutamien alkuperäiskansojen edustajien mielestä Pohjoismaiden ehdotus merkitsee alkuperäiskansojen itsemääräämisoikeuden määrittelyä, vaikka tämän kannan taustalla olevia perusteluja onkin ehkä hieman vaikeaa tajuta.
Muhtimat eamiálbmotovddasteaaddjiin oaivvildedje ahte dát evttohus buoridivčče eamiálbmogiid iešmearridanvuoigatvuođa dási, vaikke lea gal váigat oaidnit smiehttama vuođustusa mii lea dán jurdaga duohkin.
On edelleen syytä korostaa, että alkuperäiskansojen suhtautumista itsemääräämisoikeuden eri näkökulmiin on vaikea arvioida, koska muutamilla alkuperäiskansojen edustajilla on historiallisista tai periaatteellisista syistä edelleenkin sellainen asenne, ettei yhtäkään alkuperäiskansajulistuksen luonnoksessa esiintyvää sanaa ole lupa muuttaa.
Lassin oažžu jietnadit ahte lea váttis árvvoštallat eamiálbmogiid oainnu mo dat lea čadnojuvvon guhtege iešmearridanvuoigatvuođa beliide, danne go moadde ovddasteaddji ain, historjjálaš dahje vuođđojurddalaš sujaid geažil, čuoččuhit ahte ii oaččo divvut ovtta-ge sáni Eamiálbmotjulggástusa álgoevttohusas.
Muut edustajat, jotka ovat varmaankin periaatteessa luopuneet tästä ” nochange ” - asenteestaan, epäröivät käytännössä edelleen ilmaista sellaisia alkuperäiskansajulistukseen liittyviä näkemyksiään, jotka poikkeavat sen nykyisestä sanamuodosta.
Nuppit guđet leat hilgon ” no-change ” - oainnu, lihkká leat njuolvvi eai-ge sealgga ovddidit oainnuideaset julggástusas, oainnut mat sáhtašedje leat divvomat dálá sisdollui.
5.2 Saamelaisten oma näkemys itsemääräämisoikeudesta
5.2 Movt sámit áddejit iešmearridanválddi
Saamelaisten kantaa itsemääräämisoikeuteen ei ole aivan helppoa kuvata.
Lea váigat čielggadit sápmelaš oainnu iešmearridanválddi buohta.
Siitä ei ole keskustelu kovinkaan pitkään saamelaisyhteiskunnassa.
Nákkut ja ságastallamat dás leat easkká gieskat álggahuvvon sámi servodagas.
Ruotsin saamelaiskäräjät on aloittanut − toistaiseksi vielä kesken olevan − työn itsemääräämiseen liittyvien toimintalinjojen luomiseksi, eivätkä muutkaan saamelaiskäräjät ole vielä hyväksyneet sellaisia.
Ruoŧabeale Sámediggi lea vuolggahan, muhto ii vel joavdan lohppii, barggu hábmet iešmearrideami polisiija ja eai nuppit sámedikkit ge leat ráhkadan dakkára.
Lausunnot siitä, miten saamelaiset suhtautuvat itsemääräämisoikeuteen, perustuvat tämän takia yksittäisten saamelaisedustajien, etenkin saamelaisten etuja Genevessä alkuperäiskansajulistuksesta käydyissä neuvotteluissa puolustaneiden edustajien, keskustelun kuluessa esittämiin puheenvuoroihin sekä saamelaiskäräjien puhemiesten lausuntoihin.
Cealkimat sámiid oainnus ožžot danne huksejuvvot sáhkavuoruide maid ovttaskas sápmelaččat leat buktán, ovddimustá sii geat leat ovddastan sámi beroštumiid ja fuolaid Eamiálbmotjulggástusa liitodemiin Genevas, ja maiddái fuopmášumiide maid sámedikkiid áirasat leat ovdanbuktán.
Edellä lausutusta huolimatta ei vallitse minkäänlaista epäilystä siitä, että saamelaiset katsovat olevansa oikeutettuja itsemääräämiseen kansainvälisen oikeuden mukaan.
Eahpitkeahttá sámeálbmot gáibida iešmearridanválddi nugo oidnet álbmotnjulgosa dán duođašteamen.
Aivan yleisesti ottaen voidaan edelleen sanoa, että saamelaisedustajien ilmaisema näkemys itsemääräämisoikeudesta on kaikilta olennaisilta osiltaan sopusoinnussa sen käsityksen kanssa, joka muilla alkuperäiskansojen edustajilla on tässä kysymyksessä.
Oppalaččat oažžu jietnadit ahte sámi ovddasteaddjiid oaidnu iešmearrideamis heive viehka bures oktii dasa maid eará eamiálbmogiid ovddasteaddjit dovddahit dán gažaldagas.
Saamelaiset eivät ole näin ollen väittäneet itsemääräämisoikeuden oikeuttavan saamelaisväestön irtautumaan valtioista, jotka nykyään jakavat saamelaisten perinteiset maa-alueet.
Sámit eai gal leat almmuhan dakkár cealkagiid maid sáhtašii ipmirdit iehčanasvuođa gáibádussan. Eai mokte-ge oru dáhttumen gaikut iežaset eret stáhtain maiguin otne juogadit sámiid árbevirolaš eatnamiid.
Toisaalta saamelaisedustajat ovat johdonmukaisesti korostaneet, että saamelaisten itsemääräämisoikeus ei voi olla rajoitetumpi kuin saamelaisten naapurikansoilla oleva oikeus.
Muhto sámit leat čađagaskka deattuhan ahte iešmearrideapmi ii oaččo sámiid bealis ráddjejuvvot eanet go sámiid siidaguimmiid vuoigatvuohta lea dán olis.
He painottavat, että saamelaisten itsemääräämisoikeus antaa saamelaisille oikeuden valvoa taloudellisten, sosiaalisten, poliittisten ja sivistyksellisten olojensa kehittymistä oikeus määrätä saamelaisalueiden maasta, vedestä ja luonnonvaroista mukaan luettuna.
Čilgejit ahte sámiid mearridanváldi addá sámiide fámudusa vákšut sámiid iežas ekonomálaš, politihkalaš, sosiala ja kultuvrralaš ovdáneami, maiddái galget beassat mearridit eatnamiideaset, čáziideaset ja oppanassige buot luondduvalljiideaset badjel miehtá sámi.
Saamelaisedustajat ovat esimerkiksi arvostelleet ehdotusta niin kutsutuksi Ruijan laiksi (Finnmarksloven) mm. sillä perusteella, ettei se anna saamelaisille oikeutta itse määrätä maasta ja luonnonvaroista.
Sámiid ovdaolbmot leat láitán ođđa Finnmárkolága evttohusa, e.e. dakko ahte ii atte sámiide háldenválddi eatnamiid ja luondduvalljiid badjel.
Itsemääräämisoikeuden aineellinen sisältö
Iešmearridanvuoigatvuođa ávnnaslaš sisdoallu
6.1 Itsemääräämisoikeuden ulkoinen aspekti
6.1 Iešmearrideami vuoigatvuođa olgguldas govvádus
Kansojen oikeutta voida vapaasti päättää omasta poliittisesta asemastaan ja suhteistaan kansainväliseen yhteisöön kutsutaan usein itsemääräämisoikeuden ulkoiseksi aspektiksi.
Álbmogiid vuoigatvuohta mii mieldesbuktá dan ahte ieš beassat mearridit ja válljet poitihkalaš láktora ja oktavuođa álbmogiidgaskasaš servodahkii, lea daddjon leat iešmearridanvuoigatvuođa olgguldas amadadjun dahje govvehussan.
Ulkoista aspektia käytetään tavallisesti perustana sille, että kansalla on oikeus irtautua ja perustaa oma valtio.
Olgguldas amadadju geavahuvvo dábálaččat álbmoga geađgejuolgin go álbmot figgagoahtá iehčanasvuođa juksat ja ásahit iežas stáhta.
On kuitenkin syytä korostaa, että siitä, luoko kansainvälinen oikeus ylipäätään myönteisen oikeuden irtautumiseen, vallitsee erimielisyyttä.
Ferte gal deattuhit ahte ii leat ovttamielatvuohta das buvttášii go álbmotnjuolggus oppanassii-ge positiiva vuoiggalašvuođa eretgaikumii.
Siitä ollaan kuitenkin varsin laajasti yhtä mieltä, ettei kansainvälinen oikeus anna ainakaan ehdotonta ja yksipuolista oikeutta irtautumiseen.
Datte-ge lea hui nana suobalašvuohta dasa ahte álbmogiidgaskasaš vuoiggalašvuohta ii goit-ge atte eavttokeahtes ja ovttabealát válddi eretčuoldimii.
Yllä olevan lisäksi lähtökohtana on pidettävä, että itsemääräämisoikeuden ulkoinen aspekti voi käsittää myös muita suhteita kuten esimerkiksi kansojen oikeuden osallistua kansainvälisiin päätöksentekoprosesseihin.
Lassin berre leat vuođđun ahte iešmearridanvuoigatvuođa olgguldas maiddái guoská eará beliide, nugo omd. álbmogiid vuoigatvuohta oasálastit álbmogiidgaskasaš mearrádusproseassain.
Esimerkiksi UNESCOn asiantuntijakokous lausuu, että kansojen oikeus osallistua kansainvälisen tason päätöksiin on itsemääräämisoikeuden ulkoisen aspektin erittäin tärkeä ulottuvuus.
UNESCO áššedovdičoahkkin dovddaha omd. ahte álbmogiid njuolggus beassat leat fárus álbmogiidgaskasaš dásis, lea dehálaš oassi iešmearrideami olgguldas govvehusas.
Tämä ulottuvuus voidaan toteuttaa monissa yhteyksissä ilman oman valtion muodostamista.
Dát dimenšuvdna veadjá bures ollášuvvat sierra stáhtaceggema haga.
Suomen saamelaislakiin sisältyvää säännöstä saamelaisten itsehallinnosta voidaan käyttää konkreettisena esimerkkinä sen tunnustamisesta, että kansalla, joka ei muodosta valtiota, on oikeus osallistua kansainvälisiin päätöksentekoprosesseihin.
Suoma Sámelága mearrádus sámi iehčanasvuođas (kulturautonomiija) oažžu geavahuvvot konkrehta ovdamearkan dan dovddastussi ahte ii-stáhta álbmot beassá ieš oasálastit álbmogiidgaskasaš mearridanproseassaide.
Saamelaislain 6 §:ssä säädetään, että Suomen saamelaiskäräjät edustavat [Suomen] saamelaisia niin kansallisella kuin kansainväliselläkin tasolla.
Sámelága § 6 nanne ahte Suoma Sámediggi galgá ovddastit sámiid (Suomas) sihke sisriikalaččat ahte álbmogiidgaskasaš dásis.
Toinen konkreettinen esimerkki siitä, että itsemääräämisoikeuden ulkoisista aspekteista voidaan huolehtia ilman oman valtion muodostamista, on Grönlannin löyhä kytkös EU:hun.
Nubbi konkrehta ovdamearkan dasa ahte iešmearrideami vuoigatvuođa olgguldas sáhttá dikšojuvvot almma stáhta ásaheami haga, lea Kalaallit Nunaata (Grønlándda) loaččes čanas EU:ii.
Grönlannista, joka on osa Tanskan kuningaskuntaa, tuli Tanskan liittyessä vuonna 1972 EU:hun [EEC:hen] automaattisesti EU:n [EEC:n] osa.
Grønlánda mii lea oassi Dánmarkkus, manai EU:i (EEC) ovttas Dánmarkkuin 1972, ja šattai danseammás oassin EU:i [EEC].
EU:n jäsenyyttä vastustettiin Grönlannissa kuitenkin kiivaasti, minkä takia siellä järjestettiin vuonna 1982 oma EUäänestys.
Grønlánddas vuostálastui garrasit dát lahttovuohta ja danne áššis jienastuvvui jagis 1982.
EU-jäsenyydestä Grönlannissa järjestetyn kansanäänestyksen tulosten perusteella Grönlannin itsehallinto neuvotteli sopimuksen, jonka nojalla Grönlantia ei enää voitu pitää osana EU:ta huolimatta siitä, että Tanska pysyi EU:n jäsenenä.
Boađus lei nu ahte áššis šattai lihtoduvvot ja Grønlánda bázii EU:a olggobeallái – vaikke Dánmarku gal bisuhii lahttuvuođas.
Itsemääräämisoikeuden ulkoisen aspektin suhteen syntyy ongelmia silloin, kun yksittäiset valtiot perustelevat näiden aspektien koskevan ainoastaan perinteisissä siirtomaatilanteissa olevia kansoja.
Iešmearrideami vuoigatvuođa olgguldas áspeavtta problema bođii ovdan dan geažil go muhtin stáhtat ákkastedje nu ahte dát eai livčče fámus eará go álbmogiid buohta árbevirolaš koloniijadiliin.
Sellaisissa yhteyksissä keskipisteeksi nousee ennen kaikkea oikeus irtautua olemassa olevasta valtiosta.
Fuopmášupmi biddjui dalle ovddimustá vuoigatvuhtii gaikut iežas doaibmi stáhtas áibbas eret.
Sellainen varauma näyttää suhteellisen aiheettomalta, koska kansainvälinen oikeus ei anna ehdotonta ja yksipuolista oikeutta irtautumiseen olemassa olevista valtioista.
Dákkár reservašuvdna lea hui heajos vuođustusa alde dandihtii go álbmogiidgaskasaš njuolggus ii fámuiduhte eavttokeahtes ja ovttabealát eretgaikuma doaibmi stáhtas ja iehčanasvuođa ollášuhttit.
Tämä käy selvästi ilmi muun muassa yleiskokouksen päätöslauselmasta nro 2625:
Dán oaidná e.e. váldočoahkkaneami cealkagis nr. 2625: ” Nothing in the foregoing paragraphs shall be construed as authorizing or encouraging any action which would dismember or impair, totally or in part, the territorial integrity or political unity of sovereign and independent States conducting themselves in compliance with the principles of equal rights and self-determination of peoples as described above. ”
Yleiskokous toteaa tässä yksimielisessä päätöslauselmassaan, ettei itsemääräämisoikeus merkitse oikeutta tehdä mitään sellaista, joka osittain tai kokonaan vahingoittaisi valtion alueellista koskemattomuutta tai poliittista asemaa edellyttäen, että valtio toimii kansojen
Váldočoahkkaneapmi nanne ovttajienat cealkagistis ahte iešmearrideami vuoigatvuohta ii mieldesbuvtte njulgosa čađahit juoidá mii oasis dahje ollásit luddešii dahje vaháduhtašii stáhtaid territoriala intergritehta dahje politihkalaš sajádaga (státusa), dainna eavttuin ahte stáhta láhtte álbmogiid ovttadásetprinsihpa dahje vuođđojurdaga mielde – maiddái nu ahte iešmearridanvuoigatvuohta bisuhuvvo.
Framework of Human Security ”, kirjassa ” The Implementation of the Right to self-determination as a Contribution to Conflict Prevention ”, toim. Walt van Praag ja Seroo (1999).
Dát mearkkáša e.e.; dovddastus dasa ahte eamiálbmoga vuoigatvuohta beassat ieš dahkat ja čađahit mearrádusaidis, ii moktege uhkit stáhtaid territoriala integritehta – earet dalle jos áššáiguoski stáhta čájeha leamen áibbas eahpedemokrahtalažžan ja bisovaš vealáheaddjin.
yhtäläisten oikeuksien periaatteen mukaan itsemääräämisoikeus mukaan luettuna. Tämä merkitsee esimerkiksi, ettei alkuperäiskansojen oikeus itsemääräämiseen muodosta uhkaa valtioiden alueelliselle koskemattomuudelle, ellei valtio toimi perusluonteeltaan epädemokraattisesti ja harjoita jatkuvaa sortoa.
CERD čilge iešmearrideami olgguldas govvehusa ná: ” The external aspect of self-determination implies that all peoples have the right to determine freely their political status and their place in the international community based upon the principle of equal rights. ”
Epävirallinen suomennos itsemääräämisoikeuden ulkoisia aspekteja koskevasta CERD:n lausunnosta:
Virggálaččat dárogillii: ” Selvbestemmelsesrettens eksterne aspekter innebærer at alle folk har rett til fritt å bestemme deres egen politiske status og plass i det internasjonale samfunn på grunnlag av prinsippene om like rettigheter. ”
” Itsemääräämisoikeuden ulkoiset aspektit merkitsevät, että kaikilla kansoilla on oikeus määrätä omasta poliittisesta statuksestaan ja paikastaan kansainvälisessä yhteisössä yhtäläisten oikeuksien periaatteiden mukaisesti. ”
Eahpevirggálaččat sámegillii: ” Iešmearrideami olgguldas áspeavttat mieldesbuktet ahte buot álbmogat galget hehttekeahttá beassat mearridit iežaset politihkalaš sajádagaset ja báikkiset álbmogiidgaskasaš servodagas, ovttadáset vuoigatvuođa prinsihpaid vuođul. ”
Yleiskokouksen päätöslauselmaan nro 2625 viitaten CERD lausuu edelleen, että komitean loppupäätelmiä itsemääräämisoikeuden ulkoisista näkökulmista ei tule tulkita sellaisen toiminnan hyväksymiseksi tai sellaiseen toimintaan kehottamiseksi, joka vahingoittaa valtioiden koskemattomuutta.
Čujuhettiin váldočoahkkaneami cealkagiid nr. 2625 dadjá CERD ain ahte komitea cuiggodeamit iešmearrideami vuoigatvuođa olgguldas áspektii, eai galgga áddejuvvot nu ahte dát livčče dohkkeheamen ávžžuhusa vaháidahttit stáhtaid integritehta.
Komitea katsoo tässä yhteydessä, ettei kansainvälinen oikeus lähtökohtaisesti hyväksy oikeutta yksipuoliseen irtautumiseen olemassa olevasta valtiosta.
Komitea bidjá dás vuođđun ahte álbmogiidgaskasaš njuolggus ii dovddas makkár-ge vuoigatvuođa ovttabealát eretgaikumii doaibmi stáhtas.
Ihmisoikeuskomitean yleinen huomautus nro 12, joka koskee itsemääräämisoikeuden ulkoisia aspekteja, rajoittuu erittäin yleisluonteiseen viittaukseen yleiskokouksen rauhanomaisesta rinnakkaiselosta antamaan päätöslauselmaan nro 2625.
Olmmošvuoigatvuođa Komitea oppalas kommeanta nr. 12 mii gieđahallá iešmearrideami vuoigatvuođa olgguldas govvehusa, buktá dušše hui oppalas čujuhusa váldočoahkkaneami cealkagii nr. 2625 mii hállá ráfálaš ovttaseallimis.
Tämän viittauksen on kuitenkin tulkittava ilmaisevan, ettei nykyinen kansainvälinen oikeus anna komitean käsityksen mukaan oikeutta yksipuoliseen irtautumiseen.
Dátte-ge sáhttašii ipmirdit dán muittuhusa dohko ahte komitea oaidnu dáidá leat ahte dálá álbmogiidgaskasaš láhka dahje gearretásahus, ii fámuiduhte ovttabealát eretgaikuma.
Mitä tulee kysymykseen siitä, onko alkuperäiskansoja myös pidettävä oikeussubjekteina suhteessa itsemääräämisoikeuden ulkoiseen aspektiin, on mielenkiintoista huomata, etteivät ihmisoikeuskomitean tekemät saamelaisten itsemääräämistä koskevat havainnot sisällä mitään varauksia itsemääräämisoikeuden ulkoisen aspektin osalta.
Lea miellagiddevaš gažadit leat go eamiálbmogat láhkadili subjeavttat go geahččá ášši iešmearrideami vuoiggalašvuođa olgguldasáspeavtta ektui, go Olmmošvuoigatvuođa Komitea fuomášumit sámi iešmearrideamis eai sisdoala maid-ge reservašuvnnaid dakko mi gusto iešmearrideami vuoigatvuođa olgguldas áspektii.
Komitea vain aivan yksinkertaisesti pyytää Norjaa raportoimaan siitä, miten yleissopimuksen 1 artiklan mukainen saamelaisten itsemääräämisoikeus on toteutunut.
Komitea ii dađe eanet go bivdá Norgga čilget mo sámi iešmearridepmi čađahuvvo konvenšuvnna árt. 1 ektui.
Sen takia on syytä olettaa komitean käsityksenä olevan, että saamelaisten oikeus itsemääräämiseen käsittää myös ulkoisen aspektin − luonnollisesti kansainvälisen oikeuden jo asettamien selkeiden rajoitusten kera.
Danne oažžu dás dan ipmárdusa ahte komitea oaivvilda sámiid vuoigatvuohta iešmearrideapmái maiddái guoská olgguldas govvehussii, muhto diehttalas daid ráddjejumiiguin maid álbmotnjuolggus juo lea ásahan.
Kanadan korkeimman oikeuden tapa käsitellä itsemääräämisoikeuskysymystä Quebectapauksessa vuonna 1998 selventää, miten kansainvälisellä tasolla ymmärretään ne kansalle asetettavat ehdot, joiden nojalla sille myönnettäisiin oikeus irtautumiseen.
Kanada alimusdikki gieđahallan iešmearridanvuoigavuođa gažaldaga Quebec-áššis 1998, muitala mo áddejupmi lea álbmogiidgaskasaččat daid eavttuid hárrái mat biddojit vuođđun go diehto álbmogii galggašii dovddastuvvot eretgaikuma vuoigatvuohta.
Asia on tärkeä muun muassa siksi, että tuomioistuin myöntää, että yhdessä valtiossa voi olla enemmän kuin
Ášši lea hui áigeguovdil go duopmostuollu mieđiha ahte stáhta siste vedjet leat eambo go dušše okta álbmot.
Ks. kohta 3.1.
Duopmostuollu cealká dás ná:
yksi kansa.
” Lea čielggas ahte ” álbmot ” sáhttá leat dušše veahkadaga oasáš stáhta siste.
Toisin sanoen käsite kansa itsemääräämisen subjektina ei ole identtinen käsitteen väestö kanssa, mikä käy ilmi tuomiosta peräisin olevasta sitaatista sivulla 23.
Go dát namahusat geavahuvvojit rattát, dáidá dalle mearkkašit dan ahte go čujuhvvo ” álbmogii ”, de ii dárbbaš oaivvilduvvot stáhta olles veahkadat.
Sen jälkeen Kanadan korkein oikeus siirtyy asian pääkysymysten pariin. Tuomioistuimen johtopäätös on selkeä: kansainvälisen oikeuden nojalla kansan oikeus itsemääräämiseen ei automaattisesti sisällä oikeutta irtautumiseen.
Kanada alimusdiggi dasmaŋŋá sirdá ášši váldogažaldahkii ja addá dárkilis čoahkkáigeasu cealkkedettiin ahte ovtta álbmoga vuoigatvuohta beassat ieš mearridit, álbmotnjulgosa vuođul, ii automáhtalaččat mieđit vuoigatvuođa erečuoldimii.
Tuomioistuimen mukaan kansainvälinen oikeus hyväksyy ulkoisen itsemääräämisoikeuden käytön vain erityisissä olosuhteissa:
Duopmostuollu doalaha ahte álbmotnjuolggus dovddasta ahte lea vuoigatvuohta čađahit olgguldas iešmearrideami áidna dušše dalle go áibbas erenamaš dilálašvuođat bohtet ovdan:
” Yhteenvetona todetaan, että kansainvälisoikeudellinen oikeus itsemääräämiseen käsittää pisimmälle kehitetyssä muodossaan ulkoisen itsemääräämisoikeuden siirtomaille, sorretuille kansoille kuten sotilasmiehityksen alaisille kansoille, sekä tapauksissa, joissa tietyltä ryhmältä evätään mahdollisuus osallistua julkiseen vallankäyttöön oman poliittisen, taloudellisen, sosiaalisen ja kulttuurisen kehityksensä edistämiseksi.
” Loahpahansátnin hálidat dadjat, álbmotvuoiggalaš njuolggus guhkeleammosii ovdánan hámis, mieđiha olgguldas iešmearrideami koloniijaide, vealáhuvvon álbmogiidda nugo dakkárat geat leat militeara válddi vuolde ja diliin goas diehto olmmošveahkadat ii beasa mielde almmolaš háldemii ovddidit iežas politihkalaš, ekonomálaš, sosiala ja kultuvrralaš čálgama.
Kaikissa näissä kolmessa tilanteessa asianomaisella kansalla on oikeus itsemääräämiseen, koska siltä on evätty mahdollisuus käyttää sisäisellä tasolla oikeuttaan itsemääräämiseen. ”
Dákkár diliin lea álbmogiin vuoigatvuohta geavahit olgguldas iešmearrideami dandihtii go leat gildon vejolašvuođas beassat čađahit siskáldas iešmearrideami. ”
Kanadan korkeimman oikeuden kielenkäytön suhteen on syytä huomauttaa, että tuomioistuin käyttää käsitettä ” ulkoinen itsemäärääminen ” viitatessaan Quebecin provinssin mahdolliseen yksipuoliseen irtautumiseen.
Kanada alimusdikki giellageavaheapmái sáhttá jietnadit ahte duopmostuollu atná namahusa ” olgguldas iešmearrideapmi ” čájehit vejolaš ovttabealát luvvema čearu Quebec:a bealis.
Kuten edellä on mainittu, käsitettä ulkoinen itsemäärääminen on tässä mietinnössä käytetty jonkin verran monivivahteisemmalla tavalla.
Oidno ahte dajaldat ” olgguldas iešmearrideapmi ” (external selfdetermination) lea geavahuvvon veahá njuovžileabbot dán smiehttamušas.
Mietinnössä sitä käytetään tavalla, joka myös käsittää sellaiset kansainvälisten suhteiden muodot, jotka eivät vaadi irtautumista ja jotka eivät siten ole niiden pitkälle menevien ehtojen alaisia, joita kansainvälinen oikeus asettaa irtautumiselle.
Dajaldat adno nu ahte sistisdoalašii albmogiidgaskasaš oktavuođa vugiid mat eai gáibit čuoldima ja mat daninassi eai guoskka daid guhkásolli eavttuide maid álbmotnjuolggus gáibida čuoldima gažaldagain.
Alkuperäiskansan oikeus valita omia edustajia puhumaan ryhmän nimissä kansainvälisissä järjestöissä tai kansainvälisissä konferensseissa on yksi tällaisen ulkoisen itsemääräämisen muoto.
Eamiálbmoga vuoigatvuohta bidjat iežas ovddasteaddjiid doalvut joavkku áššiid álbmogiidgaskasaš čoahkkimiidda ja konferanssaide, lea dákkár olgguldas iešmearrideapmi.
6.1.1 ” Siirtomaiden kansat ” vastaan ” muut kansat ”
6.1.1 ” Koloniijahtton ” álbmogat ” eara álbmogiid ” ektui
Eron tekeminen siirtomaiden kansojen ja muiden kansojen välillä suhteessa itsemääräämisoikeuden ulkoiseen aspektiin on ongelmallista.
Lea hui mohkkái earuhit koloniijahtton álbmogiid nuppiin álbmogiin go geahččá iešmearridanvuoigatvuođa olgguldas govvehusa bealis.
Käsitteen ” kansa ” sellaista luokittelua vastustetaan muun muassa sillä perusteella, että se sulkee laajat osat maailman kansoista itsemääräämisen ulkoisten aspektien ulkopuolelle.
Vuosteháhku dákkáraš kátegoriijaid ráhkadeapmái vuođustuvvo e.e. nu ahte dát doalašii stuorra oasi máilmmi veahkadagas iešmearrideami olgguldas govvehusas.
Useimmat alkuperäiskansat eivät muun muassa elä perinteisessä siirtomaatilanteessa, vaikka tämä seikka ei välttämättä olennaisesti muutakaan sorron laajuutta tai luonnetta.
Eanaš eamiálbmogat eai livčče árbevirolaš kolonidilis
Reference re Secession of Quebec, [1998] 2 S. C. R. 217, § 138. Ks. esim.
– datte-ge ii nuppástuvašii vealáhusa govdodat dahje hápmi sakka.
YK-julistukseksi: E / CN.4/1996/84, E / CN.4/1997/102, E / CN.4/1998/106, E / CN.4/1999/82 ja E / CN.4/2000/84.
Eamiálbmogat eai vuostálastte dandihtii, nugo lea namahuvvon, ahte sii livčče hálidan ásahit iežasit stáhta.
Toinen asia on, että joissakin yhteyksissä käsitettä ” alkuperäiskansat ” sovelletaan siten, että se ulotetaan käsittämään ryhmiä, jotka eivät täytä kansainvälisen oikeuden määrittelemiä yleisiä kriteerejä sille, mikä on itsemääräämisoikeuden omaava ” kansa ”.
Dát jurdda vuolgá oarjemáilmmi konseavttas ja eamiálbmogat eai leat dan mielas ahte sin servodagat huksejuvvojit aiddo dáid lávaid ala.
Tässä mietinnössä ei tehdä analyysiä siitä, mitä alkuperäiskansoja on pidettävä kansoina kansainvälisoikeudellisessa merkityksessä ja millä on näin ollen oikeus itsemääräämiseen, ja mitkä ryhmät, vaikka ne kutsuvat itseään alkuperäiskansoiksi, eivät täytä kansainvälisen oikeuden ” kansoille ” asettamia kriteereitä.
Baicce vuostemielatvuohta vuolgá das ahte dát kátegoriijat sin oainnus mannet vuostá ja rihkkot álbmogiid ovttadásetvuođa vuođđojurdaga álbmotnjuolgosa oktavuođas, ja dalle ráhkaduvvošedje luohkáid gaskkat (class distinctions) álbmoga siste.
Kuten edellä on selostettu, kansainvälisessä oikeudessa ihmisoikeuskomitean käytäntö mukaan luettuna tapahtunut uusi kehitys vahvistaa, että tiettyjä alkuperäiskansoja on pidettävä ” kansoina ”, joilla on oikeus itsemääräämiseen vuonna 1966 laadittujen YK:n yleissopimusten yhteisen 1 artiklan nojalla. Saamelaiset ovat esimerkkinä alkuperäiskansoista, joita myös on pidettävä ” kansoina ” kansainvälisoikeudellisessa merkityksessä.
Nubbin áššin lea ahte soames oliin geavahuvvo duoba ” eamiálbmot ” dakkár vugiin mii válddašii fárrui joavkkuid mat eai deavdde álbmotnjulgosa dábálaš eavttuid go lea sáhka ” álbmogis ” mas livčče iešmearridanvuoigatvuohta.
Siitä ollaan laajalti yksimielisiä että saamelaiset muodostavat yhden niistä alkuperäiskansoista, joille myönnetään kansan status kansainvälisoikeudellisessa merkityksessä muun muassa ihmisoikeuskomitean käytännön nojalla.
Dás ii dahkko ánalysa das makkár eamiálbmotjoavkkut dovddastuvvojit ” álbmogin ” álbmotnjulgosa mielde, ja maidda dalle addošii iešmearrideami vuoigatvuohta, ja makkár joavkkut, mat vaikke ieččaset lohket-ge leamen eamiálbmogin, eai deavdde álbmotnjulgosa eavttuid ” álbmogin ”.
Tässä esitetään toisin sanoen perusteluja, joiden mukaan tämä luokittelu tarkoittaa sen seikan hyväksymistä, että on olemassa erilaisia ” kansan ” luokkia: ylempi kansanluokka, jolla on oikeus täydelliseen itsemääräämiseen, ja alempi kansanluokka, jolla on ainoastaan rajoitettu oikeus sisäiseen itsemääräämiseen.
Gieskadis ovdáneapmi álbmotnjulgosa bealis ja Olmmošvuoigatvuođa Komitea doaibmavuohki duođaštit ahte diehto eamiálbmogat galget dovddastuvvot ” álbmogin ”, geaiguin lea vuoigatvuohta čađahit iešmearrideami ON-konvenšuvnna 1966 árt.
Edelleen perustellaan, että sellainen luokittelu on aivan mielivaltainen ja että se rajoittaa kansojen oikeutta tehdä vapaita valintoja.
1 mielde. Sámit leat ovdamearkkaláččat eamiálbmot, ja dalle maiddái ” álbmot ” álbmotnjulgosa vuođul.
Lisäksi luokittelu on ristiriidassa sen periaatteen luonnollisen merkityssisällön kanssa, jonka mukaan ” kaikilla kansoilla ” on oikeus itsemääräämiseen oikeus ” päättää vapaasti omasta poliittisesta asemastaan ” mukaan luettuna.
Lea viiddis ovttamielatvuohta dasa ahte sámit leat okta dain álbmogiin geaidda mieđihuvvo sajádat ” álbmot ” álbmotnjulgosa mielde, nugo maiddái Olmmošvuoigatvuođa Komitea doaimmat čájehit.
UNESCO Division of Human Rights, Report of the International Conference of Experts, held in Barcelona,
UNESCO áššedovdiidčoahkkin iešmearrideami vuoigatvuođas lea arvagit láitán go olbmuid lea bidjan ná kategoriijaid sisa:
6.1.2 Irtautuminen
6.1.2 Eretgaikun – ieččanasvuođa gáibádus
Se, etteivät valtiot halua tunnustaa alkuperäiskansojen oikeutta itsemääräämiseen, johtuu jossakin määrin niiden pelosta, että tämä laillistaisi alkuperäiskansojen mahdolliset vaatimukset irtautua olemassa olevista valtioista.
Stáhtaid váilevaš dovddastus eamiálbmogiid iešmearridanvuoigatvuođas lea vuolgán ollu das go ballet ahte dát livčče lágalaš coakci eamiálbmogiidda buktit eretčuoldima gáibádusa doaibmi stáhtas.
Kuinka oikeutettu tällainen pelko on ?
Leago dákkár ballui makkár-ge nanosmahtti duohki ?
Tämän kysymyksen arvioinnin lähtökohtana on pidettävä sitä, että kaikissa olennaisissa YK:n päätöslauselmissa valtioiden kansallisen yhteishengen ja alueellisen koskemattomuuden periaate asetetaan valtiottomien kansojen itsemääräämisoikeuden edelle.
Vuolggabáikin, go fikkášii dán jearaldaga árvvoštit, berre leat ahte buot áššáiguoski ON-cealkámušat bidjet stáhtaid nášuvnala oktiigullevašvuođa ja territoriala integritehta badjeleabbui go iešmearridanvuoigatvuođa stáhtakeahtes álbmogiidda.
Oikeutta itsemääräämiseen ei nimittäin voida toteuttaa irtautumisen avulla, ellei kysymys ole aivan erityisistä olosuhteista, jotka laillistavat irtautumisen valtion alueellisen koskemattomuuden kustannuksella.
Iešmearrideami vuoigatvuohta ii namalassii sáhte čađahuvvot eretgaikumiin muđui go šattašedje hui erenoamáš dilit mat dagašedje eretgaikuma lágalažžan ja mii geavašii stáhta territoriala integritehta ala.
Irtautumisen ehtojen katsotaan täyttyneen puhtaissa siirtomaatilanteissa ja tapauksissa, joissa valtio toimii perusluonteeltaan ja jatkuvasti epädemokraattisella tavalla suhteessa kansaan tai sortaa sitä.
Eretgaikuma eavttut leat dohkálaččat devdojuvvon buhtes kolonidiliid buohta ja dakkár áššiin mas stáhta lea vuođđodáset ja bistevaččat eahpedemokráhtalaš dahje vealáheaddji ovtta álbmoga vuostá.
Irtautumisen voi katsoa olevan luonnollinen osa kansan oikeudesta puolustautua, koska irtautumisen avulla on mahdollista puolustautua perusluonteeltaan sortoa harjoittavaa järjestelmää vastaan.
Eretgaikun sáhttá oidnojuvvot álbmoga lunddolaš vuoigatvuohtan bealuštit iehčas, danne go eretgaikuma bokte beassá suodjalit iehčas vealáheaddji systema vuostá.
Irtautumiseen saattaa olla hyviä syitä, mikäli asianomaisen kansan fyysisen olemassaolon jatkuminen on uhattuna tai mikäli kansa on joutunut pysyvän taloudellisen syrjinnän kohteeksi.
Sáhttet leat buorit sujat čuoldimii jos áššáiguoski álbmoga joatkevaš rumašlaš ceavcin uhkiduvvo dahje jos álbmot gártá ekonomálaččat nordašuvvat bisovaččat olggobeallái.
Joiltakin tahoilta esitetään myös, että valtioyhteydestä irtautumista voidaan joissakin tapauksissa pitää välttämättömänä aputoimenpiteenä (” remedial secession ”). Myös tässä edellytyksenä on oltava, että asianomainen kansa on valtion jatkuvan sorron alainen ja etteivät mitkään muut kansainvälisoikeudelliset normit pysty osaltaan korjaamaan tilannetta.
Maiddái fuopmášuhtto muhtimiid bealis ahte eretgaikun sáhttá gártat dárbbašlaš čoavddusin (” remedial secession ”), muhto maiddái dalle-ge galgá leat eaktun ahte dát álbmot lea dulbmojuvvon stáhta bealis ja eai makkár-ge eará álbmogiidgaskasaš vuoiggalaš bagadusneavvut nagot veahkehit dili buoridit.
Mikäli jonkin kansan fyysisen olemassaolon jatkuminen on uhattuna − esimerkiksi jos se joutuu kansanmurhayrityksen kohteeksi − tai jos kansaa syrjitään voimakkaasti, niin myös YK:n ihmisoikeuksien julistus tarjoaa tehokeinoja, joiden avulla irtautuminen voi toteutua.
Jos ovtta álbmoga bistevaš rumašlaš ceavcin lea áiton – omd. jos álbmotspeadjan vuolggahuvvo – dahje jos šaddá garra vealáheami gillamuššii, rahpá ON:a olmmošvuoigavuođa julggástus saji doaibmabijuide mat sáhttet doalvut vaikke-ba luovusgaikumii.
Julistuksen johdannossa (” Preamble ”) hyväksytään viimeisenä keinona kapina ” pakkovaltaa ja sortoa vastaan ” (” rebellion against tyranny and oppression ” as ” last resort ”).
Ovdasánis (Preamble) mieđihuvvo álbmotčuožžileapmi tyranniija (soardinválddi) ja vealáheami vuostá maŋimuš geaidnun (” rebellion against tyranny and oppression ” as ” last resort ”).
Mahdollinen pelko siitä, että saamelaisten itsemääräämisoikeuden tunnustaminen saisi aikaan saamelaisten irtautumisen kansallisvaltioista, näyttää edellä mainitun perusteella aiheettomalta.
Dakkár ballu ahte sámiid iešmearrideami vuoigatvuohta sáhttá čuožžilahttit čuoldingáibádusa nášuvnastáhtaide namahuvvon sujaid vuođul, orru leamen viehka vuođuskeahtes.
Mikään ei näyttäisi viittaavan irtautumista päämääränään pitävän saamelaisen itsenäisyysliikkeen olemassaoloon, minkä lisäksi saamelaisten oikeudellinen ja poliittinen tilanne on luonteeltaan sellainen, ettei saamelaisten mahdollinen irtautumisvaatimus saa osakseen kansainvälistä oikeudellista hyväksymistä.
Lassin dasa ahte ii gokko-ge sáhte gapmut ahte livčče gávdnomis sámi iehčanasvuođa lihkadus, lea láhkavuoiggalaš ja politihkkalaš dilli sámiin dakkár ahte vejolaš čuoldingáibádus ii moktege juvssašii álbmogiidgaskasaš láhkavuoiggalaš mieđiheami.
Vaikka saamelaisten irtautumiseen liittyviä toiveita, halua tai edellytyksiä ei tänä päivänä ole näköpiirissä ja vaikka irtautuminen ei myöskään tulisi ajankohtaiseksi lähitulevaisuudessa, on syytä ymmärtää se seikka, että saamelaiset kokevat rajoitetun itsemääräämisoikeuden hyväksymisen ongelmalliseksi.
Vaikke sávaldat, dáhttu dahje eavttut sápmelaš eretčoavdimis eai leat gávdnamis otná dilis, ja vaikke ná ii gártta šaddat jurddašahtti nu guhkás go otne sáhttá einnostit, de berre datte-ge áddet ahte sámiid bealde lea váigat buorrinváldit dákkár gáržžiduvvon iešmearridanvuoigatvuođa.
Ensinnäkin tämän päivän saamelaisten on vaikeaa luopua Benyamin Neuberger, (1986), National Self-determination in Postcolonial Africa.
Dálá sámiide lea váttis guođđit dákkáraš vuoigatvuođa boahttevuođa sámebuolvvaid ovddas.
Ihmisoikeuksien yleismaailmallinen julistus, johdannon 3 kappale.
Maiddái ii sámiide leat dáhkiduvvon ahte otná nášuvnnala politihkalaš váldi ja vuogádat seailu agálašvuhtii.
sellaisesta oikeudesta tulevien saamelaissukupolvien nimissä.
Maŋimuš máilmmesoađi rájis leamaš nášunstáhta oidnojuvvon vuđoleammus ovttadahkan servodatláhčimis.