pere/sami_parallel huggingface dataset:
Menettely voi antaa sellaisen käsityksen, että GTK, jolla on läheiset yhteydet Dragon Mining oy:hyn, on todellisuudessa tehnyt tutkimusluvan suojissa malminetsintää Dragon Miningin puolesta.
Meannudeapmi sáhttá addit dakkár ipmárdusa, ahte GDG, mas leat lagaš oktavuođat Dragon Mining os:ái, lea duohtavuođas dutkanlobi sujiin ohcan málmma Dragon Mininga beales.
Lopullisena tavoitteena on varmasti uraania, kuparia ja nikkeliä hyödyntävän kaivoksen perustaminen Käsivarteen ja Jäämeren junaradan rakentaminen Kilpisjärven kautta kuljettamaan kaivosmineraaleja ympäri maailmaa.
Loahpalaš ulbmilin lea sihkkarit urána, veaikki ja nihkkela ávkin adni ruvkke vuođđudeapmi Giehtaruohttasii ja Jiekŋameara togaruovderáŧi huksen Gilbbesjavrre bakte fievrredit ruvkeminerálaid miehtá máilmmi.
Kaivos tarkoittaisi poronhoidon loppua Käsivarressa ja uraanikaivos lopettaisi Käsivarren matkailuelinkeinon.
Ruvke dárkkuhivččii boazodoalu nohkama Giehtaruohttasis ja uránaruvke heaittihivččii Giehtaruohttasa mátkedoaibmaealáhusa.
Kaivoksen perustaminen olisi täysin vastoin uuden kaivoslain määräyksiä.
Ruvkke vuođđudeapmi livččii ollásii ođđa ruvkelága mearrádusaid vuostá.
Nyt elinkeinoelämän ja kauppakamarin innostus Jäämeren radan rakentamiseen asettuu oikeaan kontekstiin.
Dál ealáhuseallima ja gávpegámmára garra mokta Jiekŋameara ruovderáŧi huksemii boahtá rievttes sadjái dehege kontekstii.
Kaivos- ja rautatiebuumiin hurahtaneet eivät välitä luonnon ja talouden realiteeteista.
Ruvke- ja ruovderáŧŧebumii viivvuhuvvan eai beroš luonddu ja ekonomiija realiteahtain.
Turun yliopiston logistiikkaprofessori on Kauppalehden haastattelussa yksiselitteisesti todennut, että Jäämeren kehittämisradasta ei tule kannattavaa ilmastollisista, taloudellisista ja ympäristöllisistä reunaehdoista johtuen.
Turku universiteahta logistihkkaprofessor lea Kauppalehti-aviissa jearahallamis ovttačilggolaččat duođaldan, ahte Jiekŋameara ruovderáŧis ii šatta gánnáhahtti, dálkkádaga, ekonomiija ja birrasa ravdaeavttuid geažil.
Toivottavasti Itä- ja Pohjois-Suomen kehittämistyöryhmä, jonka työtä käsittelin edellisessä blogissani, tutustuu professorin järkeviin ajatuksiin.
Doaivvu mielde Nuorta- ja Davvi-Suopma gárgehanbargojoavku, man barggu gieđahallen ovddit bloggastan, oahpásnuvvá professora jierbmás jurdagiidda.
Olen pyytänyt saamelaiskäräjien sihteeristöä valmistelemaan saamelaiskäräjien kannanoton GTK:n asemaan ja Metsähallituksen periaatteeseen myöntää tutkimuslupia geologiseen tutkimukseen saamelaisten kotiseutualueella.
Lean bivdán sámedikki čállingotti válmmaštallat sámedikki cealkámuša GDG:a sajádahkii ja Meahcceráđđehusa prinsihppii mieđihit dutkanlobiid geologalaš dutkamuššii sámiid ruovttuguovllus.
Nykytilanne on kestämätön ja antaa GTK:lle huomattavaa etua, koska tutkimusluvan varjolla sen ei tarvitse huolehtia kaivoslain yhteiskunnallisten velvoitteiden toteutumisesta.
Dálá dilli lea gierdameahttun ja addá GDG:ái mearkkašahtti ovdamuni, daningo dutkanlobi sujiin dat ii dárbbat fuolahit ruvkelága servodatlaš geatnegasvuođaid olláhuvvamis.
Ensi viikolla saamelaiskäräjät neuvottelee Tukesin kanssa saamelaisten kotiseutualueen kullanhuuhdontahakemuksista yleisellä tasolla, eli neuvotteluissa on tarkoitus sopia siitä, miten uuden kaivoslain saamelaisten kotiseutualuetta koskevat velvoitteet käsitellään ja huomioidaan lupaprosessissa.
Boahtte vahku sámediggi ráđđádallá dorvoteknihka guovddážiin, Tukesiin, sámiid ruovttuguovllu golledoidinohcamušain almmolaš dásis, dehege ráđđádallamiin lea ulbmil šiehttat das, mot ođđa ruvkelága sámiid ruovttuguovllu geatnegasvuođat gieđahallojuvvojit ja váldojuvvojit vuhtii lohpeproseassas.
Nostan kokouksessa esille myös kyseisen GTK:n hakemuksen.
Lokten čoakkámis ovdan maid namuhuvvon GDG:a ohcamuša.
Vuontisjärvellä 25.5.2012 Klemetti Näkkäläjärvi
Vuottesjávrres 25.5.2012
Ministerikokouksen tunnelmia
Ministtarčoakkáma dovdamušat
Viikko oli taas kiireinen.
Vahkku lei fas hohpolaš.
Keskiviikkona oli saamelaiskäräjien tämän vuoden viimeinen kokous.
Gaskavahkko lei sámedikki dán jagi maŋimus čoakkán.
Saamelaiskäräjät hyväksyi yksimielisesti lausunnon esityksestä saamen kielten elvyttämisohjelmaksi.
Sámediggi dohkkehii ovttamielalaččat cealkámuša evttohusas sámegielaid ealáskahttinprográmman.
Olen hyvin iloinen siitä, että näin tärkeässä asiassa saamelaiskäräjät oli yksimielinen ja lähetti samalla vahvan viestin valtiolle: saamelaiset vaativat ohjelman pikaista toimeenpanoa ja resursointia.
Lean hui ilus das, ahte ná dehálaš áššis lei ovttamielalaš ja dat sáddii seammas nanu signála stáhtii: sápmelaččat gáibidit prográmma hohpos olláhuhttima ja resursserema.
Lausuntomme löytyy kotisivuiltamme lähiaikoina.
Cealkámuš gávdno sámedikki ruovttusiidduin lagašáiggiid.
Saamelaiskäräjät esitti tarkennuksia kielenelvytysohjelman toimenpide-esityksiin sekä kuutta uutta toimenpide-esitystä otettavaksi ohjelmaan.
Sámediggi evttohii dárkkistemiid giellaealáskahttinprográmma doaibmabidjoevttohusaide sihke guhtta ođđa doaibmabidjoevttohusa váldojuvvot prográmmii.
Saamelaiskäräjät esitti uusiksi toimenpiteiksi yleisen kielitutkinnon mahdollistamista inarin- ja koltansaamessa, saamenkielisen sanomalehdistön tukimäärän nostamista, saamenkielisen kirjallisuuden ja kirjallisuuden kääntämisen tukijärjestelmän perustamista, saamenkielisen oppisopimuskoulutuksen lisäämistä ja perinteisen tiedon suojelun kehittämistä.
Sámediggi evttohii ođđa doaibmabidjun dan, ahte almmolaš gielladutkosis dahkkojuvvo vejolažžan čađahit dan maid anáraš- ja nuortalašgielas, sámegielalaš aviisadoarjaga doarjjameari bajideami, sámegielalaš girjjálašvuođa ja girjjálašvuođa jorgaleami doarjjaortnega vuođđudeami, sámegielalaš oahpposoahpamušskuvlejumi lasiheami ja árbevirolaš dieđu suodjaleami gárgeheami.
Saamelaiskäräjät myös arvioi saamen kielten elvyttämisohjelman toimeenpanon vaativia resursseja.
Sámediggi árvvoštalai maid sámegielaid ealáskahttinprográmma doaibmabiju gáibidit resurssaid.
Vuosille 2013-2015 ohjelman toimeenpano edellyttäisi 9,675 miljoonan euron rahoitusta.
Jahkái 2013 – 2015 prográmma olláhuhttin gáibidivččii 9,675 miljovnna euro ruhtadeami.
Yleiskokous hyväksyi esityksen vuoden 2014 kulttuurimäärärahaksi.
Dievasčoakkán dohkkehii evttohusa jagi 2014 kulturmearreruhtan.
Vuodelle 2014 esitetään kulttuurimäärärahaksi 392 000 euroa.
Jahkái 2014 evttohuvvo kulturmearreruhtan 392 000 euro.
Yleiskokous hyväksyi esityksen vuoden 2014 saamenkielisiin sosiaali- ja terveyspalveluihin ja varhaiskasvatuspalveluihin varattaviksi määrärahoiksi.
Dievasčoakkán dohkkehii evttohusa jagi 2014 sámegielalaš sosiála- ja dearvvašvuohtabálvalusaide ja árrášaddadanbálvalusaide várrejuvvon mearreruhtan.
Vuodelle 2014 esitetään 4,632 miljoonaa euroa.
Jahkái 2014 evttohuvvo badjelaš 4,632 miljovnna euro.
Yleiskokous täydensi myös saamelaiskäräjien hallituksen kokoonpanoa käräjiltä valtioneuvoston eron myöntäneen saamelaiskäräjäjäsenen tilalle.
Dievasčoakkán dievasmahtii maid sámedikki stivrra čoakkádusa dikkis stáhtaráđi earu mieđihan sámediggeáirasa sadjái.
Uudeksi hallituksen jäseneksi valittiin inarinsaamelainen Anna Morottaja.
Ođđa stivrra lahttun válljejuvvui anáraš Anna Morottaja.
Hän täydentää saamen kielen ja saamelaiskulttuurin asiantuntijuudellaan mainiosti hallitusta.
Son dievasmahttá sámegiela ja sámi kultuvrra áššedovdamušainis hui bures stivrra.
Yleiskokouksesta lähdin kohti Osloa saamelaisasioista vastaavien ministerien ja saamelaiskäräjienpuheenjohtajien vuosittaiseen yhteiskokoukseen.
Dievasčoakkámis dollejin Osloi sámi áššiid ministariid ja sámedikkiid politihkalaš njunnošiid jahkásaš oktasaščoakkámii.
Kokouksessa annettiin Gollegiella-palkinto, joka annettiin tänä vuonna Tromsan yliopiston saamenkielisen kieliteknologian kehittäjälle, Giellateknolle, ja pohjoissaamenkieliselle Divvun - sähköiselle oikeinkirjoitusohjelmalle sekä kahdelle Venäjän saamelaiselle, Aleksandra Antonovalle ja Nina Afanasjevalle heidän pitkästä elämäntyöstään kildininsaamen kielen edistämisessä.
Čoakkámis luobahuvvui Gollegiella-bálkkašupmi, mii geigejuvvui dán jagi Romssa universiteahta sámegielalaš giellateknologiija gárgeheaddjái, Giellateknoi, ja davvisámegielalaš Divvun elektrovnnalaš riektačállinprográmma ráhkadeddjiide sihke guovtti gielddasámegiela bealušteaddjeguoktái Aleksandra Antonovai ja Nina Afanasjevai sudno guhkes eallinbarggus gielddasámegiela ovddideamis.
Kokouksessa käsiteltiin myös pohjoismaisen saamen kieliyhteistyön uudelleenorganisointia.
Čoakkámis gieđahallojuvvui maid davviriikkalaš giellaovttasbarggu ođđasitorganiseren.
Kokous piti saamen kieliyhteistyön uudelleenorganisointia tärkeänä.
Čoakkán anii sámi giellaovttasbarggu ođđasitorganiserema mávssolažžan.
Toin omassa puheessani esille, että hankkeen aikana on ratkaistava Venäjän saamelaisten osallistuminen saamen kieliyhteistyöhön.
Bukten iežan sáhkavuorustan ovdan, ahte fidnu áigge ferte čovdojuvvot Ruošša sápmelaččaid oassálastin sámi giellaovttasbargui.
Painotin puheenvuorossani myös sitä, että kieliyhteistyö tarvitsee hankkeen toteutuksen jälkeen pysyvän ja riittävän rahoituksen valtioilta sekä tehtävien siirtoa myös valtiollisista saamen kielen parissa toimivilta instituutioilta saamelaiskäräjille.
Deattuhin sáhkavuorustan maid dan, ahte giellaovttasbargu dárbbaha fidnu olláhuhttima maŋŋel bissovaš ja stáđis dárbbatlaš ruhtadeami stáhtain sihke maiddái bargguid sirdima stáhtalaš sámegielain bargi institušuvnnain sámedikkiide.
Kokouksessa käsiteltiin myös Barentsin alueen yhteistyötä ja korostettiin alkuperäiskansojen osallisuuden tärkeyttä Barentsin alueen yhteistyössä.
Čoakkámis gieđahallui maid Barentsa guovllu ovttasbargu ja deattuhuvvui álgoálbmogiid oassálastima dehálašvuohta Barentsa guovllu ovttasbarggus.
Aihe oli hyvin ajankohtainen Venäjän valtion toimista johtuen.
Fáddá lea hui áigeguovdil Ruošša stáhta doaimmaid geažil.
Venäjän valtio on kieltänyt RAIPON:in toiminnan, joka edustaa Venäjän pohjoisia alkuperäiskansoja.
Ruošša stáhta lea gieldán RAIPONa doaimma, mii ovddasta Ruošša davviálgoálbmogiid.
Tilanne on hyvin vakava ja huolestuttava.
Dilli lea hui duođalaš ja fuolastuhtti.
Asia nousi esille myös saamelaiskäräjien kokouksessa, mutta asiaa ei otettu asialistalle, koska saamelaiskäräjien työjärjestyksen mukaan kokouksen asialistalle voi ottaa vain asioita, jotka ovat riittävästi valmisteltuja ja kokous päättää yksimielisesti ottaa asian asialistalle.
Ášši loktanii maid ovdan Suoma sámedikki dievasčoakkámis, muhto ášši ii váldon áššelisttu nala, daningo sámedikki bargoortnega mielde čoakkáma áššelistui sáhttá váldit dušše áššiid, mat leat dárbahassii bures válmmaštallojuvvon ja maid čoakkán mearrida ovttamielalaččat váldit ášši áššelistui.
Nyt yksimielisyyttä ei löytynyt.
Dál ovttamielalašvuohta ii gávdnon.
Tulen viemään seuraavaan saamelaisen parlamentaarisen neuvoston (SPN) hallituksen kokoukseen esityksen, että SPN antaisi vetoomuksen YK:n eri elimille, Venäjän valtiolle ja pohjoismaiden ulkoministeriöille RAIPON:in toiminnan turvaamiseksi ja Murmanskin alueen saamelaisten järjestöjen toiminnan turvaamiseksi.
Áiggon doalvut čuovvovaš sámi parlamentáralaš ráđi (SPR) stivrra čoakkámii evttohusa, ahte SPR attálii ávžžuhusa ON:a sierra orgánaide, Ruošša stáhtii ja davviriikkaid olgoáššiid ministeriijaide RAIPONa doaimma dorvvasteami várás ja Murmánskka guovllu sápmelaččaid organisašuvnnaid doaimma dorvvasteami várás.
Asia kuuluukin paremmin SPN:n toimintaan ja vetoomukselle tulee suurempi painoarvo, kun kolmen maan saamelaiskäräjät vetoavat yhdessä Venäjän alkuperäiskansojen aseman parantamiseksi.
Ášši gullánai buorebut SPR:a barggu vuollásažžan ja ávžžuhussii boahtá stuorit deaddoárvu, go golmma riikka sámedikkit ávžžuhit ovttas Ruošša álgoálbmogiid sajádaga buorideami.
Viimeisimpien tietojen mukaan Venäjän saamelaisten järjestöjen asema on uhattuna.
Maŋimus dieđuid mielde Ruošša sápmelaččaid organisašuvnnaid sajádat leat uhkiduvvon.
Kehitys on hyvin huolestuttavaa.
Gárganeapmi lea hui fuolastuhtti.
Sain Leif Rantalalta eilen tiedon, että Murmanskin alueen viranomaiset ovat aloittanee toimenpiteet Kuolan saamelaisparlamentin (kyläkokouksen) kieltämiseksi.
Ožžon Leif Rantalas ikte dieđu, ahte Murmánskka guovllu eiseválddit leat álggahan doaibmabijuideaset Guoládaga sámi parlameantta (siidačoakkáma) gieldima várás.
Murmanskin alueen viranomaiset ovat kirjoittaneet kirjeen, jossa Venäjän saamelaisparlamentin puheenjohtajaa, Valentina Sovkina ja Venäjän saamelaisparlamenttia syytetään Venäjän valtion vastaisesta toiminnasta, Venäjän lainsäädännön rikkomisesta, separatismista ja kansainvälisten ongelmien luomisesta.
Murmánskka guovllu eiseválddit leat čállán virggálaš reivve, mas Ruošša sámi parlameantta ságadoalli Valentina Sovkina ja Ruošša sámi parlameanta sivahuvvo Ruošša stáhta vuostá bargamis, Ruošša lágaid rihkkumis, separatismmas ja riikkaidgaskasaš problemaid ráhkadeamis.
Murmanskin läänin hallituksen tyytymättömyys saamelaisia kohtaan konkretisoitui kun saamelaiset halusivat nostaa saamen lipun salkoon alkuperäiskansojen päivänä 9.8.
Murmánskka leana ráđđehusa duhtameahttunvuohta sápmelaččaid guovdu šattai konkrehtalažžan go sápmelaččat hálide rohttet sámi leavgga stággui álgoálbmobeaivve 9.8.
Murmanskin aluehallintoviranomaiset väittävät Kuolan alueen saamelaisparlamenttia johdettavan ulkomaisten järjestöjen ja Norjan saamelaiskäräjien toimesta.
Murmánskka guovlohálddašaneiseválddit čuoččuhit Guoládaga guovllu sámi parlameantta jođihuvvot olgoriikkaid organisašuvnnaid ja Norgga sámedikki doaimmas.
Tällainen viranomaisten kirjelmöinti muistuttaa Neuvostoliiton aikaisesta toiminnasta, jolloin saamelaisia ja alkuperäiskansoja vainottiin.
Dákkáraš eiseválddiid reivvestallan sulástahttá Sovjeltlihtu áigásaš doaimmas, goas sápmelaččat ja álgoálbmogat doarrádallojuvvoje.
Pelkään, että Murmanskin alueen viranomaiset aloittavat toimenpiteet Venäjän saamelaisparlamentin ja saamelaisyhdistysten kieltämiseksi.
Balan, ahte Murmánskka guovllu eiseválddit álggahit doaibmabijuid Ruošša beale sámi parlameantta ja sámi servviid gieldima várás.
Tätä ei Suomen saamelaiset voi painaa villaisella vaan meidän on painokkaasti pidettävä Venäjän saamelaisten ja alkuperäiskansojen oikeuksia esillä, jotta kansainvälinen yhteisö puuttuisi tilanteeseen.
Dán mii Suoma sápmelaččat eat sáhte diktit dáhpáhuvvat, muhto mii galgat garrasit bealuštit Ruošša sápmelaččaid ja álgoálbmogiid vuoigatvuođaid ja galgat doallat sin vuoigatvuođaid ovdan, vai riikkaidgaskasaš searvvuš seahkánivččii dillái.
Ministerikokouksessa kuultiin vähemmistövaltuutettu, YK:n pysyvän foorumin jäsen Eva Biaudet ’ a saamelaisiin kohdistuvasta syrjinnästä.
Ministtarčoakkámis gulaimet vehádatáittardeaddji, ON:a bissovaš foruma lahtu Eva Biaudeta čilgehusa vealaheamis, mii čuohcá sápmelaččaide.
Toin puheenvuorossani esille, että oikeistopopulismi on noussut kaikissa pohjoismaissa ja talouskriisin ohella koventanut asenteita saamelaisia ja myös muita vähemmistöjä kohtaan.
Ieš bukten sáhkavuorustan ovdan, ahte olgešpopulisma lea loktanan buot davviriikkain ja ekonomiijaroasu lassin lea garradan doaladumiid sápmelaččaid ja maiddái eará unnitloguid guovdu.
Rasistinen, saamelaisvastainen internet- ja sanomalehtikirjoittelu on valitettavan yleistä Suomessa ja on erityisen vahingollista saamelaislasten ja nuorten identiteetin kasvulle.
Rasisttalaš, sápmelašvuostásaš interneahtta- ja aviisačálašeapmi lea šállošahtti dábálaš Suomas ja lea hui vahátlaš sámi nuoraid ja mánáid identiteahta buorráneapmái.
Enontekiön ja Inarin kunnan viranomaiset ovat julkisesti vastustaneet saamelaisten nykyistä oikeusasemaa ja ennen kaikkea oikeusaseman parantamista.
Eanodaga ja Anára suohkana eiseválddit leat almmolaččat vuostálastán sápmelaččaid dáláš riektesajádaga ja earenoamážit riektesajádaga buorráneami.
Tämä on erityisen huolestuttavaa siksi, että viranomaisten julkinen saamelaisvastaisuus kannustaa saamelaisten oikeuksia vastustavia tahoja saamelaisvastaiseen kirjoitteluun ja pelottaa saamelaisia hakemasta omia oikeuksiaan.
Dát lea hui fuolastuhtti danin, go eiseválddiid almmolaš sápmelašvuođa vuostálastin guottiha sápmelaččaid vuostálastiid sápmelašvuostásaš čálašeapmái ja baldá sápmelaččaid ohcamis iežaset vuoigatvuođaid.
Pohjoismailla ei YK-rintamalla mene hyvin.
Davviriikkain ii mana ON-dásis beare fávdnadit.
Ensin Suomea ei valittu YK:n turvallisuusneuvostoon ja nyt Ruotsia ei valittu YK:n ihmisoikeusneuvostoon, vaikka Ruotsia pidettiin yhtenä ennakkosuosikkina.
Vuohččan Suopma ii dohkken ON:a dorvvolašvuohtaráđđái ja dál Ruoŧŧa ii válljejuvvon ON:a olmmošvuoigatvuohtaráđđái, vaikko Ruoŧŧa adnojuvvui ovddalgihtii oktan favorihttan.
Suomea ja Ruotsia yhdistää kumpaakin se, että valtiot eivät ole ratifioineet Ilo 169-sopimusta.
Suoma ja Ruoŧa ovttastahttá goappánai dat, ahte dat eaba leat ratifiseren Ilo 169-soahpamuša.
Suomessa sopimuksen ratifiointi on sentään tavoitteena.
Suomas soahpamuša ratifiseren lea dattetge ulbmilin.
Oslon ministerikokouksessa kävi ilmi, että Ruotsissa sopimuksen ratifioinnista ei edes keskustella.
Oslo ministtarčoakkámis bessen gullat, ahte Ruoŧas soahpamuša ratifiseremis ii oba ságastallojuvvoge.
Mielestäni pohjoismaiden huono menestyminen YK:n tehtävissä osoittaa sen, että pohjoismaat eivät ole enää ihmisoikeuksien mallimaita - ja Ruotsilla ja Suomella on vielä paljon tehtävää päästäkseen YK:n ” mallimaiksi ”.
Mu mielas davviriikkaid heajos menestupmi ON:a bargguin čájeha dan, ahte davviriikkat eai leat šat olmmošrivttiid málleriikkat – ja Ruoŧas ja Suomas lea vel olu bargu vai joksaba beassat ON:a “ málleriikan ”.
Ilo 169-sopimuksen ratifiointi kummassakin maassa avaisi varmasti monia ovia.
Ilo 169-soahpamuša ratifiseren goappáš riikkain rabalii sihkkarit máŋga uvssa.
Ensi viikolla lähden taas Helsinkiin.
Boahtte vahku dollen fas Helssegii.
Tiedossa on pohjoismaisen saamelaissopimuksen Suomen valtuuskunnan ja asiantuntijoiden neuvottelut Helsingissä.
Dieđus lea davviriikkalaš sámi soahpamuša Suoma sáttagotti ja áššedovdiid ráđđádallamat Helssegis.
Osallistun myös ihmisoikeusvaltuuskunnan järjestämään seminaariin.
Oassálasttán maid olmmošriektesáttagotti lágidan seminárii.
Seminaarissa käsitellään Euroopan neuvoston ihmisoikeusvaltuutetun Suomelle antamia suosituksia.
Semináras gieđahallojuvvojit Eurohpá ráđi olmmošriekteáittardeaddji Supmii addin ávžžuhusat.
Puhun seminaarissa Ilo 169-sopimuksen ratifiointiedellytyksistä.
Human semináras Ilo 169-soahpamuša ratifisereneavttuin.
26.11.2012 Klemetti Näkkäläjärvi
26.11.2012 Juvvá Lemet
Monenlaista kestävää kehitystä Kokouksia on ollut kiihtyvällä tahdilla ennen joulua.
Máŋggalágán suvdilis gárganeapmi Ovddabealde juovllaid leat hui olu juohkelágán čoakkámat – nu ledje dálnai.
Kestävän kehityksen toimikunta hyväksyi joulukuun alussa yhteiskuntasitoumuksen kestävän kehityksen edistämiseksi.
Suvdilis gárganeami doaibmagoddi dohkkehii juovlamánu álggus servodatčatnaseami suvdilis gárganeami ovddideami várás.
Sitoumuksen kärkitavoitteena on myös alkuperäiskansa saamelaisten mahdollisuuksien tukeminen harjoittaa omaa kulttuuriaan kestävän kehityksen mukaisesti ja siirtää kulttuuriaan sukupolvelta toiselle.
Čatnaseami váldoulbmilin lea maid álgoálbmot sápmelaččaid vejolašvuođaid duvdin bargat iežas kultuvrrain suvdilis gárganeami mielde ja sirdit kultuvrraset buolvvas nubbái.
Saamelaiskäräjillä on halutessaan mahdollisuus laatia ympäristöministeriön kanssa yksityiskohtainen toimenpidesitoumus.
Sámedikkis lea dáhtus mielde vejolašvuohta ráhkadit birasministeriijain bienalaš doaibmabidjočatnaseami.
Saamelaiskäräjät on jo omassa toiminnassaan sitoutunut kestävän kehityksen edistämiseen vaalikauden toimintaohjelmassaan.
Sámediggi lea juo iežas doaimmas čatnasan suvdilis gárganeami ovddideapmái válgaáigodaga doaibmaprográmmasttis.
Ennen joulua saamelaiskäräjät sai vihdoin kutsun saamelaiskäräjälain § 9 mukaisiin neuvotteluihin saamen kielten elvyttämisohjelmasta.
Ovdal juovllaid sámediggi oaččui viimmat bovdehusa sámediggelága 9 § ráđđádallamiidda sámegielaid ealáskahttinprográmmas.
Neuvottelut pidetään tammikuun lopulla.
Ráđđádallamat dollojuvvojit ođđajagimánu loahpas.
Nähtäväksi jää onko toimenpideohjelmaa tarkistettu lausuntokierroksen perusteella.
Šaddá oaidnit leago doaibmabidjoprográmma dárkkistuvvon cealkámušaid maŋŋel.
Ehkäpä toimenpideohjelma saadaan valtioneuvoston käsiteltäväksi kahden vuoden sisällä kielenelvytyksen toimenpideohjelman luovuttamisesta.
Lea juobe vejolaš, ahte doaibmabidjoprográmma boahtá stáhtaráđi gieđahallamii guovtti jagi siste giellaealáskahttima doaibmabidjoprográmma luobaheamis.
Työryhmän esitys luovutettiin 1.3.2012 opetus- ja kulttuuriministeriölle.
Bargojoavkku evttohus luobahuvvui 1.3.2012 oahpahus- ja kulturministeriijai.
Tilaisuudessa olivat mukana ministerit Jukka Gustafsson ja Paavo Arhinmäki.
Dilálašvuođas ledje mielde ministarat Jukka Gustafsson ja Paavo Arhinmäki.
Olin myös itse luovutustilaisuudessa mukana.
Ledjen maid ieš mielde luobahandilálašvuođas.
Maa- ja metsätalousministeriön asettaman metsähallituslakityöryhmän toimikauden piti päättyä vuoden lopussa.
Eanan- ja meahccedoalloministeriija ásahan meahcceráđđehusláhkabargojoavkku doaibmaáigi galggai nohkat jagi loahpas.
Työryhmä päätti pyytää jatkoaikaa ja sai sitä helmikuun loppuun asti.
Bargojoavku mearridii ohcat joatkkaáiggi ja oaččui dan guovvamánu loahpa rádjái.
Jatkoaika oli tarpeen, koska työ on vielä hyvin kesken eikä työryhmätyössä ole riittävästi huomioitu Suomen kansainvälisiä velvoitteita.
Joatkkaáigi lei dárbbatlaš, daningo bargu lea báhuid gaskan eaige bargojoavkobargamis leat dárbahassii olu váldon vuhtii Suoma riikkaidgaskasaš geatnegasvuođat.
Nähtäväksi jää saadaanko Metsähallituksen organisaatiouudistus eduskuntaan vielä eduskunnan vaalikauden aikana.
Oaidnit leaš ovdánago Meahcceráđđehusa organisašuvdnaođastus riikkabeivviide vel dán válgabaji áigge.
Asiaa on valmisteltu kahden vaalikauden ajan ja kovin hitaasti ja sekavasti on asia edennyt.
Ášši lea válmmaštallojuvvon guovtti válgabaji áigge ja oba njozet, ja ášši lea maid ovdánan moivásit.
Saamelaisille metsähallituksen organisaatiouudistus on tärkeä asia, koska metsähallitus on tärkeimpiä yhteistyökumppaneita, se käytännössä ohjaa saamelaisten kotiseutualueen maankäyttöä ja työllistää myös saamelaisia.
Sápmelaččaide meahcceráđđehusa organisašuvdnaođastus lea dehálaš ášši, daningo Meahcceráđđehus gullá deháleamos ovttasbargoguimmiide, dat geavadis stivre sámiid ruovttuguovllu eanangeavahusa ja addá barggu maiddái sápmelaččaide.
Keskustelin asiasta Euroopan metsäviikolla Rovaniemellä ja suurta ihmetystä on tuntunut herättävän asian valmistelu Suomessa ja sen perusteet.
Ságastallen áššis áššedovdiiguin Eurohpa vuovdevahku áigge Roavenjárggas ja stuora imaštallama lea bohciidahttán ášševálmmaštallan Suomas ja dan ákkat.
Tapaamieni asiantuntijoiden mukaan EU:n komissio ei ole edellyttänyt Suomea lopettamaan Metsähallituksen toiminnan liikelaitoksena.
Mu deaivan áššedovdiid mielde EU:a komisšuvdna ii leat gáibidan Suoma loahpahit Meahcceráđđehusa doaimma fitnodatlágádussan.
Saamelaiskäräjät osallistui Metsähallituksen järjestämään oheistapahtumaan Euroopan metsäviikolla.
Sámediggi oassálasttii Meahcceráđđehusa lágidan oalgedáhpáhussii Eurohpa vuovdevahku áigge.
Pidin puheen Metsähallituksen ja saamelaiskäräjien yhteistyöstä.
Dollen sártni Meahcceráđđehusa ja sámedikki ovttasbarggus.
Minulla oli kunnia osallistua myös Barentsin euroarktisen ympäristöministerien kokoukseen joulukuun alussa Inarissa.
Mus lei maid gudni oassálastit Barentsa euroárktalaš birasministariid čoakkámii juovlamánu álggus Anáris.
Kokous oli hyvin erikoinen siinä mielessä, että vain Suomen ympäristöministeri Ville Niinistö oli paikalla.
Čoakkán lei hui earenoamáš dan dáfus, ahte dušše Suoma birasministtar Ville Niinistö lei báikki nalde.
Muista valtioista kokouksessa oli virkamiehiä ja aluetason poliitikkoja.
Eará riikkain čoakkámis ledje virgeolbmot ja guovlodási politihkkárat.
Kokous antoi huolestuttavan kuvan näiden valtioiden sitoutumisesta Barentsin ympäristöyhteistyöhön ja ympäristönsuojeluun.
Čoakkán attii ná fuolastuhtti gova dáid stáhtaid čatnadeamis Barentsa birasovttasbargui ja birasgáhttemii.
Pidin tilaisuudessa saamelaiskäräjien tervehdyksen.
Bukten dilálašvuođas sámedikki dearvvahusa.
Käsittelin puheessani mm. alkuperäiskansojen mahdollisuutta osallisuutta ympäristöasioiden edistämiseen ja ilmastonmuutoskysymyksiä.
Gieđahallen sáhkavuorustan ee. álgoálbmogiid vejolašvuođaid oassálastit birasáššiid ovddideapmái ja dálkkádatrievdangažaldagaid.
Suomi ja Venäjä toivat katsauksen Barentsin ympäristön tilaa ja esittelivät toimia ympäristön parantamiseksi.
Suopma ja Ruošša buvttiiga ovdan geahčastaga Barentsa birrasa dilis ja ovdanbuvttiiga doaimmaid birrasa buorideami várás.
Barentsin alueelle on määritetty nk. hot spot - kohteita, ympäristöä merkittävästi saastuttavia kohteita.
Barentsa guvlui leat meroštallojuvvon ng. hot spot-čuozáhagat, earenoamáš olu birrasa nuoskideaddji guovllut.
Barentsin euroarktisen neuvoston ulko- ja ympäristöministerit asettivat vuonna 2003 tavoitteen, että jokaisessa hot spot - kohteessa on ryhdyttävä ympäristötoimiin kymmenen vuoden kuluessa.
Barentsa euroárktalaš ráđi olgo- ja birasministarat ásahe jagi 2003 ulbmila, ahte juohke hot spot – čuozáhagas galget álggahuvvot birasdoaimmat logi jagi siste.
Kaikki kohteet sijaitsevat Venäjällä.
Buot čuozáhagat leat Ruošša bealde.
Kehitys on ollut hidasta.
Gárganeapmi lea leamaš njoahci.
Kokouksessa esitetyn arvion mukaan jokaisessa 42 kohteessa on käynnistetty ympäristötoimia, joskaan kaikkia ympäristöongelmia ei ole vielä ratkaistu.
Čoakkámis ovdanbuktojun árvvoštallama mielde juohke 42 čuozáhagas leat birasdoaimmat, vaikko gal buot birasčuolmmat eai leat vel čovdojuvvon.
Kymmenen viime vuoden aikana listalta on poistettu kuusi kohdetta.
Logi maŋimus jagi áigge logahallamis leat sihkkojun guhtta čuozáhaga.
Hot spottien tilan parantamista on parannettu mm. pohjoismaiden ministerineuvoston varoilla sekä Suomen valtion budjetista.
Hot spottaid dilli lea buoriduvvon ee. davviriikkaid ministtarráđi ruđaiguin sihke Suoma stáhta bušeahttaruhtademiin.
Huolestuttavaa on se, että hot spotteja on edelleen 10 vuotta niiden määrittämisestä jäljellä.
Fuolastuhtti lea dat, ahte hot spottat lea velnai 10 jagi daid meroštallama maŋŋel.
Kaikkien valtioiden olisi sitouduttava nykyistä paremmin Barentsin ympäristöyhteistyöhön.
Buot stáhtat galggale čatnasit dáláža buorebut Barentsa birasovttasbargui.
Saamelaiskäräjät on antanut saamen kielineuvostolle tehtäväksi jakaa joka toinen vuosi saamen kieliteko palkinnon.
Sámediggi lea addán sámi giellaráđáđi bargun juohkit juohke nuppi jagi sámi gielladahku-bálkkašumi.
Tänä vuonna kielineuvosto oli valinnut palkinnon saajaksi Yle Sápmi radion.
Dán jagi giellaráđđi lei válljen bálkkašumi oažžun Yle Sápmi-radio.
Palkinnolla tuetaan paitsi saamen kielen käyttämistä mutta myös saamen käsityötä, koska palkinto on aina saamen käsityö tai taide.
Bálkkašumiin dorjojuvvo earret sámegiela geavahus muhto maid sámi duodji, daningo bálkkašupmi lea álohii sámi duodji dehe dáidda.
Kielineuvosto oli tehnyt hienon valinnan.
Giellaráđđi lei dahkan buori válljema.
Paljon on ehtinyt tapahtua Yle Sápmissa viimeisen puolentoista vuoden aikana.
Olu lea háhppehan dáhpáhuvvat Yle Sámis maŋimus bealnnot jagi áigge.
Ero on suuri kun vertaa esimerkiksi NRK Sápmin ja SVT Sápmin kotisivuihin.
Erohus lea stuoris go veardida omd. NRK Sámi ja SVT Sámi interneahttasiidduide.
Siellä ensimmäisenä tulevat esille norjan - ja ruotsinkieliset uutiset.
Vuohččan doppe bohtet oidnosii dáro- ja ruoŧagiel ođđasat.
Yle Sápmilla tulevat saamenkieliset uutiset ensimmäiseksi katsottavaksi ja mikä ilahduttavinta, koltan- ja inarinsaamenkielisten uutisten määrä on kasvanut merkittävästi.
Yle Sámis fas bohtet sámegiel ođđasat vuosttažettiin ja mii vel suohttasit, nuortalaš- ja anárašgiel ođđasiid mearri lea sturron mearkkašahtti ládje.
Vuorovaikutteisuus on myös lisääntynyt koska uutisia saa kommentoida ja uutisista saa keskustella.
Vuorrováikkuhus lea maid lassánan, daningo ođđasiid oažžu kommenteret ja ođđasiin oažžu ságastallat.
Olen toki huomannut, että me poliitikot - minä etunenässä - saamme monilta kommentoijilta kyytiä, mutta se kuuluu demokratiaan.
Lean almmatge fuobmán, ahte mii politihkkárat – mun earenoamážit – oažžut kommenterejeddjiin olu kritihka, muhto dat gullá demokratiijai.
Itse asiassa se on loppujen lopuksi hienoa, koska saamenkieliset uutiset kannustavat saamelaisia myös kirjoittamaan saameksi ylläpitäen saamea myös modernina internet-aikakauteen sopivana kielenä.
Iešalddes dat lea loahpaloahpas buorre ášši, daningo sámegiel ođđasat movttiidahttet sápmelaččaid maid čállit sámegillii ja dáinna lágiin bajásdollet sámegiela maid ođđaáigásaš interneahtta-áigái heivvolaš giellan.
Yle Sápmi on ollut myös valppaana.
Yle Sápmi lea leamaš maid fitmat.
Sain siltä tiedon, että Lapin yliopisto on yhdessä Kittilän kunnan kanssa hakenut rahoitusta Kittilän lapinkylä - hankkeelle, jonka tarkoituksena on tuotteistaa metsäsaamelaiskulttuuria matkailun palvelukseen.
Ožžon das dieđu, ahte Lappi universiteahtta ovttasráđiid Gihttela suohkaniin lea ohcan ruhtadeami ng. Gihttela sámi siida - fidnui, man ulbmilin lea leamaš márkanastit ng. vuovdesápmelaškultuvrra turismabálvalusa buvttan.
Hankkeessa tehtäisiin selvityksiä ja luotaisiin perusta metsäsaamelaisen matkailukohteen perustamiselle Kittilän kuntana.
Fidnus dahkkojuvvole čilgehusat ja ráhkaduvvolii vuođđu ng. vuovdesápmelaš turismačuozáhaga vuođđudeami várás Gihttela suohkanii.
Rahoitushakemus on tehty syyskuun lopussa Lapin Ely-keskukselle ja Euroopan sosiaalirahastolle (ESR).
Ruhtadanohcamuš lea ráhkaduvvon čakčamánu loahpas Sámi ealáhus-, johtalus- ja birasguovddážii, Ejb-guovddážii ja Eurohpa sosiálaruhtarádjui (ESR).
Hankkeen vetäjä Lapin yliopiston professori Timo Jokela soitti minulle viime perjantaina keskustellakseen hakemuksesta sen jälkeen kun oli kuullut Yle Sápmin tekemän haastatteluni, ja hän ilmoitti että he keskustelevat yliopiston sisällä vetävätkö hakemuksen pois.
Fidnu jođiheaddji Lappi universiteahta professor ja dekána Timo Jokela riŋgii munnje mannan bearjadaga ságastallat ohcamušas dan maŋŋel go lei gullan Yle Sámi dahkan mu jearahallama, ja son ilmmuhii ahte sii ságastallet universiteahta siste gessetgo ohcamuša eret.
Ilmoitin Jokelalle, että saamelaiskäräjät on valmis antamaan hankehakemuksesta virallisen lausunnon.
Ilmmuhin Jokelai, ahte sámediggi lea válmmas addit ohcamušas virggálaš cealkámuša.
Keskustelusta kävi ilmi, että hakemuksen tarkoitus on täysin kaupallinen.
Ságastallamis bođii ovdan, ahte ohcamuša ulbmil lea ollásii gávppálaš.
En tiedä miten asia ylipäätään liittyy taiteiden tiedekuntaan - tai toisaalta liittyykin - koska itse hankehakemus on fiktiota ja suorastaan taiteellinen performanssi.
In dieđe mot ášši obanassiige laktása dáidagiid dieđagoddái – dehe nuppe dáfus laktásanai – daningo ieš prošeaktaohcamuš lea fikšuvdna ja njuolgut dáiddalaš performánsa.
Uusi yliopistolaki näyttää tuoneen seurauksena Lapin yliopistolle mahdollisuuden siirtyä akateemisesta maailmasta yrityspalveluita ja matkailutuotteita kehittäväksi laitokseksi.
Ođđa universiteahttaláhka orru buktán čuovvumuššan Lappi universitehttii vejolašvuođa sirdásit akademalaš máilmmis fitnodatbálvalusaid ja turismabuktagiid ovddideaddji lágádussan.
Myöhemmin Jokela antoi haastattelun Yle Sápmille, jossa sanoi että saamelaiskäräjät ei pääse tuomaan hankkeeseen omia tietoja ja taitoja mikäli se vastustaa hankehakemusta ja sitä ei aloiteta väittäen aiheen olevan saamelaiskäräjille tabu.
Maŋŋelaš Jokela attii jearahallama Yle Sápmái, mas dajai, ahte sámediggi ii beasa buktit prošektii iežas dieđuid ja dáidduid jos dat vuosttilda prošeaktaohcamuša ja dat ii álggahuvvo. Son maid čuoččuhii fáttá leat sámediggái tabu.
Hankehakemuksessa ei ole kuultu saamelaiskäräjiä eikä saamelaiskäräjille oltu projektihakemuksessa esitetty paikkaa hankkeen projekti- / ohjaus-ryhmään: saamelaiskäräjien olisi ollut mahdotonta tuoda näkemyksiään ja tietojaan projektille.
Prošeaktaohcamušas eai leat gullan sámedikki iige sámediggái lean čujuhuvvon prošeaktaohcamušas báiki fidnu prošeakta- / stivrenjovkui: sámedikkis livččii leamaš veadjemeahttun buktit oainnuidis ja dieđuidis prošektii.
Hankehakemuksen mukaan hankkeen tarkoituksena olisi vain ja ainoastaan luoda uusi turismipalvelu Leville.
Prošeaktaohcamuša mielde fidnu ulbmilin livččii duššebeare ásahit ođđa turismabálvalusa Levii.
Mikään tutkimushanke se ei ole.
Mihkkege dutkanfidnuid dat ii leat.
ESR:n sääntöjen mukaan sen rahoituksella tuetaan työllisyyttä ja osaamista edistäviä hankkeita.
ESR:a njuolggadusaid mielde dan ruhtademiin dorjojuvvojit fidnut, mat ovddidit barggolašvuođa ja máhtu.
Rahoituksella tuetaan heikoimmassa asemassa olevia ryhmiä ja edistetään tasa-arvoisuutta.
Ruhtademiin dorjojuvvojit joavkkut, mat leat earáid heajut dilis ja main ovddiduvvo dársseárvu.
Matkailupalvelut eivät ole heikommassa asemassa eikä hankehakemuksen perusteella hakemuksella ole edes tarkoituskaan luoda pysyviä työpaikkoja.
Turismabálvalusat eai leat heajus dilis eaige prošeaktaohcamuša vuođul ohcamušain ii leat ulbmilge ásahit bissovaš bargosajiid.
Hankehakemuksessa haluttaisiin luoda matkailukeskus ja karnevalisoida saamelaiskulttuurin historiaa ja nykyisyyttä, jotta voidaan kehittää turismipalveluita.
Prošeaktaohcamuša mielde fidnuin háliduvvo vuođđuduvvot ođđa turismaguovddás ja karnevaliserejuvvot sámi kultuvrra historjá ja dálá áigi, vai sáhttet ovddiduvvot turismabálvalusat.
Perustana työlle olisi ” metsäsaamelaiskulttuuri ”.
Barggu vuođđun livččii ” vuovdesápmelaškultuvra ”.
Minusta hakemus osoittaa sen, miten tietämättömiä yliopistotasollakin ollaan saamelaisista ja heidän historiastaan.
Mu mielas ohcamuš čájeha dan, man diehttemeahttumat universiteahttadásisnai leat sápmelaččain ja sin kultuvrras.
Ei kukaan puhunut metsäsaamelaisista 10 vuotta sitten mitään.
Ii oktage hupman vuovdesápmelaččain olus maidege vaikkobe 10 jagi dás ovdal.
Saamelaiskulttuurin oraalinen traditio, historialliset asiakirjalähteet tai validi tutkimuskirjallisuus eivät tue väitettä siitä, että Suomessa olisi ollut oma metsäsaamelaiskulttuuri, jolla olisi ollut oma kieli, kulttuuriperinne, elinkeinot ja tapakulttuuri.
Sámi kultuvrra njálmmálaš tradišuvdna, historjjálaš áššegirjegáldut dehe valida dutkangirjjálašvuohta eai duvdde čuoččuhusa das, ahte Suomas livččii leamaš iežas vuovdesámi kultuvra, mas livččii leamaš iežas giella, kulturárbevierru, ealáhusat ja vieruid kultuvra.
On totta, että Kittilässä on asunut saamelaisia.
Duohta lea, ahte Gihttelis leat orron sápmelaččat.
Se, mitä elinkeinomuotoa alueen saamelaiset ovat harjoittaneet, ei ole säilynyt perimätiedossa nykyaikaan.
Guovllu sápmelaččaid ealáhushámis ii leat sirdásan árbediehtu dálá áigái.
Alueen saamelaiskulttuuri on kauan aikaa sitten kuollut, eikä kuolleita kulttuureja tai kieliä voi palauttaa elämään tai luoda nykyisyyden perusteella uusi käsitys kuolleen kulttuurin sisällöstä.
Guovllu sámi kultuvra lea juo dolin jáddan, eaige duššan kultuvrrat dehe gielat sáhte máhcahuvvot ealasin dehe daid ii sáhte hukset dálá áigge vuođul ođđa ipmárdussan jáddan kultuvrra sisdoalus.
Kulttuurin ja kielen sammuminen on toki aina menetys.
Kultuvrra ja giela jáddan lea almmatge álot massin.
Kulttuurit ja kielet kuolevat joko vapaaehtoisesti, pakotettuina tai yhteiskunnallisen painostuksen tukemana.
Kultuvrrat ja gielat jáddet juogo eaktodáhtolaččat, bákku ovddas dehe jáddama doarju servodatlaš deaddin.
On hyvin mielenkiintoista, että professori Jokelan mielestä metsäsaamelaiskulttuuri olisi saamelaiskäräjille - tai minulle - tabu.
Lea hui miellagiddevaš, ahte professor Jokela mielas vuovdesápmelaš kultuvra livččii sámediggái – dehe munnje – tabu.
Olen keskustellut asiasta blogissani ja tuonut tutkimustietoa ja saamelaista perimätietoa esille keskustellessani eri politiikkojen ja tutkijoiden kanssa.
Lean ságastallan áššis bloggastan ja buktán dutkandieđu ja sápmelaš árbedieđu ovdan ságastaladettiinan sierra politihkkáriiguin ja dutkiiguin.
En ole vaan saanut yhtäkään kiistatonta todistetta keneltäkään metsäsaamelaiskulttuuriin muinaisesta olemassaolosta, millainen kulttuuri olisi ollut enkä selvitystä sille miksi fiktiivisestä asiasta täytyy niin kovasta keskustella ja mitä ihmeen merkitystä sillä on.
In fal leat ožžon ovttage šiitemeahttun duođaštusa ovttasge vuovdesápmelaš kultuvrra dološ eksisteanssas, makkár kultuvra livččii leamaš inge čilgehusa dasa manin fiktiivvalaš áššis galgá nu sakka ságastallat ja mii ipmaša mearkkašumiid das lea.
Käsitys siitä, että olisi ollut olemassa metsäsaamelaiskulttuuri pohjautuu yhden erityismaakirjan otsikkoon ja tietysti väärintulkittuihin vanhoihin lappologeihin, Itkoseen, Tegengreniin ja Virrankoskeen, joista erityisesti Tegengren on vuonna 1952 julkaistussa tutkimuksessa En utdöd lappkultur i Kemi lappmark käsitellyt Kemin saamelaiskulttuurin sammumista.
Ipmárdus das, ahte livččii leamaš vuovdesápmelaš kultuvra vuođđuduvvá ovtta sierraeanangirjji bajilčállosii ja diehttelas boastut dulkojun boares lappologaid čállosiidda, namalassii Itkosii, Tegengrenii ja Virrankoskii, main earenoamážit Tegengren lea jagi 1952 almmustuvvan dutkamušastis En utdöd lappkultur i Kemi lappmark gieđahallan Giema sámi kultuvrra jáddama.
Tegengren ei kuitenkaan määrittänyt kulttuurimuotoa metsäsaamelaiseksi vaan on todennut heidän harjoittaneen pyyntiä ja kalastusta – kuten kaikkien muidenkin saamelaissiitojen jäsenet.
Tegengren ii goitge meroštallan kulturhámi vuovdesápmelažžan muhto son lea gávnnahan sin bivdán ja guolástan – dego buot earátge sápmelaš siiddaid oasálaččat.
Myös I. Fellman on todennut, että Enontekiöllä olisi ollut metsäsaamelaisia – vaikka hän ei edes käynyt Enontekiöllä.
Maiddái I. Fellman lea gávnnahan, ahte Eanodagas livčče leamaš vuovdesápmelaččat – vaikko son ii mannan aginis Eanodagas.
Tällä Fellman viittasi saamelaisin, jotka eivät harjoittanee poronhoitoa.
Dáinna Fellman čujuhii sápmelaččaide, geat eai bargan bohccuiguin.
Näiden tietojen valossa on mahdotonta todistaa olisiko metsäsaamelaiskulttuuria ollut ja millainen se olisi ollut.
Dáid dieđuid čuovggas lea veadjemeahttun duođáštit livččiigo vuovdesápmelaš kultuvra oba leamašge ja de vel makkár dat livččii leamaš.
Toki historian saatossa on voinut olla metsä- tai peltosaamelaisiksi tai vaikka kenkäheinäsaamelaisiksi itseään kutsuvia ryhmiä, mutta sitä emme voi koskaan tieteen avulla selvittää.
Historjjá áiggehan gal leat sáhttán vuovde- dehe bealdosápmelažžan dehe vaikkobe gámasuoidnesápmelažžan iežaset gohčodan joavkkut, muhto danhan mii eat sáhte diehtaga vuođul čielggadit.
Ihmiskunnan historia on täynnä kadonneita ja kuolleita kulttuureja, senhän arkeologinen tutkimuskin todistaa.
Olmmošsoga historjjás leat dievva jávkan ja jáddan kultuvrrat, danhan arkeologalaš dutkamušnai duođašta.
Nykytutkimuksessa tulee olla huolellinen ennen kuin esittää väitteitä jonkin kulttuurimuodon olemassaolosta muutamien kirjallisen lähteen perustalta.
Dálá dutkamušas galgá leat fuolalaš ovdal go ovddida nággosiid muhtin kulturhámi eksisteanssas muhtin čálalaš gáldu vuođul.
Jo muutamatkin maininnat ovat aiheuttaneet ikäviä seurauksia nykysaamelaiskulttuurille.
Juo muhtin namuheamit leat dagahan ahkidis čuovvumušaid dálásámi kultuvrii.
Nykyisin ” metsäsaamelaisasiassa ” kyseessä on vain saamelaisiksi haluavien suomalaisten ja lappalaisten uusi pyrkimys uudelleenkirjoittaja historiaa ja saamelaiskulttuuria siten, että se palvelee nykyisten suomalaisten tarpeita.
Dálá áigge ” vuovdesápmelašáššis ” lea gažaldat sápmelažžan hálolaš suopmelaččaid ja láddelaččaid ođđa viggamuš čállit ođđasit historjjá ja sámi kultuvrra nu ahte dat bálvala dáláš suopmelaččaid dárbbuid.
Historian uudelleenkirjoitus palvelemaan ajan poliittisia tavoitteita on tunnettua kautta historian.
Historjjá ođđasit čállin bálvalit áiggi politihkalaš ulbmiliid lea beakkán miehtá historjjá.
En pysty ymmärtämään että miksi Kittilä matkailua ei voida kehittää alueen elävän kulttuurin pohjalta tarjoten aitoja kokemuksia eikä muovimaisia ja keinotekoisia matkailupalveluita.
In bastte ipmirdit manne Gihttela turismma ii sáhte gárgehuvvot guovllu ealli kultuvrra vuođul ja nu ahte fállojuvvojit eakti muosáhusat eaige plastihkalágán ja dahkkojuvvon turismabálvalusat.
Eikö suomalaiskulttuuri tarjoa riittäviä matkailuelämyksiä ?
Iigo suopmelaš kultuvra fála dárbbatlaš turismamuosáhusaid ?
Mikä on vikana suomalaisessa kulttuuriperinnössä kun sitä ei haluta arvostaa ja tuoda esille matkailupalveluissa ?
Mii vigiid suopmelaš kulturárbbis lea go dat ii háliduvvo adnot árvvus ja buktot ovdan turismabálvalusain ?
Miksi turisteja halutaan huijata tällaisella toiminnalla ?
Manne turisttaid galgá dájuhit dákkár vugiiguin ?
Matkailuteollisuuden tulevaisuus on epävarma ilmastonmuutoksesta ja talouskriiseistä johtuen.
Turismaindustriija boahtteáigi lea eahpesihkar dálkkádatnuppástusa ja ekonomiijaroasuid geažil.
Matkailun valtti pohjoisessa on luonnonmukainen kaunis luonto, ekologisuus ja aitous.
Davvin turismma geasuha luondduviđa ja čáppa luondu, ekologalaš dássedeaddu ja eaktivuohta.
Turistit ovat entistä valistuneempia ja yhä suurempi osa turisteista haluaa matkailun olevan ekologisesti ja eettisesti kestävää.
Turisttat leat ovdalačča diđolaččabut ja ain stuorit oassi turisttain hálidit, ahte mátkedoaibmaealáhus lea ekologalaččat ja etihkalaččat suvdil.
Keinotekoisen menneisyyden luominen ja historian uudelleenkirjoitus voi johtaa turistien katoamiseen.
Dahkkojun mannanáiggi luovvan ja historjjá ođđasit čállin sáhttá jávkadit turisttaid eret.
Vuontisjärvellä tapaninpäivänä
Vuottesjávrres maŋit juovlabeaivve
Anteeksipyytämisestä ja lampaanlihan suoramyynnistä Maanantaina 21.2. toin saamelaiskäräjien tervehdyksen Torniossa pidettyyn Lars Leevi Laestadius seminaariin.
Ándagassii átnumis ja sávzzabierggu njuolggovuovdimis Mánnodaga 21.2. bukten sámedikki dearvvuođagaid Durdnosis dollojun Lars Levi Laestadiusa seminárii.
Käsittelin puheessani lestadiolaisuuden vaikutuksia saamelaiskulttuuriin ja kirkon suunnitelmia pyytää anteeksi saamelaisilta.
Gieđahallen ságastan lestadinálašvuođa váikkuhusaid sámi kultuvrii ja girku plánain átnut sápmelaččain ándagassii.
Puhe löytyy pohjoissaameksi ja suomeksi saamelaiskäräjien kotisivuilta.
Mu sáhka gávdno davvisáme- ja suomagillii sámedikki ruovttusiidduin.
Puhetta valmistellessani mieleeni tuli oikeusministeri Tuija Braxin vastaus kysymykseen, että pyytääkö Suomen valtio saamelaisilta anteeksi.
Sága válmmaštaladettiinan mu millii bođii vuoigatvuohtaministtar Tuija Braxa vástádus gažaldahkii, ahte átnugo Suoma stáhta sápmelaččain ándagassii.
Hänen mukaansa Suomen valtion tulisi arvioida kuuluuko anteeksipyytäminen sen vakiintuneisiin tapoihin.
Su mielde Suoma stáhta galggalii árvvoštallat gullágo ándagassii átnun dan dábálaš vieruide.
Anteeksipyytäminen on vastuunkantoa ja Suomi on aikaisemminkin joutunut kantamaan vastuunsa teoistaan kansainvälisten velvoitteidensa mukaisesti.
Ándagassii átnun lea ovddasvástádusa noađđádeapmi ja Suopma lea juo ovdalnai šaddan noađđádit ovddasvástádusas daguinis riikkaidgaskasaš geatnegasvuođaidis mielde.
Suomi allekirjoitti toisen maailmansodan päättäneen Pariisin rauhansopimuksen ja tunnusti vastuunsa toisesta maailmansodasta.
Suopma vuolláičálii nuppi máilmmisoađi loahpahan Parisa ráfisoahpamuša ja dovddastii ovddasvástádusas nuppi máilmmisoađis.
Suomi tunnusti toimineensa virheellisesti toisessa maailmansodassa, vaikkakin historia on osoittanut, että Suomella ei juuri vaihtoehtoja ollut.
Suopma dovddastii iežas doaibman boastut nuppi máilmmisoađis, vaikko historjá leage čájehan, ahte Suomas eai oba leange eará molssaeavttut.
Sotasyyllisyyden tunnistaminen on ollut anteeksipyytämistä.
Soahtesiválašvuođa dovddasteapmi lea leamaš ándagassii átnun.
Sotasyyllisyyden vaatimat korvaukset mullistavat koko suomalaisen yhteiskunnan, agraariyhteiskunnasta siirryttiin nopeasti teollisyhteiskuntaan ja metsä- ja raskasteollisuus kehittyvät nopeasti.
Soahtesivalašvuođa gáibidan buhtadusat ođasmahte vuđolaččat oba suopmelaš servodaga, agráraservodagas sirdásuvvui jođánit industriijaservodahkii ja vuovde- ja lossaindustriija gárgáneigga jođánit.
Suomalainen yhteiskuntamalli on toki nuori ja Suomen valtion rakentumisprosessin käynnistymisestä voidaan puhua vasta 1800-luvulta alkaen, jolloin Suomen autonominen alue muodostettiin ja tietenkin lopullisesti vuodesta 1917, Suomen itsenäisyydestä lähtien.
Suopmelaš servodatmálle lea almmatge nuorra ja proseassas, goas Suoma stáhta šaddagođii, sáhttá hupmat easka 1800-logu rájes, goas Suoma autonomalaš viidodat ráhkaduvvui ja dieđusge loahpalaččat jagi 1917, Suoma iehčanasvuođa, rájes.
Suomalaisen yhteiskunnan läsnäolo saamelaisten kotiseutualueella kiihtyi 1800-luvun alusta ja suomalaistaminen alkoi.
Suopmelaš servodaga luhtteorrun sámiid ruovttuguovllus viimmáskii ja láttiiduhttin álggii.
Suomalainen yhteiskunta on kautta sukupolvien rakentunut aiempien sukupolvien tekojen tai tekemättä jättämisien kautta.
Suopmelaš servodat lea buolvadagaid čađa vuođđuduvvan ovddit buolvvaid daguid dahkamiid dehe dagakeahttá guođđimiid bakte.
Anteeksipyytäminen saamelaisilta on suomalaisen yhteiskunnan vastuulla.
Ándagassii átnun sápmelaččain lea suopmelaš servodaga ovddásvástádus.
Anteeksipyytäminen ei vain riitä, vaan jotta sillä on merkitystä, niin siitä tulee seurata tekoja.
Ándagassii átnun ii fal leat dárbahassii, muhto vai das lea juoga mearkkašumiid, de das galget čuovvut dagut.
Tulevat eduskuntavaalit tulevat olemaan ratkaisevia myös siinä, miten saamelaisten oikeusasema kehittyy ja vastaako Suomi oikeusvaltiona kansainvälisistä velvoitteistaan samoin kuin Suomen aikaisemmat sukupolvet ovat vastanneet omista kansainvälisistä velvoitteistaan.
Boahtte riikkabeaivveválggat bohtet mearridit maid dan, mot sápmelaččaid riektesajádat gárgana ja noađđádago Suopma riektestáhtan ovddasvástádusas riikkaidgaskasaš geatnegasvuođainis seamma ládje go Suoma ovddit buolvadagat leat noađđádan iežaset riikkaidgaskasaš geatnegasvuođaineaset.
Tällä viikolla olin alkuviikon Tromssassa pohjoisen ulottuvuuden parlamentaarisen foorumin konferenssissa.
Dán vahku álggus ledjen Romssas davvi dimenšuvnna parlamentáralaš foruma konfereanssas.
Konferenssin päätöksistä löytyy tiedote saamelaiskäräjien kotisivuilta.
Konfereanssa mearrádusain gávdno dieđáhus sámedikki ruovttusiidduin.
Saamelaiskäräjien hallitus piti puhelinkokouksen tiistaina 22.2.
Sámedikki stivra doalai telefončoakkáma disdaga 22.2.
Saamelaiskäräjien yleiskokous pidetään 4.3. ja asialistalla on tärkeitä asioita, ennen kaikkea saamelaiskäräjien lausunto Inarijärven osayleiskaavasta ja saamelaiskäräjien kertomus valtioneuvostolle vuodelta 2010.
Sámedikki dievasčoakkán dollojuvvo 4.3. ja áššelisttu nalde leat dehálaš áššit, eandalit sámedikki cealkámuš Anárjávrre oasseoppalašlávas ja sámedikki muitalus stáhtaráđđái jagi 2010.
Eduskunnan maa- ja metsätalousvaliokunta oli viime kokouksessaan esittänyt lampaan pienimuotoisen tilateurastuksen sallimista kaikkialla Suomessa alueilla, joiden läheisyydessä ei ole teurastamoa.
Riikkabeivviid eanan- ja meahccedoalloválljagoddi lei mannan čoakkámisttis evttohan lobi addima sávzza unnahápmásaš dállonjuovvamii juohke sajes Suoma guovlluin, maid lahkosiin eai leat njuovahagat.
Sen seurauksena sallittaisiin tarkastamattoman lampaanlihan suoramyynti tiloilta.
Dan čuovvumuššan addojuvvolii lohpi dárkkiskeahtes sávzzabierggu njuolggovuovdimii sávzadáluin.
Lampaan tilateurastuksen salliminen edellyttäisi poikkeusta EU:n hygieniasäännöksistä.
Sávzza dállonjuovvamii lobi addin gáibidivččii spiehkastaga EU:a hygieniijanjuolggadusaide.
Erivapaus johtaisi siihen, että lammas rinnastettaisiin poroon.
Sierralohpi doalvvulii dasa, ahte sávza buohtastahttojuvvolii bohccui.
Suomen elintarvikehygieniasäädöksien mukaan lammas on kotieläin ja poro tarhattu riistaeläin.
Suoma borramušgálvvuid hygieniijaseđđosiid mielde sávza lea šibit ja boazu lea gárddis dollojuvvon fuođđu.
Poron kutsuminen tarhatuksi riistaeläimiksi on aivan käsittämätöntä, saamelaisessa poronhoidossa poroja ei tarhata tai edes pidetä tarhassa kuin korkeintaan vuorokauden pari.
Bohcco gohčodeapmi gárddis dollojuvvon fuođđun lea áibbas dádjameahttun, sámi boazodoalus bohccot eai gárdojuvvo fásta dehege dollojuvvo gárddis jur jándora guokte guhkit.
Saamelaiskäräjät on antanut vuonna 2009 asiasta lausunnon, jossa se vastusti esitystä sallia lampaiden tilateurastus ja tarkastamattoman lampaanlihan myynti tilalta suoraan kuluttajille poronhoitoalueella.
Sámediggi lea addán jagi 2009 áššis cealkámuša, mas dat vuostálasttii evttohusa addit lobi sávzzaid dállonjuovvamii ja dárkkiskeahtes sávzzabierggu njuolggovuovdimii sávzadálus njuolga geavaheddjiide boazodoalloguovllus.
Lausunto löytyy saamelaiskäräjien kotisivuilta lausunnot 2009 - osiosta.
Cealkámuš gávdno sámedikki ruovttusiidduin cealkámušat 2009 – gaskabláđi olis.