pere/sami_parallel huggingface dataset:
Hallitus kokoontui keskiviikkona päättämään vuoden 2008 kertomuksesta, joka esitetään käsiteltäväksi yleiskokouksessa.
Stivra čoahkkanii gaskavahkko mearridit jagi 2008 muitalusas, mii evttohuvvo gieđahallot dievasčoakkámis.
Hallitus käsitteli samalla myös muita asioita.
Stivra gieđahalai seammas maid eará áššiid.
Perjantaina osallistuin Helsingissä biodiversiteettityöryhmän kokoukseen.
Bearjadaga oassálastten Helssegis biodiversiteahttabargojoavkku čoakkámii.
Työryhmän tehtävänä on mm. seurata kansallisen kestävän kehityksen ohjelman toteutumista Suomessa.
Bargojoavkku bargun lea ee. čuovvut álbmotlaš suvdilis gárganeami prográmma olláhuvvama Suomas.
Lisäksi kuulimme Suomen 4. maaraportin tilannekatsauksen biodiversiteettisopimuksen toimeenpanosta Suomessa sopimuksen kansainväliselle sihteeristölle (CBD. lle).
Dasa lassin oaččuimet geahčastaga man muttos lea Suoma 4. riikaraporta biodiversiteahttasoahpamuša olláhuhttimis Suomas. Raporta doaimmahuvvo soahpamuša riikkaidgaskasaš čállingoddái (CBD:ái).
Saamelaiskäräjät toimittaa raporttia varten tietoa biodiversiteettisopimuksesta alkuperäiskansan, saamelaisten näkökulmasta.
Sámediggi doaimmaha raportta várás dieđuid biodiversiteahttasoahpamušas álgoálbmoga, sápmelaččaid geahččanguovllus.
Lisäksi työryhmä kuuli Alku-hankkeen vaikutuksista ympäristöhallintoon sekä Suomen ympäristökeskuksen tutkimuksesta.
Dasa lassin bargojoavku gulai guovlohálddašeami gárgehanfidnu (ALKU) váikkuhusain birashálddahussii ja de vel Suoma birasguovddáža dutkamušas.
Lapin Kansa on ottanut pääkirjoituksessaan voimakkaasti kantaa ALKU-hankkeeseen ja esittänyt että saamelaiskäräjien toimintarahoitus, saamen kielilain mukainen rahoitus, saamenkielisten sosiaali- ja terveyspalvelujen sekä saamelaisopetuksen rahoitustehtävät siirrettäisiin uuden aluehallintaviraston (Avin) tehtäväksi.
Lapin Kansa lea váldán oaivečállosisttis garrasit beali ALKU-fidnui ja lea evttohan, ahte sámedikki doaimma ruhtadeapmi, sámi giellalága ruhtadeapmi, sámegiel sosiála- ja dearvvašvuohtabálvalusaid ja sámegiel oahpahusa ruhtadanbarggut sirdojuvvole ođđa guovlohálddašanvirgedoaimmahaga (Avi) bargun.
Aiemmin lehdessä esitettiin eri lääninhallituksen virkamiesten tukevan tällaisia esityksiä.
Veaháš ovdal aviissas buktojuvvui ovdan, ahte leanaráđđehusa sierra virgeolbmot duvdet dákkár evttohusaid.
Alku-hankkeen valmistelussa on tullut esille, että Lappiin on tulossa odotettua vähemmin aluehallintaviranomaistehtäviä ja osa tehtävistä hoidettaisiin Oulusta käsin.
Alku-fidnu válmmáštallamis lea boahtán ovdan, ahte Sámi letnii leat boahtime vuorddehahtti unnit mearri guovlohálddašeami eiseváldibarggut ja oassi dain bargguin dikšojuvvole Oulu guovllus.
Tilanne on hieman surkuhupaisa, samanaikaisesti alueellistetaan kovaa vauhtia valtion toimintoja ja toisella kädellä karsitaan voimassa olevaa aluehallintoa.
Dát surgadis dilli lea maid hearvái, go ovttaáigásaččat guovlodássái sirdojuvvojit garra leahtuin stáhta bargguid ja nuppiin gieđain geahpiduvvo gustojeaddji guovlohálddašeapmi.
On hyvin surullista että nyt kutistuvaa aluehallintoa yritetään parsia Lapissa keinoilla, jotka heikentävät saamelaista kulttuuri-itsehallintoa ja saamelaisten asemaa alkuperäiskansana.
Lea hui morašlaš ášši, ahte dál unnon guovlohálddašeami geahččalit bársat Sámi leanas vugiiguin, mat heajudit sámi kulturiešstivrema ja sápmelaččaid sajádaga álgoálbmogin.
Lapin valtamedia ja lääninhallitus eivät ole keksineet näitä ideoita, vaan nämä ovat olleet esillä ALKU-hankkeen valmistelussa.
Sámi leana váldomedia ja leanaráđđehus eaba leat hutkan dáid jurdagiid, muhto dát leat leamaš ovdan ALKU-fidnu válmmaštallamis.
Saamelaiskäräjät ei tule missään nimessä hyväksymään ALKU-hankkeessa tehtyjä esityksiä siirtää saamelaisten kulttuuri-itsehallinnon, kulttuurin ja kielen edistämistehtäviä uudelle aluehallintaviranomaisille.
Sámediggi ii mange dáhpáhusas boađe dohkkehit Alku-fidnus ovddiduvvon evttohusaid sirdit sámi kulturiešstivrema, kultuvrra ja giela ovddidanbargguid ođđa guovlohálddašaneiseváldái.
Esitämme useiden eri tehtävien siirtoa saamelaiskäräjille.
Sámediggi evttoha dáid sierra bargguid sirdima alccesis, sámediggái.
On selvää, että saamelaisen kulttuuuri-itsehallinnon ja saamelaiskulttuurin edistämistehtävät tulee siirtää sinne, missä niihin on paras asiantuntemus eli siis saamelaiskäräjille.
Lea čielggas, ahte sámi kulturiešstivrema ja sámi kultuvrra ovddidandoaimmat galget sirdojuvvot dohko, gosa dain lea buoremus áššedovdamuš, nuppiiguin sániiguin sámediggái.
Lapin valtamedialta toivomme tukea, koska tehtävien lisäys toisi kaivattuja työpaikkoja Ylä-Lappiin.
Sámi váldomedias sávvat doarjaga, daningo bargguid lasiheapmi buvttálii váillahuvvon bargosajiid Davvi-Sápmái.
Se on Rovaniemeä pahemmassa taloudellisessa tilanteessa.
Dat lea Roavenjárgga vearrát ekonomalaš dilis.
Saamelaiskäräjien hallitus on hyväksynyt 22-sivuisen lausunnon Alku-hankkeesta esitettäväksi yleiskokouksen päätettäväksi.
Sámedikki stivra lea dohkkehan 22-siidosaš cealkámuša Alku-fidnus evttohuvvot dievasčoakkáma mearrideapmái.
Ensi viikon olen ulkomaantyömatkalla.
Boahtte vahku lean olgoriikka bargomátkkis.
Osallistun Unescon kansainväliseen asiantuntijakutsuseminaariin Monacossa.
Oassálasttán Unesco riikkaidgaskasaš áššedovdiseminárii Monacos.
Seminaari käsittelee ilmastonmuutosta ja kestävää kehitystä arktisella alueella ja kulttuurisia, tieteellisiä, opetuksellisia ja sosiaalisia haasteita.
Seminára gieđahallá dálkkádatrievdama ja suvdilis gárganeami árktalaš guovlluin ja kultuvrralaš, dieđalaš, oahpahuslaš ja sosiála hástalusaid.
Kokoukseen osallistuu 49 asiantuntijaa maailmasta.
Čoakkámii oassálastet 49 áššedovdi miehtá máilmmi.
Pidän seminaarissa alustuksen ilmastonmuutoksen ja kansainvälisen politiikan vaikutuksista arktisiin alkuperäiskansoihin.
Doalan semináras ovdasága dálkkádatrievdama ja riikkaidgaskasaš politihka váikkuhusain árktalaš álgoálbmogiidda.
Saamelaisia edustaa seminaarissa minun lisäkseni YK:n pysyvän foorumin jäsen Lars Anders Baer.
Sápmelaččaid ovddasta semináras mu lassin ON bissovaš foruma lahttu Lars Anders Baer.
Palasin eilen kotimaahaan Monacosta.
Máhccen ikte Monacos ruovttueatnamii.
Olin koko viikon Unescon asiantuntijaseminaarissa, jonka tehtävänä oli tarkastella ilmastonmuutosta ja kestävää kehitystä ja näihin liittyen tieteellisiä, sosiaalisia, kulttuurisia ja opetuksellisia haasteita.
Ledjen oba vahku Unesco áššedovdisemináras, man bargun lei suokkardallat dálkkádatrievdama ja suvdilis gárganeami ja dáidda gullevaš dieđalaš, sosiálalaš, kultuvrralaš ja oahpahusa hástalusaid.
Seminaariin osallistui 42 osallistujaa 13 maasta.
Seminárii oassálastte 42 oassálasti 13 riikkas.
Edustajia oli kaikista arktisen neuvoston jäsenmaista.
Buot árktalaš ráđi lahttoriikkain ledje iežaset ovddasteaddjit.
Alkuperäiskansoja asuttavista maista kokousedustus oli Suomen ja Ruotsin saamelaiskäräjiltä, Inuiittien sirkumpolaarisesta neuvostosta ja Pohjois-Venäjän alkuperäiskansojen yhdistyksestä, RAIPON:ista.
Dain riikkain, gos eamiálbmogat orrot, ledje čoakkánoasseváldit Suoma ja Ruoŧa sámedikkis, Inuhkaid sirkumpolára ráđis ja Davvi-Ruošša eamiálbmogiid organisašuvnnas, RAIPON:is.
Seminaarin avasi Monacon prinssi Albert II, joka puheessaan piti hyvin tärkeänä tällaisen seminaarin järjestämistä.
Seminára rabai Monaco prinsa Albert II, gii ságastis anii hui dehálažžan dákkár seminára lágideami.
Hänen puheensa löytyy englanniksi oheisesta osoitteesta: http://www.palais.mc/monaco/x-net/internet-palais-princier/english/h.s.h.-prince-albert-ii/speeches/2009/march/unesco-experts-meeting.1422.html
Su sáhka gávdno eŋgelasgillii čuovvovaš čujuhusas: http://www.palais.mc/monaco/x-net/internet-palais-princier/english/h.s.h.-prince-albert-ii/speeches/2009/march/unesco-experts-meeting.1422.html
Prinssi Albert II toi puheessaan huolenaiheenaan esille ilmastonmuutoksen vaikutukset arktisiin kansoihin ja tarpeen etsiä keinoja jotta heidän kulttuurinsa voi säilyä ja kehittyä.
Prinsa Albert II buvttii ovdan fuollanis dálkkádatnuppástusaid váikkuhusain árktalaš álbmogiidda ja dárbbu gávdnat vugiid vai sin kultuvrrat sáhttet seailut ja gárganit.
Puheessaan hän myös korosti, että ilmastonmuutos ja sen vaikutukset ovat globaali ongelma – toimintamme vaikutukset ulottuvat kaikkialle.
Ságastis son maid deattuhii, ahte dálkkádatrievdan ja dan váikkuhusat leat globála buncarákkis – olbmuid doaimmaid váikkuhusat ollet juohke sadjái.
Osoituksena seminaarin tärkeydestä Monacon prinssi Albert II:lle oli se, että hän kustansi Monacon seminaarin osallistujien matkustus- ja majoituskulut.
Čujuhussan seminára dehálašvuođas Monaco prinsa Albert II:ii lei dat, ahte son goasttidii Monaco seminára oassálastiid mátke- ja orrungoluid.
Kokouksen alullepanija on ollut Unescon arktisten ja polaariasioiden hyväntahdon lähettiläs, professori Jean Malaurie.
Čoakkáma johtuibiddji lea leamaš Unesco árktalaš ja poláraáššiid buori dáhtu sáttaolmmoš, professor Jean Malaurie.
Hän on mittavan tieteellisen uransa aikana johtanut yli 30 tieteellistä tutkimusretkeä arktisella alueella.
Son lea viiddes dieđalaš barggustis áigge jođihan badjel 30 dieđalaš dutkanmátkki árktalaš guovlluin.
Hänen on erityisesti tutkinut Grönlannin inuiitteja ja tehnyt uraa uurtavaa työtä UNESCO:ssa ja tutkimuksissaan pohjoisten kulttuurien hyväksi.
Earenoamážit son lea dutkan Ruonaeatnama inuhkaid ja bargan bálggesčuolli barggu UNESCO:s ja dutkamušainis davvikultuvrraid buorrin.
Oli suuri ilo ja kunnia tavata hänet ja erityisesti työskennellä hänen kanssaan samassa työryhmässä kokouksen aikana.
Lei illu ja stuora gudni buorástahttit su ja ságastit suinna, ja earenoamážit bargat suinna seamma bargojoavkkus čoakkáma áigge.
Avajaispuheessaan hän käsitteli laajasti arktisia kansoja ja ilmastonmuutoksen vaikutuksia alkuperäiskansoihin.
Rahpanságastis son gieđahalai viidát árktalaš álbmogiid ja dálkkádatnuppástusaid váikkuhusaid eamiálbmogiidda.
Kokouksessa myös UNESCON pääjohtaja Koichiro Matsuura toi oman tervehdyksenä.
Čoakkámis maid UNESCO oaivehoavda Koichiro Matsuura buvttii iežas dearvvahusa.
Avajaispäivän jälkeen kokous jakaantui neljään työryhmään.
Rahpanbeaivve maŋŋel čoakkán juohkásii njealji bargojovkui.
Kokousedustajien tehtävänä oli ollut toimittaa etukäteen sivun tiivistelmä ja neljä ehdotusta suosituksiksi ja kokouspäätöksiksi.
Čoakkánovddasteaddjiid bargun lei leamaš doaimmahit ovddalgihtii siidosaš čoahkkáigeasu ja njeallje evttohusa ávžžuhussan ja čoakkánmearrádussan.
Osallistuin sirkumpolaarisia alkuperäiskansoja käsittelevän työryhmän työhön.
Oassálasten bargojoavkku bargui, mii gieđahalai sirkumpolára álgoálbmogiid.
Toin omassa puheessani esille ilmastonmuutoksen vaikutuksia arktisille alkuperäiskansoille ja tarvetta mahdollistaa alkuperäiskansojen itsemääräämisoikeuden toteutumisen kansallisella tasolla ja kansainvälisissä elimissä.
Bukten iežan ságas ovdan dálkkádatrievdama váikkuhusaid árktalaš álgoálbmogiidda ja dárbui bargat álgoálbmogiid iešmearridanvuoigatvuođa olláhuvvama ovdii našuvnnalaš dásis ja riikkaidgaskasaš orgánain.
Puhe suosituksineen löytyy kokonaisuudessaan englanniksi saamelaiskäräjien kotisivuilta puheet-osiosta (Klemetti Näkkäläjärvi puhe 4.3.2009).
Sáhka ávžžuhusainis gávdno ollislažžan eŋgelasgillii sámedikki ruovttusiidduin sáhkavuorut-siidduin (Klemetti Näkkäläjärvi puhe 4.3.2009).
Kokouksen pääasiallinen tehtävä oli antaa suosituksia UNESCO:lle ja UNESCON jäsenmaille.
Čoakkáma váldobargun lei addit ávžžuhusaid UNESCOi ja UNESCO lahttoriikkaide.
Työryhmät ja koko kokous keskustelivat keskiviikosta torstaihin työryhmien ehdotuksista.
Bargojoavkkut ja oba čoakkán ságastalle gaskavahkus duorastahkii bargojoavkkuid evttohusain.
Kokous teki yhteensä 64 suositusta, johon tulivat myös minun ehdottamiani suositukset mukaan.
Čoakkán barggai oktiibuot 64 ávžžuhusa, masa bohte maid mu evttohan ávžžuhusat mielde.
Voin olla siis iloinen ja tyytyväinen kokouspäätöksistä.
Sáhtán leat buriin mielain ja duhtavaš čoakkánmearrádusain.
Kokous mm. kehotti UNESCOn jäsenvaltioita ratifioimaan ILO 169-sopimuksen alkuperäis- ja heimokansojen oikeuksista sekä sopimuksen aineettoman kulttuuriperinnön suojelemisesta.
Čoakkán ee. evttohii UNESCO lahttoriikkaid ratifiseret ILO 169-soahpamuša álgoálbmogiid ja álbmotčearddaid vuoigatvuođain sihke soahpamuša immateriála kulturárbbi suodjaleamis.
Kokous kehotti myös kehittämään yliopistokoulutusta alkuperäiskansojen perinteisille asuma-alueille sekä luomaan alkuperäiskansatutkijoille tutkijakouluohjelmia.
Čoakkán ávžžuhii maid gárgehit universiteahttaskuvlejumi álgoálbmogiid árbevirolaš orrunguovlluide sihke luovvat álgoálbmotdutkiide dutkiskuvlenprográmmaid.
Kokous kehotti eri tahoja varmistamaan, että alkuperäiskansojen edustujat otetaan täysmääräisesti ja tuloksellisesti mukaan ilmastonmuutosneuvotteluihin.
Čoakkán ávžžuhii sierra oassebeliid sihkkarastit, ahte álgoálbmogiid ovddasteaddjit váldojuvvojit dievasmearálaččat ja boađuslaččat mielde dálkkádatrievdama ráđđádallamiidda.
Tämä kohta on hyvin ajankohtainen, koska marras-joulukuussa Kööpenhaminassa neuvotellaan uudesta YK:n ilmastosopimuksesta.
Dát čuokkis lea hui áigeguovdil, daningo skábma-juovlamánu Köbenhámmanis ráđđádallojuvvo ođđa ON:a dálkkádatsoahpamušas.
Tärkeälle sijalle kokoussuosituksissa nousivat myös alkuperäiskansojen itsemääräämisoikeuden turvaaminen sekä kansallisilla että kansainvälisellä tasolla.
Dehálaš sadjái čoakkánávžžuhusain čuožžilii maid álgoálbmogiid iešmearridanvuoigatvuođa dorvvasteapmi sihke našuvnnalaš ja riikkaidgaskasaš dásis.
Henkilökohtaisesti minulle oli tärkeä suositus sirkumpolaaristen alkuperäiskansojen työryhmän perustamiseksi, jonka tehtävänä olisi sekä ilmastonmuutokseen sopeutuminen että aineettoman kulttuuriperinnön suojelun strategian laatiminen.
Persovnnalaččat munnje lei dehálaš ávžžuhus sirkumpolára álgoálbmogiid bargojoavkku vuođđudeami várás, man bargun livččii sihke dálkkádatrivdamii vuogáiduvvan ja immateriála kulturárbbi suodjaleami strategiija ráhkadeapmi.
Kokouksen suositukset tulevat löytymään saamelaiskäräjien kotisivuilta kun saan kokouspäätökset sähköisessä muodossa.
Čoakkánávžžuhusat bohtet gávdnot sámedikki ruovttusiidduin go oaččun čoakkánmearrádusaid elektrovnnalaš hámis alccesan.
Tulen viemään UNESCOn kokouksen suositukset tiedoksi saamelaiskäräjien elimille ja myöskin Suomen valtiolle, erityisesti biodiversiteettityöryhmälle.
Doalvvun UNESCO čoakkáma ávžžuhusaid diehtun sámedikki orgánaide ja maiddái Suoma stáhtii ja earenoamážit bidiversiteahttabargojovkui.
Kokouksessa keskusteltiin paljon Yhdistyneiden Kansakuntien sopimuksesta aineettoman kulttuuriperinnön suojelemisesta vuodelta 2003.
Čoakkámis ságastallojuvvui olu jagi 2003 Ovttastuvvan Našuvnnaid soahpamušas immateriála kulturárbbi suodjaleamis.
Sopimuksen on ratifioinut arktisen neuvoston jäsenmaista vain kaksi, Norja ja Islanti.
Soahpamuša leaba ratifiseren árktalaš ráđi lahttoriikkain dušše guokte, Norga ja Islánda.
Suomi ei ole ratifioinut sopimusta.
Suopma ii leat ratifiseren soahpamuša.
Sopimus käsittelee mm. tapoja, ilmauksia, tietoja, taitoja ja kulttuurin esineistöjä jotka kulttuurin jäsenet pitävät omana kulttuurisena perintönään.
Soahpamuš gieđahallá ee. vieruid, dajaldagaid, dieđuid, máhtuid ja kultuvrra diŋggaid, maid kultuvrra oasálaččat atnet iežaset kultuvrralaš árbevierrun.
Sopimus suojaa mm. suullista perinnettä ja kieltä, esittävää taidetta, sosiaalisia tapoja ja rituaaleja, luontoon liittyvää tietämystä ja käsityötaitoa.
Soahpamuš suddje ee. njálmmálaš árbevieruid ja giela, dáidaga, sosiála vieruid ja rituálaid, luonddudieđu ja giehtaduodjemáhtu.
Alkuperäiskansoille sopimus on tärkeä.
Álgoálbmogiidda soahpamuš lea dehálaš.
Tulenkin esittämään meidän asiantuntijalautakunnallemme, kulttuurilautakunnalle, aloitteen valmistelemista sopimuksen ratifioimiseksi.
Boađánnai ovddidit min áššedovdilávdegoddái, kulturlávdegoddái, ahte dat válmmaštallá álgaga soahpamuša ratifiserema várás.
Ensi viikolla ohjelmassa on tiistaina saamelaiskäräjien yleiskokous, keskiviikkona neuvottelut Utsjoen kunnassa ja perjantaina saamelaiskäräjät neuvottelee Lapin liitossa Kemi-Ounasjoen tulvasuojelusta ja maakuntasuunnitelmasta.
Boahtte vahku prográmmas lea disdaga sámedikki dievasčoakkán, gaskavahkko ráđđádallamat Ohcejoga gielddas ja bearjadaga sámediggi ráđđádallá Lappi lihtus Giema-Ovnnesjoga dulvesuodjaleamis ja eanangoddeplánas.
Ounasjokilakiin ei saa koskea !
Ovnnesjohkalága ii oaččo duohtadit !
Julkisuudessa on ollut esillä Suomen Energiateollisuus ry:n tavoite, että Ounasjokilaki olisi avattava ja vesistö olisi valjastettava sähköntuotantoon.
Almmolaččat lea leamaš ovdan Suoma Energiijaindustriija ro.:a dáhttu, ahte Ovnnesjohkaláhka galggalii rahppojuvvot ja čázádat galggalii buođđuduvvot elrávdnjebuvttadeapmái.
On järkyttävää, että ilmastonmuutosta ja uusiutuvan energian käytön lisäämisvelvoitteita väärinkäytetään tällä tavoin.
Lean hirpmástuvvan, ahte dálkkádatnuppástus ja ođasnuvvi energiija atnima lasihangeatnegasvuohta boastutgeavahuvvo dáinna lágiin.
Vaikuttaa siltä, että energiateollisuus yrittää luistaa päästövelvoitteistaan vetoamalla vesistöjen suojelulakeihin.
Orru leame nu, ahte energiijaindustriija geahččala mokkirdit dálkkádatsoahpamuša geatnegasvuođainis.
Ounasjokilakia ei tule missään nimessä avata, ja onneksi perustuslain säätämisjärjestys takaa sen, ettei lakia hevin muuteta.
Ovnnesjohkaláhka ii mange dáfus sáhte rahppojuvvot, ja lihkus vuođđolága ásahanortnet dáhkida dan, ahte láhka ii beare álkit rievdaduvvo.
Mutta Energiateollisuus ilmeisesti haluaa pitää keskustelua voimassa, turruttaa ihmiset uskomaan erityislain avaamisen tarpeeseen ja tehdä valmiit suunnitelmat sitä varten, että seuraavat hallitukset olisivat myötämielisiä vesiensuojelulain avaamiselle.
Muhto Energiijaindustriija almmatge háliida doallat ságastallama jođus, dájuha olbmuid jáhkkit sierralágán rahpama dárbui ja válmmašta gárvves plánaid dan várás, ahte čuovvovaš ráđđehusat livčče miehtemielalaččat čáhcesuodjalanlága rahpamii.
Näin teollisuus voi ryhtyä nopeisiin toimiin.
Dáinna lágiin industriija sáhttá riepmat jođánis doaibmabijuide.
Tämä on aito pelko, ja tällaisen vaihtoehdon toteutuminen tulee estää.
Dát lea duohta ballu, ja dákkár molssaeavttu ollašuvvan galgá caggojuvvot.
Saamelaiskäräjät ei tule ikinä hyväksymään Ounasjokilain avaamista ja tulee vastustamaan sitä kaikin mahdollisin tavoin.
Sámediggi ii boađe agibeaivve dohkkehit Ovnnesjogalága rahpama ja boahtá vuostálastit dan buot vejolaš vugiid mielde.
Ounasjoen valjastamista ajettiin 1970-1980-luvun vaihteessa.
Ovnnesjoga buođđudeami geahččale vuodjit 1970-1980-logu molsašuddamis.
Enontekiön kunta halusi rakentaa Ounasjoen latvavesille pienvoimalan, keskelle Jauristunturin porosaamelaisten laidunalueita.
Eanodaga suohkan háliidii hukset Ovnnesjoga gieračáziide čáhcefápmorusttega, guovdu Jávrrešduoddara boazosápmelaččaid guohtuneatnamiid.
Tämä olisi todennäköisesti toteutuessaan tuhonnut alueen porosaamelaiskulttuurin.
Jáhku mielde dát livččii ollašuvvama mielde duššadan guovllu boazosápmelaš kultuvrra.
Enontekiön saamelaiset järjestäytyivät Ounasjokiliikkeeseen vastustamaan Ounasjoen valjastamista voimallisesti.
Eanodaga sápmelaččat lihtodadde Ovnnesjohkalihkadussii vuostálastit Ovnnesjoga buođđudeami vuoimmálaččat.
Olin itsekin mukana vastustusliikkeessä ja Ounasjoki-souduissa.
Ledjen iešnai vuostálastinlihkadusas ja Ovnnesjohka-suhkamiin.
Muistan lämmöllä sitä yhteisöllisyyttä ja intohimoa, mikä hankkeen vastustajien keskuudessa vallitsi.
Muittán lieggasit dan searvvušvuođa ja áŋggaštusa, mii fidnu vuostálastiid gaskavuođas ráđđii.
Hankkeen vastustus yhdisti saamelaisia aivan eri tavoin, ja sitä voidaankin pitää alueen saamelaisille etnisenä herätyksenä.
Fidnu vuostálastin ovttastahtii sápmelaččaid aivve sierra vugiid mielde, ja dan sáhttá atnit guovllu sápmelaččaide etnihkalaš morráneapmin.
Ounasjoen valjastamishankkeen vastustusta voidaan verrata Norjan Alattion patoa vastustavaan saamelaisliikkeeseen, joka toimi Norjan saamelaisten etnisen heräämisen symbolina.
Ovnnesjoga huksenáigumušaid vuostálastima sáhttá veardidit Norgga Álaheaju buođu vuostálasti sápmelašlihkadussii, mii doaimmai sápmelaččaid etnihkalaš morráneami symbolan.
Ounasjoen suojelulaki astui voimaan vuonna 1984, ja itse kuvittelin että alue on turvattu täten ikuisesti, enkä uskonut että joen suojelu olisi kiinni poliittisista suhdanteista.
Ovnnesjoga suodjalanláhka bođii vuoibmái jagi 1984, ja ieš govahallen ahte guovlu lea ná dorvvastuvvon lágain agibeaivái, inge jáhkkán joga suodjaleami leat sorjavaš politihkalaš diliin.
Nyt mielestäni saamelaisyhteisö kaipaa samanlaista yhteisöllisyyttä ja yhteisiä tavoitteita.
Dál sámi searvvuš gáibida mu mielas seammalágán searvvušvuođa ja ja oktasaš ulbmiliid.
En kuitenkaan halua, että yhteisöllisyytemme syntyisi ulkoisen pakon edessä, vaan täysin omaehtoisesti.
In goitge hálit, ahte searvvušvuohtamet šattalii olgguldas bákku dihte, muhto ollásii eaktodáhtus.
Jos haluatte saada sähköpostiinne ilmoituksen uudesta blogimerkinnästä tai kommentista, ilmoittakaa siitä minulle sähköpostitse osoitteeseen
Jos háliidehpet oažžut iežaideattet rávdnjebostii ilmmuhusa ođđa blogimerkemis dehe kommeanttain, de ilmmuhehket das munnje rávdnjeboasttain čujuhussii
17.2.2008 Klemetti Näkkäläjärvi
17.2.2008 Juvvá Lemet
Pääsiäisen jälkeen
Beassážiid maŋŋel
Viime viikolla heti pääsiäislomien jälkeen oli Saamelaiskäräjien hallituksen kokous.
Mannan vahku dakka beassážiid maŋŋel lei Sámedikki stivrra čoakkán.
Kokouksessa käsiteltiin Saamelaiskäräjien tilintarkastajien tarkastushavaintoja ja lausuntoa metsäsertifiointikriteereistä.
Stivra gieđahalai čoakkámis Sámedikki rehketdoallodárkkisteaddjeguovtto dárkkistanfuomášumiid ja cealkámuša vuovdesertifiserenkritearain.
Kokoustiedote löytyy saamelaiskäräjien kotisivuilta tiedote 2009-osiosta.
Čoakkándieđáhus gávdno sámedikki ruovttusiidduin dieđáhus 2009-gaskabláđis.
Saamelaiskäräjien hallituksen hyväksymä lausunto metsäsertifiointikriteereistä löytyy kokonaisuudessaan lausunnot 2009-osiosta.
Sámedikki stivrra dohkkehan cealkámuš vuovdesertifiserenkritearain gávdno ollislažžan cealkámušat 2009 – gaskabláđis.
Seuraavana päivänä oli vuorossa metsäsertifiointityöryhmän viimeinen kokous ja metsäsertifiointistandardien tarkistustyö on täten päättynyt.
Čuovvovaš beaivve lei vuovdesertifiserenbargojoavkku maŋimus čoakkán ja vuovdesertifiserenstandárddaid dárkkistanbargu lea ná nohkan.
Tarkistetut standardit tulevat internetiin osoitteeseen www.pefc.fi pöytäkirjojen tarkastuksen jälkeen.
Dárkkistuvvon standárddat bohtet internehttii čujuhussii www.pefc.fi beavdegirjjiid dárkkisteami maŋŋel.
Olen tyytyväinen, että standardien tarkistus on saatu nyt päätökseen.
Lean duhtavaš, ahte standárddaid dárkkisteapmi lea dál boahtán geahčai.
Asian valmistelu on vaatinut saamelaiskäräjiltä paljon luottamushenkilö- ja henkilöstöresursseja.
Ášši válmmaštallan lea gáibidan sámedikkis olus luohttamušolbmuid ja bargiid resurssaid.
Tällä viikolla maanantaina osallistuin Venäjän presidentin Dmitri Medvedevin puhetilaisuuteen Helsingissä.
Dán vahku mannodaga oassálasten Ruošša presideanta Dmitri Medvedeva hupmandilálašvuhtii Helssegis.
Koko Helsingin keskusta tuntui olevan sekaisin presidentin vierailusta ja turvajärjestelyt olivat mittavat.
Oba Helssega guovddáš orui moivváskan presideantta guossástallamis ja dorvodási ordnedeamit ledje stuorrát.
Venäjän presidentti puhui erityisesti turvallisuuspoliittisista kysymyksistä.
Ruošša presideanta humai earenoamážit dorvopolitihkalaš gažaldagain.
Puhetilaisuudessa oli läsnä kaksi Suomen presidenttiä, Tasavallan Presidentti Tarja Halonen ja presidentti Mauno Koivisto.
Hupmandilálašvuođas ledje mielde guokte Suoma presideantta, Dásseválddi Presideanta Tarja Halonen ja presideanta Mauno Koivisto.
Olen kuullut presidentti Medvedevin puhuvan kerran tätä ennen, suomalais-ugrilaisten kansojen maailmankongressissa, Hanti-Mansissa viime kesänä.
Lean gullan presideanta Medvedeva hupmame okte dán ovdalnai, suoma-ugralaš álbmogiid máilmmikongreassas, Hanti-Mansis diimmá gease.
Presidentin puhe oli hyvin yhteistyötä korostava.
Presideanta sáhka deattuhii hui olu ovttasbarggu.
Turvallisuuspolitiikan lisäksi Medvedev puhui energia- ja kauppapolitiikasta.
Dorvopolitihka lassin Medvedev humai energiija- ja gávpepolitihkas.
Ihmisoikeuskysymyksiin hän ei viitannut edellisten Venäjän presidenttien tapaan.
Olmmošvuoigatvuohtagažaldagaide son ii čujuhan dego eai leat earáge Ruošša ovddeš presideanttat dahkan.
Puhetilaisuuden jälkeen osallistuin ympäristöministeriön vastaanottoon, joka liittyy ministeriön isännöimään luonnon monimuotoisuuden ja ilmastonmuutoksen yhteyksiä tarkastelevaan kansainväliseen asiantuntijakokoukseen (AHTEG).
Hupmandilálašvuođa maŋŋel oassálasten birasministeriija vuostáiváldimii, mii gullá ministeriija lágidan riikkaidgaskasaš áššedovdečoakkámii (AHTEG), mii geahčada luonddu biodiversiteahta ja dálkkádatrievdama oktavuođaid.
Tilaisuus oli hyvin miellyttävä ja oli mukava tavata ilmastonmuutostutkijoita ja - asiantuntijoita.
Dilálašvuohta lei hui liekkus ja lei somá deaivat dálkkadatrievdama dutkiid ja áššedovdiid ja ságastallat siiguin.
Tiistain ohjelmassa oli YLE:n toimitusjohtaja Mikael Jungnerin tapaaminen.
Disdaga deiven YLE bajimus hoavdda Mikael Jungnera.
Keskustelunaiheina hänen kanssaan olivat erityisesti Yle Sámiradion kehittäminen ja saamenkielinen lasten- ja nuortenohjelmat TV:ssä ja radiossa.
Ságastallanfáddan ledje earenoamážit YLE Sámi Rádio doaimma gárgeheapmi ja sámegiel mánáid- ja nuoraidprográmmat TV:s ja rádios.
Toin erityisesti esille tarpeen Unna Junná ohjelman lähetysajan lisäämisestä, tarpeen luoda erityisesti saamelaisnuorille omaa ohjelmaa ja kehittää Ylen saamenkielistä ohjelmatarjontaa kokonaisvaltaisesti.
Bukten earenoamážit dárbbu Unna Junná prográmma sáddenáiggi lasiheapmái, dárbbu ráhkadit earenoamážit sámi nuoraide prográmma ja gárgehit Yle sámegiel prográmmafálaldaga ollislaččat.
Toivoin tietenkin Yle Sámiradion rahoituksen lisäämistä.
Sávven dieđusge Yle Sámi rádio ruhtadeami lasiheami.
Esitin myös mahdollisuutta tehdä yhteishakemuksia ulkopuolisiin rahoittajatahoihin esim. saamelaisnuorten ohjelmien rahoittamiseksi.
Bukten ovdan maid vejolašvuođa ohcat ovttas olggobeal ruhtadeddjiid guvlui omd. sámi nuoraid prográmmaid ruhtadeami várás.
Neuvotteluissa kävi ilmi, että Yle Sámiradion resurssit eivät tule lisääntymään, mutta eivät myöskään pienene, toisin sanoen myös Unna Junná tulee säilymään TV-ohjelmistossa.
Ráđđádallamiin bođii ovdan, ahte Yle Sámi rádio resurssat eai boađe lassánit, muhto eai dat gal unnoge, nuppiiguin sániiguin maiddái Unna Junná seailu TV-prográmman.
Yhteishankkeisiin suhtauduttiin myötämielisesti.
Oktasašfidnuide lei maid miehtemielalaš dáhttu.
Torstaina osallistun eduskunnan ympäristövaliokunnan järjestämään kuulemistilaisuuteen Inarin Siidassa.
Duorastaga oassálasttán riikkabeivviid birasváljagotti ordnen gulaskuddandilálašvuhtii Anára Siiddas.
Ensi viikolla olen alkuviikon Tromssassa Arktisen Neuvoston kokouksessa.
Boahtte vahku lean álgováhku Romssas árktalaš ráđi čoakkámis.
Ministerikokouksessa vaihtuu Arktisen Neuvoston puheenjohtajuus Norjalta Tanskalle.
Ministtarčoakkámis molsahuvvá Árktalaš ráđi jođiheami ovddasvástádus Norggas Dánmárkui.
Kokouksessa käsitellään ilmastonmuutoskysymyksiä, Tanskan puheenjohtajuuskauden ohjelmaa ja hyväksytään kokouksen päätösjulistus.
Čoakkámis gieđahallojuvvojit dálkkadatrievdama gažaldagat, Dánmárkku ságadoalliáigodaga prográmma ja dohkkehuvvo čoakkáma mearrádusa julggaštus.
Odotan henkilökohtaisesti suurella mielenkiinnolla Yhdysvaltain entisen varapresidentti Al Goren raporttia Arktiselle Neuvostolle merijään sulamisesta.
Vuorddán ieš hui stuora beroštumiin Amerihka ovttastuvvan stáhtaid ovddeš várrepresideanta Al Gore raportta Árktalaš ráđđái mearrajieŋa suddamis.
Osallistun kokoukseen osana Suomen valtuuskuntaa.
Oassálasttán čoakkámii Suoma sáttagotti áirasin.
Kokouksesta löytyy lisää tietoa Arktisen Neuvoston kotisivuilta osoitteesta: www.artic-council.org
Čoakkámis gávdno lassidiehtu Árktalaš ráđi ruovttusiidduin čujuhusas: www.artic-council.org
Ensi viikon torstaina on saamelaiskäräjien hallituksen kokous.
Boahtte vahku duorastaga lea sámedikki stivrra čoakkán.
Aiemmissa blogeissani olen kertonut osallistumisestani Unescon asiantuntijaseminaariin Monacossa.
Ovddit bloggain lean muitalan iežan oassálastimis Unesco áššedovdiseminárii Monacos.
Kokouksen loppuraportti on valmistunut ja se löytyy Unescon sivuilta osoitteesta: http://portal.unesco.org/science/en/ev.php-URL_ID=7461&URL_DO=DO_TOPIC&URL_SECTION=201.html Unesco laatii kokouksen teemoja syventävän artikkelikokoelman Unescon osapuolikokouksessa Kööpenhaminassa joulukuussa 2009.
Čoakkáma loahpparaporta lea gárvánan ja dat gávdno Unesco siidduin čujuhusas: http://portal.unesco.org/science/en/ev.php-URL_ID=7461&URL_DO=DO_TOPIC&URL_SECTION=201.html Unesco ráhkada čoakkáma fáttaid čiekŋudahtti artihkalčoakkáldaga Unesco oassebeallečoakkámis Köbenhámmanis juovlamánu 2009.
Sain oman asiantuntija-artikkelin valmiiksi pääsiäislomien aikana.
Ožžon iežan áššedovdiartihkkala gárvvisin beassášbasiid áigge.
On hyvä, että tällaiset asiantuntijakokoukset eivät jää vain yhteen kokoukseen, vaan itse kokous toimii alkuna yhteistyölle ja jatkotyöskentelylle.
Lea buorre, ahte dakkár áššedovdičoakkámat eai báze dušše ovtta čoakkámii, muhto ieš čoakkán lea álgun ovttas- ja joatkkabargui.
kirjoitti...
Juvvá Lemet
Pääsiäisterveisin
Beassášdearvvuođagat
Viime viikolla Saamelaiskäräjät oli neuvotteluissa aluehallinnon uudistamishankkeesta Valtiovarainministeriössä.
Mannan vahku Sámediggi ráđđádalai guovlluhálddašeami ođasnuhttimis (ALKU-fidnus) ruhtaministeriijas.
Saamelaiskäräjien edustajina neuvotteluissa olivat mukana minun ja hallintopäällikön lisäksi ALKU-hanken lausuntoa valmistelleet lautakuntien esittelijät.
Sámedikki ovddasteddjiin r áđđádallamiin ledje mu ja hálddahus-hoavdda lassin ALKU-fidnu cealkámuša válmmaštallan lávdegottiid áššegieđahallit.
Neuvottelun pohjana oli saamelaiskäräjien yleiskokouksen hyväksymä lausunto ALKU-hankkeesta.
Ráđđádallamiid vuođđun lei Sámedikki dievasčoakkáma dohkkehan cealkámuš ALKU-fidnus.
Alku-neuvotteluista on uutisoitu lyhyesti Lapin Kansassa sekä lapinradion ja saamelaisradion uutisissa, mutta uutiset ovat jääneet pintapuolisiksi ja osittain virheellisiksi.
ALKU-ráđđádallamat leat leamaš oanehaččat ovdan Lapin Kansas sihke lapinradio ja sámi rádio ođđasiin, muhto ođđasiin eai leat beassan beare čiekŋalassii ja muhtin oassái daidda ledje báhcán maid áššemeattáhusat.
Saamelaiskäräjien tärkeimmät tavoitteet neuvotteluille perustuivat tietenkin saamelaiskäräjien lausuntoon.
Sámedikki dehálaččamus ulbmilat ráđđádallamiidda vuođđuduvve dieđusge sámedikki cealkámuššii.
Tärkein tavoitteemme oli, että saamelaista kulttuuri-itsehallintoa tulisi kehittää myös Alku-hankkeessa ja siirtää tehtäviä myös Saamelaiskäräjille.
Dehálaččamus ulbmil lei, ahte sámi kulturiešstivrema livččii galgan sáhttit gárgehit maid ALKU-fidnus ja sirdit bargguid maiddái Sámediggái.
Valtiovarainministeriö ei valitettavasti lämmennyt saamelaiskäräjien perustellulle esitykselle.
Ruhtaministeriija ii dađi bahábut váldán bealljái Sámedikki vuđolaččat ákkastallan evttohusa.
Toinen tavoitteemme oli se, että saamelaiskäräjien toimintarahoitusta, saamen kielilain § 31 mukaisia rahoitustehtäviä ja saamelaisopetuksen valtionavustustehtäviä ei tule siirtää aluetasolle.
Nubbin ulbmilin lei dat, ahte sámedikki doaimma ruhtadeapmi, sámi giellalága 31. § ruhtadanbarggut ja sámi oahpahusa stáhtaveahkkedoaimmat eai galgga sirdojuvvot guovllu dássái.
Yhteensä näiden tehtävien siirrolla on 0,4 henkilötyövuoden vaikutus, eli tehtävien siirrolla ei voisi edes palkata yhtä työntekijää lisää Lapin AVI:in.
Oktiibuot dáid bargguid sirdimis lea 0,4 olmmošbargojagi váikkuhus ja dat máksá dan, ahte bargguid sirdimiin ii sáhtále bálkáhit oba ovtta bargige lasi Sámi leana guovlohálddašan-virgedoaimmahahkii, AVI:ii.
Nämä esitykset ovat olleet mukana ALKU-hankkeen alusta lähtien, eikä niitä ole koskaan käsitelty muissa kuin ALKU-hankkeen työryhmissä.
Dát evttohusat leat leamaš mielde ALKU-fidnu álggu rájes, eaige dat leat gieđahallojuvvon eará sajes go ALKU-fidnu bargojoavkkuin.
Oikeusministeriökään ei ole sitoutunut näihin siirtoihin.
Vuoigatvuohta-ministeriijage ii leat čatnasan dáidda sirdimiidda.
Oikeusministeriön edustaja toi esille neuvotteluissa, että jos saamelaiskäräjät vastustaa oikeusministeriön hallinnonalan tehtävien siirtoa, niitä ei tulla siirtämään.
Vuoigatvuohtaministeriija ovddasteaddji buvttii ráđđádallamiin ovdan, ahte jos Sámediggi vuostálastá vuoigatvuohtaministeriija hálddašansuorggi bargguid sirdima, de dat eai sirdojuvvo.
Valtiovarainministeriö totesi neuvotteluissa vievänsä asian kuitenkin Alku-työryhmien käsiteltäväksi.
Ráđđádallamiin ruhtaministeriija celkkii liikká doalvut ášši ALKU-bargojoavkkuid gieđahallamii.
Saamelaisopetuksen valtionaputehtävät tullaan siirtämään AVI:lle saamelaiskäräjien vastustuksesta huolimatta.
Sámi oahpahusa stáhtaveahkkebarggut šaddet sirdojuvvot Sámi leana AVI:ii sámedikki vuostálastimis fuolakeahttá.
Kolmas keskeinen tavoite neuvotteluille oli saamenkielisen palveluyksikön saamisen saamelaisten kotiseutualueelle, mikä tarjoaisi sekä aluehallinto- että elinkeinopalveluita.
Ráđđádallamiid goalmmát guovddáš ulbmil lei sámegiel bálvalanovttadaga oažžun sámiid ruovttuguvlui, mii fálalii sihke guovlluhálddašan- ja ealáhusbálvalusaid.
Valtiovarainministeriö totesi, että lakiehdotusta on muutettu lausuntokierroksen jälkeen siten, että voidaan perustaa vähemmistökielten yksiköitä.
Ruhtaministeriija ovddasteaddji oaivvildii, ahte láhkaevttohus lea rievdaduvvon cealkingulaskuddama maŋŋel nu ahte sáhttet vuođđuduvvot veahádatgielaid ovttadagat.
Käytännössä lain nykyinen muotoilu ei estäisi saamenkielisen palveluyksikön perustamista.
Geavadis lága dálá hábmen ii easttále sámegiel bálvalanovttadaga vuođđudeami.
Saamelaiskäräjien näkemyksen mukaan lain tulisi olla velvoittavampi - ja saamen kieli alkuperäiskansakielenä, jolla on oma kielilainsäädäntönsä, olisi mainittava erikseen.
Sámedikki oainnu mielde láhka galggalii leat eambbo geatnegahtti - ja sámegiella álgoálbmotgiellan, mas lea iežas láhka, galggalii namuhuvvot sierra.
Vähemmistökieliasema on harhaanjohtava.
Veahádatgiellasajádat lea čádjidahtti.
Alku-neuvottelut olivat pettymys, koska Alku-hankkeessa ei pyritä saamelaisen kulttuuri-itsehallinnon turvaamiseen Vanhasen hallitusohjelman mukaisesti eikä saamelaista kulttuuri-itsehallintoa kehitetä vaikka tämä tavoite on ollut mukana hallituksen esityksenä jo silloin kun saamelaiset ensimmäisen kerran otettiin mukaan Suomen perustuslakiin 1990-luvulla.
ALKU-ráđđádallamat bukte beahttašumi, daningo ALKU-fidnus ii leat oba viggamušge sámi kulturiešstivrema dorvvasteapmái Vanhasa ráđđehusprográmma mielde iige sámi kulturiešstivren gárgehuvvo vaikko dát ulbmil lea leamaš ráđđehusa evttohussan juo dalle go sápmelaččat vuosttaš geardde váldojuvvo Suoma vuođđoláhkii 1990-logu mielde.
On myös surullista, että joudumme torjumaan saamelaisen kulttuuri-itsehallinnon heikennyksiä lausunnoissa ja neuvotteluissa, koska ministeriöissä ei ole riittävästi tietoa saamelaisten alkuperäiskansa-asemasta eikä tietoa saamelaisen kulttuuri-itsehallinon luonteesta eikä halua kunnioittaa saamelaisten asemaa lakiuudistuksissa.
Lea maid morašlaš, ahte šaddat duostut sámi kulturiešstivrema geahnohuhttimiid iežamet cealkámušain ja ráđđádallamiin, daningo ministeriijain ii leat dárbahassii diehtu sápmelaččaid álgoálbmotsajádagas iige diehtu sámi kulturiešstivrema luonddus iige miella gudnejahttit sámiid álgoálbmosajádaga láhkaođastusain.
Kuntien valtionosuusjärjestelmän uudistuksesta olemme saaneet vaihtelevasti tietoa pääosin sanomalehdistä.
Gielddaid stáhtaossodatvuogádaga ođasnuhttimis diehtu lea boahtán eanas aviissaid bakte ja diehtu lea molsašuddan hui olu.
Uudistus perustuu hallitusohjelmaan ja sitä on valmisteltu valtiovarainministeriössä.
Ođastus vuođđuduvvá ráđđehusprográmmii ja dat lea válmmastallojuvvon ruhtaministeriijas.
Saamelaiskäräjät on yrittänyt päästä mukaan valtionosuusjärjestelmän uudistuksesta käytäviin neuvotteluihin ja olemme tehneet asiassa aloitteita ja esityksiä.
Sámediggi lea viggan beassat mielde stáhtaossodatvuogádaga ođasnuhttinráđđádallamiidda ja leat dahkan áššis álgagiid ja evttohusaid.
Alku-hanke myös sivuaa valtionosuusjärjestelmää.
ALKU-fidnu maid guoskkaha stáhtaossodatvuogádaga.
Uudistuksesta olemme saaneet tietoa käytännössä vain sanomalehdistä, ja alkukeväästä koko uudistus oli pantu jäihin taloudellisen taantuman johdosta.
Ođastusas leat ožžon geavadis dušše aviisadieđuid ja álgogiđa oba ođastus lei bissehuvvon ekonomalaš heajos áiggi geažil.
Alku-hankkeen raporteista olemme saaneet lukea, että valtionosuusjärjestelmän uudistuksessa esitetään saamenkielisten sosiaali- ja terveyspalveluihin tarkoitetun määräraha siirtämistä suoraan kunnille.
ALKU-fidnu raporttain leat beassan lohkat, ahte stáhtaossodatvuogádaga ođastusas evttohuvvo sámegiel sosiála- ja dearvvašvuohtabálvalusaide dárkkuhuvvon mearreruđa sirdin njuolga gielddaide.
Valtiovarainministeriö valmistelee rahoituksen siirtämistä kunnille tältä pohjalta.
Stáhtaministeriija válmmaštallá ruhtadeami sirdima suohkaniidda dán vuođu nalde.
Valitettavasti tämä esitys myös vahvistettiin neuvotteluissa.
Dađi bahábut dát evttohus maid váfistuvvui ráđđádallamiin.
Saamelaiskäräjät vastustaa esitystä, olimme varautuneet tähän esitykseen ja yleiskokous lausui 10.3., että saamenkielisten sosiaali- ja terveyspalvelujen valtionavun kohdentaminen tulee säilyä saamelaiskäräjillä, rahoitus on annettava asetuksen nojalla ja tuen tasoa tulee nostaa merkittävästi.
Sámediggi vuostálastá evttohusa, leimmet ráhkkanan dán evttohussii ja dievasčoakkán celkkii 10.3., ahte sámegiel sosiála- ja dearvvašvuohtabálvalusaid stáhtaveahki čuoziheapmi galgá seailluhuvvot sámedikkis, ruhtadeapmi galgá addojuvvot ásahusa vuođul ja doarjjadássi galgá loktejuvvot mearkkašahtti ládje.
Rahoituksen siirto kunnille suoraan heikentäisi saamenkielisiä palveluja, vaikeuttaisi niiden kokonaisvaltaista kehittämistä ja valvontaa ja heikentäisi saamelaista kulttuuri-itsehallintoa.
Ruhtadeami sirdin njuolga suohkaniidda heajudivččii sámegiel bálvalusaid, váttásnuhtálii daid ollislaš gárgeheami ja bearráigeahču ja geahnohuhtálii sámi kulturiešstivrema.
Toimme näkemyksemme esille myös Alku-neuvotteluissa.
Buvttiimet oainnumet maid ovdan ALKU-ráđđádallamiin.
Kenties saamelaiskäräjien kriittisen suhtautumisen johdosta Valtiovarainministeriön valtiosihteeri Reina on kutsunut saamelaiskäräjät kuulemaan, että Alku-hankkeella ei ole vaikutuksia saamelaisten asemaan kuten ei myöskään kuntien valtionosuusjärjestelmä uudistuksellakaan.
Sámedikki kritihkalaš jurddaheami geažil soaitá ruhtaministeriija stáhtačálli Reina bovden Sámedikki gullat, ahte ALKU-fidnus eai leat váikkuhusat sápmelaččaid sajádahkii dego maid gielddaid stáhtaossodatvuogádaga ođastemiinge.
Saamelaiskäräjien lähtökohtana neuvotteluille on saamelaiskäräjien yleiskokouksen hyväksymä lausunto Alku-hankkeesta.
Sámedikki vuolggačuokkis ráđđádallamiidda lea sámedikki dievasčoakkáma dohkkehan cealkámuš ALKU-fidnus.
Lausunnon esityksiä yritämme edistää kaikin mahdollisin keinoin.
Cealkámuša evttohusaid viggat ovddidit buot vejolaš vugiiguin.
Neuvottelut pidetään huhtikuun loppupuolella.
Ráđđádallamat dollojuvvojit cuoŋománu loahpageahčen.
Tällä viikolla saamelaiskäräjät tapasi oikeusministeri Tuija Braxin.
Dán vahku sámediggi deaivvai vuoigatvuohtaministtar Tuija Braxa.
Kerroimme hänelle Alku-hakkeesta ja saamelaiskäräjien esityksistä.
Muitaleimmet sutnje ALKU-fidnus ja sámedikki evttohusain.
Oikeusministeriö lupasi viedä saamenkielisen palveluyksikön perustamisasiaa eteenpäin.
Vuoigatvuohtaministeriija lohpidii ovddidišgoahtit sámegiel bálvalanovttadatášši.
Toinen asia josta halusimme keskustella oli saamelaiskäräjien budjetti.
Nubbi ášši ságastallanáššin lei sámedikki bušeahtta.
Tähän asti saamelaiskäräjät on tehnyt kirjalliset ehdotukset toiminta-avustuksestaan eikä budjetista ole neuvoteltu ministeriön ja saamelaiskäräjien välillä.
Dán rádjái sámediggi lea dahkan čálalaš evttohusaid doaibmadoarjagisttis iige bušeahtas leat ráđđádallojuvvon ministeriija ja sámedikki gaskka.
Esitimme tällaisten neuvottelujen järjestämistä ja iloksemme oikeusministeri totesi, että neuvottelut voidaan järjestää.
Evttoheimmet dákkár ráđđádallamiid lágideami ja mu illun vuoigatvuohtaministtar lohpidii ordnet ráđđádallamiid.
Olin todella iloisesti yllättynyt kun muutama päivä päästä ministerin tapaamisesta saamelaiskäräjät sai kutsun vuoden 2010 budjettineuvotteluihin.
Ledjen duođaid iluin hirpmahuvvan go muhtin beaivve geahčen ministara deaivvadeami maŋŋel sámediggi oaččui bovdehusa jagi 2010 bušeahttaráđđádallamiidda.
Toivottavasti oikeusministeriön esimerkki leviää myös sosiaali- ja terveysministeriöön ja opetusministeriöön kyseisten ministeriöiden kautta kanavoituvien rahoituksien osalta.
Doaivvu mielde vuoigatvuohtaministeriija ovdamearka viidu maid sosiála- ja dearvvašvuohtaministeriijai ja oahpahusministeriijai vai dáid ministeriijaid bakte kanaliserenvuloš ruhtademiin sáhttá maid ráđđádallat.
Keskustelimme ministeri Braxin kanssa myös muista ajankohtaisista saamelaisia koskevista asioista ja myös saamelaiselinkeinojen kehittämisestä.
Ságastalaimet ministtar Braxiin maid eará áigeguovdilis áššiin, mat gusket sápmelaččaide ja maiddái sámi ealáhusaid ovddideamis.
Heti pääsiäisen jälkeen ohjelmassa on saamelaiskäräjien hallituksen kokous ja metsäsertifiointityöryhmän kokous Helsingissä.
Dakkaviđe beassážiid maŋŋel áigedávvalis lea sámedikki stivrra čoakkán ja vuovdesertifiserenbargojoavkku čoakkán Helssegis.
Rauhallista pääsiäistä kaikille blogini lukijoille.
Ráfálaš beassážiid buohkaide mu blogga lohkkiide.
Vuontisjärvellä 12.04.2009
Vuottesjávrres 12.04.2009
Pallakselta Inariin
Bállásis Anárii
Maanantaina olin ympäristökeskuksen ja – ministeriön järjestämässä tilaisuudessa, jossa käsiteltiin Pallaksen tulevaisuutta.
Mánnodaga ledjen birasguovddáža ja – ministeriija lágidan dilálašvuođas, mas gieđahallojuvvui Bállása boahtteáigi.
Pidin tilaisuudessa lyhyen puheen, jossa toin Pallaksen kehityksen lisäksi esille myös muita ajankohtaisia saamelaisia koskettavia asioita.
Dollen dilálašvuođas oanehis sága, mas bukten ovdan Bállása gárganeami lassin maiddái eará áigeguovdilis áššiid, mat gusket sápmelaččaid.
Pallakselle aiotaan viimeisten tietojen mukaan rakentaa lisää matkustuskapasiteettia erityislain turvin ja hanke on ilmeisesti myötätuulessa myös ympäristöministeriössä.
Bállásii áigojuvvo maŋimus dieđuid mielde huksejuvvot lasi mátkkoštankapasiteahtta sierralágain ja fidnu lea jáhku mielde miehtebiekkas maid birasministeriijas.
Toin puheessani esille, että Pallaksen rakentaminen erityislain turvin aiheuttaa painetta myös Enontekiön suuntaan.
Bukten sáhkavuorustan ovdan, ahte Bállása huksen sierralágain dagaha deaddaga maid Eanodaga guvlui.
Kunnan ja matkailuyrittäjien tavoitteena on ollut, että Pyhäkerolle voitaisiin rakentaa matkailurakennuksia ja mm. hiihtohissi.
Suohkana ja turismafitnodagaid ulbmilin lea leamaš, ahte Bassičerrui sáhtálii hukset turismadoaimmaid várás visttiid ja ee. čierastallanhissa.
Tämä kaventaisi alueen poronhoitoalueita ja pakottaisi saamelaisporonhoidon alueet siirtymään yhä pohjoisemmaksi vaarantaen alueen saamelaiskulttuurin toimintaedellytykset.
Dát gáržžidivččii guovllu sámi kultuvrra doaibmaneavttuid.
Pallaksen rakentaminen murentaa kansallispuistojärjestelmää ja asettaa epäilyn, että mikäli Pallakselle voidaan tehdä oma erityislakinsa, niin miksei muillekin kansallispuistoille.
Bállása huksen molle álbmotpárkavuogádaga ja bidjá eahpádusa dan hárrái, ahte jos Bállása várás sáhttá vuođđudit iežas sierralága, nu mannebe ii earánai álbmotpárkkaide.
Pidän kansallispuistojärjestelmää ehdottoman toimivana ja tärkeänä suomalaisena järjestelmänä, joka takaa kansallismaisemiemme siirtymisen myös tulevien sukupolvien nautittavaksi.
Anán álbmotpárkavuogádaga eavttohis doaibmin ja dehálaš suopmelaš vuogádahkan, mii dáhkida álbmotduovdagiiddámet sirdáseami maiddái boahtte buolvvaide.
Tätä tärkeää kansallista perintömme ei saa murentaa millään erityislailla.
Dán midjiide dehálaš álbmotlaš árbámet ii oaččo mollet mainnage sierralágain.
Ajankohtaisia saamelaisia koskettavia hankkeita on parhaillaan Lapin liitossa valmisteltavana oleva Tunturi-Lapin maakuntakaava, jossa pelkona on, että Tunturi-Lapin aluekehitystä tehdään vain matkailun kautta, kuten Pallaksen ja Pyhäkeron tilanne osoittaa.
Dat lea válmmaštallojuvvome Lappi lihtus. Ballun lea, ahte Duottar-Sámi guovllugárganeapmi bargojuvvo dušše turismma bakte, dego Bállása ja Bassičearu dilli čájeha.
En vastusta matkailua, mutta matkailurakentamisen on tapahduttava hallitusti olemassa olevien matkailukeskusten kautta valtakunnallisten alueidenkäyttötavoitteiden mukaisesti ja huomioiden tiiviin aluekehityksen.
In vuostálastte turismmadoaimma, muhto turismahuksen galgá dáhpáhuvvat dálá turismaguovddážiid olis ja nu ahte dan bastá hálddašit. Huksemis ferte váldit vuhtii riikkaviidosaš guovlluidgeavahanulbmiliid ja deahtta guovllugárganeami.
Kaivostoiminta ollaan suunnittelemassa Käsivarren alueelle, ja se on huomioitu myös nykyisessä maakuntakaavaluonnoksessa.
Ruvkedoaibma lea plánejuvvome Suoma njárgii ja dat lea váldojuvvon vuhtii maid dálá eanangoddelávvahápmosis.
Tunturi-Lapin alueella merkittävin saamelaiselinkeino on poronhoito.
Duottar-Sámis mávssolaččamus ealáhus lea boazodoallu.
En vastusta kaivostoimintaa, mutta nykyinen kaivoslaki ja valtausten hyväksymisprosessi ei täytä kansainvälisten sopimusten ja Suomen perustuslain edellyttämää tasoa.
In vuostálastte ruvkedoaimma, muhto dáláš ruvkeláhka ja vuoluštemiid dohkkehanprosessa ii deavdde riikkaidgaskasaš soahpamušaid ja Suoma vuođđolága gáibidan dási.
Jo etsintätyö vaikeuttaa saamelaisporonhoidon toimintaedellytyksiä, koska etsintätoiminta on laajamittaista ja mekaanista.
Juo ohcanbargu váttásnuhttá sámi boazodoalu doaibmaneavttuid, daningo ohcandoaibma lea viiddis ja mekánalaš.
Saamelaisporonhoidon huolena on jatkuvasti kutistuvat laitumet – kaikki uudet ja laajamittaiset hankkeet ilman suunnittelua saamelaiskäräjien ja elinkeinon harjoittajien kanssa.
Sápmelaš boazodoalu fuollan leat guohtoneatnamat, mat gáržot geažos áigge. Dan ollái gullet buot ođđa ja viidát váikkuheaddji fidnut, mat dahkkojit almmá plánema haga sámedikkiin ja ealáhusbargiiguin.
Tilaisuudessa pitämäni puhe löytyy kokonaisuudessaan Saamelaiskäräjien sivuilta
Mu doallan sáhka dilálašvuođas gávdno ollislažžan Sámedikki siidduin
Tiistaina Hetassa oli saamelaiskäräjien järjestämän seminaari Enontekiön kunnan saamenkielisistä sosiaali- ja terveyspalveluista.
Disdaga Heahtás lei sámedikki lágidan seminára Eanodaga suohkana sámegielalaš sosiála- ja deavvašvuohtabálvalusain.
Mukana oli myös mm. vähemmistövaltuutettu Johanna Suurpää.
Mielde lei maid ee. veahádatáittardeaddji Johanna Suurpää.
Toin omassa puheessani esille saamen kielilakiselvityksen tuloksia Enontekiön kunnan osalta.
Bukten sáhkavuorustan ovdan sámi giellaláhkačielggadeami bohtosiid, mat guske Eanodaga suohkana.
Totesin, että Enontekiön kunnan sosiaali- ja terveyspalveluissa on parannettavaa ja kehitettävää paljon.
Celken, ahte Eanodaga suohkana sosiála- ja dearvvašvuohtabálvalusain lea olu buoridan- ja gárgehanvárri.
Saamelaiskäräjät pyrkii omalla edunvalvonnallaan turvaamaan sen, että saamenkielisiin sosiaali- ja terveyspalveluihin saadaan lisää rahoitusta.
Sámediggi viggá sámiid beroštumiid bearráigeahččamis dorvvastit dan, ahte sámegielalaš sosiála- ja dearvvašvuohtabálvalusaide ožžojuvvo lasi ruhtadeapmi.
Rahoitusta voitaisiin myöntää kaikille lakisääteisiä julkisia palveluja tuottaville organisaatioille.
Ruhtadeapmi sáhtálii juolluduvvot buot láhkaásahan almmolaš bálvalusaid buvttadeaddji organisašuvnnaide.
Esitin myös, että saamelaiskäräjien ja kunnan tulee lisätä yhteistyötä sosiaali- ja terveyspalveluihin liittyvissä asioissa, jotta voimme turvata parhaiten saamen kielen ja kulttuurin jatkuvuuden Enontekiön kunnan alueella ja että saamenkielinen palvelutaso saadaan turvattua.
Evttohin maid, ahte sámediggi ja suohkan galgaba lasihit ovttasbarggu sosiála- ja dearvvašvuohtasuorggi áššiin, vai sáhtáleimmet dáhkidit buoremusat sámegiela ja sámi kultuvrra jotkkolašvuođa Eanodaga suohkanis ja ahte sámegielalaš bálvalandássi sáhttá dorvvastahttojuvvot.
Puhe löytyy kokonaisuudessaan saamelaiskäräjien kotisivuilta puheet – osiossa.
Mu sáhka gávdno ollislažžan sámedikki ruovttusiidduin ságat-ossodagas.
Torstaina Saamelaiskäräjillä oli kunnia saada kulttuuriministeriön poliittinen valtiosihteeri Stefan Johansson vieraaksemme Inariin.
Duorastaga Sámedikkis lei gudni oažžut guossin kulturministeriija politihkalaš stáhtačálli Stefan Johansson Anárii.