pere/sami_parallel huggingface dataset:
Tapahtuman tekniikasta vastasi Tuupa Records Jussi Isokosken johdolla.
Dáhpáhusa teknihkas fuolahii Tuupa Records Jussi Isokoski jođihemiin.
Taidetapahtumassa stipendein palkittiin seuraavat ryhmät:
Dáiddadáhpáhusa stipeanddain bálkášuvvojedje čuovvovaš joavkkut:
Karigasniemen koulu 6-9-vuotiaat, ohjaaja Kaaren Kitti
Gáregasnjárgga skuvla, 6-9-jahkásaččat, bagadallin Kaaren Kitti
Hetan koulu 10-15-vuotiaat, ohjaajat Inga-Máret Gaup-Juuso ja Anne-Maria Kukkonen
Heahtá skuvla, 10-15-jahkásaččat, bagadallin Inga-Máret Gaup-Juuso ja Anne-Maria Kukkonen
Ivalon yläaste, 10-15-vuotiaat, ohjaaja Katri Kittilä
Avvila badjeskuvla, 10-15-jahkásaččat, bagadallin Katri Kittilä
Sevettijärven koulu, 10-15-vuotiaat, ohjaaja Erkka Antila ja Seija Sivertsen
Čeavetjávrri skuvla, 10-15-jahkásaččat, bagadallin Erkka Antila ja Seija Sivertsen
Karesuvannon koulu, 10-15-vuotiaat, ohjaajat Ulla Magga ja Taina Syväjärvi
Gárasavvona skuvla, 10-15-jahkásaččat, bagadallin Ulla Magga ja Taina Syväjärvi
Ivalon lukio, 16-20-vuotiaat, ohjaaja Petra Kuuva
Avvila logahat, 16-20-jahkásaččat, bagadallin Petra Kuuva
Utsjokisuun koulu, 16-20- vuotiaat, ohjaaja Niilo Rasmus
Ohcejotnjálmmi skuvla, 16-20-jahkásaččat, bagadallin Niilo Rasmus
Katso tästä
Geahča dás
, kuvat Terhi Tuovinen.
, govat Terhi Tuovinen.
Vuoden 2016 Saamelaisnuorten taidetapahtuma järjestetään Inarin Sajoksessa teemanaan teatteri.
Jagi 2016 Sámenuoraid dáiddadáhpáhus ordnejuvvo Anáris Sajosis ja temán lea teáhter.
Sajos hakee saamenkäsityöpajan ohjaajaa
Sajos ohcá sámiduodjebáji jođiheaddji
Sajoksessa järjestetään kolmatta kesää saamenkäsitöiden työpajoja.
Sajosis lágiduvvojit goalmmát geasi sámidujiid duodjebájit.
Käsityöpajan ohjaajan työhön kuuluu opastaa asiakkaita saamenkäsitöiden teossa ja kertoa saamenkäsitöiden historiasta ja perinteistä sekä omista käsityötavoistaan.
Duodjebáji jođiheaddji bargui gullá oahpistit áššehasaid sámidujiid dudjomis ja muitalit sámidujiid historjjás ja árbevieruin sihke iežas duodjevugiin.
Käsityöpajan ohjaajan työpaikka sijaitsee Saamelaiskulttuurikeskus Sajoksessa Inarissa.
Duodjebáji jođiheaddji bargosadji lea Sámekulturguovddáš Sajosis Anáris.
Työ alkaa 15.6.2015 ja kestää 14.8.2015 saakka.
Bargu álgá 15.6.2015 ja bistá 14.8.2015 rádjai.
Tehtävän menestyksellistä hoitamista edesauttaa soveltuva koulutus, saamenkielen sekä englanninkielen taito.
Barggu menestuvvi dikšuma veahkeha heivvolaš skuvlejupmi, sámegiela sihke eaŋgalsgiela dáidu.
Eduksi luetaan muiden kielien taito.
Ovdun lea eará gielaid máhttu.
Palkkaus määräytyy Saamelaiskäräjien palkkausjärjestelmän vaativuustason VII. / III mukaisesti (peruspalkka 1545,10 euroa / kk).
Bálká mearrášuvvá Sámedikki bálkávuogádaga gáibádusdási VII / III mielde (vuođđđobálká 1545,10 euro / mb).
Peruspalkan lisäksi maksetaan 24 %:n saamelaisalueen lisä ja työkokemuksen mukaan määräytyvät kokemuslisät.
Vuođđobálkká lassin máksojuvvo 24 %:a sámeguovllu lassi ja bargohárjánumi mielde mearrašuvvi ahkelasit.
Hakemukset liitteineen tulee toimittaa ma 4.5.2015 klo 16 mennessä Saamelaiskulttuurikeskus Sajokseen osoitteelle Sajos, 99870 Inari tai sajos (at) samediggi.
Ohcamušaid čuvvosiiguin galgá doaimmahit vu 4.5.2015 dmu 16 rádjai Sámekulturguovddáš Sajosii čujuhussii Sajos, 99870 Anár dahje sajos (at) samediggi.
Lisätietoja työstä antaa ma. markkinointipäällikkö Johanna Alatorvinen, johanna.
Lassidieđuid barggus addá má. márkanastinhoavda Johanna Alatorvinen, johanna.
alatorvinen (at) samediggi.
alatorvinen (at) samediggi.
fi, puh. 010 839 3109.
fi, tel. 010 839 3109.
Sajoksen toimintaan voi tutustua osoitteessa www.sajos.fi
Sajosa doaimmaide sáhttá oahpásmuvvat čujuhusas www.sajos.fi
Saamelaiskäräjien hallituksen kokous 17.4.2015
Sámedikki stivrra čoahkkin 17.4.2015
Saamelaiskäräjien hallitus kokoontui 17.4.2015 Inarissa.
Sámedikki stivra čoahkkanii 17.4.2015 Anáris.
Kokous hyväksyi saamelaiskäräjien lausuntoja ja valitsi edustajia erilaisiin työryhmiin Klemetti Näkkäläjärven tilalle.
Čoahkkin dohkkehii sámedikki cealkámušaid ja válljii ovddasteaddjiid sierra bargojoavkkuide Klemetti Näkkäläjärvi sadjái.
Saamelaiskäräjien hallitus merkitsi tiedoksi Saamelaiskäräjien työhyvinvointikyselyn tuloksen ja antoi työhyvinvointia koskevien kehittämistoimenpiteiden valmistelun henkilöstöpoliittisten asiakirjojen toteutumisen seurantaryhmän tehtäväksi.
Sámedikki stivra merkii diehtun Sámedikki bargoburesveadjinjearahallama bohtosa ja attii bargoburesveadjima guoski ovddidandoaibmabijuid válmmaštallama čuovvunjoavkku bargun, mii goziha bargoveahkapolitihkalaš áššebáhpáriid ollašuvvama.
Hallitus hyväksyi lausunnon sanomalehdistön tuen jakamisesta vuonna 2015 liikenne- ja viestintäministeriölle toimitettavaksi.
Stivra dohkkehii cealkámuša preassadoarjaga juohkimis jagi 2015 johtolat- ja gulahallanministeriijai doaimmaheami várás.
Hallitus käsitteli myös lausuntoa Suomen määräaikaisraporttiluonnosta rotusyrjinnän poistamista koskevan kansainvälisen yleissopimuksen täytäntöönpanosta.
Stivra gieđahalai maiddái cealkámuša Suoma mearreáigeraportahápmosa nállevealaheami jávkadeami guoski riikkaidgaskasaš oktasašsoahpamuša ollašuhttimis.
Lopullinen lausunto annetaan 24.4.2015.
Loahpalaš cealkámuš addojuvvo 24.4.2015.
Yleissopimuksen tavoitteena on ehkäistä rodun, ihonvärin, syntyperän tai kansallisen tai etnisen alkuperän perusteella tapahtuvaa syrjintää.
Oktasašsoahpamuša ulbmilin lea eastadit náli, liikeivnni, sohkaduogáža dahje álbmotlaš dahje etnihkalaš duogáža vuođul dáhpáhuvvan vealaheami.
Suomen 23. raportti annetaan komitealle elokuussa 2015.
Suoma 23. raporta addojuvvo komiteai borgemánus 2015.
Hallitus keskusteli tulevaan hallitusohjelman tehtävistä esityksistä lautakuntien valmisteleman asiakirjan pohjalta.
Stivra ságastalai boahttevaš ráđđehusprográmma várás dahkkon evttohusain lávdegottiid válmmaštallan áššebáhpára vuođul.
Hallitus hyväksyi lausunnon koskien eräitä porojen ja luontaiselinkeinojen rahoitusta koskevia asetuksia maa- ja metsätalousministeriölle toimitettavaksi.
Stivra dohkkehii cealkámuša guoskkadin bohccuid ja luondduealáhusaid ruhtadeami guoski muhtin ásahusaid eana- ja meahccedoalloministeriijai doaimmaheami várás.
Lausunto koski kolmea eri asetusluonnosta; valtioneuvoston asetus porotalouden ja luontaiselinkeinojen rahoitustuesta annetun valtioneuvoston asetuksen muuttamisesta, valtioneuvoston asetus eräiden porotalouden ja luontaiselinkeinojen rakennetukien hakuajan alkamisesta sekä maa- ja metsätalousministeriön asetus porotalouden ja luontaiselinkeinojen rahoitustuen kohdentamisesta annetun maa- ja metsätalousministeriön asetuksen muuttamisesta.
Cealkámuš guoskkai golbma sierra ásahushápmosa; stáhtaráđi ásahus boazodoalu ja luondduealáhusaid ruhtadandoarjagis addojuvvon stáhtaráđi ásahusa nuppástuhttimis, stáhtaráđi ásahus boazodoalu ja luondduealáhusaid muhtin ráhkadusdoarjagiid ohcanáiggi álgimis sihke eana- ja meahccedoalloministeriija ásahus boazodoalu ja luondduealáhusaid ruhtadandoarjaga čuoziheamis addojuvvon eana- ja meahccedoalloministeriija ásahusa nuppástuhttimis.
Saamelaiskäräjät pitää asetusten nopeaa voimaansaattamista ensiarvoisen tärkeänä.
Sámediggi doallá ásahusaid johtilis fápmuiboahtima erenomáš dehálažžan.
Hallitus nimesi Klemetti Näkkäläjärven tilalle uusia edustajia seuraaviin työryhmiin: - aineettoman kulttuuriperinnön asiantuntijaryhmään Petra Magga-Varsin, - Barentsin Euroarktisen neuvoston (BEAC) alkuperäiskansojen työryhmään Tiina Sanila-Aikion ja varajäseneksi Anna Morottajan.
Stivra nammadii Klemetti Näkkäläjärvi sadjái ođđa ovddasteaddjiid čuovvovaš bargojoavkkuide: - ávnnahis kulturárbbi áššedovdijovkui Petra Magga-Vars, - Barentsa Euroárktalaš ráđi (BEAC) eamiálbmogiid bargojovkui Tiina Sanila-Aikio ja várrelahttun Anna Morottaja.
- ihmisoikeusvaltuuskuntaan Anne Nuorgamin ja varajäseneksi Heikki Palton.
- olmmošvuoigatvuohtasáttagoddái Anne Nuorgam ja várrelahttun Heikki Paltto.
- Pohjoismaisen saamelaissopimuksen neuvottelukuntaan Juha Karhun.
- Davviriikkalaš sámesoahpamuša ráđđádallangoddái Juha Karhu.
- Metsähallituksen Lapin neuvottelukuntaan Yrjö Mustan ja varajäseneksi Jouko Hetan.
- Meahciráđđehusa Lappi ráđđádallangoddái Yrjö Musta ja várrelahttun Jouko Hetta.
- Suomen itsenäisyyden 100- vuotisjuhlavuoden projektin valtuuskuntaan Tiina Sanila-Aikion ja varajäseneksi Ulla-Maarit Maggan.
- Suoma iehčanasvuođa 100- jagi ávvujagi prošeavtta sáttagoddái Tiina Sanila-Aikio ja várrelahttun Ulla-Maarit Magga.
Hallitus esitti yleiskokoukselle, että se myöntää eron Veikko Porsangerille tämän pyynnöstä sosiaali- ja terveyslautakunnan, kulttuurilautakunnan sekä elinkeino- ja oikeuslautakunnan jäsenyydestä ja että yleiskokous valitsee Porsangerin tilalle sosiaali- ja terveyslautakuntaan uuden puheenjohtajan, kulttuurilautakuntaan uuden varapuheenjohtajan sekä elinkeino- ja oikeuslautakuntaan uuden varajäsenen.
Stivra evttohii dievasčoahkkimii, ahte dat mieđiha earu Veikko Porsangerii su bivdagis sosiála- ja dearvvasvuohtalávdegotti, kulturlávdegotti sihke ealáhus- ja vuoigatvuohtalávdegotti lahttovuođas ja ahte dievasčoahkkin vállje Porsanger sadjái sosiála- ja dearvvasvuohtalávdegoddái ođđa ságajođiheaddji, kulturlávdegoddái ođđa várreságajođiheaddji sihke ealáhus- ja vuoigatvuohtalávdegoddái ođđa várrelahtu.
Hallitus hyväksyi esityksen Kelalle toimitettavaksi koskien saamenkielisten kuntoutuskurssien järjestämistä vuonna 2016.
Stivra dohkkehii Kelai doaimmaheami várás evttohusa, mii guoská sámegielat veajuiduhttinkurssaid ordnema jagi 2016.
Saamelaiskäräjät pyytää Kelaa selvittämään voidaanko saamenkieliset kuntoutuskurssit järjestää ilman hankintalain edellyttämää kilpailutusta EU säännösten mukaisina velvoitepalveluina ja että voidaanko ne hankkia ostopalveluina Norjasta.
Sámediggi bivdá Kela čielggadit sáhttágo sámegielat veajuiduhttinkurssaid ordnet almmá skáhpponlága eaktudan gilvalahttima EU njuolggadusaid mieldásaš geatnegahttinbálvalussan ja ahte sáhttágo daid skáhppot oastobálvalussan Norggas.
Saamenkielisten kuntoutuskurssien toteutumisen suurimpana haasteena on ollut se, ettei kursseille ole ollut ilmoittautuneita.
Sámegielat veajuiduhttinkurssaid ollašuvvama stuorámus hástalussan leamašan dat, ahte kurssaide eai leamašan almmuheaddjit.
Tämä johtuu osaltaan siitä, että Kela on ostanut vuodesta 2013 lähtien saamenkieliset kuntoutuspalvelut mm.. Rokualta, jonne saamelaisalueelta on pitkä matka ja edellyttää useamman päivän matkustusta.
Dát boahtá muhtin muddui das, ahte Kela lea oastán jagi 2013 rájes sámegielat veajuiduhttinbálvalusaid ee. Rokuas, gosa sámiid ruovttuguovllus lea guhkes mátki ja eaktuda máŋgga beaivve mátkkošteami.
Hallitus nimesi saamelaisalueen koulutuskeskuksen Čuojat Juoigga Livđuu LeuŠdde !
Stivra nammadii sámi oahpahusguovddáža Čuojat Juoigga Livđuu LeuŠdde !
saamelaismusiikin aikuiskoulutushankkeen ohjausryhmään Anna Morottajan ja varajäseneksi Oula Guttormin.
sámemusihka rávesolbmuidskuvlenfidnu stivrenjovkui Anna Morottaja ja várrelahttun Oula Guttorm.
Hallitus keskusteli Yle Sápmin tilanteesta ja päätti pyytää Yleisradiolta saamelaiskäräjälain 9 §:n mukaisia neuvottelua.
Stivra ságastalai Yle Sápmi dilis ja mearridii bivdit Yleisradios sámediggelága 9 §:s dárkkuhuvvon ráđđádallamiid.
Saamelaiskäräjät hakee määräaikaista esittelijää Saamelaisen parlamentaarisen neuvoston sihteeristötehtäviin
Sámediggi ohcá mearreáigásaš áššemeannudeaddji Sámi parlamentáralaš ráđi čállingoddebargguide
Saamelaiskäräjät hakee määräaikaista esittelijää Saamelaisen parlamentaarisen neuvoston sihteeristötehtävien hoitamista varten.
Sámediggi ohcá mearreáigásaš áššemeannudeaddji Sámi parlamentáralaš ráđi čállingoddebargguid dikšuma várás.
Kelpoisuusehtona on tehtävän edellyttämä koulutus ja saamen kielen taito (asetus 1727/95).
Gelbbolašvuođaeaktun lea barggu eaktudan skuvlejupmi ja sámegiela máhttu (ásahus 1727/95).
Neuvosto edustaa saamelaisia kansainvälisissä yhteyksissä ja käsittelee asioita, jotka koskevat saamelaisia alkuperäiskansana Parlamentaarisen neuvoston sihteeristötehtävien ja muita siihen liittyvien kansainvälisten asioiden hoitamista varten Saamelaiskäräjät hakee MÄÄRÄAIKAISTA ESITTELIJÄÄ Työ alkaa 1.6.2015 ja kestää aluksi 31.12.2015 saakka.
Ráđđi ovddasta sápmelaččaid riikkaidgaskasaš oktavuođain ja gieđahallá áššiid, mat gusket sápmelaččaid eamiálbmogin. Parlamentáralaš ráđi čállingotti bargguid ja eará dasa laktáseaddji riikkaidgaskasaš áššiid dikšuma várás Sámediggi ohcá MEARREÁIGÁSAŠ ÁŠŠEMEANNUDEADDJI Bargu álgá 1.6.2015 ja bistá vuos 31.12.2015 rádjai.
Hakemukset liitteineen tulee toimittaa saamelaiskäräjien sihteeristöön 15.5.2015 klo 16.00 mennessä osoitteella Sajos, 99870 Inari tai Tämä sähköpostiosoite on suojattu roskapostia vastaan, aseta javascripttuki päälle nähdäksesi osoitteen. Lisätietoja työstä antaa ma.
Ohcamušat oktan mildosiiguin galget doaimmahuvvot sámedikki čállingoddái 15.5.2015 dmu 16.00 rádjai čujuhusain Sajos, 99870 Anár / Inari dahje Tämä sähköpostiosoite on suojattu roskapostia vastaan, aseta javascripttuki päälle nähdäksesi osoitteen.
hallintopäällikkö Pia Ruotsala puh. 010 839 3106 tai tulevan parlamentaarisen neuvoston puheenjohtaja Tiina Sanila-Aikio, tel. 050-3001780.
Lassedieđuid barggu birra addá má. hálddahushoavda Pia Ruotsala tel. 010 839 3106 dahje boahttevaš parlamentáralaš ráđi ságadoalli Tiina Sanila-Aikio, tel. 050-3001780.
Saamelaiskäräjien ja parlamentaarisen neuvoston toimintaan voi tutustua nettiosoitteessa www.samediggi.fi Inarissa 22.4.2015 Saamelaiskäräjät
Sámedikki ja parlamentáralaš ráđi doibmii sáhttá oahpásmuvvat neahttačujuhusas www.samediggi.fi Anáris 22.4.2015 Sámediggi
Petteri Laitin juhlanäyttely avaa Sajoksen näyttelytilat saamelaisille taiteilijoille
Petteri Laiti ávvučájáhus rahpá Sajosa čájáhuslanjaid sápmelaš dáiddáriidda
Inarin kirkonkylällä sijaitsevassa saamelaiskulttuurikeskus Sajoksessa avataan näyttelytilat saamelaisille taiteilijoille.
Anára kirkosiiddas, sámekulturguovddáš Sajosis rahppojuvvojit čájáhuslanjat sápmelaš dáiddáriidda.
Ensimmäisen näyttelyn avajaisia vietetään torstaina 25.6.2015, jolloin Petteri Laitin juhlanäyttely avataan yleisölle.
Vuosttas čájáhusa rahpamat dollojit duorastaga 25.6.2015, goas Petteri Laiti ávvučájáhus rahppojuvvo olbmuide.
Näyttely on esillä Sajoksessa 30.9.2015 saakka.
Čájáhus lea ovdan Sajosis 30.9.2015 rádjai.
Käsityötaiteilija Petteri Laiti on syntynyt 1950 Utsjoen Kuolnassa, Tenoon laskevan Inarijoen rannalla ja kuuluu saamelaisen käsityön uranuurtajiin.
Duojár Petteri Laiti lea riegádan 1950 Ohcejoga Guolnnás, Detnui luoiti Anárjohgáttis ja gullá sámeduoji álggaheaddjiide.
Laiti on saanut käsityön ammattitaidon sukunsa perintönä. ”
Laiti lea ožžon duddjondáidduid sogas árbin. ”
Isä oli käsityölainen ja valmisti käyttöesineitä, kuten ahkioita, rekiä ja poron länkiä poromiehille tilauksesta ja äiti on hallinnut tekstiilityöt valmistaen muun muassa silkkejä, vöitä ja päähineitä ”, Laiti kertoo.
Áhčči lei duojár ja duddjui atnudiŋggaid, nugo gerresiid, reagaid ja bohcco leaŋggaid badjealbmáide diŋgojumiid mielde ja eadni lea máhttán tekstiilabargguid earret eará silkkiid, boahkániid ja gahpiriid ”, Laiti muitala.
Petteri Laiti sanoo kasvaneensa kilvan lastukasan kanssa jo kotonaan isän tehdessä käsitöitä. ”
Petteri Laiti muitala leat bajásšaddan gilvvu vuolahasaiguin juo ruovttustis áhči duddjodettiin. ”
Ennen ei ollut erikseen verstaita, vaan työt tehtiin pirtissä ja pihalla. ”
Ovdal eai lean sierra verstát, muhto duddjojuvvui stobus ja šiljus. ”
Laiti on valmistunut hopeasepäksi 1984 ja valmistumisen jälkeen hän perusti Inariin Átelje Samekin.
Laiti lea válmmaštuvvan silbarávdin 1984 ja gárvánettiin son vuođđudii Anárii Átelje Samek.
Nyt mestarin siirtyessä eläkkeelle, hänen työtään jatkaa Sami Laiti.
Dál meaštára bázedettiin ealáhahkii, su barggu joatká Sami Laiti.
Sami on isänsä opissa käynyt kisälliksi ja opiskellut alaa myös Saamelaisalueen koulutuskeskuksessa (SAKK).
Bárdni lea áhčis oahpahusas gárvánan oahppanduojárin dahjege kisällin ja studeren suorggi maiddái Sámi oahpahusguovddážis (SOG).
Laiti on suomen tunnetuimpia saamelaisia käsityöläisiä ja hän hallitsee monipuolisesti, jopa uusiokäyttäen, perinteisiä käsityötaitoja.
Laiti lea okta dain buoremusat dovdojuvvon Suoma beale sámeduojáriin ja son máhttá máŋggabealagit, juoba ođđasisgeavahemiin, árbevirolaš duddjondáidduid.
Laiti on erikoistunut pahka- ja sarvitöihin sekä puukkoihin, mutta on myös jalostanut porosta saatavia eri materiaaleja käsityökäyttöön.
Laiti lea erenomážit beaggán báhkke- ja čoarvedujiiguin ja maiddái buvkkuiguin, muhto maiddái gárvvistan bohccos ožžojuvvon materiálaid duodjeatnui.
Hänen hopeatyönsä tunnetaan erityisesti siitä, että hän on yhdistänyt hopeaan perinteisen käsityön materiaaleja ja muotoja luovalla tavalla.
Su silbaduojit leat dovddusat erenomážit das, ahte son lea ovttastahttán kreatiivvalaččat silbii árbevirolaš duoji materiálaid ja hámiid.
Laitin pahkatöitä ja saamelaishopeita on esitelty useissa näyttelyissä Suomessa ja ulkomailla.
Laiti báhkkeduojit ja sámesilbbat leamašan ovdan máŋggain čájáhusain Suomas ja olgoriikkain.
Petteri Laiti: ” On tärkeää ymmärtää ja tietää esineiden sisältö, viesti ja käyttötarkoitus.
Petteri Laiti: ” Lea dehalaš áddet ja diehtit dujiid sisdoalu, mearkkašumi ja geavahandárkkuhusa.
Perinteiset tuotteet ovat muodoltaan ja koristelultaan osattu kehittää eri materiaalien ominaisuuksia hyväksi käyttäen korkealaatuiseksi ja eläväksi kansantaiteeksi.
Árbevirolaš dujiid hámit ja čiŋaheamit leat ovddiduvvon sierra materiálaid iešvuođaid ávkingeavahemiin alladássásaš ja ealli álbmotdáidagin.
Tämän kansantaiteen pitää antaa elää ja palvella yhteiskuntaa. ”
Dán álbmotdáidaga galgá addit eallit ja bálvalit servodaga. ”
Juhlanäyttely Sajoksessa
Ávvučájáhus Sajosis
Inarin kansalaiskoulusta Petteri Laiti sai todistuksen 50 vuotta sitten vuonna 1965.
Anára álbmotskuvllas Petteri Laiti oaččui duođaštusa 50 jagi dassái jagi 1965.
Rakennus sijaitsee Sajosta vastapäätä, Nelostien toisella puolella, ja tänä päivänä samoissa Inarin vanhan koulun tiloista löytyvät Laitin työtilat.
Skuvlavisti lea Sajosa buohta, Njelješgeainnu nuppe bealde ja otná beaivve seammá Anára boares skuvlavisttis leat Laiti bargolanjat.
Näyttely on siis luonnollista rakentaa Sajoksen tiloihin, josta se voi jatkaa matkaansa.
Čájáhusa lea nappo lunddolaš ordnet Sajosa lanjaide, gos dat sáhttá joatkit mátkki viidásabbot.
Näyttely ei ole myyntinäyttely, mutta Laiti ottaa omien sanojensa mukaan tilauksia vastaan.
Čájáhus ii leat vuovdinčájáhus, muhto Laiti váldá iežas sániidis mielde diŋgojumiid vuostá.
Tilatut käsityöt valmistaa joko Petteri itse tai Sami.
Diŋgojuvvon dujiid duddjo jogo Petteri ieš dahje Sami.
Sajoksen kesän aukioloajat:
Sajosa geasi rabasáiggit:
Duodji shop: ma-pe klo 10-17 Saamelaiskirjasto: ma-ti klo 13–19, ke-to klo 10–17, pe 10–16 Sajoksen saamenkäsitöiden työpajat toteutetaan ajalla 1.7. - 14.8.2015, arkisin klo 11–17.
Duodji shop: vu-be dmu 10-17 Sámegirjerádju: vu-di dmu 13–19, ga-du dmu 10–17, be 10–16 Sajosa sámedujiid bargobájit ollašuhttojit áiggis 1.7. - 14.8.2015, árgan dmu 11–17.
Petteri Laitin juhlanäyttely Sajoksessa 26.6.–30.9.2015, Sajoksen aukioloaikoina.
Petteri Laiti ávvučájáhus Sajosis 26.6.–30.9.2015, Sajosa rabasáigge.
Lisätietoa:
Lassidieđut:
Pääsemme jälleen nauttimaan saamelaisesta lasten ja nuorten teatterista !
Mii illudit fás go beassat návddašit Tana kulturskuvlla teahter-čájalmasain !
Lapsille ja nuorille tarjolla teatteria torstaina 28.5.2015 SAJOKSESSA, INARISSA.
SÁMI MÁNÁIDE JA NUORAIDE TEAHTER-FÁLÁDAGAT ANÁRIS DUORASDAGA 28.5.2015 SAJOS KULTURGUOVDDAŽIS.
Lasten näytös: Rakastunut pilvi klo 10.00 (kesto 40 min) Nuorten näytös (5. lk &gt; ylöspäin): Tyttö jota kukaan ei voinut kiusata klo 12.15 (kesto 80 min)
Mánáid čájalmas: Ráhkasnuvvan bálva dii 10.00 (bistá 40 min) Nuoraid čájalmas (5. klassa rájes – bajasguvllui): Nieida gean oktage ii sáhtan givssiidit dii 12.15(bistá 80 min) Čájalmasat leat nuvttá.
Näytökset ovat ilmaisia.
Prográmma
Järjestää: MÁNNU saamelainen lastenkulttuurikeskus / saamelaiskäräjät
Ordne MÁNNU sámi mánáidkulturguovddaš / Sámediggi
Saamelaiskäräjien kokous 3/2015 to 25.6.2015 klo 10.00
Sámedikki čoahkkin 3/2015 duo 25.6.2015 dmu 10
Saamelaiskäräjien vuoden kolmas kokous on seurattavissa internetissä osoitteessa: http://www.sogku.fi/live /.
Sámedikki čoahkkima sáhttá čuovvut interneahtas čujuhusas: http://www.sogku.fi/live /.
Saamelaiskäräjien kokous edustaa Saamelaiskäräjien ylintä päätösvaltaa.
Sámedikki čoahkkin ovddasta Sámedikki bajimuš mearridanválddi.
Se kokoontuu 4-5 kertaa vuodessa.
Dat čoahkkana 4-5 geardde jagis.
Saamelaiskäräjien kokous päättää pääsääntöisesti saamelaiskäräjien antamista lausunnoista, esityksistä ja muista kannanotoista.
Sámedikki čoahkkin mearrida váldooasis sámedikki addin cealkámušain, evttohusain ja eará oaiviliin.
Valtioneuvosto määrää saamelaiskäräjien jäseniksi (21) ja varajäseniksi (4) saamelaiskäräjävaaleissa eniten ääniä saaneet henkilöt, kuitenkin niin, että jokaisesta saamelaisten kotiseutualueen kunnasta (Enontekiö, Inari, Sodankylä ja Utsjoki) tulee vähintään kolme jäsentä ja kustakin kunnasta yksi varajäsen.
Stáhtaráđđi mearrida sámedikki lahttun (21) ja várrelahttun (4) sámediggeválggain eanemus jienaid ožžon olbmo, goittotge nu, ahte juohke sámi ruovttuguovllu gielddas (Eanodat, Anár, Soađegilli ja Ohcejohka) bohtet uhcimustá golbma lahtu ja guđege gielddas okta várrelahttu.
Lisätietoa
Lasi dieđuid.
Saamelaiskäräjien saamen kielen toimisto hakee kielityöntekijää
Sámedikki sámegiela doaimmahat ohcá giellabargi
Hakemukset tulee toimittaa saamelaiskäräjien sihteeristöön 26.5.2015 klo 16. mennessä osoitteella Saamelaiskulttuurikeskus Sajos, 99870 Inari.
Ohcamušaid galgá doaimmahit sámedikki čállingoddái 26.5.2015 dmu 16. rádjai čujuhusain Sámekulturguovddáš Sajos, 99870 Anár.
Lisätietoja työstä antaa kieliturvasihteeri Siiri Jomppanen puh. 010 839 3111.
Lassidieđuid barggus addá gielladorvočálli Siiri Jomppanen tel. 010 839 3111.
Inarissa 25.2.2015 pidetyssä saame ¨laisten rajayhteistyöseminaarissa, jonka järjestivät Pohjois-Suomen Kaste-ohjelma, Saamelaiskäräjät ja sosiaali- ja terveysministeriö, käsiteltiin saamenkielisten palveluiden laatua ja saatavuutta.
Anáris 25.2.2015 dollojuvvon sápme ¨laččaid rádjaoktasašbargosemináras, man ordnejedje Davvi-Suoma Kaste-prográmma, Sámediggi ja sosiála- ja dearvvasvuođaministeria, gieđahallojedje sámegielagiid bálvalusaid láhki ja oažžašuvvan.
Valtioiden tulee poistaa rajayhteistyön esteitä järjestettäessä sosiaali- ja terveyspalveluja saamelaisille ja niitä järjestettäessä tulee huomioida kielen lisäksi myös saamelaisten sosiaaliset ja kulttuur
Stáhtat galget jávkadit rádjaoktasašbarggu eastagiid lágidettiin sosiála- ja dearvvasvuođabálvalusaid sápmelaččaide ja daid lágideami oktavuođas galgá váldit vuhtii giela lassin maiddái sápmelaččaid sosiálalaš ja kultuvrralaš dili.
Valtioiden, kuntien, työnantajien, esimiesten ja työntekijöiden taholta tarvitaan si
Stáhtaid, gielddaid, bargoaddiid, ovdaolbmuid ja bargiid dáfus dárbbašuvvo čatnaseapmi ja vástu oaidnit sápmelaččaid kultuvrii ja gillii vuođđuduvvi duođalaš bálvalusdárbbuid.
Terveyssiida / Sámiid Dearvvasvuohta-siida – hankkeen Finnmarkissa.
Norgalaš semináraguossit bukte sáhkavuoruineaset ovdan Sámiid Dearvvasvuođasiida – áigumuša man leat plánemin Finnmárkkus.
Maaoikeusseminaari
Eanavuoigatvuohtaseminára
ILO-sopimuksen ratifiointi edellyttää poliittisia ratkaisuja
ILO-soahpamuša ratifieren gáibida politihkalaš čovdosiid
- oikeushistorialliset tutkimukset eivät edistä saamelaisten maaoikeuskysymyksen ratkaisua Suomessa.
- vuoigatvuohtahistorjjálaš dutkamušat eai ovddit sámiid eanavuoigatvuohtagažaldaga čoavdima Suomas.
169) ratifiointi Suomessa edellyttää poliittisia ratkaisuja.
ILO - soahpamuša nr. 169 ratifieren Suomas gáibida politihkalaš čovdosiid.
Ratifioinnin esteitä ei poisteta oikeushistoriallisilla tutkimuksilla, joilla on pikemminkin pitkitetty sopimuksen voimaansaattamista Suomessa.
Ratifierema eastagat eai váldojuvvo eret vuoigatvuohtahistojjálaš dutkamušain, maiguin lea buorebutge ájihuvvon soahpamuša fápmuiboahtin Suomas.
Saamelaiskäräjien järjestämässä ILO-sopimusta ja saamelaisten maaoikeuksia käsitelleessä seminaarissa Inarissa todettiin yleisesti, että Suomen hallituksen tulisi viimein tehdä asiassa poliittisia päätöksiä, eikä enää jatkaa toinen toistaan seuranneiden ja vuosia kestäneiden selvitysten tekemistä.
Sámedikki ordnen ILO-soahpamuša ja sámiid eanavuoigatvuođaid gieđahallan semináras Anáris gávnnahuvvui almmolaččat, ahte Suoma ráđđehus galggašii viimmat bargat áššis politihkalaš mearrádusaid, iige šat joatkit máŋggaid čielggademiid bargama, maidda leat gollan máŋggat jagit.
ILO-sopimuksen ratifioinnin kannalta koko oikeushistoriallinen oikeusministeriön tilaama laaja selvitystyö on ollut turhaa.
ILO-soahpamuša ratifierema dáfus vuoigatvuohtaministeriija diŋgon vuoigatvuohtahistojjálaš viiddes čielggadanbargu leamašan dušši.
ILO-sopimus lähtee siitä, että alkuperäiskansan maaoikeudet tulee vahvistaa joka tapauksessa, oli alkuperäiskansalla sitten ollut oikeushistoriallisesti todettuja maaoikeuksia tai ei, totesi OT Kaisa Korpijaakko-Labba.
ILO-soahpamuš vuolgá das, ahte eamiálbmogiid eanavuoigatvuođaid galgá nannet juohke dáhpáhusas, ledje dal eamiálbmogiidda gávnnahuvvon eanavuoigatvuođat dahje eai, dajai OTT Kaisa Korpijaakko-Labba.
Korpijaakko-Labba kritisoi erityisesti vuonna 2006 valmistuneen oikeusministeriön tilaaman tutkimushankkeen toteuttamista ja tutkimusten tuloksia.
Korpijaakko-Labba kritiserii erenomážit jagis 2006 válmmaštuvvan vuoigatvuohtaministeriija diŋgon dutkamušfidnu ollašuhttima ja dutkamušaid bohtosiid.
OTL Juha Joonan selvitykseen sisältynyt asiakirja vuodelta 1742 nostettiin julkisuudessa hankkeen sen-saatiolöydöksi.
OTL Juha Joona čielggadeapmái gullan áššebábir jagis 1742 bajiduvvui almmusvuođas fidnu sensašuvdnagávdnosin.
Korpijaakko-Labba toteaa, ettei Tukholman kamarikollegion arkistosta löytynyt dokumentti suinkaan ollut kuninkaallinen päätös, jolla saamelaisten käyttämät maat olisi viranomaispäätöksellä siirretty kruunun maiksi.
Korpijaakko-Labba gávnnaha, ahte Tukholma kámmirkollegio arkiivvas gávdnon dokumeanta ii eisige lean gonagašlaš mearrádus, mainna sápmelaččaid geavahan eatnamat livčče virgeoapmahašmearrádusain sirdon kruvnnu eatnamin.
Kyse oli vain yhtä Kuusamossa sijainnutta uudistilaa koskeneesta maaoikeusasiasta ja sitä koskeneesta kamarikollegion asiakirjasta, joka oli ainoastaan kollegion lausunto.
Gažaldagas lei dušše Guossámis leamašan ovtta ođđadálu guoskevaš eanariekteášši ja dan guoskan kámmirkollegio áššebábir, mii lei dušše kollegio cealkámuš.
Korpijaakko-Labba kritisoi maaoikeustutkimuksen tekijöitä virheellisestä väitteestä, jonka mukaan valtava maaomaisuuden siirto olisi tuolloin toteutettu kamarikollegion päätöksellä.
Korpijaakko-Labba kritiserii eanavuoigatvuohtadutkamuša dahkkiid boastto čuoččuhusas, man mielde viiddes eanaopmodaga sirdin livččii dalle ollašuhtton kámmirkollegio mearrádusain.
Suomen valtio ei ole Korpijaakko-Labban mukaan vieläkään kyennyt osoittamaan laillista saantoa nykyisin valtion hallinnassa oleviin maihin saamelaisten kotiseutualueella.
Suoma stáhta ii leat Korpijaakko-Labba mielde velge bastán duođaštit lágalaš oamastanvuoigatvuođa fidnema eatnamiidda, mat leat dálá stáhta hálddus, sámiid ruovttuguovllus.
Harkinnassa alkuperäiskansan asemaa koskeva puitelaki
Vihkkehallama vuolde eamiálbmoga sajádaga guoskevaš rápmaláhka
Maa- ja metsätalousministeriön valtiosihteeri Jouni Lind korosti puheessaan käytännönläheisten ratkaisujen löytämistä, jotta konflikteilta vältyttäisiin ja ryhmien ja elinkeinojen intressejä voitaisiin yhteensovittaa.
Eana- ja meahccedoalloministeriija stáhtačálli Jouni Lind deattuhii ságastis geavatlaš čovdosiid gávdnoma, vuoi konflivttaid sáhtášii garvit ja maiddái joavkkuid ja ealáhusaid intreassaid oktiiheivehit.
– Yhtenä ajatuksena ministeriöiden välisessä yhteistyössä on ollut sellaisen puitelain säätäminen, jolla alkuperäiskansan asemaa vahvistettaisiin, kertoi Lind.
– Oktan jurdagin ministeriijaid gaskasaš ovttasbarggus leamašan dakkár rápmalága ásaheapmi, mainna eamiálbmoga sajádat nannejuvvošii, muitalii Lind.
Hän arvioi muutosten ja uudelleenarviointien koskevan erityisesti Metsähallituksen roolia.
Son árvalii nuppástusaid ja ođđasit guorahallama guoskat erenomážit Meahciráđđehusa rolla.
Vähemmistövaltuutettu Johanna Suurpää kertoi alkuperäiskansaoikeuksien kuuluneen jo pitkään Suomen ihmisoikeuspolitiikan prioriteetteihin.
Vehádatáittardeaddji Johanna Suurpää muitalii eamiálbmotvuoigatvuođaid leat gullan jo guhká Suoma olmmošvuoigatvuohtapolitihka prioritehtaidda.
Myös Suurpää toivoi, ettei lisäselvityksiä saamelaisten maaoikeuksista enää vaadittaisi.
Maiddái Suurpää sávai, ahte lassičielggadeamit sámiid eanavuoigatvuođain eai šat gáibiduvvošii.
– Suomi oli myös erittäin aktiivisesti edistämässä viime vuonna YK:n yleiskokouksessa hyväksyttyä julistusta alkuperäiskansojen oikeuksista.
– Suopma lei maiddái erenomáš aktiivvalaččat ovddideamen diibmá ON:id oktasaščoahkkimis dohkkehuvvon julggaštusa eamiálbmogiid vuoigatvuođain.
Vaikka julistus ei olekaan valtiota suoraan velvoitta-va asiakirja, sillä on kuitenkin meille erityistä merkitystä.
Vaikke julggaštus ii leatge stáhta njuolgga geatnegahtti áššebábir, das lea goittotge midjiide erenomáš mearkkašupmi.
Suomi sitoutui julistukseen vahvasti kansainvälisen yleisön edessä valmistelun eri vaiheissa, totesi Suurpää.
Suopma čatnasii julggaštussii nannosit riikkaidgaskasaš álbmoga ovddas válmmaštallama sierra muttuin, gávnnahii Suurpää.
Julistuksessa tunnustetaan mm. alkuperäiskansoille kuuluva itsemääräämisoikeus.
Julggaštusas dovddastuvvo ee. eamiálbmogiidda gullevaš iešráđđenvuoigatvuohta.
Ratifiointi edellyttää uutta lainsäädäntöä
Ratifieren gáibida ođđa láhkaásaheami
Oikeusministeriön hallintojohtaja Olli Muttilainen muistuttu seminaariväkeä ihmisoikeusajattelussa tapahtuneesta alkuperäiskansoja koskevasta käänteestä.
Vuoigatvuohtaministeriija hálddahushoavda Olli Muttilainen muittuhii semináraveaga olmmošvuoigatvuohtajurddašeamis dáhpáhuvvan eamiálbmogiid guoskevaš nuppástusas.
– Kun ILO:n aiempi vastaava sopimus perustui paternalistisiin ja sulauttaviin tavoitteisiin, on sopimuksessa nr. 169 alkuperäiskansat otettu tasavertaisiksi kumppaneiksi päättämään arvoistaan, elämästään ja kehityksestään.
– Go ILO ovddit vástideaddji soahpamuš vuođđuduvai paternalistalaš ja suddadeaddji figgamušaide, lea soahpamušas nr. 169 eamiálbmogat váldon dásseveardásaš oassebeallin mearridit árvvuin, eallimis ja ovdáneamis.
– Kehitystä on tapahtunut erityisesti suhtautumisessa alkuperäiskansojen maaoikeuksiin, luonnonvarojen hyödyntämiseen, itseidentifikaatioon (samaistumiseen) sekä viranomaisten velvollisuuteen neuvotella tärkeistä asioista alkuperäiskansan kanssa, totesi Muttilainen.
– Ovdáneapmi lea dáhpáhuvvan erenomážit jurddašeamis, mii guoská eamiálbmogiid eanavuoigatvuođaid, luondduriggodagaid ávkingeavaheami, iešidentifikášuvnna ja maiddái virgeoapmahaččaid geatnegasvuođa ráđđádallat dehalaš áššiid birra eamiálbmogiiguin, gávnnahii Muttilainen.
– Merkittävin askel viime vuonna hyväksytyssä alkuperäiskansajulistuksessa lienee kollektiivisten oikeuksien korostaminen.
– Mearkkašahtti lávki diibmá dohkkehuvvon eamiálbmotjulggaštusas lea kánske kollektiivvalaš vuoigatvuođaid deattuheapmi.
Muttilainen myönsi oikeusministeriön menetelleen virheellisesti sen käynnistäessä maaoikeuksia selvittänyttä tutkimushanketta.
Muttilainen mieđihii, ahte vuoigatvuohtaministeriija meannudii boastut dan álggahettiin eanavuoigatvuođaid čielggadeaddji dutkanfidnu.
– Vaikka katsottaisiinkin, ettei neuvotteluvelvollisuutta lain mukaan olisi ollut, ei näin keskeistä hanketta, eikä muutakaan alkuperäiskansan asemaan olennaisesti vaikuttavaa tointa olisi tullut käynnistää ilman neuvotteluja saamelaisten kanssa.
– Vaikke gehččojuvvošiige, ahte ráđđádallangeatnegasvuohta ii lága mielde livččege lean, ii ná dehalaš fidnu, iige earáge eamiálbmoga sajádahkii dovdomassii váikkuheaddji doaimma livčče galgan álggahit almmá ráđđádallamiid sámiiguin.
Maaoikeuskysymyksen ratkaiseminenkaan ei onnistu ilman eri osapuolten yhteistoimintaa ja vakavaa huomioon ottamista, totesi Muttilainen.
Eanavuoigatvuohtagažaldaga čoavdinge ii lihkostuva almmá sierra oassebeliid ovttasdoaimma ja duođalaš vuhtiiváldima, gávnnahii Muttilainen.
Hän kritisoi myös väitettä, jonka mukaan ILO-sopimus voitaisiin ratifioida ilman enempiä lisätoimia.
Son kritiserii maiddái čuoččuhusa, man mielde ILO-soahpamuša sáhtášii ratifieret almmá lassidoaimmaid haga.
– Oikeusministeriön näkökulmasta sopimuksen ratifiointi edellyttää lainsäädäntöratkaisuja, hän totesi.
– Vuoigatvuohtaministeriija perspektiivvas soahpamuša ratifieren gáibida láhkaásahančovdosiid, son gávnnahii.
Nopea ratkaisu olisi viisautta
Johtilis čoavddus livččii viisáseamos
- Juridiset selvitykset eivät ratkaise ILO-sopimuksen ratifioinnin esteitä.
- Juridihkalaš čielggadeamit eai čoavdde ILO-soahpamuša ratifierema eastagiid.
Ratifiointi on mahdollista ainoastaan hyväksymällä positiivisen diskriminoinnin periaate, totesi kansainvälisen ihmisoikeusasiain neuvottelukunnan puheenjohtaja Nils Torvalds.
Ratifieren lea vejolaš dušše dohkkehemiin positiivvalaš diskriminášuvnna prinsihpa, logai riikkaidgaskasaš olmmošvuoigatvuohtaáššiid ráđđádallangotti ságajođiheaddji Nils Torvalds.
Positiivisella diskriminoinnilla pyritään todelliseen yhdenvertaisuuteen.
Positiivvalaš diskriminášuvnnain figgo duođalaš ovttaveardásašvuhtii.
Hän piti ratifioinnin viivyttelyä vaarallisena globalisaation ja kaupallistumisen edetessä kiivasta tahtia.
Son anii ratifierema ájiheami váralažžan globalisášuvnna ja gávppálašvuođa ovdánettiin garra fártta.
Yhteinen etu saa yhä useammin väistyä yksityisen edun tieltä.
Oktasaš ovdu oažžu ain dávjjibut sirdásit eret priváhta ovddu ovddas.
– Nopea ratkaisu ILO-sopimuksen ratifioimiseksi olisi nyt viisautta ja asiat vain mutkistuvat viivyttelyn jatkuessa, hän totesi.
– Johtilis čoavddus ILO-soahpamuša ratifierema várás livčče dál viisáseamos ja áššit dušše váttásmuvvet ájahallama joatkašuvadettiin, son gávnnahii.
Torvaldsin mielestä mm.. Metsähallituksen tulisi pidättyä myymästä lisää palstoja, koska se synnyttää vain uusia ongelmia.
Torvalds mielas ee. Meahciráđđehus galggašii čuoldásit vuovdimis lasi bálsttáid, go dat dagaha dušše ođđa váttisvuođaid.
Saamelaiskäräjien jäsen Pekka Aikio oli iloinen siitä, että seminaariin osallistui oikeusministeriön lisäksi myös maa- ja metsätalousministeriön edustaja.
Sámedikki lahttu Pekka Aikio lei ilus das, ahte seminárai oassálasttii vuoigatvuohtamnisteriija lassin maiddái eana- ja meahccedoalloministeriija ovddasteaddji.
Alkuperäiskansaoikeuksien edistäminen juuri maa- ja metsätalousministeriön hallinnonalalla on koettu pitkään vaikeaksi.
Eamiálbmotvuoigatvuođaid ovddideapmi justa eana- ja meahccedoalloministeriija hálddahussuorggis lea vásihuvvon guhká jo váttisin.
Aikio huomautti, ettei saamelaisten oikeusaseman parantaminen ole pois yksityisiltä tiloilta.
Aikio fuopmášahtii, ahte sápmelaččaid vuoigatvuohtasajádaga buorideapmi ii leat eret ovttaskas dáluin.
– Saamelaisten maaoikeuksissa on kysymys laajojen alueiden käytöstä ja osallisuudesta päätöksentekoon, hän totesi.
– Sámiid eanavuoigatvuođain lea jearaldat viiddes guovlluid geavaheamis ja oasálasvuođas mearrádusbargamii, son logai.
Aikion tulkinta seminaarissa useaan otteeseen mainitusta oikeusministeriön tilaamasta maaoikeustutkimuksesta oli, että uusilla tutkimuksilla pyrittiin heikentämään aiempien tutkimusten todistusvoimaa.
Aikio tulkon semináras máŋgii namuhuvvon vuoigatvuohtaministeriija diŋgon eanavuoigatvuohtadutkamušas lei, ahte ođđa dutkamušain figgui dasa, ahte heajuduvvo ovddit dutkamušaid duođaštanfápmu.
Näkkäläjärvi perää avoimmuutta ja vahvaa osallistumisoikeutta
Näkkäläjärvi gáibida rabasvuođa ja nana oassálastinvuoigatvu ođa
Saamelaiskäräjien puheenjohtaja Klemetti Näkkäläjärvi peräsi maaoikeuskysymyksen valmisteluun avoimmuutta ja julkisuutta.
Sámedikki ságajođiheaddji Klemetti Näkkäläjärvi váillahii eanavuoigatvuohtagažaldagaid válmmaštallamii rabasvuođa ja almmolašvuođa.
– Maaoikeusasioita ei voi valmistella kansalaisilta piilossa, vaan asioista on pystyttävä puhumaan avoimesti, julkisesti ja rohkeasti ja erityisesti kertomalla mitä ILO-sopimuksen ratifiointi käytännössä tarkoittaa, hän totesi.
– Eanavuoigatvuohtaáššiid ii sáhte válbmet olbmuin čihkosis, muhto áššiin galgá bastit hállat rahpasit, almmolaččat ja roahkkadit ja erenomážit muitalit das maid ILO-soahpamuša ratifieren geavadis dárkkuha, son dajai.
Näkkäläjärvi muistutti Suomessa käynnissä olevista laajoista aluehallinnon ja lainsäädännön uudistushankkeista, joissa saamelaiskäräjät haluaa olla aktiivisesti mukana.
Näkkäläjärvi muittuhii Suomas barggu vuolde leahkki viiddes guovlohálddahusa ja láhkaásaheami ođasmahttinfidnuin, main sámediggi háliida leat aktiivvalaččat fárus.
Saamelaiskäräjät ei halua syrjiä alueen suomalaisväestöä eikä pidä heidän etujaan saamelaisten eduille vastakkaisina.
Sámediggi ii hálit olgguštit guovllu suopmelašálbmoga iige ane sin ovdduid sápmelaš ovdduide vuostálassan.
– Saamelaiskäräjien tehtävä on toteuttaa saamelaisten kulttuuri-itsehallintoa ja edunvalvontaa.
– Sámedikki bargun lea ollašuhttit sámiid kulturiešráđđema ja ovddugohcima.
Samalla pyrimme ajattelemaan saamelaisten kotiseutualuetta kokonaisuutena ja parantamaan ja edistämään alueen kaikkien asukkaiden elinolosuhteita, totesi Näkkäläjärvi.
Seamma háve geahččalit oaidnit sámiid ruovttuguovllu oppalašvuohtan ja buoridit ja ovddidit guovllu buot ássiid eallindiliid, namuhii Näkkäläjärvi.
– Emme vaadi sellaisia ratkaisu-ja, jotka syrjivät suomalaisia, rikkovat kansalaisten perusoikeuksia tai asettavat suomalaiset ja saamelaiset muuten vastakkain.
– Eat gáibit dakkár čovdosiid, mat vealahit suopmelaččaid, rihkkot olbmuid vuođđovuoigatvuođaid dahje bidjet suopmelaččaid ja sápmelaččaid muđuide vuostálágaid.
Emme vaadi yksityisten omistamia maita itsellemme, kuten joskus on väitetty.
Eat gáibit ovttaskas olbmuid oamastan eatnamiid alccemet, nugo muhtimen lea čuoččuhuvvon.
Näitä pelkoja on turha viljellä, painotti saamelaiskäräjien puheenjohtaja.
Dáid baluid lea dušši gilvit, deattuhii sámedikki ságajođiheaddji.
Seminaarissa kuultiin kaksi erilaisen aluehallinnon esittelyä.
Semináras ovdanbohte guokte earálágan guovlohálddahusmálle.
Kainuun aluehallinnon kokeiluhanketta esitteli hallintojohtaja Kalevi Yliniemi.
Kainuu guovlohálddahusa geahččalanfidnus muitalii hálddahushoavda Kalevi Yliniemi.
Professori Markku Suksi esitteli hallinnonuudistusta, hallintomalleja ja Ahvenanmaan itsehallintoa.
Professor Markku Suksi muitalii hálddahusođastusas, hálddahusmálliin ja Ålándda iešráđđemis.
Saamelaiskäräjien tärkein tehtävä on toteuttaa saamelaisille alkuperäiskansana perustuslaissa turvattua itsehallintoa, jota saamelaiskäräjien kannanottojen mukaan ei ole vielä toteutettu käytännössä.
Sámedikki dehaleamos bargun lea ollašuhttit sámiide eamiálbmogin vuođđolágas sihkkaraston iešráđđema, mii sámedikki bealiváldimiid mielde ii leat vel ollašuvvan geavadis.
Seminaarin alustukset:
Seminára sáhkavuorut:
Puheenjohtaja Klemetti Näkkäläjärvi
Ságajođiheaddji Juvvá Lemet / Klemetti Näkkäjärvi
Valtiosihteeri Jouni Lind, Maa- ja metsätalousministeriö
OTT Kaisa Korpijaakko-Labba (čoahkkáigeassu)
Vähemmistövaltuutettu Johanna Suurpää
Stáhtačálli Jouni Lind, Eana- ja meahccedoalloministeriija
Hallintojohtaja Olli Muttilainen, Oikeusministeriö
Hálddahushoavda Olli Muttilainen, Vuoigatvuohtaministeriija
Puheenjohtaja Nils Torvalds, Kansainvälisen ihmisoikeusasiain neuvottelukunta
Ságajođiheaddji Nils Torvalds, Riikkaidgaskasaš olmmošvuoigatvuohtaáššiid ráđđádallangoddi
Saamelaiskäräjien edustajat tapasivat Helsingissä ministeriöiden virkamiehiä ja kulttuurityön rahoittajia
Sámedikki ovddasteaddjit gallejedje Helssegis deaivvadeamen sierra ministeriijaid virgeolbmuid ja kulturbarggu ruhtadeddjiid
Saamelaiskäräjien puheenjohtaja Tiina Sanila-Aikio, Saamelaiskäräjien jäsen ja kulttuurilautakunnan puheenjohtaja Tauno Haltta, ma. hallintopäällikkö Pia Ruotsala ja vs. kulttuurisihteeri Riitta Orti-Berg vierailivat Helsingissä 5.-7.5.2015 tapaamassa eri ministeriöiden virkamiehiä.
Sámedikki ságadoalli Tiina Sanila-Aikio, Sámedikki lahttu ja kulturlávdegotti ságadoalli Tauno Haltta, má. hálddahushoavda Pia Ruotsala ja vs. kulturčálli Riitta Orti-Berg gallejedje Helssegis 5.-7.5.2015 deaivvadit sierra ministeriijaid virgeolbmuid.
Ohjelmaan kuului vieraileminen mm. opetus- ja kulttuuriministeriössä, sosiaali- ja terveysministeriössä, valtiovarainministeriössä sekä liikenne- ja viestintäministeriössä.
Prográmmas lei fitnan ee. oahpahus- ja kulturministeriijas, sosiála- ja dearvvasvuođaministeriijas, ruhtaministeriijas ja johtolat- ja dieđihanministeriijas.
Lisäksi saamelaiskäräjien edustajat tutustuivat City-Sámit ry:n, Veikkauksen, Taiteen edistämiskeskuksen, Koneensäätiön ja Suomen kulttuurirahaston toimintaan.
Dasa lassin sámedikki ovddasteaddjit oahpásnuvve City-Sámit rs:a, Veikkaus:a, Dáidaga ovddidanfoandda, Kone foandda ja Suoma kulturfoandda doaimmaide.
Saamelaiskäräjien edustajat esittelivät saamelaiskulttuurin ja saamen kielten tilannetta Studia Generaliassa tiistaina 5. toukokuuta.
Sámedikki ovddasteaddjit muitaledje sámekultuvrra ja sámegiela dilis Studia Generalias disdaga, miessemánu 5:át beaivve.
Sosiaali- ja terveysministeriön ja ulkoasiainministeriön virkamiehet kuuntelivat esityksiä kiinnostuneesti sekä kyselivät ja keskustelivat aktiivisesti.
Sosiála- ja dearvvasvuođaministeriija ja olgoáššiidministeriija virgeolbmot guldaledje ságaid stuorra beroštumiin ja gažadedje ja ságastalle viššalit.
Valtiovarain- sekä opetus- ja kulttuuriministeriössä keskustelun aiheena oli Saamelaiskäräjien kulttuurilautakunnan huoli ns. saamelaisen kulttuurimäärärahan riittämättömyydestä.
Ruhtaministeriijas ja oahpahus- ja kulturministeriijas ságastallama fáddán lei fas Sámedikki kulturlávdegotti fuolla ng. sámiid kulturmearreruđas, mii ii leat doarvái stuoris.
Kahtena viimeisempänä vuonna kulttuurimääräraha on ollut 176 000 euroa.
Guovtti maŋimuš jagi kulturmearreruhta leamaš 176 000 euro.
Tapaamisten tarkoituksena oli tuoda esille valtion talousarviossa saamenkielisen kulttuurin edistämiseen ja saamelaisjärjestöjen toimintaan varatun määrärahan merkitystä saamelaiselle kulttuurille.
Deaivvademiid ulbmilin lei buktit oidnosii stáhta bušeahtas sámegielat kultuvrra ovddideapmái ja sámeservviid doibmii várrejuvvon mearreruđa mearkkašumis sámi kultuvrii.
Saamelaiskäräjien edustajat tutustuivat City-Sámit ry:n toimintaan sekä yhdistyksen järjestämään kielipesätoimintaan vierailemalla kielipesä Mánnun tiloissa Pasilassa.
Sámedikki ovddasteaddjit oahpásnuvve City-Sámit rs; a doibmii ja searvvi lágidan giellabeassedoibmii go sii gallededje giellabeassi Mánnu doaibmalanjain Pasilas.
Lisäksi edustajat kävivät tutustumassa Veikkauksen, Taiteen edistämiskeskuksen, Koneensäätiön ja Suomen kulttuurirahaston toimintaan.
Dasa lassin ovddasteaddjit fitne oahpásnuvvamin Veikkaus, Dáidaga ovddidanfoandda, Kone-foandda ja Suoma kulturfoandda doaimmaide.
Kulttuurityön merkittäville rahoittajille kerrottiin Saamelaiskäräjien kulttuurilautakunnan toiminnasta sekä saamelaisesta kulttuurityön kentästä.
Kulturbarggu mearkkašahtti ruhtadeddjiide sii muitaledje Sámedikki kulturlávdegotti doaimmas ja sápmelaš kulturbargguid birra.
Saamelaiskäräjien puheenjohtaja ja ma. hallintopäällikkö tapasivat oikeusministeriössä oikeusministeri Anna-Maja Henrikssonin sekä ministeriön virkamiehiä.
Sámedikki ságadoalli ja má. hálddahushoavda deaivvadeigga vuoigatvuođaministeriijas vuoigatvuođaministtar Anna-Maja Henrikssoniin ja ministeriija virgeolbmuiguin.
Mukana olivat myös varapuheenjohtajat Heikki Paltto ja Ulla-Maarit Magga sekä puheenjohtajan avustaja Inka Saara Arttijeff.
Báikkis ledje mielde maid várreságadoalliguovttos Heikki Paltto ja Ulla-Maarit Magga ja maid ságadoalli veahkki Inka Saara Arttijeff.
Tapaamisessa keskusteltiin Saamelaiskäräjien ajankohtaisista asioista sekä lakihankkeista, mm. saamen kielilain tarkistamisesta.
Deaivvadeamis ságastalle Sámedikki áiggeguovdilis áššiin ja láhkafidnuin, ee. sámiid giellalága dárkkisteamis.
Puheenjohtajisto halusi myös kiittää oikeusministeri Henrikssonia arvokkaasta työstään saamelaisten hyväksi kuluneen vaalikauden aikana.
Ságadolliid joavku háliidii giitit vuoigatvuođaministtar Henrikssona su mávssolaš barggus sápmelaččaid buorrin vássán válgaáigodagas.
Sajos hakee laitoshuoltajan sijaista
Sajos ohcá lágádusfuolaheaddji sadjásačča
Laitoshuoltajan tehtävänä on huolehtia Sajoksen tilojen päivittäisestä siivoamisesta ja lisäksi tarpeen mukaan avustaa siellä järjestettävien kokousten ja tapahtumien käytännön järjestelyissä.
Lágádusfuolaheaddji bargun lea fuolahit Sajosa lanjaid beaivválaš čorgemis ja lassin dárbbu mielde veahkehit doppe lágiduvvon čoahkkimiid ja dáhpáhusaid geavada ordnemiin.
Sijaisuus alkaa 1.7.2015 ja kestää 7.8.2015 saakka.
Sadjásašvuohta álgá 1.7.2015 ja bistá 7.8.2015 rádjai.
Työn menestyksellistä hoitamista edesauttavat laitoshuoltajan tutkinto tai vastaava ja riittävä kokemus uudenaikaisten julkisten tilojen siivouksesta sekä hyvät vuorovaikutustaidot ja joustava työote.
Barggu ceavzilis dikšuma ovddidit lágádusfuolaheaddji dutkkus dahje vástideaddji dutkkus ja doarvái olu hárjánupmi ođđaáigásaš almmolaš doaibmalanjaid čorgemis ja maiddái buorit gulahallandáiddut ja njuovžilis bargovuohki.
Palkkaus määräytyy saamelaiskäräjien palkkausjärjestelmän vaativuustason VII. / VI mukaan, peruspalkka 1489,69 euroa / kk, minkä lisäksi maksetaan 24 %:n saamelaisalueen lisä ja työkokemuksen mukaan määräytyvät kokemuslisät.
Bálká mearrašuvvá sámedikki bálkávuogádaga gáibádusdási VII / VI mielde, vuođđobálká 1 489,69 euro / mb, man lassin máksojuvvo 24 % sámeguovllu lassi ja bargohárjánumi mielde mearrašuvvet bargohárjánupmelasáhusat.
Hakemukset liitteineen tulee toimittaa ma 22.6.2015 klo 16 mennessä Saamelaiskulttuurikeskus Sajokseen osoitteelle Sajos, 99870 Inari tai sajos (at) samediggi.
Ohcamušaid čuvvosiiguin galgá doaimmahit vu 22.6.2015 dmu 16 rádjai Sámekulturguovddáš Sajosii čujuhussii Sajos, 99870 Anár dahje sajos (at) samediggi.
Saamelaiskäräjät palkitsi ahkeria saamen kielen oppilaita
Sámediggi bálkkašii viššalis sámegiela oahppiid
Saamelaiskäräjät jakoi koulujen kevätjuhlissa stipendejä saamen kielen opinnoissa hyvin menestyneille oppilaille.
Sámediggi attii skuvllaid giđđafeasttain stipeanddaid oahppiide, geat leat bures menestuvvan sámegiela oahpuin.
Stipendi annettiin yhteensä yhdelletoista saamen kielen kokeen ylioppilastutkinnossa suorittaneelle ja kymmenelle perusopetuksen päättäneelle.
Stipeanddat juhkkojuvvojedje oktiibuot oktanuppelot ođđa stuđentii, geat leat čađahan sámegiela iskosa stuđeantadutkosis ja logi vuođđooahpahusa čađahan oahppái.
Saamelaiskäräjien stipendin saivat seuraavat nuoret:
Sámedikki stipeandda ožžo čuovvovaš nuorat:
Lapin ammattiopisto, Rovaniemi: Leena Fofonoff (koltansaame)
Stuđeanttat:
Lyseonpuiston lukio, Rovaniemi: Laura Pieski (pohjoissaame)
Lappi ámmátoahpahat, Roavvenjárga: Leena Fofonoff (nuortalašgiella)
Oulun lyseon lukio: Maren-Elle Länsman (pohjoissaame)
Lyseonpuisto logahat, Roavvenjárga: Laura Pieski (davvisámegiella)
Kiuruveden lukio: Henri Ruotsalainen (inarinsaame)
Oulu lyseo logahat: Maren-Elle Länsman (davvisámegiella)
Ivalon lukio: Pekka Moilanen (inarinsaame), Elle Kokkonen (pohjoissaame), Leevi Olli (pohjoissaame), Niklas Rasmus (pohjoissaame), Eljas Niskanen (inarinsaame)
Avvila logahat: Pekka Moilanen (anárašgiella), Elle Kokkonen (davvisámegiella), Leevi Olli (davvisámegiella), Niklas Rasmus (davvisámegiella) ja Eljas Niskanen (anárašgiella)
Utsjoen saamelaislukio: Piret Järvensivu (pohjoissaame)
Ohcejoga sámelogahat: Piret Järvensivu (davvisámegiella)
Sodankylän lukio: Salla Rouvinen (pohjoissaame)
Soađegili logahat: Salla Rouvinen (davvisámegiella)
Perusopetuksen suorittaneet oppilaat:
Vuođđooahpahusa čađahan oahppit:
Korkalovaaran peruskoulu, Rovaniemi: Saana Vieltojärvi (pohjoissaame)
Korkalovári vuođđoskuvla, Roavvenjárga: Saana Vieltojärvi (davvisámegiella)
Inarin koulu: Sara Keränen (pohjoissaame), Katariina Saijets (pohjoissaame)
Anára skuvla: Sara Keränen (davvisámegiella), Katariina Saijets (davvisámegiella)
Karigasniemen koulu: Jere Pieski (pohjoissaame)
Gáregasnjárgga skuvla: Jere Pieski (davvisámegiella)
Utsjokisuun koulu: Piibe Aikio (pohjoissaame)
Ohcejohnjálmmi skuvla: Piibe Aikio (davvisámegiella)
Ivalon yläaste: Iina Kyrö (inarinsaame), Toni Salminen (pohjoissaame), Elina Moshnikoff (koltansaame)
Avvila badjeskuvla: Iina Kyrö (anárašgiella), Toni Salminen (davvisámegiella), Elina Moshnikoff (nuortalašgiella)
Aleksanteri Kenan koulu, Sodankylä: Teemu Valle (pohjoissaame)
Aleksanteri Kena skuvla, Soađegilli: Teemu Valle (davvisámegiella)
Lokan koulu, Sodankylä: Makreta Pyhäjärvi (pohjoissaame)
Lokka skuvla, Soađegilli: Makreta Pyhäjärvi (davvisámegiella)