pere/sami_parallel huggingface dataset:
Kulttuurikysymys saamelaisopetuksessa viittaa opetuksen rooliin kielen, kulttuurin ja perinteisen tiedon ja taitojen siirtäjänä nuoremmille sukupolville.
Kulturgažaldat sámeoahpahusas čujuha oahpahusa sajádahkii giela, kultuvrra ja árbevirolaš dieđu ja dáidduid sirdin nuorat sohkabuolvvaide.
Saamelaisopettajien osaamisen tukeminen ja saamelaisten kasvatusarvojen mukaisten pedagogisten ratkaisujen ja didaktisten toimintamallien kehittäminen opetuksessa on ajankohtainen ja tarpeellinen tehtävä.
Sámeoahpaheaddjiid máhtu doarjun sihke pedagogalaš čovdosiid ja didaktalaš doaibmanmálliid ovddideapmi oahpahusas sápmelaš bajásgeassinárvvuid vuođul lea áigeguovdilis ja dárbbašlaš bargu.
Koulutuksen sisältö:
Skuvlejumi sisdoallu:
I Johdanto / Varhainen täydellinen kielikylpy Suomessa / Kielikylpy ja lapsen kielellinen kehitys 1 op
I Álggaheapmi / Árradis dievaslaš giellalávgun Suomas / Giellalávgun ja máná gielalaš ovdáneapmi 1 oč..
Tavoitteet: Tavoitteena on, että saamelaisopetuksen henkilöstö saa perustavat tiedot lapsen kielellisestä kehityksestä, kielikylvystä opetusmenetelmänä, käsitteistä, teoreettisesta viitekehyksestä, käytännön toteutuksesta, kokemuksista ja oppimistuloksista.
Ulbmilat: Ulbmilin lea, ahte sámeoahpahusa bargiid ožžot vuođđodieđuid máná gielalaš ovdáneamis, giellalávgumis oahpahusmetodan, doahpagiin, teorehtalaš referensarámas, geavatlaš ollašuhttimis, vásáhusain ja oahppanbohtosiin.
Työpajatyöskentelyn tehtävänä on käsitellä miten tämä tieto on sovellettavissa saamelaisopetukseen.
Bargobájiin suokkardallojuvvo, mot dát diehtu heivehuvvo sámeoahpahussii.
Toteutustapa: Lähiopetus, ohjattu työpajatyöskentely ja oppimistehtävät.
Čađaheapmi: Lagašoahpahus, bagaduvvon bargobádjebargu ja oahppanbargobihtát.
II Saamenkielisen kielikylvyn perusteet 1 op
II Sámegielat giellalávguma vuođuštusat 1 oč..
Tavoitteet: Tavoitteena on, että saamelaisopetuksen henkilöstö saa perustavat tiedot yksilön ja yhteisön kielenelvytyksestä, kielikylpymenetelmistä saamelaisessa yhteisössä, kaksi- ja monikielisyydestä saamelaislasten opetuksessa sekä saamelaisesta pedagogiikasta saamelaisen kielikylvyn perustana.
Ulbmilat: Ulbmilin lea, ahte sámeoahpahusa bargit ožžot vuođđodieđuid ovttaskas olbmo ja servodaga giellaealáskahttimis, giellalávgunmetodain sámi servodagas, guovtte- ja máŋggagielalašvuođas sámemánáid oahpahusas sihke sámi pedagogihkas sámi giellalávguma vuođđun.
Toteutustapa: Lähiopetus, ohjattu työpajatyöskentely ja oppimistehtävät.
Čađaheapmi: Lahkaoahpahus, bagaduvvon bargobádjebargu ja oahppanbargobihtát.
III Konkreettiset kielikylpymenetelmät saamelaisopetuksessa 3 op
III Konkrehtalaš giellalávgunmetodat sámeoahpahusas 3 oč..
Tavoitteet: Saamelaisopetuksen henkilöstön kielikylpyopetuksen pedagogisten ja ainehallinnallisten taitojen lisääminen, joiden avulla voidaan kehittää uusia saamen kielen ja kulttuurin huomioivia pedagogisia käytäntöjä.
Ulbmilat: Ulbmilin lea lasihit sámeoahpahusa bargiid pedagogalaš ja ávdnasiidda guoski dáidduid, maid vehkiin sáhttá duddjot ođđa, sámegiela ja – kultuvrra vuhtiiváldi pedagogalaš geavadiid.
Saamelaisopetuksen henkilöstö saa tietoa ja taitoja kielikylpyopetuksessa käytettävistä opetusmenetelmistä ja siitä, miten menetelmät ovat sovellettavissa saamelaisopetukseen.
Sámeoahpahusa bargit ožžot dieđuid ja dáidduid giellalávgunoahpahusas geavahuvvon oahpahusmetodain ja das, mot metodaid sáhttá heivehit sámeoahpahussii.
IV Saamen kielikylvyllä aktiiviseksi kielenkäyttäjäksi 1 op
IV Sámegielat giellalávgumiin aktiivvalaš gielageavaheaddjin 1 oč..
Tavoitteet: Tavoitteena on, että saamelaisopetuksen henkilöstö vahvistaa osaamistaan saamelaisen kulttuurin ja kielen välittäjänä.
Ulbmilat: Ulbmilin lea, ahte sámeoahpahusa bargit nannejit iežaset máhtu sámi kultuvrra ja giela sirdin.
Opintojaksossa perehdytään kielikylvyn merkitykseen saamen kielen oppimisessa ja saamen kielten elvytyksessä, tarkastellaan lapsen opintopolkua kielellisen kasvun näkökulmasta.
Oahppobajis studeanttat besset sisa giellalávguma mearkkašupmái sámegiela oahppamis ja sámegielaid ealáskahttimis sihke geahčadit máná oahppanbálgá bajásšaddama geahččanguovllus.
Toteutustapa: Lähiopetus, työpajatyöskentely ja oppimistehtävät.
Čađaheapmi: Lagašoahpahus, bagaduvvon bargobádjebargu ja oahppanbargobihtát.
Raportti: saamelaisten perinteisen tiedon suojelu vaatii toimia
Raporta: sámiid árbevirolaš dieđu suodjaleapmi gáibida doaimmaid
Tuore raportti vaatii Suomea terästäytymään saamelaisten luonnon monimuotoisuuteen liit-‐ tyvän perinteisen tiedon turvaamisessa.
Varas raporta eaktuda, ahte Suopma doaibmá beaktilabbot sámiid luonddu máŋggahámat-‐ vuhtii gulavaš árbevirolaš dieđu dorvvasteamis.
Raportin mukaan saamelaisten perinteisellä tiedolla ja perinteisellä luonnonkäytöllä on ratkaiseva merkitys etenkin pohjoisen luonnon monimuo-‐ toisuudelle.
Raportta mielde sámiid árbevirolaš dieđus ja árbevirolaš luonddugeavaheamis lea guovddáš mearkkašupmi eandalitge davvi luonddu máŋggahámatvuhtii.
Tänään ympäristöministeriölle luovutetun raportin teki ympäristöministeriön asettama laajapohjainen asiantuntijatyöryhmä.
Odne birasministeriijai luohpaduvvon raportta ráhkadii birasministeriija ásahan viiddes áššedovdijoavku.
Saamelaisten luonnon monimuotoisuuteen liittyvä perinteinen tieto on luonteeltaan käytän-‐ nönläheistä ja ilmenee erityisesti saamen kielessä, ympäristösuhteessa ja elinkeinoissa.
Sámiid luonddu máŋggahámatvuhtii gulavaš árbevirolaš diehtu lea luonddu dáfus geavatlaš ja albmana erenomážit sámegielas, birasgaskavuođas ja ealáhusain.
Saa-‐ melaisten perinteiset elinkeinot eli poronhoito, metsästys, kalastus, keräily ja käsityö siirtävät perinteistä tietoa sukupolvelta toiselle.
Sámiid árbevirolaš ealáhu-‐ sat dahjege boazodoallu, meahccebivdu, guolásteapmi, čoaggin ja duodji sirdet árbevirolaš dieđu buolvvas nubbái.
Saamelaisten luonnon monimuotoisuuteen liittyvä perinteinen tieto on vaarassa heikentyä yhteiskunnallisten muutosten seurauksena.
Sámiid luonddu máŋggahámatvuhtii gulavaš árbevirolaš diehtu lea áitatvuložin hedjoneamen servodatnuppástusaid dihte.
Työryhmä ehdottaa tilanteen korjaamiseksi 28 toimenpidettä ja suosituksia.
Bargojoavku evttoha dili divvuma várás 28 doaibmabiju ja ávžžuhusaid.
Toimenpiteissä esitetään luonnon monimuotoisuuteen liittyvän perinteisen tiedon huomioimista lainsäädän-‐ nön ja hallinnon kehittämishankkeissa sekä koulutuksessa.
Doaibmabijuin evtto-‐ huvvojit luonddu máŋggahámatvuhtii gulavaš árbevirolaš dieđu vuhtiiváldin láhkaásaheami ja hálddahusa ovddidanfidnuin ja maiddái skuvlejumis.
Työryhmä esittää, että resursseja ohjataan saamelaisten luonnon monimuotoisuuteen liittyvän perinteisen tiedon tallentami-‐ seen, tutkimiseen ja elvyttämiseen.
Bargojoavku evttoha, että resurssat stivrejuvvojit sámiid luonddu máŋggahámatvuhtii gulavaš árbevirolaš dieđu vurkemii, dut- suodjaleapmin. ‐ kamii ja ealáskahttimii.
Työryhmä esittää myös, että parhaillaan uudistettavaan luonnon monimuotoisuusstrategiaan ja toimintaohjelmaan kirjataan uusia toimenpiteitä pe-‐ rinteisen tiedon suojelemiseksi.
Bargojoavku evttoha maiddái, ahte luonddu máŋggahámatvuođa-‐ strategiijai, mii dál ođasmahtto, ja doaibmanprográmmai merkejuvvojit ođđa doaibmabijut árbevirolaš dieđu
Työryhmän puheenjohtaja Klemetti Näkkäläjärvi näkee raportin valmistumisen merkittävänä saavutuksena ja luovan hyvän pohjan kansalliselle ja kansainväliselle luonnon monimuotoi-‐ suuspolitiikalle. ”
Bargojoavkku ságajođiheaddji Klemetti Näkkäläjärvi oaidná, ahte raportta válmmaštuvvan lea mearkkašahtti boađus ja dat fállá buori vuođu sisriikkalaš ja riikkaidgaskasaš luonddu máŋggahámatvuođapolitihkai. ”
Keskeiset ministeriöt ja viranomaiset sitoutuivat edistämään saamelaisten luonnon monimuotoisuuteen liittyvää perinteistä tietoa.
Guovddáš ministeriijat ja virgeoapmahaččat čatnasit ovddidit sámiid luonddu máŋggahámatvuhtii gulavaš árbevirolaš dieđu.
On tärkeää, että työ ei pysähdy tähän ja työryhmän esittämiä toimenpiteitä aletaan toteuttaa ”, Näkkäläjärvi sanoo.
Lea dehalaš, ahte bargu ii bisán dása ja bargojoavkku evttohan doaibmabijut álgojit ollašuhttot ”, Näkkäläjärvi dadjá.
Raportti edistää osaltaan kansainvälisen biodiversiteettisopimuksen artikla 8(j):n toimeen-‐ panoa Suomessa.
Raporta ovddida bealistis riikkaidgaskasaš biodiversitehtasoahpamuša artikla 8(j) ollašuht-‐ tima Suomas.
Artikla suojelee alkuperäiskansojen luonnon monimuotoisuuteen liittyvää perinteistä tietoa, käytänteitä ja innovaatioita.
Artikla suodjala eamiálbmogiid luonddu máŋggahámatvuhtii gulavaš árbeviro-‐ laš dieđu, geavadagaid ja innovášuvnnaid.
Akwé: Kon ohjeet käyttöön Suomessa
Akwé: Ko rávvagat geavahussiii Suomas
Työryhmä esittää, että saamelaisten kotiseutualueen maankäytön suunnittelussa ja ohjauk-‐ sessa sovelletaan biodiversiteettisopimuksen Akwé: Kon -‐ohjeita kansallisen lainsäädännön puitteissa.
Bargojoavku evttoha, ahte sámiid ruovttuguovllu eanageavaheami plánemis ja stivremis hei-‐ vehuvvojit biodiversitehtasoahpamuša Akwé: Ko -‐rávvagat sisriikkalaš láhkaásaheami olis.
Metsähallitus yhdessä saamelaiskäräjien kanssa on jo aloittanut ohjeiden sovelta-‐ misen Hammastunturin erämaa- ‐ alueen hoito-‐ ja käyttösuunnitelman laadinnassa, ensimmäi-‐ senä maailmassa.
Meahciráđđehus ovttas sámedikkiin lea jo álggahan rávvagiid heiveheami Bátneduoddara meahcceguovllu dikšun-‐ ja geavahanplána ráhkadeamis, vuosttasin máilmmis. ”
” Saamme Hammastunturin erämaa- ‐ alueen hoito-‐ ja käyttösuunnitelman laadinnasta arvok-‐ kaita kokemuksia, ja Metsähallitus on sitoutunut laatimaan pysyvän menettelytavan Akwé: Kon -‐ohjeistuksen soveltamiselle Metsähallituksen toiminnassa ”, iloitsee työryhmän puheen-‐ johtaja Näkkäläjärvi.
Oažžut Bátneduoddara meahcceguovllu dikšun-‐ ja geavahanplána ráhkadeamis buriid vásáhusaid, ja Meahciráđđehus lea čatnasan ráhkadit bissovaš meannudanvuogi Akwé: Ko -‐ rávvagiid heiveheapmái Meahciráđđehusa doaimmas ”, illuda bargojoavkku ságajođiheaddji Näkkäläjärvi.
Työryhmä pitää tärkeänä, että myös kunnat huomioivat ohjeistuksen hankkeissaan.
Bargojoavku atná dehalažžan, ahte maiddái gielddat vuhtiiváldet rávvagiid iežaset fidnuin.
Vapaaehtoiset Akwé: Kon ohjeet on valmisteltu yhdessä alkuperäiskansojen edustajien kanssa ja hyväksytty biodiversiteettisopimuksen osapuolikokouksessa vuonna 2004.
Eaktodáhtolaš Akwé: Ko rávvagat leat válmmaštallon ovttas eamiálbmogiid ovddasteaddjii-‐ guin ja dohkkehuvvon biodiversitehtasoahpamuša oassebeallečoahkkimis jagi 2004.
Suomessa oh-‐ jeet koskevat sellaisia saamelaisten kotiseutualueella toteuttavia hankkeita, jotka voivat vai-‐ kuttaa saamelaisten kulttuuriin ja elinkeinoihin.
Suomas rávvagat gusket dakkár sámiid ruovttuguovllus ollašuhtton fidnuid, mat sáhttet váikkuhit sámiid kultuvrai ja ealáhusaide.
Työryhmä esittää, että kun ympäristön käyttöä ja perinteisiä saamelaiselinkeinoja ohjaavaa lainsäädäntöä kehitetään, huomioidaan biodiversiteettisopimuksen velvoitteet ja soveltuvilta osin Akwé: Kon -‐ohjeet.
Bargojoavku evttoha, ahte go birrasa geavaheami ja árbevirolaš sámeealáhusaid stivrejeaddji láhkaásaheapmi ovddiduvvo, vuhtiiváldojit biodiversitehtasoahpamuša geatnegasvuođat ja heivvolaš osiin Akwé: Ko -‐rávvagat.
Työryhmä ehdottaa, että ympäristöministeriö antaa ohjeistuksen Akwé: Kon -‐ohjeiden soveltamisesta ympäristövaikutusten arviointiprosessissa sekä maan-‐ käyttö-‐ ja rakennuslain toimeenpanossa.
Bargojoavku evttoha, ahte birasministeriija addá rávva-‐ giid Akwé: Ko -‐rávvagiid heiveheamis birasváikkuhusaid árvvoštallanprosessain ja maiddái eanageavahan-‐ ja huksenlága ollašuhttimis.
Työryhmä on suomentanut ja julkaissut Akwé: Kon ohjeet.
Bargojoavku lea jorgalan suomagillii ja olggosaddán Akwé: Ko rávvagiid.
Suomennos on yksi maailman en-‐ simmäisiä ohjeista tehtyjä käännöksiä.
Suomagielat jorgalus lea okta máilmmi vuosttamus jorgalusain rávvagiin.
Julkaisuvapaa torstaina 4.12.2008 kello 15.00
Oažžu almmustahttit áramustá duorastaga 4.12.2008 dmu 15.00
” a a ” voitti Saamelaiskulttuurikeskuksen arkkitehtuurikilpailun
” ađa ” vuittii Sámi kulturguovddáža arkitektuvragilvvu
Senaatti-kiinteistöt järjesti arkkitehtuurikilpailun Inarin kirkonkylään Juutuanjoen varteen rakennettavasta Saamelaiskulttuurikeskuksesta.
Senaatti-kiinteistöt lágidii guovtte oasat arkitektuvragilvvu Sámi kulturguovddážis, mii huksejuvvo Anára kirkosiidii Juvdujoga gáddái.
Kilpailun voittajat julkistetaan tänään 4.12.2008.
Gilvvu vuoitit almmustahttojedje otne 4.12.2008.
Ensimmäisen palkinnon eli 40 000 euroa voitti ehdotus nimimerkillä ” a a ” (suom. ydin), jonka tekijät ovat arkkitehti SAFA Janne Laukka, arkkit. yo Tuomas Niemelä ja arkkit. yo Milla Parkkali.
Vuosttas bálkkašumi, 40 000 euro, vuittii evttohus nammamearkkain ” ađa ”, man dahkkit leat arkiteakta SAFA Janne Laukka, arkiteakta studeanta Tuomas * iemelä ja arkiteakta studeanta Milla Parkkali.
Palkintolautakunnan mukaan ehdotus on toiminnallisena ratkaisuna tehokas ja kehityskelpoinen ja täyttää parhaiten kilpailulle asetetut haastavat tavoitteet.
Bálkkašupmelávdegotti mielde evttohus lea doaimmaid dáfus čoavddusin beaktil ja ovddidandohkálaš ja evttohus deavdá buoremusat gilvui biddjon hástaleaddji mihttomeriid.
Kilpailussa jaettiin yhteensä kolme palkintoa, lunastettiin yksi ehdotus sekä myönnettiin kaksi kunniamainintaa.
Gilvvus juhkkojedje oktiibuot golbma bálkkašumi, lodnujuvvui okta evttohus ja mieđihuvvojedje guokte gudnemáinnašumi.
Kilpailutehtävä oli poikkeuksellisen kiinnostava ja haastava, koska siihen sisältyi monia viime aikojen kansainvälisessäkin arkkitehtuurikeskustelussa esillä olleita aiheita, kuten sijaintipaikan erityisiä luonto-, maisema- ja ilmasto-olosuhteita heijastavan paikallisuuden ja saamelaisen kulttuuriperinteen omaleimaisuuden ilmentäminen, sekä ekologisesti mielekkään rakentamistavan tavoittelu.
Gilvobargu lei erenomáš miellagiddevaš ja hástaleaddji, go dasa laktásedje maŋimuš áiggiid riikkaidgaskasašge arkitektuvraságastallamis ovdan leamašan máŋggat fáttát, nugo báikkálašvuođa ovdanbuktin, mas oidnojit báikki erenomáš luondo-, duovdda- ja dálkkádatdilit, ja maiddái sámi kulturárbevieru iešlági ovdanbuktin, ja lassin ekologalaččat vuogas huksenvuogi oččodeapmi.
Vaikka suunnittelutehtävä osoittautui vaikeaksi, kilpailu toi palkintolautakunnan mukaan esiin erilaisia ja mielenkiintoisia lähestymistapoja Saamelaiskulttuurikeskuksen suunnitteluun.
Vaikke plánenbargu leige váttis, gilvu buvttii bálkkašupmelávdegotti mielde ovdan earálágan ja miellagiddevaš lahkonanvugiid Sámi kulturguovddáža plánemii.
Erityisen vaativaksi osoittautui Ylä-Lapin luonnonmaisemaan sekä Inarin kyläkuvaan soveltuvan rakennushahmon kehittäminen sekä saamelaisen kulttuuriperinteen muoto- ja mielikuvamaailman ilmentäminen tämän päivän arkkitehtuurissa.
Erenomáš váttisin šattai DavviSámi lundui ja Anára giligovvii heivvolaš huksenhámi ovddideapmi ja maiddái sámi kulturárbbi hápme- ja miellagovvamáilmmi ovdanbuktin otná beaivve arkitektuvrras.
Edellä mainittujen näkökohtien lisäksi palkintolautakunta kiinnitti arvostelussaan huomiota kilpailuehdotusten toiminnalliseen laatuun, toteutettavuuteen, taloudellisuuteen sekä kestävän kehityksen periaatteiden toteutumiseen.
Ovdalis máinnašuvvon oainnuid lassin bálkkašupmelávdegoddi giddii árvvoštallamis fuopmášumi gilvoevttohusaid doaibmankvalitehtii, ollašuhttinvejolašvuhtii, ekonomalašvuhtii ja maiddái bistevaš ovdáneami prinsihpaid ollašuvvamii.
Kilpailussa ensimmäiselle sijalle nostettu ja toteutuksen pohjaksi suositeltu ehdotus on toiminnallisena ratkaisuna tehokas ja kehityskelpoinen, ja se täyttää parhaiten edellä mainitut rakennuspaikasta ja tehtävästä nousevat erityisvaatimukset.
Gilvvus vuosttas sadjái bajiduvvon ja ollašuhttima vuođđun válljejuvvon evttohus lea dálu doaimmaid dáfus čoavddusin beaktil ja ovddidandohkálaš, ja dat deavdá buoremusat sierragáibádusaid, mat bohtet ovdalis namuhuvvon huksenbáikkis ja doaibmagovas.
Kaksivaiheinen kilpailu herätti kiinnostusta
Guovtte oasat gilvu geasuhii
Kilpailun ensimmäinen vaihe käytiin idealuonteisena kilpailuna kulttuurikeskuksen arkkitehtonisen ja toiminnallisen konseptin löytämiseksi, ja siihen jätettiin 58 ehdotusta.
Gilvvu vuosttas oassi gevvui idealundosaš gilvun kulturguovddáža arkitektonalaš ja doaibman- konsepti gávdnama várás, ja dasa guđđojedje 58 evttohusa.
Kilpailun toiseen vaiheeseen, joka alkoi 1.9.2008 ja päättyi 3.10.2008, palkintolautakunta kutsui ensimmäisen vaiheen pohjalta kuusi ehdotusta.
Gilvvu nuppi oassái, mii álggii 1.9.2008 ja nogai 3.10.2008, bálkkašupmelávdegoddi bovdii vuosttas oasi vuođul guhtta evttohusa.
Toiseen vaiheeseen kutsutuille kilpailijoille lähetettiin ehdotuskohtainen arvostelu ja suunnitelman kehittämisohjeet.
Nuppi oassái bovdejuvvon gilvvohalliide sáddejuvvojedje evttohusa guoski árvvoštallan ja plána buoridanrávvagat.
Lisäksi ehdotuksista mitattiin molemmissa vaiheissa pinta-ala- ja laajuustiedot sekä laskettiin rakennuskustannukset.
Lassin evttohusain mihtiduvvojedje guktuid osiin viidodatdieđut ja rehkenastojedje huksengolut.
Toisen vaiheen ehdotustaan kehitellessään kilpailijoilla oli mahdollisuus neuvotella anonyymisti kilpailun järjestäjän nimeämien kustannuslaskijoiden kanssa.
Nuppi oasi evttohusa buoridettiin gilvvohalliin lei vejolašvuohta ráđđádallat anonymalaččat gilvvu lágideaddji nammadan goasttádusrehkenastiiguin.
Toisessa vaiheessa ehdotukset olivatkin ilahduttavasti tiiviimpiä ja rakennuskustannuksiltaan halvempia.
Nuppi oasis evtttohusat ledjege illudahtti láhkai lávgagut ja huksengoluid dáfus hálbbibut.
Tietoa kulttuurikeskushankkeesta
Dieđut kulturguovddášfidnu birra
Saamelaiset saavat Inariin oman kulttuurikeskuksen, jonka tarkoituksena on luoda saamelaisille paremmat edellytykset omaehtoisesti ylläpitää ja kehittää kulttuuriaan, kieltään ja yhteiskuntaelämäänsä, hoitaa ja kehittää kielellistä ja kulttuurista itsehallintoaan sekä tukea saamelaisten yleisten elinolojen kehitystä.
Sámit ožžot Anárii iežaset kulturguovddáža, man ulbmilin lea láhčit sámiide buoret eavttuid iešráđálaččat doalahit ja ovddidit kultuvrra, giela ja servodateallima, dikšut ja ovddidit gielalaš ja kultuvrralaš iešráđđema ja maiddái doarjut sámiid dábálaš eallindiliid ovdáneami.
Lisäksi tarkoituksena on parantaa mahdollisuuksia levittää ja saada tietoa saamelaisista alkuperäiskansana.
Lassin ulbmilin lea buoridit vejolašvuođaid juohkit ja oažžut dieđuid sámiin eamiálbmogin.
Saamelaiskulttuurikeskukseen tehdään tilat saamelaiskulttuuriin liittyvälle toiminnalle, Saamelaiskäräjien hallinnolliselle toiminnalle sekä saamelaiselle opetus- ja tutkimustoiminnalle.
Sámi kulturguovddážii ráhkaduvvojit lanjat sámekultuvrra doaimmaide, Sámedikki hálddahussii ja maiddái sámi oahpahus- ja dutkandoibmii.
Kulttuurikeskuksen kaksi pääkäyttäjää ovat Saamelaiskäräjät ja valtion oppilaitoksena toimiva Saamelaisalueen koulutuskeskus.
Kulturguovddáža guokte váldogeavaheaddji leat Sámediggi ja stáhta oahppolágádus Sámi oahpahusguovddáš.
Lisäksi keskukseen tulee tiloja Inarin kunnan kirjastotoimelle, saamelaisyhdistyksille ja Lapin lääninhallitukselle.
Lassin guovddážii bohtet lanjat Anára gieldda girjerádjodoibmii, sámeservviide ja Lappi leanaráđđehussii.
Kulttuurikeskuksen bruttoala eli kokonaispintaala on 4 670 neliömetriä.
Kulturguovddáža bruttoviidodat, ns. ollesviidodat lea 4 670 njealjehasmehtera.
Rakennuksen valmistuttua siellä työskentelee 64 henkilöä.
Vistti válmmaštuvadettiin doppe barget 64 olbmo.
Kokous-, neuvottelu-, kirjasto- ja mediatilat tulevat palvelemaan huomattavasti suurempaa käyttäjämäärää.
Čoahkkin-, ráđđádallan-, girjerádjo- ja medialanjat bohtet bálvalit dovdomassii stuorát fidniid meari.
Rakennushankkeen kustannusarvio on noin 11,5 miljoonaa euroa.
Huksenfidnu goasttádusárvu lea sullii 11,5 miljovnna euro.
Lapin lääninhallitus on myöntänyt hankkeelle 5 milj. euron EU-rahoituksen.
Lappi leanaráđđehus lea juolludan fidnui 5 milj. euro EU-ruhtadeami.
Kulttuurikeskuksen rakennuttaa Senaattikiinteistöt.
Kulturguovddáža hukseha Senaattikiinteistöt.
Varsinainen suunnittelu aloitetaan tammikuussa 2009 ja rakennustöihin päästään keväällä 2010.
Ieš plánen álggahuvvo ođđajagemánus 2009 ja huksenbarggut álget giđđat 2010.
Suunnitelmien mukaan rakennus otetaan käyttöön vuoden 2012 aikana.
Plánaid mielde visti váldojuvvo geavahussii jagi 2012 áigge.
Lisätietoja Rakennushanke ja arkkitehtuurikilpailu: johtava asiantuntija Marjatta Erwe, Senaatti-kiinteistöt, p. 0205 811 226,www.senaatti.fi Saamelaiskulttuurikeskuksen toiminta: hallintopäällikkö Juha Guttorm p.0400-142 518
Huksenfidnu ja arkitektuvragilvu: jođiheaddji áššedovdi Marjatta Erwe, Senaatti-kiinteistöt, t. +358 40-503 8389, www.senaatti.fi Sámi kulturguovddáža doaibma: hálddahushoavda Juha Guttorm t. +358 400-142 518
Kuvamateriaalia ja arkkitehtuurikilpailun pöytäkirja ovat ladattavissa klo 15 jälkeen:
Govvamateriála ja arkitektuvragilvvu beavdegirji gávnojit dmu 15.00 maŋŋá: www.samediggi.fi
Saamelaiskäräjät järjestää saamelaisten kansallispäivän juhlan Inarin Siida museossa 6.2.2010 klo 17.00-20.00.
Sámediggi ordne sámi álbmotbeaivve ávvudoaluid Anáris Siida museas 6.2.2010 dmu 17.00-20.00.
Tapahtuma on ulkona revontuliteatterissa.
Dilálašvuohta lea olgun guovssahasteáhteris.
Ohjelmassa on musiikkia, ruokailua ja seurustelua.
Prográmmas lea musihkka, boradeapmi ja servvoštallan.
Lapsille järjestetään mm. laskettelua ja poroajelua.
Mánáide lágiduvvo ee. čierastallan ja heargevuodjin.
Saamelaiskäräjät järjestää bussikuljetukset Hetasta, Utsjoelta ja Vuotsosta Inariin sekä takaisin.
Sámediggi ordne bussesáhtuid Heahtás, Ohcejogas ja Vuohčus Anárii sihke ruovttoluotta.
Kuljetuksen hinta on 10 € henkilöltä.
Sáhtu haddi lea 10 € olbmos.
Ilmoittautumiset juhlaan ja kuljetuksiin viimeistään perjantaina 29.1.2010 puh. 0504350177 tai kaisa.tapiola@samediggi.fi
Almmuheamit doaluide ja sáhtuide maŋimustá bearjadaga 29.1.2010 tel. 0504350177 dahje kaisa.tapiola@samediggi.fi
Tervetuloa !
Bures boahtin !
Saamelaiskäräjien puheenjohtaja Klemetti Näkkäläjärvi
Sámedikki ságadoalli Juvvá Lemet, Klemetti Näkkäläjärvi
Saamelaiskäräjävaalit toimitetaan 3.9-1.10.2007.
Sámedikki válggat doaimmahuvvojit 3.9-1.10.2007.
Saamelaiskäräjistä annetun lain (974/95, muut.1279/02) 27 §:n mukaisesti ehdokkaan saamelaiskäräjien vaaleissa voi asettaa vähintään kolme henkilöä, jotka on merkitty äänioikeutetuksi saamelaiskäräjien vaaliluetteloon.
Sámedikkis addojuvvon lága (974/95, nupp.1279/02) 27 §:a mielde evttohasa Sámedikki válggain sáhttet bidjat uhcimustá golbma olbmo, geat leat merkejuvvon jietnavuoigadahtton sápmelažžan Sámedikki válgalogahallamii.
Ehdokasasettelua varten täytetään valitsijayhdistyksen perustamisasiakirja ja ehdokkaan suostumuslomake, jotka allekirjoitettuna on palautettava vaalilautakunnalle viimeistään elokuun 3. päivänä 2007 klo.16.00.
Evttohasásaheami várás devdojuvvojit válljensearvvi vuoññudanáššegirji ja evttohasa miehtanskovvi, mat máhcahuvvojit, nu ahte leat vuolláičállojuvvon válgalávdegoddái maŋimustá borgemánu 3. beaivve 2007 dmu 16.00.
Saarikoskentie 4, 99870 Inari, puh. (016) 665 038, (016) 665 027, 050 493 9018 tai sähköpostitse vaalit@samediggi.fi.
Skoviid ja dárkilut dieñuid oažžu válgalávdegotti doaimmahagas čuj. Saarikoskentie 4, 99870 Anár, tel. (016) 665 038, (016) 665 027, 050 493 9018 dahje šleañgapoasttain vaalit@samediggi.fi.
Lomakkeita voi myös tulostaa www.samediggi.fi.
Skoviid sáhttá maiddái printet www.samediggi.fi.
Vaalilautakunta
Válgalávdegoddi
Saamen kieliteko – palkinnon peruStelut
Sámi gielladahku – bálkkašumi vuođuStuSat
Saamen kieliteko - palkinnon tarkoitus on antaa tunnustusta saamenkielisten palvelujen ja saamen kielen aseman edistämiseksi tehdystä ansiokkaasta työstä Suomessa.
Sámi gielladahku - bálkkašumi ulbmilin lea addit árvvu sámegielat bálvalusaid ja sámegiela dili ovddideami várás dahkkojuvvon ánssolaš barggu ovddas Suomas.
Saamen kieliteko - palkinto myönnetään Enontekiön kunnan ryhmäperhepäiväkoti Miessille seuraavin perustein:
Sámi gielladahku - bálkkašupmi mieđihuvvo Eanodaga gieldda bearašbeaiveruoktu Miessái čuovvovaš ákkaid vuođul:
Ryhmäperhepäiväkoti Miessi on ansiokkaasti toteuttanut toiminnassaan saamelaisten kielellisiä oikeuksia ja edistänyt saamen kielen asemaa ja sen säilymistä.
Bearašbeaiveruoktu Miessi lea ánssolaččat ollašuhttán doaimmastis sámiid gielalaš vuoigatvuođaid ja ovddidan sámegiela dili ja dan seailuma.
Ryhmäperhepäiväkoti Miessi on esimerkki siitä, miten pienillä resursseilla ja pitkäjänteisellä työllä voidaan saada aikaan merkittäviä tekoja saamen kielen säilymiseksi.
Bearášbeaiveruoktu Miessi lea ovdamearka das, mo smávva resurssain ja sitkadis bargguin sáhttá oažžut áigái mearkkašahtti daguid sámegiela seailluheami várás.
Ryhmäperhepäiväkoti Miessi on toiminut Enontekiöllä 10 vuotta ja sinä aikana Miessi on hoitanut vuosien varrella lähes 40 saamelaislasta.
Bearašbeaiveruoktu Miessi lea doaibman Eanodagas 10 jagi ja dán áigge Miessi lea dikšon jagiid mielde measta 40 sámemáná.
Miessin hoitokielenä on saamenkieli ja hoitohenkilöstön äidinkieli on saamen kieli.
Miesi dikšungiellan lea sámegiella ja dikšunbargoveaga eatnigiella lea sámegiella.
Saamen kielten tulevaisuuden turvaamiselle on tärkeää, että saamelaislapset saavat saamenkielistä päivähoitoa ja lisäksi päivähoito perustuu saamelaiskulttuurin arvoille.
Sámegielat boahtteáiggi sihkkarastima geažil lea dehálaš, ahte sámemánát ožžot sámegielat beaivedivššu ja ahte beaivedikšu dasa lassin vuođđuduvvá sámekultuvra árvvuide.
Lasten kanssa työskenneltäessä on erittäin tärkeää systemaattisesti käyttää saamen kieltä valtakielen vahvasta asemasta huolimatta.
Mánáiguin barggadettiin lea hirbmat dehálaš systemáhtalaččat geavahit sámegiela váldogielaid nana sajádagas fuolakeahttá.
Miessin henkilökunta on onnistunut tässä tehtävässä esimerkillisesti, sillä henkilöstö on sitoutunut tehtäväänsä.
Miesi bargoveahka lea lihkostuvvan dán barggus ovdamearkkalaččat, daningo bargoveahka lea čatnasan iežas bargui.
Tällä hoitohenkilöstön sitoutumisella omaan työhönsä sekä vahvalla saamenkielen- ja kulttuurin monipuolisella ja joustavalla osaamisella on toteutettu kaikkien saamelaislasten kielellisiä oikeuksia, myös niiden saamelaislasten, joiden saamen kielentaito on ollut heikompi.
Dáinna dikšunbargoveaga čatnasemiin iežas bargui ja nana sámegiela- ja kultuvra máŋggabealat ja soddjilis dáidduin leat ollášuhttojuvvon buot sámemánáid gielalaš vuoigatvuođat, maiddái daid sámemánáid, geaid sámegiela máhttu lea leamaš heittodut.
Pitkäjänteisellä työllä on ollut merkitystä saamen kielen säilymiselle, joka taas näkyy siinä, että peruskouluun on tullut vuosittain saamenkielisiä oppilaita, jotka opiskelevat saamenkieltä tai saamenkielellä.
Sitkadis bargguin lea leamaš mearkkašupmi sámegiela seailumii, mii fas oidno nu, ahte vuođđoskuvlii leat boahtán jahkásaččat sámegielat oahppit, geat lohket sámegiela dahje vázzet oahpu sámegillii.
Saamen kieliteko - palkinnon tarkoitus on kannustaa palkinnon saajaa parantamaan entisestään saamen kielen eteen tehtävää työtä ja kannustaa kaikkia Enontekiön kunnan ja muita viranomaisia parantamaan saamen kielen asemaa.
Sámi gielladahku – bálkkašumi ulbmil lea movttiidahttit bálkkašumi oažžu buoridit ovddežis dan barggu, mii bargojuvvo sámegiela ovdii ja movttiidahttit buot Eanodaga gieldda ja eará virgeoapmahaččaid buoridit sámegiela dili.
Saamen kieliteko - palkinnon myötä Enontekiön kunnan vastuu saamenkielisten palvelujen edistämisestä ja kehittämisestä kasvaa.
Sámi gielladahku - bálkkašumi mielde Eanodaga gieldda vástu sámegielat bálvalusaid ovdáneamis ja ovddideamis stuorru.
Saamelaiskäräjät toivoo palkinnon kannustavan Enontekiön kuntaa parantamaan saamen kielen aseman edistämistä kunnan kaikilla osa-alueilla ja myös muita viranomaisia parantamaan saamenkielisiä palveluja.
Sámediggi sávvá, ahte bálkkašupmi movttiidahttá Eanodaga gieldda buoridit sámegiela dili buot gieldda oassesurggiin ja maiddá eará virgeoapmahaččaid buoridit sámegielat bálvalusaid.
juuriSta ValmiStettu kannellinen juurikori, leipäVati ja Sokerikko
Vettiin ráhkaduVVon Veaddegore lohkiin, láibelihtti ja Sohkarlihtti
Juuret kaivetaan maasta heti roudan sulettua ja niitä voidaan kaivaa siihen asti kun taas syksyl-lä maa jäätyy ja tulee routa.
Veattit roggojuvvojit eatnamis dalán go doallu lea suddan ja daid sáhttá roggat dassážii, go eana fas galbmá čakčat ja šaddá doallu.
Paras aika puhdistaa juuret on nila-aika, silloin kun suopursu kuk
Buoremus áigi buhtistit vettiid lea njallaáigi, dal
kii, silloin puhdistaminen on helpompaa ja ” luonto auttaa ” puhdistamistyössä.
lego guohcarássi lieđđu, dalle buhtisteapmi lea álkit ja ” luondu veahkeha ” buhtistanbarggus.
Työvälineinä ovat kuokka, puukko, reiʹitetty luu tai sarvi.
Bargoneavvun leat guohkki, buvku, ráigojuvvon dákti dahje čoarvi.
Reiʹitetty luu on tehty poron sääriluusta samoin
Ráigojuvvon dákti lea
kun kudonnassa käytettävä naskali.
ráhkaduvvon bohcco čuožžamasas dego gođđimis geavahuvvon soairuge.
Puhdistetut juuret kuivataan ja säilytetään kuivas-sa ja varjoisassa paikassa esimerkiksi aitassa pienissä kerissä.
Buhtistuvvon veattit goikaduvvojit ja seailluhuvvojit goike ja itkos sajis ovdamearkan áittis smávva nođđun.
Työstäessä juuret notkistetaan kuumassa vedessä ja kude halkaistaan.
Ávdnedettiin veattit sodjalahttojuvvojit báhkka čázis ja gođa luddejuvvo.
Tukijuu
Duvddav
ri on pyöreä.
eaddi lea jorbbas.
Tukijuurta liikuttamalla saadaan työlle haluttu muoto.
Duvddaveatti lihkahemiin oažžu duodjái háliduvvon hámi.
Kudonnassa käytetään työvälineenä poronluusta valmistettua naskalia.
Gođđimis adno-juvvo bargoneavvun bohccodávttis ráhkaduvvon soairu.
Pieni puukko on hyvä apu juurien halkai
Smávva buvkkoš lea buorre veahkki
sun alussa, mutta sen jälkeen juurien halkaiseminen tehdään käsin.
vettiid luddemii álggos, muhto dan maŋŋá veattit luddejuvvojit gieđaiguin.
Työ viimeistellään parkkivedessä värjäten ja lopuksi voidellaan öljyllä.
Duodji báidnojuvvo ostočáziin ja loahpas dat vel vuoiddaduvvo oljjuin.
(Teksti Matleena Fofonoff)
(Teaksta Matleena Fofonoff)
Eduskunta hyväksyi valtion vuoden 2012 talousarviossa erillisen määrärahan saamelaisten kulttuuri- ja kielipesätoimintaan saamelaisten kotiseutualueella.
Riikkabeaivvit dohkkehii stáhta jagi 2012 bušeahtas sierramearreruđa sámiid kultur- ja giellabeassedoibmii sámiid ruovttuguovllus.
Rahoitus kanavoituu saamelaiskäräjien kautta toimintaa järjestäville tahoille.
Ruhtadeapmi juhkkojuvvo sámedikki bokte doaimma ordnejeaddji surggiide.
Opetus- ja kulttuuriministeriö myönsi saamelaiskäräjille valtionavustuksena 350 000 euroa inarinsaamen, koltansaamen ja pohjoissaamen kielipesätoimintaan sekä 150 000 euroa saamelaislasten ja – nuorten kieltä elvyttävään toimintaan (kielipesä- ja kielikylpykerhotoiminta).
Oahpahus- ja kulturministeria mieđihii sámediggái stáhtadoarjjan 350 000 euro anárašgiela, nuortalašgiela ja davvisámegiela giellabeassedoibmii sihke 150 000 euro sámemánáid ja – nuoraid giela ealáskahtti doibmii (giellabeasse- ja giellalávgunriekkesdoaibma).
Kielipesä on kielellisen vähemmistön tai alkuperäiskansan lapsille tarkoitettu hoitopaikka, jossa kaikki toiminta tapahtuu alusta asti pelkästään saamen kielellä.
Giellabeassi lea gielalaš uhcitloguálbmoga dahje eamiálbmoga mánáide oaivvilduvvon dikšobáiki, gos buot doaibma dáhpáhuvvá álggu rájes dušše beare sámegillii.
Toiminta toteutetaan järjestämällä alle kouluikäisille lapsille saamenkielistä päivähoitoa tai avointa varhaiskasvatustoimintaa sekä koululaisille iltapäivätoimintaa kielikylpymenetelmää käyttäen.
Doaibma čađahuvvo nu ahte lágiduvvo vuollái skuvlaahkásaš mánáide sámegielat beaivedikšu dahje rabas árrabajásgeassindoaibma sihke skuvlalaččaide veaigebeaidoaibma giellalávgunmetoda geavahemiin.
Saamen kieltä ja kulttuuria elvyttävä kerhotoiminta toteutetaan järjestämällä alle kouluikäisille lapsille ja koululaisille muutamana päivänä viikossa saamelaiskulttuuriin pohjautuvaa toimintaa kielikylpymenetelmää käyttäen
Sámegiela ja – kultuvrra ealáskahtti riekkesdoaibma čađahuvvo nu ahte lágiduvvo vuollái skuvlaahkásaš mánáide ja skuvlalaččaide muhtun beaivve vahkus sámekultuvrii vuođđuduvvi doaibma giellalávgunmetoda geavahemiin.
Saamelaiskäräjien hallitus vahvisti kokouksessaan 2.2.2012 avustusten käyttösuunnitelmat.
Sámedikki stivra nannii čoahkkimisttis 2.2.2012 doarjagiid geavahanplánaid.
Saamelaisten kielipesä- ja kielikylpykerhotoiminnan valtionavustukset vuonna 2012: 1.
Sámiid giellabeasse-ja giellalávgunriekkesdoaimma stáhtadoarjagat jagis 2012: 1.
Koltansaamen kielipesä, Ivalo 58 085 €
Nuortalašgiela giellabeassi, Avvil 58 085 €
Saamen kieliteko - palkinnon säännöt
Sámi gielladahku-bálkkašumi njuolggadusat
1 § Palkinto
1 § Bálkkašupmi
Palkinnon nimi on Saamen kieliteko palkinto
Bálkkašumi namma lea Sámi gielladahku bálkkašupmi.
Palkinnon on perustanut Suomen saamelaiskäräjät.
Bálkkašumi lea vuođđudan Suoma sámediggi.
2 § Palkinnon tarkoitus
2 § Bálkkašumi dárkkuhus
Saamen kieliteko palkinnon tarkoitus on antaa tunnustusta saamenkielisten palvelujen ja saamen kielen aseman edistämiseksi tehdystä ansiokkaasta työstä Suomessa.
Sámi gielladahku bálkkašumi dárkkuhussan lea addit dovddastusa sámegielat bálvalusaid ja sámegiela sajádaga ovddideapmin dahkkon ánssolaš barggus Suomas.
Palkinnon tarkoitus on kannustaa palkinnon saajaa parantamaan entisestään saamen kielen eteen tehtyä työtä ja kannustaa kaikkia viranomaisia parantamaan saamenkielen asemaa.
Bálkkašumi dárkkuhussan lea movttiidahttit bálkkašumi oažžu buoridit ain ovddežis sámegiela ovdii dahkkon barggu ja movttiidahttit buot virgeoapmahaččaid buoridit sámegiela sajádaga.
3 § Palkinnon saajan valinta
3 § Bálkkašumi oažžu válljen
Saamen kieliteko- palkinnon myöntää saamen kielineuvosto.
Sámi gielladahku- bálkkašumi mieđiha sámi giellaráđđi.
Päätöksestä ei voi valittaa.
Mearrádusas ii sáhte váidalit.
4 § Palkinto
4 § Bálkkašupmi
Palkinto vaihtuu joka toinen vuosi ja sen tekemisestä vastaa Sámi Duodji ry:n valitsema saamelaistaitelija tai - käsityöntekijä.
Bálkkašupmi rievdá juohke nuppi jagi ja dan dahkamis vástida Sámi Duoji rs válljen sámedáiddár dahje - duojár.
5 § Palkinnon myöntäminen
5 § Bálkkašumi mieđiheapmi
Palkinnon saajaa voivat ehdottaa saamen kielineuvoston jäsenet ja varajäsenet kielineuvoston kokouksessa.
Bálkkašumi oažžu sáhttet evttohit sámi giellaráđi lahtut ja várrelahtut giellaráđi čoahkkimis.
Palkinto myönnetään joka toinen vuosi saamen kielineuvoston päättämänä ajankohtana.
Bálkkašupmi mieđihuvvo juohke nuppi jagi sámi giellaráđi mearridan áigge.
Palkinto myönnetään ensisijaisesti viranomaisille ja yhteisöille ja vain erityisperusteluin yksityishenkilöille.
Bálkkašupmi mieđihuvvo ovdasajis virgeoapmahaččaide ja servošiidda ja dušše sierra vuođustusaiguin priváhtaolbmui.
Palkinnon saajan valinta tulee perustella kirjallisesti saamen kielellä ja suomeksi.
Bálkkašumi oažžu válljema galgá vuođustallat čálalaččat sámegillii ja suomagillii.
Palkintoa ei voi myöntää samalle taholle toistuvasti ilman erityisperusteluja.
Bálkkašumi ii sáhte mieđihit seamma orgánai jotkkolaččat almmá sierra vuođustusaid haga.
6 § Palkinnon saajan velvollisuudet
6 § Bálkkašumi oažžu geatnegasvuođat
Palkinto velvoittaa saajaa jatkamaan työtä saamen kielen aseman ja saamenkielisten palvelujen parantamiseksi.
Bálkkašupmi geatnegahttá oažžu joatkit barggu sámegiela sajádaga ja sámegielat bálvalusaid buorideami várás.
Palkinnon saajalla on oikeus hyödyntää palkintoa ja sen perusteluja omassa viestinnässään.
Bálkkašumi oažžus lea vuoigatvuohta geavahit ávkin bálkkašumi ja dan vuođustusaid iežas diehtojuohkimis.
7 § Sääntöjen muuttaminen
7 § Njuolggadusaid nuppástuhttin
Näitä sääntöjä voidaan muuttaa saamelaiskäräjien hallituksessa.
Dáid njuolggadusaid sáhttá nuppástuhttit sámedikki stivrras.
Säännöt hyväksytty saamelaiskäräjien hallituksen kokouksessa 25.5.2010.
Njuolggadusat dohkkehuvvon sámedikki stivrra čoahkkimis 25.5.2010.
Muut.
Nupp.
hyv.
dohkk.
sh. kok.19.12.2011.
sámedikki stivrra čoahkkimis 19.12.2011.
Nämä säännöt on tehty samansisältöisinä pohjois-, koltan- ja inarinsaameksi sekä suomeksi.
Dát njuolggadusat leat dahkkon seamma sisdoaluin davvisáme-, nuortalaš- ja anárašgillii sihke suomagillii.
Inarin saamelaisten kirkkopäivien ohjelmistoon kuuluu kirkollisten tilaisuuksien ja konserttien lisäksi myös laadukas taide- ja käsityönäyttely, johon on kutsuttu saamelaisia taiteilijoita ja käsityön tekijöitä Ruotsista, Norjasta ja Suomesta.
Anára Sámi girkobeivviid prográmmii gullá girkolaš dilálašvuođaid ja konsearttaid lassin maid alladássásaš dáidda- ja duodječájáhus, masa leat bovdejuvvon sámi dáiddárat ja duojárat Ruoŧas, Norggas ja Suomas.
Ruotsin Sopperosta osallistuu Britta Marakatt-Labba, jolta nähdään tauluja ja kirkkotekstiilejä. Rannveig Persen Norjan Karasjoelta esittelee valokuvia ja digitaalisia kollaaseja.
Ruoŧa Sohpparis boahtá Britta Marakatt-Labba, geas oaidnit dávvaliid ja girRannveig Persen Norgga Kárášjogas ovdanbuktá čuovgagovaid ja digitála kollášaid.
Inarilaista osaamista edustavat Aune Kuuva, Merja Aletta Ranttila ja Pekka Hermanni Kyrö.
Anára čehppodaga čájehit Aune Kuuva, Merja Aletta Ranttila ja Pekka Hermanni Kyrö.
nut valokuvaaja Martti Rikkonen.
Aune KuuMartti Rikkonen Anáris.
Merja Aletta Ranttilan uusissa kuvissa nähdään enkeleitä.
Merja Aletta Ranttila ođđa govain leat eŋgelat.
Pekka Hermanni Kyrön maalauksissa on jo tutuksi tullutta murtomaarealismia, maaluksia lumisilta kairoilta.
Pekka Hermanni Kyrö málagovain fas oaidnit su iežas mihtilmas stiillain ráhkaduvvon muohtaduoddariid.
Utsjokelaisen
Ohcejohkalaš Outi Pieski stuorkotekstiillaid.
Utsjoen seurakunta on lainannut Inarin näyttelyä varten Päivi Ruottisen valmistamia kirkkotekstiilejä, jotka on suunnitellut Arkkitehtitoimisto Matti Porkka ky.
Ohcejoga searvegoddi lea luoikan Anára čájáhussii girkotekstiillaid, maid lea plánen arkiteaktadoaimmahat Matti Porkka Ky ja gorron Päivi Ruottinen Roavvenjárggas 1992.
Kirkkotekstiilejä edustavat myös Lapin ortodoksisen seurakunnan jumalanpalveluspuvut.
Girkotekstiillaide gullet maid Lappi ortodoksalaš searvegotti ipmilbálvalusbiktasat.
Toimittaessaan jumalanpalveluksia, rukoushetkiä, mysteerioita tai muita toimituksia papisto käyttää erityisiä jumalanpalveluspukuja.
Go báhpat doaimmahit ipmilbálvalusaid, rohkosbottuid, mysteriaid dahje eará doaimmahusaid, sii geavahit erenoamáš ipmilbálvalusbiktasiid.
Käytäntö perustuu Jumalan profeetta Moosekselle antamiin ohjeisiin valmistaa papistolle erityiset puvut pyhien palvelusten toimittamista varten. (2.
Dán geavada vuođđun lea Ipmila profehta Mosesii addin rávvagat goaruhit báhpaide earenoamáš biktasiid bassi doaimmahusaid doaimmaheame várás (2.
Moos.28).
Moses 28).
Lisäksi yleisö pääsee tutustumaan erilaisiin ortodoksisessa jumalanpalveluksessa käytettäviin sakraaliesineisiin.
Dáid lassin álbmot beassá oahpásmuvvat vel eará ortodoksalaš ipmilbálvalusain geavahuvvon gálvvuide.
Enkelien suuri saatto koostuu kahdeksasta enkeliaiheisesta ikonista, jotka on maalannut vihantilainen Elli Tiittanen Veikko Tiittasen valmistamille pohjille.
” Eŋgeliid stuorra sisaboahtima ” dahjege gávcci ikona lea málen Elli Tiittanen Vihanti-nammasaš báikkis. Su isit Veikko Tiittanen lea duddjon ikonaid vuođuid.
Tiittasten pariskunnan lahjoittamat ikonit tullaan ripustamaan Nellimin ortodoksikirkon sisätorniin.
Tiittas-bárragoddi lea skeŋken ikonaid, mat dasto heŋgejuvvojit Njellema ortodoksalaš girku sisdordnii.
Valokuvaaja Topi Ikäläisen valokuvanäyttely Pohjoiset pyhäköt kertoo hiippakuntamme historiasta ja tästä päivästä, idän ortodoksisen kirkon rikkaasta perinnöstä hiippakunnan alueella.
Fotográfa Topi Ikäläinen čuovgagovvačájáhus Davvitempelat muitala min bismagotti historjjá ja dán beaivvi birra, ja nuortti ortodoksalaš girku rikkes árbevieru birra min bismagotti guovllus.
Sámi Duodji ry tuo näyttelyyn joukon aktiivisia käsityöntekijöitä, jotka antavat käsityönäytöksiä.
Sámi Duodji ry buktá čájáhussii aktiivvalaš duojáriid, geat ovdanbuktet duddjoma ja čájehit iežaset
Suomen saamelaisten yhteinen käsityöyhdistys Sápmelaš Duodjárat ry perustettiin vuonna 1975, nykyisin yhdistyksen nimi on Sámi Duodji ry..
dujiid. Suoma sámiid oktasaš duodjesearvi vuođđuduvvui jagis 1975, ja dalle searvvi namman lei
Yhdistyksellä on Inarissa ja Enontekiön Hetassa toimipaikat, joissa on sekä näyttelyssä että myytävänä vain aitoja saamenkäsitöitä.
Sápmelaš Duodjárat ry.. Anáris ja Heahtás leat searvvi doaibmabáikkit, gos leat duodječájáhusat
Lisäksi niistä voi ostaa saamelaista kirjallisuutta ja musiikkia.
Dasa lassin doppe sáhttá oastit sámi girjjálašvuođa ja musihka.
Näyttelyn avaa Saamelaiskäräjien puheenjohtaja Klemetti Näkkäläjärvi, ja piispa Samuel Salmi siunaa näyttelyn.
Čájáhusa rahpá Sámedikki sátnejođiheaddji Klemetti Näkkäläjärvi, ja bisma Samuel Salmi sivdnida čájáhusa.
Avajaistilaisuus järjestetään Inarin kirkonkylän alakoululla torstaina 11.6. klo. 19.00 kutsuvieraille, mutta yleisö on tervetullut tutustumaan näyttelyyn maksutta perjantaina ja lauantaina klo 10.00 - 20.00 sekä sunnuntaina klo 10.00 - 18.00.
Rahpandilálašvuohta ordnejuvvo Anára girkosiidda vuolleskuvllas duorastaga 11.6. dmu 19.00 bovdejuvvon gussiide, muhto álbmot lea buresboahtán geahččat čájáhusa nuvttá bearjadaga ja lávvordaga dmu 10.00 – 20.00 ja sotnabeaivve dmu 10.00-18.00.
Näyttely kestää vain kolme päivää, joten kannattaa kiiruhtaa Inariin kirkkopäivien aikana 12. – 14.6., jos haluaa tutustua näihin töihin.
Čájáhus bistá dušše golbma beaivve, nu ahte gánnáha gal doapmat Anárii girkobeivviid áigge 12. – 14.6., juos háliida oahpásmuvvat dáid dujiide.
Lisätietoja antaa Anni Näkkäläjärvi, Saamelaiskäräjien koulutus- ja oppimateriaalitoimisto, puh. 010-839 3117.
Lassedieđuid čájáhusa birra addá Anni Näkkäläjärvi, Sámedikki skuvlen- ja oahppamateriáladoaimmahat, tel. +358 (0)10-839 3117.
Saamelaiskäräjien kulttuurilautakunta jakoi kokouksessaan 31.1. – 1.2.2013 vuoden 2013 Saamelaiskäräjien kulttuuriavustukset.
Sámedikki kulturlávdegoddi jugii čoahkkimisttis 31.1. – 1.2.2013 jagi 2013 Sámedikki kulturdoarjagiid.
Valtion talousarviossa saamelaiskielisen kulttuurin edistämiseen ja saamelaisjärjestöjen toimintaan (ns. saamelainen kulttuurimääräraha) vuodelle 2013 on osoitettu 182 000 euroa, josta 10 650 euroa Utsjoen saamelaiskirkkotupien ylläpitoon.
Stáhta bušeahtas sámegielat kultuvrra ovddideapmái ja sámeservviid doaibmamii (ng. sápmelaš kulturmearreruhta) jahkái 2013 lea čujuhuvvon 182 000 euro, mas 10 650 euro Ohcejoga sámegirkostobuid bajásdoalu várás.
Varsinaisena kulttuuritukena myönnettiin yhteensä 96 600 €, yhdistysten toiminta-avustuksina 54 600 € ja julkaisutukena 27 800 €. Varsinaisessa kultturituessa avustuksia myönnettiin kullekin sektorille seuraavasti: kirjallisuus 8 600 €, musiikki 12 000 €, käsityö (duodji) 12 500 €, muu kulttuurituki 39 300 €, kulttuuritapahtumat 18 000 €, teatteri 3 000 €, matka-avustus 2 300 € ja kuvataide 900 €.
Áitosaš kulturdoarjjan mieđihuvvui oktiibuot 96 600 €, sámeservviid doaibmadoarjagin 54 600 € ja almmustahttindoarjagin 27 800 €. Áitosaš kulturdoarjagis veahkkeruđat mieđihuvvojedje guđege doaibmasuorgái čuovvovaččat: girjjálašvuohta 8 600 €, musihkka 12 000 €, duodji 12 500 €, eará kulturdoarjja 39 300 €, kulturdáhpáhusat 18 000 €, teáhter 3 000 €, mátkeveahkkeruhta 2 300 € ja govvadáidda 900 €.
Valtion vuoden 2009 talousarvioesityksessä on esitetty 205 000 euroa
Jagi 2009 stáhta bušeahttaárvalusas lea evttohuvvon 205 000 euro
Saamelaiskäräjät julistaa tästä määrärahasta myönnettävät avustukset haettaviksi.
Sámediggi almmuha ohcanláhkai doarjagiid, mat mieñihuvvojit dán mearreruñas.
Avustushakemukset on toimitettava kulttuurilautakunnalle viimeistään 30. marraskuuta 2008 mennessä osoitteella; Saamelaiskäräjät, Kulttuurilautakunta, PL 41, 99981 UTSJOKI.
Doarjjaohcamušaid galgá doaimmahit kulturlávdegoddái maŋimustá 30. skábmamánu 2008 rádjai čujuhusain:; Sámediggi, Kulturlávdegoddi, PL 41, 99981 OHCEJOHKA.
Hakulomakkeita ja lisätietoja saa kulttuurisihteeriltä puh. 010 839 3103 ja fax 010 839 3131 sekä sähköpostitse inker-anni.sara@samediggi.fi.
Ohcanskoviid ja lassedieñuid fidne kulturčállis tel. 010 839 3103 ja fáksa 010 839 3131 sihke šleañgapoastta bokte
Lomakkeet ovat myös tulostettavissa Saamelaiskäräjien verkkosivuilta osoitteessa www.samediggi.fi.
inker-anni.sara@samediggi.fi. Skoviid sáhttá maiddái čálihit Sámedikki internetsiidduin čujuhusas www.samediggi.fi
Utsjoella 24.10.2008 Saamelaiskäräjät
Ohcejogas 24.10.2008 Sámediggi
26.11.2012, Saamelaiskulttuurikeskus Sajos, Inari
26.11.2012, Sámekulturguovddáš Sajos, Anár
Kutsumme kaikki saamelaistoimijat pohtimaan tulevaisuuden painopisteitä ja kehittämään apurahojen kohdentamista yhteisölle tärkeisiin hankkeisiin.
Mii bovdet buot sámedoaibmiid guorahallat boahttevuođa deaddosurggiid ja ovddidit veahkkeruđaid čujuheami servošii dehálaš fidnuide.
Seminaarin aamupäivä käytetään hakumenettelyn sekä kulttuurimäärärahan teknisten ohjeiden parissa sekä kuullaan eri rahoituslähteistä ja iltapäivällä aloitamme alustuksella Saamelaiskäräjien " taide-, käsityö ja kulttuuripoliittisesta " - ohjelmaluonnoksesta.
Seminára iđitbeaivvi geavahat ohcanmeannudeami sihke kulturmearreruđa teknihkalaš rávvagiid gieđahallamii sihke gullat sierra ruhtadangálduid birra ja veaigebeaivve álggahat vuođđoságain Sámedikki " dáidda-, duodje- ja kulturpolitihkalaš " - prográmmahápmosa birra.
Seminaarin päätteeksi julkistetaan Saamelaiskäräjien kulttuurilautakunnan myöntämä kulttuuripalkinto.
Seminára loahpas almmustahtto Sámedikki kulturlávdegotti mieđihan kulturbálkkašupmi.
Maksuttoman ja kaikille avoimen tilaisuuden järjestää Saamelaiskäräjien kulttuurilautakunta.
Nuvttá ja buohkaide rabas dilálašvuođa lágida Sámedikki kulturlávdegoddi.
Ohjelma löytyy osoitteesta: www.samediggi.fi
Prográmma gávdno čujuhusas: www.samediggi.fi
Tervetuloa !
Buresboahtin !
Lisätietoja ja ilmoittautumiset:
Lassediehtu ja almmuheamit:
Saamelaiskäräjät Kulttuurilautakunta Saamelaiskulttuurikeskus Sajos Tel.
Má. plánejeaddji, Marjukka Helander, marjukka. helander (at) samediggi.
+ 358 (0) 10 839 3100 FI- 99870 Inari
Sámediggi Kulturlávdegoddi Sámekulturguovddáš Sajos Tel. + 358 (0) 10 839 3100 FI- 99870 Anár
Taikalamppu on lastenkulttuurikeskusten verkosto, jonka tarkoituksena on kehittää lasten ja nuorten taide- ja kulttuuripalveluita koko valtakunnassa tukemalla jo olemassa olevien lastenkulttuurikeskusten toimintaa ja edistää edellä mainittujen palveluiden syntymistä sinne, missä niitä ei vielä ole.
Diidalámppá lea mánáidkulturguovddážiid fierpmádat, man dárkkuhussan lea ovddidit mánáid ja nuoraid dáidda- ja kulturbálvalusaid olles riikkas doarjumiin dálá mánáidkulturguovddážiid doaimma ja ovddidit dás namuhuvvon bálvalusaid šaddama dohko, gos dat eai vel leat.
Jokaisella Taikalamppu-verkoston jäsenellä on oma taiteenalakohtainen kehittämisalueensa lastenkulttuurin kentällä.
Juohke Diidalámpá-fierpmádaga lahtus lea iežas dáidasuorgeguovdasaš ovddidansuorgi mánáidkultuvrras.
Taikalampun lastenkulttuuritoiminta on laajentunut vuosien aikana perinteiseltä kulttuurisektorilta osaksi laajempaa taide- ja kulttuurikasvatusta, terveyttä ja hyvinvointia koskevaa työtä.
Diidalámppá mánáidkulturdoaibma lea viidánan jagiid áigge árbevirolaš kultursektoras oassin viidásut dáidda- ja kulturbajásgeassima, ja oassin dearvvasvuođa ja buorredili guoskevaš barggu.
Viisivuotisella toimikaudella 2009-2013 Lapin lastenkulttuuriverkostoon kuuluvat Kemin, Kemijärven, Rovaniemen ja Tornion kaupungit, Ranuan kunta sekä Saamelaiskäräjät, joka toimii Enontekiön, Inarin, Sodankylän ja Utsjoen kuntien alueella.
Viđajahkásaš doaibmaáigodagas 2009-2013 Lappi mánáidkulturfierpmádahkii gullet Giema, Giemajávrri, Roavvenjárgga ja Durdnosa gávpogat, Ranua gielda ja Sámediggi, mii doaibmá Eanodaga, Anára, Soađegili ja Ohcejoga gielddain.
Saamelaisen lastenkulttuurikeskuksen toimintaa rahoittavat Opetusministeriö, saamelaisalueen kunnat (Enontekiö, Utsjoki, Sodankylä ja Inari) ja Saamelaiskäräjät.
Sámi mánáidkulturguovddáža doaimma ruhtadit Oahpahusministeriija, sámeguovllu gielddat (Eanodat, Ohcejohka, Soađegilli ja Anár) ja Sámediggi.
Verkoston jäsenten budjeteista Opetusministeriön avustuksen osuus voi olla korkeintaan puolet ja jäsenten omarahoitusosuus vastaavasti vähintään puolet.
Fierpmádaga lahtuid bušeahtain Oahpahusministeriija doarjaga oassi sáhttá leat eanemustá bealli ja lahtuid iežasruhtaoassi fas uhcimustá bealli.
Rahoituspäätökset tehdään vuosittain.
Ruhtadanmearrádusat bargojit jahkásaččat.
Saamelainen lastenkulttuurikeskus jatkaa saamelaislasten- ja nuorten kielen ja kulttuurin tukemista toiminnallisten työpajojen, teemapäivien ja tapahtumien kautta.
Sámi mánáidkulturguovddáš joatká sámemánáid- ja nuoraid giela ja kultuvrra doarjuma bargobájiid, teemabeivviid ja dáhpáhusaid bokte.
Taiteenalakohtaisesti tuetaan erityisesti saamelaista kulttuuria sekä sarjakuvaan ja mediakasvatukseen liittyvää toimintaa.
Dáiddasurggiin dorjojuvvojit erenomážit sáme kultuvra ja maiddái ráidogovvii ja mediabajásgeassimii gullevaš doaibma.