pere/sami_parallel huggingface dataset:
Saamelaiskäräjien varsinaisen toiminnan menoista 47 % on henkilöstökuluja.
Sámedikki aitosaš doaimma goluin 47 % leat bargoveahkagolut.
Poliittiseen toimintaan ja kokouksiin on varattu 11 % varsinaisen toiminnan budjetista.
Politihkalaš doibmii ja čoahkkimiidda lea várrejuvvon 11 % aitosaš doaimma bušeahtas.
Vuokrakulut ovat 21 % talousarviosta.
Láigogolut leat 21 % bušeahtas.
Muita kuluja on 21 % sisältäen mm. hallintokulut.
Eará golut leat 21 % mat sisttis dollet ee. hálddahusgoluid.
Saamelaiskäräjien varsinaisen toiminnan rahoituksesta 78 % tulee oikeusministeriöstä, 4,8 % opetus- ja kulttuuriministeriöstä, 15 % on oikeusministeriön vuokra-avustusta ja 2,2 % on oman toiminnan tuloja.
Sámedikki aitosaš doaimma ruhtadeamis 78 % boahtá vuoigatvuohtaministeriijas, 4,8 % oahpahus- ja kulturministeriijas, 15 % lea vuoigatvuohtaministeriija láigodoarjja ja 2,2 % leat iežas doaimma boađut.
Saamelaiskäräjät jakaa valtionavustuksia saamenkielisten sosiaali- ja terveyspalvelujen ja varhaiskasvatuspalvelujen tuottamiseen sekä saamenkieliseen oppimateriaalituotantoon ja saamelaisiin kulttuuripalveluihin 2,234 miljoonaa euroa.
Sámediggi juohká stáhtadoarjagiid sámegielat sosiála- ja dearvvasvuohtabálvalusaid ja árrabajásgeassinbálvalusaid buvttadeapmái sihke sámegielat oahppamateriálabuvttadeapmái ja sámi kulturbálvalusaide 2,234 miljovnna euro.
Saamelaiskäräjien erillisprojektien tulot ja menot ovat 391 000 euroa.
Sámedikki sierranasprošeavttaid boađut ja golut leat 391 000 euro.
Sajoksen palveluyksikön budjetti on 1,267 miljoonaa euroa.
Sajosa bálvalanovttadaga bušeahtta lea 1,267 miljovnna euro.
Budjettivuoden tuloiksi ja valtionavustuksiksi on arvioitu kokonaisuudessaan 6,615 miljoonaa euroa.
Bušeahttajagi boahtun ja stáhtadoarjjan lea árvvoštallon oppalaččat 6,615 miljovnna euro.
Saamelaiskäräjien talousarviossa tuloja on 9,36 % enemmän kuin vuoden 2014 talousarviossa.
Sámedikki bušeahtas boađut leat 9,36 % eanet go jagi 2014 bušeahtas.
Tulojen kasvu selittyy pääasiassa saamelaiskäräjien vaaleilla ja niiden erillisrahoituksesta.
Boađuid lassáneapmi boahtá váldoáššis sámedikki válggain ja daid sierranasruhtadeamis.
Saamelaiskäräjät asetti kahdeksan päätavoitetta budjettivuodelle 2015.
Sámediggi ásahii gávcci váldoulbmila bušeahttajahkái 2015.
Päätavoitteena on saamelaiskäräjien vaalien järjestäminen.
Váldoulbmilin lea sámedikki válggaid ordnen.
Edunvalvontaa koskevat tavoitteet käsittelevät ILO 169-sopimuksen ratifiointia, osallistumista hallitusneuvotteluihin, saamen kielten elvytysohjelman toimeenpanoa ja pohjoismaisen saamelaissopimuksen hyväksymistä.
Ovddugohcima guoskevaš ulbmilat gusket ILO 169-soahpamuša ratifiserema, oassálastima ráđđehusráđđádallamiidda, sámegielaid ealáskahttinprográmma ollašuhttima ja davviriikkalaš sámesoahpamuša dohkkeheami.
Saamelaiskäräjien hallinnon ja oman toiminnan kärkitavoitteiksi asetettiin saamelaiskäräjien työjärjestyksen uudistaminen ja henkilöstöhallinnon kehittäminen.
Sámedikki hálddahusa ja iežas doaimma njunušulbmilin ásahuvvojedje sámedikki bargoortnega ođasmahttin ja bargoveahkahálddahusa ovddideapmi.
Saamelaiskäräjät hyväksyy budjettivuonna sukupolviohjelman ja järjestää saamelaisten yhteisöllisyyttä tukevan saamelaiskulttuurinmukaisen saamelaisten kansallispäivän juhlan 6.2.2015 Inarissa ja juhla myös streamataan.
Sámediggi dohkkeha bušeahttajagi sohkabuolvaprográmma sihke lágida sámiid servvolašvuođa doarju, sámekultuvrra mieldásaš sámiid álbmotbeaivve ávvudeami 6.2.2015 Anáris ja ávvudeapmi maiddái striimejuvvo.
Yleiskokous hyväksyi lisäksi yksityiskohtaiset sektorikohtaiset tavoitteet ja niiden talousarviot mm. edunvalvonnan, kielellisten oikeuksien, erillisprojektien ja Sajoksen palveluyksikön osalta.
Dievasčoahkkin dohkkehii lassin dárkilis sektorguovdasaš ulbmiliid ja daid bušeahtaid ee. ovddugohcima, gielalaš vuoigatvuođaid, sierranasprošeavttaid ja Sajosa bálvalusovttdaga oasil.
Saamelaiskäräjien kokous nimesi saamelaiskäräjien nuorisoneuvoston varajäseneksi eroa pyytäneen Anna-Katariina Feodoroffin tilalle Leena Fofonoffin.
Sámedikki čoahkkin nammadii sámedikki nuoraidráđi várrelahttun, earu bivdán Anna-Katariina Feodoroff sadjái, Leena Fofonoff.
Saamelaiskäräjien kokouksen internetlähetystä seurasi 179 katsojaa.
Sámedikki čoahkkima internetvuolggahusa čuvvo 179 geahčči.
Saamelaiskäräjien hallituksen vuoden ensimmäinen kokous
Sámedikki stivrra jagi vuosttas čoahkkin
Saamelaiskäräjien hallitus piti vuoden ensimmäisen kokouksen puhelinkokouksena 12.1.2015.
Sámedikki stivra doalai jagi vuosttas čoahkkima telefončoahkkimin 12.1.2015.
Kokouksen asialistalla oli kahden poronhoitoa koskevan lausunnon hyväksyminen.
Čoahkkima áššelisttus lei boazodoalu guoski guovtte cealkámuša dohkkeheapmi.
Lapin Aluehallintovirastossa on vahvistettavana Näkkälän paliskunnan kokouksen tekemä päätös jakaa paliskunta eteläiseen ja pohjoiseen osaan.
Lappi Guovlluhálddahusvirgedoaimmahagas (GUVI) lea nannenláhkai Neakkela bálgosa čoahkkima dahkan mearrádus, mii guoská bálgosa juohkima mátta ja davvi oassái.
Lapin AVI on pyytänyt asiasta lausuntoa saamelaiskäräjien lisäksi eri viranomaisilta ja järjestöiltä.
Lappi GUVI lea bivdán áššis cealkámuša sámedikki lassin sierra virgeoapmahaččain ja organisašuvnnain.
Saamelaiskäräjät on saanut vuonna 2012 ensimmäisen esityksen alueen saamelaisilta paliskunnan jakamiseksi.
Sámediggi lea ožžon jagi 2012 vuosttas evttohusa guovllu sámiin bálgosa juohkimis.
Saamelaiskäräjät on kuullut lausunnon valmistelussa Näkkälän paliskunnan poronomistajia ja huomioinut paliskunnan osakkaiden antamat lausunnot Lapin AVI:lle loppusyksystä 2014 järjestetyssä osakkaiden kirjallisessa kuulemisessa.
Sámediggi lea gullan cealkámuša válmmaštallamis Neakkela bálgosa badjeolbmuid ja vuhtiiváldán bálgosa osolaččaid addin cealkámušaid Lappi GUVI:i loahppačavččas 2014 ordnejuvvon osolaččaid čálalaš gullamis.
Saamelaiskäräjät on myös huomioinut KHO:n vuonna 2014 tekemän päätöksen Mäntyjärven paliskunnan jakamisesta ja yhdistämisestä kahteen naapuripaliskuntaan.
Sámediggi lea maiddái vuhtiiváldán AHR:a jagi 2014 dahkan mearrádusa Mäntyjärvi bálgosa juohkimis ja ovttastahttimis guovtte kránnjábálgosii.
KHO on ratkaisussaan todennut paliskunnan jakamisen olevan lainmukainen ja turvaavan poronhoitolaissa paliskunnan tehtäväksi säädetyt velvoitteet.
AHR lea čovdosis gávnnahan, ahte bálgosa juohkin lea lágalaš ja sihkkarastá boazodoallolágas bálgosa bargun ásahuvvon geatnegasvuođaid.
Poronhoitolain 7 § mukaan paliskunnan tehtävänä on mm. huolehtia siitä, että paliskunnan osakkaiden porot hoidetaan paliskunnan alueella ja että paliskunnan osakkaiden harjoittamaan poronhoitoon kuuluvat työt tulevat tehdyiksi.
Boazodoallolága 7 § mielde bálgosa bargun lea ee. fuolahit das, ahte bálgosa osolaččaid bohccot dikšojuvvojit bálgosa viidodagas ja ahte bálgosa osolaččaid boazodoallobarggut bohtet bargojuvvot.
Saamelaiskäräjät on käsitellyt lausunnossaan Näkkälän paliskunnan päätöstä ja sen vaikutuksia saamelaiskäräjien lakisääteisten tehtävien, saamelaiskulttuurin, saamelaisten kollektiivisten oikeuksia ja saamelaisten oikeusaseman näkökulmasta.
Sámediggi lea gieđahallan cealkámušas Neakkela bálgosa mearrádusa ja dan váikkuhusaid sámedikki lágas ásahuvvon bargguid, sámekultuvrra, sámiid kollektiivvalaš vuoigatvuođaid ja sámiid vuoigatvuođasajádaga perspektiivvas.
Saamelaiskäräjät tarkasteli paliskunnan päätöstä siten, miten paliskunnan tekemä päätös turvaa saamelaisten perustuslailliset ja kansainvälisissä sopimuksissa takaamat oikeudet.
Sámediggi guorahalai bálgosa mearrádusa danláhkai, mo bálgosa dahkan mearrádus sihkkarastá sámiid vuođđolágalaš ja riikkaidgaskasaš soahpamušain dáhkidan vuoigatvuođaid.
Näkkälän paliskunta on jaettu sisäisesti koko paliskunnan olemassaoloajan kahteen osaan, eteläiseen ja pohjoiseen osaan.
Neakkela bálggus lea juohkásan siskkáldasat bálgosa olles doaibmaáigge guovtte oassái, mátta ja davvi oassái.
Paliskunnan pohjoisessa osassa poronhoitoa harjoitetaan saamelaiskulttuurin perinteiden mukaisesti siidajärjestelmään pohjautuen ja poronhoidolla on alueen saamelaiskulttuuria ja saamen kieltä ylläpitävä ja tukeva merkitys.
Bálgosa davvioasis boazodoallu ollašuhtto sámekultuvrra árbevieruid mielde siidavuogádaga vuođul ja boazodoalus lea guovllu sámekultuvrra ja sámegiela bajásdoalli ja doarju mearkkašupmi.
Kummallakin alueella on omat poronhoitomallinsa, laidunalueet, vasanmerkityskaarteet ja paliskunnan etelä- ja pohjoisosan poroluvut luetaan erikseen.
Goappat guovllus leat iežaset boazodoallomállet, guohtoneatnamat, miessemearkungárddit ja bálgosa mátta- ja davvioasi bohccot lohkkojit sierra.
Paliskunta ei ole poronhoidollisesti yhtenäinen vaan jakautunut kahteen erilliseen osaan.
Bálggus ii leat boazodoalu dáfus oktilaš muhto juohkásan guovtte sierra oassái.
Poronhoitoa on pystytty harjoittamaan menestyksekkäästi kummallakin alueella ja paliskunta on pystynyt toimimaan hallinnollisesti yhdessä, koska paliskunnan sisäistä laidunrajaa ja paliskunnan päätöksiä on kunnioitettu.
Boazodoaluin leat bastán bargat ceavzilit guktuid guovlluin ja bálggus lea bastán doaibmat hálddahuslaččat ovttas, daningo bálgosa siskkáldas guohtoneanarádjá ja bálgosa mearrádusat leat gudnejahtton.
2000-luvun alkuvuosista lähtien eteläisen alueen poronhoitajat ovat tulleet pohjoisosan laidunalueelle joka talvi.
2000-logu álgojagiid rájes mátta guovllu badjeolbmot leat boahtán davvioasi guohtoneatnamii juohke dálvvi.
Pohjoisosan poronhoitajat ovat tehneet asiasta rikosilmoituksia ja paliskunta on tehnyt päätöksiä, jossa se on edellyttänyt eteläisen alueen poronhoitajia viemään poronsa omille laidunalueilleen.
Davvioasi badjeolbmot leat bargan áššis rihkusalmmuhusaid ja bálggus lea bargan mearrádusaid, mas dat lea eaktudan mátta guovllu badjeolbmuid doalvut bohccuideaset iežaset guohtoneatnamiidda.
Paliskunnan päätöksiä ei ole kunnioitettu ja laidunaluerikkomuksia on jatkettu ainakin kymmenen vuoden ajan.
Bálgosa mearrádusat eai leat gudnejahtton ja guohtoneanarihkkumušat leat joatkašuvvan goittotge logi jagi áigge.
Saamelaiskäräjät otti lausunnossaan huomioon Näkkälän paliskunnan tekemän lainvoimaisen päätöksen, Lapin AVI:n toimivallan, Suomen kansalliset ja kansainväliset velvoitteet saamelaisia kohtaan ja poronhoitolaissa paliskunnalle säädetyt tehtävät ja totesi, että Näkkälän paliskunnan tekemä päätös suojaa saamelaisten perustuslaillista kulttuurimuotoa ja on Suomen perustuslain mukaisten kansallisten ja Suomen ihmisoikeuksien mukaisten kansainvälisten velvoitteiden mukainen.
Sámediggi válddii cealkámušas vuhtii Neakkela bálgosa dahkan lágalaš mearrádusa, Lappi GUVI doaibmaválddi, Suoma sisriikkalaš ja riikkaidgaskasaš geatnegasvuođaid sámiid ektui ja boazodoallolágas bálgosii ásahuvvon bargguid ja gávnnahii, ahte Neakkela bálgosa dahkan mearrádus suddje sámiid vuođđolágalaš kulturhámi ja lea Suoma vuođđolágas dárkkuhuvvon álbmotlaš ja Suoma olmmošvuoigatvuođaid mieldásaš riikkaidgaskasaš geatnegasvuođaid mielde.
Päätös paliskunnan jakamisesta kuuluu paliskunnan päätösvaltaan ja päätös on tehty tasapuolisesti ja poronhoitolain mukaisesti.
Mearrádus bálgosa juohkimis gullá bálgosa mearridanváldái ja mearrádus lea dahkkon dásseveardásaččat ja boazodoallolága mielde.
Saamelaiskäräjät tukee Näkkälän paliskunnan päätöstä ja esittää, että AVI vahvistaa paliskunnan jakamisen ja paliskuntien rajat Näkkälän paliskunnan päätöksen mukaisesti.
Sámediggi doarju Neakkela bálgosa mearrádusa ja evttoha, ahte GUVI nanne bálgosa juohkima ja bálgosiid rájáid Neakkela bálgosa mearrádusa mielde.
Saamelaiskäräjät viittasi lausunnossaan myös KHO:n ratkaisuun Mäntyjärven paliskunnan rajojen vahvistamisessa, jossa KHO antaa ratkaisevan painoarvon paliskunnan omalle päätökselle.
Sámediggi čujuhii cealkámušas maiddái AHR:a čovdosii Mäntyjärvi bálgosa rájáid nannemis, mas AHR addá mearkkašahtti deattu bálgosa iežas mearrádussii.
Saamelaiskäräjien käsityksen mukaan poronhoidolliset syyt edellyttävät paliskunnan jakamista paliskunnan päätöksen edellyttämällä tavalla.
Sámedikki áddejumi mielde boazodoalu sivat eaktudit bálgosa juohkima bálgosa mearrádusa gáibidan vugiin.
Paliskunnan jakaminen edellyttää esteaidan rakentamista.
Bálgosa juohkin eaktuda rádjaáiddi áiduma.
Saamelaiskäräjät antoi lausunnon maa- ja metsätalousministeriöllä luonnoksesta susikannan hoitosuunnitelmaksi.
Sámediggi attii cealkámuša eana- ja meahccedoalloministeriijai hápmosis gumpenáli dikšunplánan.
Saamelaiskäräjät vaati lausunnossaan että saamelaisten kotiseutualueen paliskuntia on kuultava erikseen hoitosuunnitelmasta.
Sámediggi eaktudii cealkámušas ahte sámiid ruovttuguovllu bálgosiid galgá gullat sierra dikšunplánas.
Saamelaiskäräjien näkemyksen mukaan saamelaisten kotiseutualueella monen eri valtion alueella elävien susien suojelu tulisi järjestää valtioiden ja saamelaiskäräjien välisellä yhteistyöllä ja yhteisellä hoitosuunnitelmalla.
Sámedikki oainnu mielde sámiid ruovttuguovllus máŋgga sierra riikka viidodagas ealli gumppiid suodjaleami galggašii ordnet stáhtaid ja sámedikkiid gaskasaš ovttasbargguin ja oktasaš dikšunplánain.
Saamelaiskäräjät esittää yhteisen suurpetokomission perustamista Suomen, Venäjän, Norjan, Ruotsin sekä kunkin maan saamelaiskäräjien kesken suunnittelemaan suurpetokantojen hoitoa ja suojelua.
Sámediggi evttoha oktasaš spirekomišuvnna vuođđudeami Suoma, Ruošša, Norgga, Ruoŧa sihke guđege riikka sámedikki gaskii, mii pláne spirenáliid dikšuma ja suodjaleami.
Saamelaiskäräjät pitää hoitosuunnitelman kirjausta poronhoitoalueen susikannan kasvun rajoittamisesta erittäin tärkeänä, mutta korostaa edelleen, että susikannan suuruuden arvioinnissa ja susikannan hoidossa tulee ottaa huomioon myös Skandinavian ja Venäjän susipopulaatiot.
Sámediggi atná dikšunplána merkejumi boazodoalloguovllu gumpenáli laskama ráddjemis erenomáš dehalažžan, muhto deattuha viidásabbot, ahte gumpenáli sturrodaga árvvoštallamis ja gumpenáli dikšumis galgá vuhtiiváldit maiddái Skandinavia ja Ruošša gumpepopulašuvnnaid.
Seuraava saamelaiskäräjien hallituksen kokous järjestetään helmikuussa.
Sámedikki čuovvovaš stivrra čoahkkin ordnejuvvo guovvamánus.
Saamelaiskäräjien lausunto Näkkälän paliskunnan jaosta Lapin AVI:ille
Sámedikki cealkámuš Neakkela bálgosa juohkimis
Uudet saamelaiselokuvat vetonaulana: täyttivät Sajoksen auditorion kaksi kertaa Skábmagovat-tapahtumassa
Ođđa sámi filmmat geasuhedje Skábmagovat-festiválas
17. kertaa järjestetty alkuperäiskansojen elokuvafestivaali Skábmagovat – Kaamoksen kuvia pidettiin 22.1.-26.1.2015 Inarissa.
17. háve lágiduvvon eamiálbmogiid filbmafestivála Skábmagovat lei 22.1.-26.1.2015 Anáris.
Festivaalin pääteemana oli Latinalainen Amerikka.
Festivála váldotemán lei Latiinnalaš Amerihká.
Festivaalin teema mahdollisti laajan kattauksen elokuvia ja mapucheohjaajavieraan Chilestä asti.
Festivála temá dagai vejolažžan fállát eamiálbmotfilbmamáilmmi girjáivuođa ja mapuchebagadalli gitta Chiles.
Jeannette Paillan toi festivaalille kaksi ohjaamansa dokumenttielokuvaa, keskeisenä teemana alkuperäiskansojen mailla sijaitsevien luonnonrikkauksien hyödyntäminen.
Jeannette Paillán buvttii festiválii guokte su bagadallan dokumentárafilmma, guovddáš temán dain ledje sisabahkkemat ja eamiálbmogiid eatnamiid luondduriggodagaid ávkkástallan.
Festivaalilla kehuja ja mahdollisesti pisimmät aplodit keräsi jakuuttiohjaaja Mihail Lukatševskin fiktioelokuva Urun Kun (Valkoinen päivä), joka oli tuotettu minimaalisella 7000 euron budjetilla.
Festiválas eanemus rámi ja vejolaččat guhkimus gieđaid speažžumiid dinii jakuhttabagadalli Mihail Lukatševski fikšuvdnafilbma Urun Kun (Vilges beaivi), mii lei buvttaduvvon unna binná 7000 euro bušeahtain.
Festivaalilla tarjoiltiin myös saamelaisia ensi-iltoja musiikkielokuvien muodossa, kun Ima Aikio-Arianaickin kolme uutta musiikkivideota saivat ensiesityksensä.
Festiválas fálaimet maid sámi premiearaid musihkkafilmmaid hámis, go Ima Aikio golbma ođđa musihkkavideo bohte vuosttaščájáhussii.
Musiikkivideoissa esiintyvä ja UMK-karsinnoissa kilpaileva saamelainen artisti Hilda Länsman avasi joiuilla festivaalit torstaina.
Musihkkavideoin lávlu ja UMK-gilvvohalli Hilda Länsman rabaige luđiin festivála duorastaga.
Avajaiset keräsivät ennätysyleisön pakkasesta huolimatta, kun 170 henkilöä löysi tiensä lumiteatteriin.
Rahpandoalut čohkkejedje vuordemeahttun ollu olbmuid Guovssahateáhterii buollašis beroškeahttá.
Avajaisissa esiteltiin myös saamelaisanimaattori Jouni Westin festivaalille tekemä tunnusvideo.
Rahpandoaluin čájehuvvui maid vuohččan animáhtor Jouni West festiválii dahkan dovdofilmmaš.
Tilaisuudessa julkaistiin myös saamelaiselokuvan kannalta hienoa avaus, kun saimme kertoa, että saamelainen elokuva on valittu pääteemaksi Kanadassa järjestettävälle ImagineNative festivaalille.
Rahpama oktavuođas bođii maid ovdan sámi filmma dáfus dehálaš ođas: sámi filbma lea váldotemá boahttejagi ImagiNATIVE-festiválas Kanadas boahtte čavčča.
Odotetusti Sami Film Lab:issa, Norjan Koutokeinossa tuotetut uudet saamelaiselokuvat saivat yleisön liikkeelle, täyttäen kulttuurikeskus Sajoksen auditorion kaksi kertaa.
Nu movt vurddiimetge Sámi Film Lab:as Guovdageainnus buvttaduvvon ođđa sámi filmmat ožžot olbmuid čoahkkanit, Sajosa auditoriija dievihiige guktii gehččiin daid filmmaid oktavuođas.
Yleisön iloksi näytökseen saapui myös suomen Big Brother-voittaja Andte Gaup-Juuso, joka näyttelee pääroolia elokuvassa Sami Boja.
Gehččiid maid ilosmahtii, go Suoma Big Brother vuoiti Andte Gaup-Juuso bođii báikki ala. Son neaktá váldorolla Sámi bojá filmmas.
Muista saamelaistuotannoista toista sataa katsojaa keräsivät Pohjois-Norjan maitoautonkuljettajien elämää seurannut Froda Grønmon Melkeveien ja yleisön sydäntä erityisen paljon lämmittäneet Harry Johansenin Ivnnit ja eallin sekä Silja Sombyn Bonki.
Eará sámi filmmat, mat čohkkejedje moaddečuođi geahčči guhtege, ledje Davvi-Norgga mielkeruvttu birra muitaleaddji Frode Grønmo Melkeveien ja gehččiid váimmuid liggii earenoamážit Harry Johansena Ivnnit ja eallin sihke Silja Somby Bonki.
Iltajuhlissa katsojia kiinnosti ruotsinsaamelainen Maxida Märak, joka esiintyi ensimmäistä kertaa Suomessa.
Eahketdoaluin gehččiid beroštahtii Maxida Märak, guhte lei vuosttáš háve lávddi alde Suoma bealde.
Festivaaleilla oli tänä vuonna kävijöitä yhteensä 2800, joista iltakonsertit vetivät kaikkiaan 490 kävijää.
Festivála čohkkii dan jagi gehččiid oktiibuot 2800, eahketdoaluin fitne 490 olbmo.
Lapsia ja nuoria oli noin 250-300, elokuva ja työpajakäyntejä kertyi yhteensä 550.
Mánát ja nuorat ledje sulaid 250-300, filbma ja bargobadje galledeamit čoggojedje oktiibuot 550.
Kävijämäärät vastasivat edellisvuosien kävijämääriä.
Geahččilogut ledjet seammasullasaččat go diibmá.
Sajoksen lisäksi esityksiä oli Siidan auditoriossa ja festivaalien tunnusmerkin, lumesta rakennetun Revontuliteatterin tiloissa.
Sajosa lassin filmmat čájehuvvojedje Siidda auditorias ja festivála dovdomearkkas, muohttagis huksejuvvon Guovssahasteáhteris.
Elokuvia esittettiin enemmän kuin koskaan, yhteensä 80.
Filmmat ledje eambbo go goassige ovdal, oktiibuot 80.
Skábmagovat-festivaalin järjestää Saamelaistaiteen Tuki ry yhteistyössä Saamelaismuseo ja luontokeskus Siidan, kulttuurikeskus Sajoksen, Elokuvakeskus Skábman, Saamelaisalueen koulutuskeskuksen ja YLE Sápmin kanssa.
Skábmagovat-festivála lágida Sámedáidaga doarjjasearvi rs, ovttasráđiid Sámemusea ja luondduguovddáš Siiddain, kulturguovddáš Sajosiin, Eamiálbmogiid filbmaguovddáš Skábmain, Sámi oahpahusguovddážiin ja YLE Sápmiin.
Tapahtuman rahoittajina toimivat Suomen Saamelaiskäräjät, Saamelaisneuvosto, Lapin taidetoimikunta, Inarin kunta, Opetus- ja kulttuuriministeriö, Suomen kulttuurirahasto, Lapin rahasto, AVEK – Audiovisuaalisen kulttuurin edistämiskeskus ja Taiteen edistämiskeskus.
Ruhtadeaddjin leat Sámeráđđi, Suoma Sámediggi, Lappi kulturdoaibmagotti, Anár gielda, Oahpahus- ja kulturministeriija, Suoma kulturruhtarádju, Lappi ruhtarádju, AVEK – audiovisualálaš kultuvrra ovddidanguovddáš, TAIKE – Dáidaga ovddidanguovddáš.
Festivaalin suojelijana toimii rouva Jenni Haukio.
Festivála suodjaleaddjin doaibmá rovvá Jenni Haukio.
Lisätietoja Jorma Lehtola, taiteellinen johtaja, puh.
Jorma Lehtola, dáiddalaš jođiheaddji, tel. +358 50 414 4349.
050 414 4349. Anne Kirste Aikio, puh.
Anne Kirste Aikio, festivála jođiheaddji tel. +358 40 768 1689.
040 768 1689. www.skabmagovat.fi
www.skabmagovat.fi
Tervetuloa Saamelaisten kansallispäivän juhlaan Inariin 6.2.2015 !
Buresboahtin Sámiid álbmotbeaivvi ávvudeapmái Anárii 6.2.2015 !
Saamelaiskäräjät järjestää Saamelaisten kansallispäivän juhlan Inarin Saamelaiskulttuurikeskus Sajoksessa perjantaina 6.2.2015 klo 17.00 - 19.00.
Sámediggi lágida Sámiid álbmotbeaivvi ávvudeami Anára Sámekulturguovddáš Sajosis bearjadaga 6.2.2015 diibmu 17.00 - 19.00.
Lapsille on Sajoksen pihalla poroajelua, tulistelua ja syötävää klo 15.30 - 17.00.
Mánáide lea Sajosa šiljus herggiin vuodjin, dolastallan ja borramuš diibmu 15.30 - 17.00.
Saamelaiskäräjät tarjoaa kahvia ja pientä syötävää klo 16.00 - 17.00 Sajoksen aulassa.
Sámediggi fállá káfe ja juoga smávva, maid borastit, diibmu 16.00 - 17.00 Sajosa aulas.
Juhlaa voi seurata myös live stream lähetyksenä osoitteessa:
Dilálašvuođa sáhttá čuovvut maid streamsáttan neahta bokte: www.sogku.fi/live.
Saamelaiskäräjät järjestää yhteistyössä Inarin seurakunnan kanssa bussikuljetukset Hetasta, Utsjoelta, Vuotsosta, Sevettijärveltä ja Angelista Inariin sekä takaisin.
Sámediggi ordne ovttas Anára searvegottiin bussesáhtuid Heahtás, Ohcejogas, Vuohčus, Čeavetjávrris ja Áŋŋelis Anárii sihke ruovttoluotta.
Hetasta ja Utsjoelta kuljetukseen ilmoittautuminen Riitalle: Tämä sähköpostiosoite on suojattu roskapostia vastaan, aseta javascripttuki päälle nähdäksesi osoitteen.
Heahtás ja Ohcejogas sáhtu fárrui almmuheapmi Riittai: Tämä sähköpostiosoite on suojattu roskapostia vastaan, aseta javascripttuki päälle nähdäksesi osoitteen.
tai puh. 040 840 0383.
dahje tel. 040 840 0383.
Ohjelma Sajoksen auditoriossa klo 17.00 - 19.00
Prográmma Sajosa auditorias diibmu 17.00 - 19.00
Avauspuhe Saamelaiskäräjien puheenjohtaja Klemetti Näkkäläjärvi
Rahpansáhka Sámedikki presideanta Klemetti Näkkäläjärvi
Musiikkiesitys Jaakko Gauriloff
Juoiggus Andte Gaup-Juuso
Tervetuloa juhlistamaan saamelaisten kansallispäivää !
Juoiggus Inger Marie Nilut
Lisätietoja:
Musihkkačájáhus Hilda Länsman, Nicholas ja Kevin Francett
Riitta Orti-Berg, Tämä sähköpostiosoite on suojattu roskapostia vastaan, aseta javascripttuki päälle nähdäksesi osoitteen.
Filbmačájáhus Ima Aikio-Arianaicka musihkkavideot: Unna guoláš čierru, Buoidda jorrá borrá, Stálu čiegát
, 040 840 0383
Buresboahtin ávvudit sámiid álbmotbeaivvi !
Lasten ohjelma:
Lassedieđut:
, 040 732 55 03
Mánáid prográmma:
Hetasta ja Utsjoelta kuljetukseen ilmoittautuminen Riitalle: riitta.
Heahtás ja Ohcejogas sáhtu fárrui almmuheapmi Riittai: riitta.
fi tai puh. 040 840 0383.
fi dahje tel. 040 840 0383.
Saamen suvun laulu yhteislauluna
Sámi soga lávlla ovttaslávlun
Musiikkiesitys Jaakko Gauriloff
Juoiggus Inger Marie Nilut
Musiikkiesitys Anna Lumisalmi ja Tauno Ljetoff
Musihkkačájáhus Hilda Länsman, Nicholas ja Kevin Francett
Tervetuloa juhlistamaan saamelaisten kansallispäivää !
Buresboahtin ávvudit sámiid álbmotbeaivvi !
Lisätietoja: Riitta Orti-Berg, riitta.
Lassedieđut: Riitta Orti-Berg, riitta.
fi, 040 840 0383 Lasten ohjelma: Petra Magga-Vars, petra.
fi., 040 840 0383 Mánáid prográmma: Petra Magga-Vars, petra.
magga-vars (at) samediggi.
magga-vars (at) samediggi.
fi, 040 732 55 03
fi., 040 732 55 03
Saamelaisten kansallispäivän juhlia voi seurata live stream lähetyksenä
Sámi álbmotbeaivvi ávvudeami sáhttá čuovvut maid njuolgga streamsáttan
Juhlaa voi seurata myös live stream lähetyksenä osoitteessa: www.sogku.fi/live.
Dilálašvuođa sáhttá čuovvut maid streamsáttan neahta bokte: www.sogku.fi/live.
Lasten ohjelma:
Mánáid prográmma:
Lautakunnat Saamelaiskäräjien kokous asettaa vaalikaudekseen neljä lautakuntaa, saamen kielineuvoston sekä vaalilautakunnan, jonka toimikausi on muita lautakuntia lyhyempi.
Sámedikki čoahkkin vállje válgabadjái njeallje lávdegotti, sámi giellaráđi ja maiddái válgalávdegotti, man doaibmabadji lea eará lávdegottiid oanehut.
Lautakunnat toimivat hallituksen alaisuudessa valmistellen omaan toimialaansa kuuluvia asioita ja tehden päätöksiä omaan alaansa kuuluvien varojen jakamisesta ja käyttämisestä.
Lávdegottit doibmet stivrra vuollásažžan ja válmmaštallet iežaset doaibmasuorgái gullevaš áššiid ja barget mearrádusaid iežaset suorgái gullevaš váriid juohkimis ja geavaheamis.
Lautakuntien puheenjohtajien ja varapuheenjohtajien tulee olla saamelaiskäräjien varsinaisia jäseniä.
Lávdegottiid ságajođiheaddjit ja várreságajođiheaddjit galget leat sámedikki fásta lahtut.
Heidän lisäkseen jokaiseen lautakuntaan kuuluu viisi muuta jäsentä sekä jokaiselle henkilökohtainen varajäsen.
Sin lassin juohke lávdegoddái gullet vihtta eará lahtu ja juohkehažžii persovnnalaš várrelahttu.
Lautakuntien tulee edustaa mahdollisimman hyvin Suomen saamelaisten kielellisiä ja alueellisia ryhmiä sekä hyvää asiantuntemusta toimialallaan.
Lávdegottit galget ovddastit nu bures go vejolaš Suoma sápmelaččaid gielalaš ja guovlluid guoskevaš joavkkuid ja maiddái buori áššedovdamuša doaibmasuorggis.
Lautakuntien tehtävistä on määrätty saamelaiskäräjien työjärjestyksessä.
Lávdegottiid bargguin lea mearriduvvon sámedikki bargoortnegis.
Lautakunnat hoitavat omaan toimialaansa liittyvää tiedotusta.
Lávdegottit dikšot iežaset doaibmasuorgái gullevaš dieđiheamis.
Tasa-arvoesitteitä 2005:2
Dásseárvoláhka oanehaččat
Sukupuoleen perustuva syrjintä Sukupuoleen perustuva syrjintä Sukupuoleen perustuva syrjint on kiellettyä 17 Välitön ja välillinen syrjintä... 17 Seksuaalinen häirintä ja häirintä sukupuolen perusteella... 19 Mikä ei ole syrjintää... 20
Dásseárvolága dárkkuhussan lea eastit sohkabeali vuođul dáhpáhuvvan njulges ja eahpenjulges vealaheami ovddidit nissoniid ja albmáid gaskasaš dásseárvvu ja buoridit nissoniid sajádaga erenomážit bargoeallimis.
Tasa-arvolain tarkoituksena on  estää sukupuoleen perustuva välitön ja välillinen syr jintä  edistää naisten ja miesten välistä tasa-arvoa ja  parantaa naisten asemaa erityisesti työelämässä.
Láhka ii guoskka kirku ja eará oskkoldatovttastumiid oskkueallimii gullevaš doaimmaid lága vuođul ii sáhte darvánit bearraša siskkáldas áššiide iige olbmuid priváhtaeallimii.
 Lain virallinen nimi on Laki naisten ja miesten välisestä tasa-arvosta.
Lága virggálaš namma lea Láhka nissoniid ja albmáid gaskasaš dásseárvvus.
Miksi tasa-arvolakia
Manin dásseárvoláhka dárbbašuvvo
Naisten ja miesten oikeudet ja velvollisuudet ovat yleensä lakien mukaan samanlai set.
Nissoniid ja albmáid vuoigatvuođat ja geatnegasvuođat leat lágaid mielde dábálaččat seammaláganat.
Naisten ja miesten asema on kuitenkin käytännössä eri elämänalueilla erilainen.
Nissoniid ja albmáid sajádat lea goittotge praktihkas sierra eallindiliin earalágan.
Ero näkyy varsinkin työelämässä: naiset ovat yleensä huonommin palkattuja, heikommassa ammattiasemassa ja heidän mahdolli suutensa edetä työssään ovat kehnommat.
Erohus vuhtto eandalitge bargoeallimis: nissoniin lea dábálaččat fuonit bálká, sii leat ámmátlaččat heajut sajádagas ja sin vejolašvuođat ovdánit barggus leat fuonibut.
Nämä erot ovat pysyneet varsin samanlaisina, vaikka yhteiskunnassa on muuten tapahtunut viime vuosikymmeninä suuria muutoksia.
Dát erohusat leat bisson oalle seammaláganin, vaikke servodat lea muđui nuppástuvvan maŋimuš logijagiid áigge olu.
Työmarkkinat ovat jakautuneet miesten ja naisten aloihin.
Bargomárkanat leat juohkásan albmáid ja nissoniid ámmátsurggiide.
Vain 15 prosenttia suomalaisista työskentelee aloilla, joilla on suunnilleen saman verran naisia ja miehiä.
Dušše 15 proseantta suopmelaččain bargá surggiin, mainna leat sullii seamma veardde nissonat ja albmát.
Naisten työssäkäynti on Suomessa lähes yhtä yleistä kuin miesten.
Nissoniid barggusjohtin lea Suomas measta seamma dábálaš go albmáid.
Vuonna 2003 kuului työikäisistä (15–64-vuotiaista) naisista noin 72 prosenttia ja miehistä noin 76 prosenttia työvoimaan.
J. 2003 gulle bargoahkásaš (15-64-jahkásaš) nissoniin sullii 72 proseantta ja albmáin sullii 76 proseantta bargofápmui.
Huolimatta tasa-arvolaista, EU-lainsäädännöstä ja kansainvälisistä sopimuksista sama palkka samasta tai samanarvoisesta työstä ei ole toteutunut.
Fuolakeahttá dásseárvolágas, EU-láhkaásaheamis ja riikkaidgaskasaš soahpamušain seamma bálká seammá dahje seammaárvosaš barggus ii leat ollašuvvan.
Kaikista palkansaajista naisten ja miesten palkkaero on edelleen noin 18 prosenttia miesten hyväksi.
Buot bálkáoažžuin nissoniid ja albmáid bálkáerohus lea ain sullii 18 proseantta albmáid buorrin.
Työmarkkinoiden kahtiajakautuminen sukupuo len perusteella, työkokemus tai koulutus eivät yksin selitä palkka eroja – palkkaerot johtuvat siis myös sukupuolesta.
Bargomárkaniid juohkáseapmi sohkabeali vuođul, bargohárjánupmi dahje skuvlejupmi ii okto čilge bálkáerohusaid - bálkáerohusat bohtet nappo maiddái sohkabealis.
Tasa-arvon toteutuminen on yhteinen etu
Dásseárvvu ollašuvvan lea oktasaš ovdu
Tasa-arvolain tavoitteena on, että naisten ja miesten tasa-arvo toteutuisi käytännös sä.
Dásseárvolága dárkkuhussan lea, ahte nissoniid ja albmáid dásseárvu ollašuvašii praktihkas.
Tasaarvon saavuttaminen on koko yhteiskunnan edun mukaista.
Dásseárvvu duohtandahkan lea olles servodaga ovddu mielde.
Kun naiset ja miehet voivat osallistua tasavertaisesti yhteiskunnan eri tehtäviin, kansan henkiset voimavarat tulevat tehokkaimmin käyttöön yhteiseksi hyväksi ja eri ihmisten tarpeet parhaiten huomioon otetuiksi.
Go nissonat ja albmát sáhttet oassálastit ovttaveardásaččat servodaga sierranas bargguide, álbmoga vuoiŋŋalaš resurssat bohtet beaktilabbot atnui buohkaid buorrin ja sierra olbmuid dárbbut buoremusat vuhtii váldojuvvot.
Yhteiskunnallinen oikeudenmukaisuus edellyttää, että tasa-arvo toteutuu ja sukupuo leen perustuva syrjintä estetään kaikilla yhteiskuntaelämän aloilla ja että syrjitylle taataan tehokas oikeussuoja.
Servodaga vuoiggalašvuohta gáibida, ahte dásseárvu ollašuvvá ja sohkabeali vuođul dáhpáhuvvan vealaheapmi estojuvvo buot servodateallima surggiin ja ahte vealahuvvon olbmui dáhkiduvvo beaktilis riektesuodji.
Tasa-arvolailla pyritään erityisesti parantamaan naisten asemaa työelämässä. Tasa-arvolaki on soveltamisalaltaan yleinen
Dásseárvolágain figgojuvvo erenomážit dasa, ahte buoriduvvo nissoniid sajádat bargoeallimis.
– sukupuoleen perustuva syrjintä on sen mukaan
Dásseárvoláhka lea muddehanviidodaga dáfus oppalaš – sohkabeali vuođul dáhpáhuvvan vealaheapmi lea dan mielde gildojuvvon buot servodaga doaimmain ja buot eallinsurggiin, mat eai namalassii leat guđđojuvvon lága muddehanviidodaga olggobeallái.
Euroopan unionin jäsenenä Suomea sitovat EU:n perustamissopimukset, tasa-arvodi rektiivit ja yhteisön oikeuskäytäntö.
Eurohpá uniovnna lahttun Suoma čatnet EU vuođđudansoahpamušat, dásseárvodirektiivvat ja ovttastumi riektevuogádat.
Tasa-arvolakia on uudistettu
Dásseárvoláhka lea ođasmahtton
Tasa-arvolaki tuli Suomessa voimaan 1.1.1987 (609/86).
Dásseárvoláhka bođii Suomas fápmui 1.1.1987 (609/86).
Lakiin on sen jälkeen tehty joitain muutoksia, merkittävimmät vuosina 1992 (624/92), 1995 (206/95) ja 2005 (232/2005).
Láhkii leat das maŋŋá dahkkon muhtin nuppástusat, dehalepmosat jagiin 1992 (624/92), 1995 (206/95) ja 2005 (232/2005).
Vuonna 1992 laissa selkiytettiin välillisen syrjinnän sekä raskauteen ja vanhemmuuteen perustuvan syrjinnän kieltoja.
J. 1992 lágas čielggasmahttojedje eahpenjulges vealaheami ja maiddái áhpehisvuhtii ja vánhenvuhtii vuođđudeaddji vealaheami gildosat.
Vuonna 1995 lakiin lisättiin kiintiösäännös sekä tasa-arvosuunnittelua koskeva velvoite.
J. 1995 láhkii lasihuvvui dihtomearrenjuolggadus ja maiddái dásseárvoplána guoskevaš geatnegasvuohta.
Vuoden 2005 tasa-arvolain muutoksen päätavoitteena oli EU:n direktiivien toimeenpano suomalaisessa lainsäädännössä, tasa-arvosuunnittelun tehostaminen ja sen tuloksellisuuden lisääminen sekä samapalkkaisuuden edistäminen.
Jagi 2005 dásseárvolága nuppástusa váldoulbmilin ledje EU direktiivvaid ollašuhttin suopmelaš láhkaásaheamis, dásseárvoplánema beavttálmahttin ja dan bohtosiid lasiheapmi ja maiddái seammabálkávuođa ovddideapmi.
Mitä laki vaatii viranomaisilta
Maid láhka gáibida virgeoapmahaččain
Tasa-arvon edistäminen on viranomaisen virkavelvollisuus.
Dásseárvvu ovddideapmi lea virgeoapmahačča virgegeatnegasvuohta.
Velvoite koskee kaikkia viranomaisia, niin valtion kuin kuntienkin palveluksessa olevia.
Geatnegasvuohta guoská buot virgeoapmahaččaid, nu stáhta go gielddaidge bálvalusas doaibmiid.
Tasa-arvon edistämisvelvollisuus pätee kaikilla toimialoilla, yhtä hyvin esimerkiksi tietoliikenteen ja yhdyskuntasuunnittelun aloilla kuin sosiaali-, terveys- ja opetustoimessa tai lain valvonnassa.
Dásseárvvu ovddidangeatnegasvuohta guoská buot doaibmasurggiid, seammaláhkai ovdamearkan diehtojohtolaga ja servodatplánema surggiid go sosiála-, dearvvasvuohta- ja oahpahusdoaimma dahje lága gohcima.
Viranomaisen vastuulla olevan tasa-arvon edistämisen tulee olla tavoitteellista ja suunnitelmallista.
Dásseárvvu ovddideapmi, mii lea virgeoapmahačča vásttus, galgá leat ulbmildiđolaš ja plánavuloš.
Hallintoa on kehitettävä niin, että tasa-arvon huomioon ottamista varten luodaan ja vakiinnutetaan tarpeelliset menettelyt ja käytännöt.
Hálddahusa galgá ovddidit nu, ahte dásseárvvu vuhtii váldima várás ráhkaduvvojit ja stáđásmahttojit dárbbašlaš meannudanvuogit ja geavadat.
Tätä kutsutaan tasa-arvon edistämisen valtavirtaistamiseksi.
Dát gohčoduvvo dásseárvvu ovddideami lávdamin.
Valtavirtaistamisen avulla pyritään siihen, että naisten ja miesten olosuhteet ja intressit otetaan oikeudenmukaisesti huomioon.
Lávdama vehkiin figgojuvvo dasa, ahte nissoniid ja albmáid dilit ja intreassat váldojit vuoiggalaččat vuhtii.
Tähän pyritään myös sillä, että valtion ja kuntien viranomaisten toiminnan vaikutuksia yhteiskuntaelämän eri alueilla arvioidaan erikseen naisten ja miesten kannalta.
Dása figgojuvvo maiddái dainna, ahte stáhta ja gielddaid virgeoapmahaččaid doaimma váikkuhusat servodateallima sierra surggiin árvvoštallojit sierra nissoniid ja albmáid dáfus.
Hallituksen tasa-arvo-ohjelma vuosille 2004–2007 velvoittaa ministeriöitä ja niiden alaista hallintoa toteuttamaan tasa-arvon edistämisen valtavirtaistamisen.
Ráđđehusa dásseárvoprográmma jagiide 2004-2007 geatnegahttá ministeriijaid ja daid vuollásaš hálddahusa ollašuhttit dásseárvvu ovddideami lávdadeami.
Ne samoin kuin kunnat ja kuntien yhteistoimintaelimet voivat laatia ja toteuttaa myös ns. toiminnallisia tasa-arvosuunnitelmia lain edellyttämien henkilöstöpoliittisten tasa-arvosuunnitelmien ohella.
Dat nugo gielddat ja gielddaid ovttasdoaibmaorgánat sáhttet ráhkadit ja ollašuhttit maiddái ng. doaibmavuđot dásseárvoplánaid lága gáibidan bargoveahkapolitihkalaš dásseárvoplánaid lassin.
Tasa-arvon edistämisen valtavirtaistaminen merkitsee sitä, että tasa-arvon edistämispyrkimys otetaan huomioon esimerkiksi asioiden valmistelussa, toimeenpanossa, seurannassa ja arvioinnissa, lainvalmistelussa, tulosohjauksessa ja talousarvioissa.
Dásseárvvu ovddideami lávdadeapmi mearkkaša dan, ahte dásseárvvu ovddidanfiggamuš váldojuvvo vuhtii ovdamearkan áššiid válmmaštallamis, ollašuhttimis, čuovvumis ja árvvoštallamis, láhkaválmmaštallamis, bohtosiid juksamis ja bušeahtain.
Valtion ja kuntien viranomaisten tulisi kehittää ja ottaa käyttöön tasa-arvon edistämiseen soveltuvia työvälineitä, joita ovat esimerkiksi sukupuolivaikutusten arviointi, tasa-arvon tilaa kuvaavat mittarit tai kuulemiset.
Stáhta ja gielddaid virgeoapmahaččat galggašedje ovddidit ja váldit atnui dásseárvvu ovddideapmái heivvolaš bargoneavvuid, mat leat ovdamearkan sohkabealleváikkuhusaid árvvoštallan, dásseárvvu dili govvideaddji mihttárat dahje gullamat.
Viranomaisten on myös harkittava, miten tasa-arvon edistäminen ja seuranta organisoidaan kussakin toimielimessä.
Virgeoapmahaččat galget maiddái smiehttat, mo dásseárvvu ovddideapmi ja čuovvun ordnejuvvo iešguđege doaibmaorgánas.
Vuoden 2005 lakiuudistuksessa tasa-arvon edistäminen ulotettiin palveluiden saatavuuteen ja tarjontaan.
Jagi 2005 láhkaođastusas dásseárvvu ovddideapmi olahuvvui bálvalusaid oažžumii ja fálaldahkii.
Palveluiden tarjonnalla tarkoitetaan viranomaisen ja yksityisen tuottamia palveluita, joita valtio- tai kuntaviranomainen tarjoaa julkisina palveluina kuten esimerkiksi sosiaali-, koulutus-, kulttuuri-, työvoima-, liikenne- ja vapaa-ajan palveluita.
Bálvalusaid fálaldagain dárkkuhuvvojit virgeoapmahačča ja priváhtasuorggi fállan bálvalusat, maid stáhta dahje gieldda virgeoapmahaš fállá almmolaš bálvalussan nugo ovdamearkan sosiála-, skuvlen-, kultur-, bargofápmo-, johtolat- ja asttuáigge bálvalusaid.
Säännös koskee sekä lakisääteisen että harkinnanvaraisen palvelun tarjontaa.
Njuolggadus guoská nu lágas ásahuvvon go vihkkehallanvuloš bálvalusa fálaldaga.
Palveluiden tarjonnassa tulee ottaa tasapuolisesti huomioon sekä naisten että miesten tarpeet, arvostukset ja kiinnostuksen kohteet.
Bálvalusaid fálaldagas galgá váldit bealeheamet vuhtii nu nissoniid go albmáid dárbbuid, árvvusatnimiid ja beroštumiid.
Kiintiöt ja tasapuolisen edustuksen periaate
Dihtomearit ja ovttaárvosaš ovddastusa prinsihppa
Tasa-arvolain yhtenä perustavoitteena on, että naiset ja miehet voivat tasaveroisesti osallistua yhteiskunnan eri alojen toimia koskevaan suunnitteluun ja päätöksentekoon.
Dásseárvolága oktan vuođđoulbmilin lea, ahte nissonat ja albmát sáhttet ovttaveardásaččat oassálastit servodaga iešguđet suorggi doaimmaid guoski plánemii ja mearrádusbargamii.
Valtionhallinnon komiteoissa, neuvottelukunnissa, työryhmis sä ja muissa vastaavis sa valmistelu-, suunnittelu- ja päätöksen tekoelimissä samoin kuin kunnallisissa ja kuntien välisen yhteistoiminnan toimielimis sä tulee olla sekä naisia että miehiä kumpiakin vähintään 40 prosenttia.
Stáhtahálddahusa komiteain, ráđđádallangottiin, bargojoavkkuin ja eará vástideaddji válmmaštallan-, plánen- ja mearrádusbarganorgánain seammago gieldda ja gielddaid gaskasaš ovttasdoaibmaorgánain galget leat nu nissonat go albmát goappátge uhcimustá 40 proseantta.
Tämä säännös ei koske kunnanvaltuustoja.
Dát njuolggadus ii guoskka gielddastivrraid.
Kunnallisia toimielimiä ovat kuntalain 17 §: n mukaan valtuusto, kunnanhallitus ja sen jaostot, johtokunnat ja niiden jaostot sekä toimikunnat.
Gieldda doaibmaorgánat leat gieldalága 17 § mielde gielddastivra, gielddaráđđehus ja dan juhkosat, stivrrat ja daid juhkosat ja maiddái doaibmagottit.
Tasa-arvolain kiintiösäännöksessä ei ole tarkemmin määritelty, mitä kunnallisella toimielimellä tarkoitetaan lukuun ottamatta kunnanvaltuuston jättämistä kiintiövaatimuksen ulkopuolelle.
Dásseárvolága dihtomearrenjuolggadusas ii leat dárkilabbot meroštallon, mii gieldda doaibmaorgánain dárkkuhuvvo, earret dat, ahte gielddastivra lea guđđon dihtomearregáibádusa olggobeallái.
Korkein hallinto-oikeus on todennut, että kiintiösäännöksen tarkoittamia kunnallisia toimielimiä voivat joissakin tapauksissa olla muutkin kuin kuntalain 17 §:ssä luetellut toimielimet, esimerkiksi työryhmät.
Alimus hálddahusriekti lea gávnnahan, ahte dihtomearrenjuolggadusa dárkkuhan gieldda doaibmaorgánat sáhttet muhtin dáhpáhusain leat earáge go gieldalága 17 §:s logahallon doaibmaorgánat, ovdamearkan bargojoavkkut.
Kiintiösäännös koskee myös kuntien välisen yhteistoiminnan toimielimiä kuten esimerkiksi kuntayhtymän yhtymävaltuustoja, yhtymäkokouksia ja yhtymähallituksia sekä kuntien yhteisiä toimielimiä, esimerkiksi lautakuntia, johto kun tia, toimikuntia ja seutuyhteistyöneuvottelukuntia.
Dihtomearrenjuolggadus guoská maiddái gielddaid gaskasaš ovttasdoaibmaorgánaid nugo ovdamearkan gieldaovttastumi ovttastupmestivrraid, ovttastupmečoahkkimiid ja ovttastupmeráđđehusaid ja maiddái gielddaid oktasaš doaibmaorgánaid, ovdamearkan lávdegottiid, stivrraid, doaibmagottiid ja guovloovttasbargoráđđádallangottiid.
Useissa tapauksissa kukin kunta valitsee suoraan kuntien välisen yhteistoiminnan toimielimen jäsenet, esimerkiksi kuntayhtymän yhtymävaltuuston ja kuntalain 77 §:ssä tarkoitetun yhteisen toimielimen.
Máŋgii guhtege gielda vállje njuolgga gielddaid gaskasaš ovttasdoaibmaorgána lahtuid, ovdamearkan gieldaovttastumi ovttastupmestivrra ja gieldalága 77 §:s dárkkuhuvvon oktasaš doaibmaorgána.
Kuntien välisillä neuvotteluilla tulee etukäteen varmistaa, että toimielimen lopullinen kokoonpano on tasa-arvolain kiintiösäännöksen mukainen.
Gielddaid gaskasaš ráđđádallamiin galgá ovddalgihtii sihkkarastit, ahte doaibmaorgána loahpalaš čoahkkáibidju lea dásseárvolága dihtomearrenjuolggadusa mielde.
Toimielinten asettamista valmistelevan viranomaisen tehtävä nä on huolehtia siitä, että kiintiösäännöstä noudatetaan.
Doaibmaorgánaid válljema válmmaštalli virgeoapmahačča bargun lea fuolahit das, ahte dihtomearrenjuolggadus čuvvojuvvo.
Kiintiösäännös koskee sekä jäseniä että varajäseniä, kumpienkin kokoonpanoa erikseen.
Dihtomearrenjuolggadus guoská nu lahtuid go várrelahtuid, goappáige čoahkkáibiju sierra.
Jo ehdokasasetteluvaiheessa on otettava huomioon, että vaa timus molempien sukupuolten edustuksesta voidaan täyttää.
Juo evttohasaid ásaheamis galgá váldit vuhtii, ahte gáibádusa guktuid sohkabeliid ovddastusas sáhttá deavdit.
Viranomaisen ja niiden tahojen, jotka ehdokkaita nimeävät, on mahdollisuuksien mukaan ehdotettava sekä naista että miestä jokaista jäsenpaikkaa kohden.
Virgeoapmahaš ja dat oassebealit, geat evttohasaid nammadit, galget vejolašvuođaid mielde evttohit nu nissona go albmá juohke lahttobáikki vuostá.
Alla olevassa taulukossa on esitetty naisten ja miesten vähimmäismäärät eri kokoisissa toimielimissä:
Vuolábeale tabeallas leat ovdanbukton nissoniid ja albmáid minimamearit sierrasturrosaš doaibmaorgánain:
Jos julkista valtaa käyttävällä toimielimellä, virastolla, laitoksella tai kunta- tai valtioenemmistöisellä yhtiöllä on hallinto neu vosto, johtokunta tai muu luottamushenkilöistä koostuva johto- tai hallintoelin, toimielimessä tulee olla tasapuoli sesti sekä miehiä että naisia.
Jos almmolaš válddi geavaheaddji doaibmaorgánas, virgedoaimmahagas, lágádusas dahje gielda- dahje stáhtaeanetlogu fitnodatsearvvis lea stivrenráđđi, stivra dahje eará luohttámušolbmuin čohkiidan stivren- dahje hálddahusorgána, doaibmaorgánas galget leat ovttaárvosaččat nu albmát go nissonat.
Julkisia tehtäviä on delegoitu myös muiden kuin viranomaisten hoidettavaksi.
Almmolaš doaimmat leat delegerejuvvon maiddái earáid go virgeoapmahaččaid bargun.
Jos välilliseen julkiseen hallintoon sisältyy julkisen vallan käyttöä tulee tasapuolisuussääntö sovellettavaksi.
Juos gaskkalaš almmolaš hálddahussii gullá almmolaš válddi geavaheapmi, boahtá ovttaárvosašvuođa- njuolggadus heivehanláhkai.
Tasapuolisuussääntöä sovelletaan myös valtio- ja kuntaenemmistöisten yhtiöiden luottamushenkilöistä koostuviin johto- ja hallintoelimiin.
Ovttaárvosašvuođanjuolggadus muddehuvvo maiddái stáhta- ja gieldaeanetlogu fitnodatservviid luohttámušolbmuin čohkiidan stivren- ja hálddahusorgánaidda.
Tasapuolisuussääntöä sovelletaan niiden luottamushenkilöiden valintaan, joista viranomainen päättää yhtiökokousedustajiensa kautta, jollei erityisistä syistä muuta johdu.
Ovttaárvosašvuođanjuolggadus heivehuvvo daid luohttámušolbmuid válljemii, geain virgeoapmahaš mearrida fitnodatčoahkkinovddasteaddjiid bokte, juos ii erenomáš sivain eará čuovo.
Lain tasapuolisuus- ja kiintiösäännöksistä voidaan poike ta vain erityisestä syystä.
Lága ovttaárvosašvuođa- ja dihtomearrenjuolggadusain sáhttá spiehkkasit dušše erenomáš sivain.
Erityinen syy on esimerkiksi, ettei niissä virka- tai työtehtävissä, joista johtoeli miin nimitetään, ole naisia tai miehiä.
Erenomáš sivva lea ovdamearkan, ahte daid virggiin dahje bargguin main nammadit stivrenorgánaidda, eai leat nissonat dahje albmát.
Tasa-arvon edistäminen koulutuksessa
Dásseárvvu ovddideapmi oahpahusas
Lain mukaan naisille ja miehille on järjestettävä samat mahdollisuudet koulutukseen ja ammatilliseen kehi tyk seen.
Lága mielde nissoniidda ja albmáide galgá ordnet seamma vejolašvuođaid oahpahussii ja ámmátlaš ovdáneapmái.
Velvoite koskee kaikkia niitä viranomaisia, oppilaitoksi a, työnantajia ja ammattijärjestöjä, jotka jär jestävät koulutusta.
Geatnegasvuohta guoská buot daid virgeoapmahaččaid, oahppolágádusaid, bargoaddiid ja ámmátservviid, mat lágidit oahpahusa.
Opetuksen, tutkimuk sen sekä oppiaineistojen on tuettava tasa-arvoa.
Oahpahus, dutkan ja maiddái oahppamateriálat galget doarjut dásseárvvu.
Tämä merkit see, että opetusta tai oppimateriaalia ei saa käyttää ennakkoluulojen tai kaavamaisten perhe- ja työelämää koskevien sukupuoliroolien ja - jakojen luomiseen tai ylläpitämiseen.
Dat mearkkaša, ahte oahpahusa dahje oahppomateriála ii oaččo geavahit ovdagáttuid dahje dihtomállesaš bearaš- ja bargoeallima guoskevaš sohkabeallerollaid ja – juoguid ráhkadeapmái dahje bajásdoallamii.
Tältä osin tasaarvon edistämisvel voite koskee erityisesti niitä viranomaisia, jotka vastaavat opetusta koskevista peruslinjauksista ja opetuksen kehittämisestä, viime kädessä myös opettajia.
Dáid osiin dásseárvvu ovddidangeatnegasvuohta guoská erenomážit daid virgeoapmahaččaid, geat vástidit oahpahusa guoski vuođđolinjjáin ja oahpahusa ovddideamis, iešalddes maiddái oahpaheaddjiid.
Koulutuksen kaikilla tasoilla on pyrittävä purkamaan ajattelutapoja ja käytäntöjä, jotka ohjaavat valitsemaan koulutuksen ja ammatin kaavamaisesti sukupuo len mukaan.
Oahpahusa buot dásiin galgá figgat burgit jurddašan- ja doaibmavugiid, mat láidestit válljet oahpahusa ja ámmáha automáhtalaččat sohkabeali vuođul.
Velvoite koskee kaikkia koulumuotoja ja – asteita, erityisesti kuitenkin opinto-ohjausta ja ammatinvalinnanohjausta.
Geatnegasvuohta guoská buot skuvlahámiid ja – dásiid, erenomážit goittotge oahpporávvema ja ámmátválljenrávvema.
Opettajankoulutuksessa on kiinnitettävä huomiota siihen, miten koulun käytännöt ja opettajien oma toiminta vaikuttavat oppilai den käsityksiin tytöille ja pojille sopivista ammateista ja koulutusaloista.
Oahpaheaddjiidskuvlejumis galgá giddet fuopmášumi dasa, mo skuvllaid geavadat ja oahpaheaddjiid iežaset doaimmat váikkuhit oahppiid áddejumiide, mat gusket nieiddaide ja gánddaide heivvolaš ámmáhiid ja skuvlensurggiid.
Tasa-arvon edistäminen työpaikalla
Dásseárvvu ovddideapmi bargosajis
Jokaisella työnantajalla on lain mukaan yleinen velvolli suus edistää tasa-arvoa tavoitteellisesti ja suunnitel mallisesti.
Juohke bargoaddis lea lága mielde almmolaš geatnegasvuohta ovddidit dásseárvvu ulbmildiđolaččat ja plánavuložit.
Tämä koskee yhtä hyvin julkisia kuin yksi tyisiä työnanta jia sekä työvoimaa toiselta vuokraavia työnantajia (käyttäjäyritys) työntekijöiden lukumäärästä riippumatta.
Dat guoská seammaláhkai nu almmolaš go priváhta bargoaddiid ja maiddái bargoaddiid (geavaheaddjifitnodat), geat láigohit bargofámu nuppis, fuolakeahttá bargiid lohkumearis.
Työntekijöiden kokemus tasapuolisesta ja oikeudenmukaisesta kohtelusta on tärkeä työympäristötekijä ja lisää työviihtyvyyttä.
Bargiid vásáhus ovttaveardásaš ja vuoiggalaš giehtadallamis lea dehalaš ášši bargobirrasis ja lasiha barggus loaktima.
Työnantajan on toimittava siten, että avoimiin työpaik koihin ja tehtäviin hakeutuu sekä naisia että miehiä.
Bargoaddi galgá doaibmat nu, ahte rabas bargosajiide ja bargguide ohcalit nu nissonat go albmát.
Työnantajan on edistettävä naisten ja miesten sijoittu mista tasapuoli sesti erilaisiin tehtäviin ja luotava heille yhtäläiset mahdollisuu det edetä urallaan, esimerkiksi koulutuk sen ja urasuunnittelun avulla.
Bargoaddi galgá doarjut nissoniid ja albmáid sajuštuvvama ovttaárvosaččat iešguđetlágan bargguide ja láhčit sidjiide ovttalágan vejolašvuođaid ovdánit karrieras, ovdamearkan skuvlejumi ja karrieraplánema vehkiin.
Työhönotossa tai työnteki jöitä koulutukseen valitta essa ei saa suosia toista suku puolta olevia esimerkiksi siten, että pääasialli sesti vain heille suunnitellaan uraa esimiestasol la.
Barguiváldimis dahje bargiid skuvlejupmái válljemis ii oaččo oidit nuppi sohkabeali ovdamearkan nu, ahte váldoáššis dušše nubbái plánejuvvo karriera hoavdadásis.
Työehtoja ja erityisesti palkkausta määriteltäessä on edistettävä naisten ja miesten tasa-arvoisuutta.
Bargoeavttuid ja erenomážit bálkáheami meroštallamis galgá ovddidit nissoniid ja albmáid seammaárvosašvuođa.
Työoloja on kehitettävä siten, että ne sopivat yhtä hyvin naisille kuin miehille.
Bargodili galgá ovddidit nu, ahte dat heivejit seamma bures nu nissoniidda go albmáide.
Naisten ja miesten työelämän ja perhe-elämän yhteensovittamista on myös pyrittävä helpotta maan.
Nissoniid ja albmáid bargoeallima ja bearašeallima oktiiheiveheami galgá maiddái geahččalit álkidahttit.
Tässä yhteydessä on kiinnitettävä erityistä huomiota työjärjestelyihin.
Dán oktavuođas galgá giddet erenomáš fuopmášumi bargoordnedallamiidda.
Työn antajan on myös toimittava niin, että ennakolta ehkäistään sukupuoleen perustuva syrjintä.
Bargoaddi galgá maiddái doaibmat nu, ahte ovddalgihtii eastaduvvo vealaheapmi sohkabeali vuođul.