pere/sami_parallel huggingface dataset:
Terve, sitkeä sa heimo, Terve, rakas rauhan juuri, veljesriidan raastamaton, veljesveren vuotamaton Saamen heimo hiljainen !
goddi čuđiid, garrogávppiid,
Saivat esi-isät ammoin voiton väärintekijöistä.
viehkis vearrevearrováldiid.
Veljet, mekin torjukaamme sitkeästi sortajamme !
Dearvva dutnje, ráfi ruohtas !
Suku vankka Päivän poikain, ei sua voita vainolainen, kultakieltäs jos vain vaalit, taattojen jos neuvot muistat: Saamien on Saamen maa !
vuostálastot, vieljat, miige
Saamelaisten lippu poikkeaa selvästi Pohjoismaiden lipuista, joissa kaikissa liehuvat ristikuviot.
Sámiid leavga spiehkkasa čielgasit Davviriikkaid leavggain, main buohkain libardit ruossagovadagat.
Saamen lipun punainen ympyrä kuvaa aurinkoa ja sininen ympyrä kuuta.
Sámi leavgga rukses gierdu govvida beaivváža ja alit gierdu mánu.
Lipun kuva-aihe tulee noitarummusta ja Ruotsin saamelaisen Anders Fjellnerin (1795–1876) runosta Biejjie-baernie eli Auringonpojat.
Leavgga govvatemá boahtá meavrresgáris ja Ruoŧa sápmelaš Anders Fjellnera (1795–1876) divttas Biejjie-baernie dahjege Beaivvi bártnit.
Fjellner kuvaa saamelaisia runossaan auringon tyttäriksi ja pojiksi.
Fjellner govvida sámiid divttastis beaivvi nieidan ja bárdnin.
Ensimmäisenä omaa lippua saamelaisille ehdotti taiteilija Synnøve Persen, joka myös suunnitteli oman lippuehdotuksensa.
Vuosttasin iežas leavgga sámiide evttohii dáiddár Synnøve Persen, guhte maid plánii iežas leavgaevttohusa.
Persenin kolmiväristä lippua ehdittiin käyttää mm.. Altan vesivoimalan ja padon vastustamisen yhteydessä 1970- ja 1980-lukujen vaihteessa, mutta se ei jäänyt pidempiaikaiseen käyttöön.
Persena golmmaivdnásaš leavgga gerge geavahit ee. Álttá čáhcefápmorusttega ja dulvadeami vuosttildeami oktavuođas 1970- ja 1980-loguid molsašumis, muhto dat ii báhcán atnui dađi guhkit áigái.
Suomen, Ruotsin, Norjan ja Venäjän saamelaisten yhteistyöjärjestö Saamelaisneuvosto (Sámiráddi / Samerådet / Saami council) päätti käynnistää lipun suunnittelukilpailun 1980-luvulla.
Suoma, Ruoŧa, Norgga ja Ruošša sámiid oktasašbargoorganisašuvdna Sámiráđđi (Samerådet / Saami council) mearridii ordnet leavgga plánengilvvu 1980-logus.
Voittaneen lipun suunnitteli Norjan saamelainen Astrid Båhl.
Vuoitán leavgga plánii Norgga sápmelaš Astrid Båhl.
Hänen suunnittelemassaan lipussa leiskuvat kirkas punainen, sininen, keltainen ja vihreä.
Su plánen leavggas čuvget šerres ruoksat, alit, fiskat ja ruoná.
Samoja värejä on perinteisesti käytetty saamelaisten kansan- ja kansallispuvussa, gáktissa.
Seamma ivnniid leat árbevirolaččat geavahan sámegávttis.
Lippu hyväksyttiin saamelaisten viralliseksi symboliksi saamelaisten 13. pohjoismaisessa konferenssissa Åressa 15. elokuuta 1986.
Leavga dohkkehuvvui sámiid virggálaš symbolan sámiid 13. davviriikkalaš konfereanssas Åres borgemánu 15. beaivve 1986.
Samalla hyväksyttiin myös toinen kansallinen symboli: Sámi soga lávlla / Saamen suvun laulu.
Seammás dohkkehuvvui maid nubbi álbmotlaš symbola: Sámi soga lávlla.
Saamelaisilla on nykyään 11 yhteistä saamelaiskonferenssissa hyväksyttyä liputuspäivää.
Sámiin leat dál 11 oktasaš leavgabeaivvi, mat leat dohkkehuvvon sámekonfereanssas.
Suomen sisäasiainministeriö suosittaa saamen liputuspäiville myös yleistä liputusta.
Suoma sisáššiidministeriija ávžžuha sámi leavgabeivviide maid oktasaš leavgaatnima.
Liputtamisessa noudatetaan kunkin valtion lakeja.
Leavgga atnimis galgá čuovvut iešguđege riikka lágaid.
Yksityisillä kansalaisilla, yhteisöillä ja yrityksillä on juhlamielen, kunnioituksen tai surun osoittamiseksi vapaus liputtaa Saamen lipulla muulloinkin kuin virallisina liputuspäivinä.
Priváhta olbmuin, servošiin ja fitnodagain lea ávvudeami, gudnejahttima dahje morraša čájeheami dihte friijavuohta atnit Sámi leavgga muđuige go virggálaš leavgabeivviin.
Saamelaisten liputuspäivät
Sámiid leavgabeaivvit
Saamelaisten kansallispäivä Helmikuun 6. päivänä 1917 pidettiin Norjan Trondheimissa ensimmäinen saamelaiskokous, jonne oli kokoontunut sekä pohjois- että eteläsaamelaisia.
Guovvamánu 6. beaivve 1917 dollojuvvui Norgga Troandimis vuosttas sámečoahkkin, gosa ledje čoahkkanan sihke davvi- ja lullisámit.
Kokousta pidetään pohjoismaisen saamelaisyhteistyön alkuna.
Čoahkkin lei álgu davviriikkalaš sámeoktasašbargui.
Suomen Saamelaiskäräjien perustamispäivä Suomen Saamelaiskäräjät (Sámediggi), perustettiin omalla laillaan vuonna 1995.
Suoma Sámediggi, vuođđuduvvui iežas lágain jagis 1995.
Sen virallisia avajaisia vietettiin 2.3.1996.
Dat rahppojuvvui virggálaččat 2.3.1996.
Marian päivä Saamelaisten perinteinen juhlapäivä.
Sámiid árbevirolaš ávvudanbeaivi.
Marian päivän ajankohta kalenterissa vaihtelee ja päivää voidaan juhlia eri maiden Marian päivän mukaan.
Márjjabeaivve áigi kaleandaris molsašuddá ja beaivvi sáhttá ávvudit sierra riikkaid Márjjabeaivve mielde.
Juhannuspäivä Yleinen juhlapäivä.
Almmolaš ávvudanbeaivi.
Voidaan liputtaa eri maiden juhannuspäivän mukaan.
Sáhttá atnit leavgga sierra riikkaid mihcamárbeaivvi mielde.
9.8.
9.8.
YK:n kansainvälinen alkuperäiskansojen päivä Yhdistyneet kansakunnat on nimennyt 9.8. kansainväliseksi alkuperäiskansojen päiväksi.
Ovttastuvvan nášuvnnat lea namuhan 9.8. riikkaidgaskasaš álgoálbmogiid beaivin.
15.8.
15.8.
Saamen lipun hyväksymispäivä Saamen lippu hyväksyttiin Saamelaisten 13. konferenssissa 15.8.1986 Åressa Ruotsissa.
Sámi leavga dohkkehuvvui Sámiid 13. konfereanssas 15.8.1986 Åres Ruoŧas.
18.8.
18.8.
Saamelaisneuvoston perustamispäivä Saamelaisneuvosto perustettiin virallisesti saamelaisten 2. pohjoismaisessa konferenssissa 18.8.1956 Norjan Kaarasjoella.
Sámiráđđi vuođđuduvvui virggálaččat sámiid 2. davviriikkalaš konfereanssas 18.8.1956 Norgga Kárášjogas.
26.8.
26.8.
Ruotsin Saamelaiskäräjien perustamispäivä Ruotsin Saamelaiskäräjät (Sámediggi / Sametinget) perustettiin omalla laillaan vuonna 1992.
Ruoŧa Sámediggi (Sametinget) vuođđuduvvui iežas lágain jagis 1992.
Sen virallisia avajaisia vietettiin 26.8.1993.
Dat rahppojuvvui virggálaččat 26.8.1993.
9.10.
9.10.
Norjan Saamelaiskäräjien perustamispäivä Norjan Saamelaiskäräjät (Sámediggi / Sametinget) perustettiin omalla laillaan vuonna 1987.
Norgga Sámediggi (Sametinget) vuođđuduvvui iežas lágain jagis 1987.
Sen virallisia avajaisia vietettiin 9.10.1989.
Dat rahppojuvvui virggálaččat 9.10.1989.
9.11.
9.11.
Saamelaisvaltuuskunnan (Sámi Parlamenta) perustamispäivä Suomessa annettiin asetus Saamelaisvaltuuskunnasta 9.11.1973.
Suomas addojuvvui ásahus Sámi Parlamentta birra 9.11.1973.
Sámi Parlamenta / Saamelaisvaltuuskunta oli vuonna 1996 toimintansa aloittaneen uuden edustuksellisen elimen, Saamelaiskäräjien, edeltäjä.
Sámi Parlamenta lei jagis 1996 doaimmas álggahan Sámedikki ovddasmanni.
15.11.
15.11.
Ensimmäisen saamelaisen valtiopäivämiehen Isak Saban (Sápp Issát) syntymäpäivä Isak Saba syntyi 15.11.1875 Uuniemessä Varangissa.
Vuosttas sápmelaš riikkabeaialbmá Isak Saba (Sápp Issát) riegádanbeaivi
Hän oli Norjan Suurkäräjien jäsenen kahden kauden ajan (1906-1912) Isak Saba edusti työväenpuoluetta.
Son lei Norgga Stuorradikki lahttun guokte baji (1906-1912) bargiidbellodaga ovddasteaddjin.
Anders Fjellner syntyi taivasalla Ruotsin Härjedalenissa syyskuun 18. päivänä vuonna 1795 saamelaiseen perheeseen.
Anders Fjellner riegádii olggos Ruoŧa Härjedalenis čakčamánu 18. beaivve jagis 1795 sámebearrašii.
Hänen isänsä kuoli Andersin ollessa vielä lapsi, mutta sukulaisten avulla tämä pystyi kouluttautumaan ja suoritti 1800-luvun alkupuolella pappisopintoja Uppsalan yliopistossa.
Su áhčči jámii go Anders lei vel mánná, muhto fuolkkit veahkehedje su skuvlet iežas nu ahte son gárvvásmuvai 1800-logu álgogeahčen báhppan Uppsala universitehtas.
Fjellner toimi pappisvihkimyksensä jälkeen aluksi kiertävänä saarnaajana Jukkasjärvellä ja Karesuvannossa.
Fjellner jođii báhppanvihaheami maŋŋá vuos sárdnideaddjin Čohkkerasas ja Gárasavvonis.
Kertoman mukaan hän oli niin lyhyt, että saarnastuolissakin oli seisottava jakkaran päällä.
Máidnasa mielde son lei nu oanehaš, ahte sárdnestuolusge fertii čuožžut beaŋkkaža alde.
Työnsä ohella Fjellner omistautui kansallisromanttisten aatevirtausten vaikutuksesta myös saamelaisen kansanperinteen, kuten joikujen, myyttien, legendojen ja laulujen muistiin merkitsemiselle.
Barggus lassin Fjellner mearkugođii nášuvnnaromantihkalaš jurddašanvuogi váikkuhusas muitui maid sámi kulturárbevieru, nugo luđiid, juigosiid, myhtaid, legendaid ja lávlagiid.
Hän käänsi keräämiään ja kirjaamiaan saamenkielisiä tekstejä niin, että myös muilla kuin saamenkielisillä oli mahdollisuus tutustua niihin.
Son jorgalii dáid sámegielat teavsttaid nu, ahte maid earáin go sámegielagiin lei vejolašvuohta oahpásmuvvat daidda.
Jälkipolville parhaiten on säilynyt Saamen lippuun kytkeytyvä Biejjie-baernie-runo.
Fjellner muitaliii ahte son lea sierra guovlluin Sámis gullan dáid álbmotdivttaid, maid lea merkon muitui.
Tuo runo on tyyliltään, mitaltaan ja sisällöltään niin taidokas, ettei sen uskota olevan puhtaasti suullista kansanperinnettä.
Maŋit buolvvaide buoremusat seilon Biejjie-baernie – dikta lea stiilla, mihtu ja sisdoalu dáfus nu čehpet čállojuvvon, ahte dát jáhkkimis ii leat dušše njálmmálaš álbmottradišuvdna.
Fjellnerin maine innokkaana ja uppoutuvana kuuntelijana ja loistavana tarinankertojana ovat osaltaan vaikuttaneet siihen, että monet saamelaiskulttuurin tutkijat ovatkin päätyneet pitämään runoa paitsi perinteikkäänä joikurunona, myös kirjailijan taidonnäytteenä.
Fjellner bekkii leat movttegis ja áŋgiris guldaleaddji ja erenomáš buorre máinnasteaddi ja dát lea muhtin oassái váikkuhan dasa, ahte máŋggat sámekultuvrra dutkitge leat boahtán dan bohtosii ahte dikta lea árbevirolaš álbmotdikta, muhto maid okta ovdamearka girječálli dáidduin.
Saamen lippuun hengen puhaltanut Anders Fjellnerin runo Beaivvi bárdni on myyttinen sankarirunoelma.
Sámi levgii heakka bossu Anders Fjellnera dikta Beaivvi bárdni lea myhtalaš sáŋgárepos.
Siinä päivän poika matkustaa jättiläisten maahan, rakastuu siellä jättiläisen tyttäreen ja lopulta nai tämän.
Das beaivvi bárdni vuolgá jiehtanasaid eatnamii, ráhkistuvvá doppe jiehtanasa niidii ja loahpas náitala suinna.
Liitosta syntyvät Päivän pojat, joista saamelaiset polveutuvat.
Sudnuide riegádit Gállabártnit (Gaalla-baernie), geat leat sámiid máddarat.
Seuraavassa ensimmäisiä säkeitä Fjellnerin pitkästä runoelmasta, joka kertoo Päivän pojan kosiomatkasta jättiläisten maailmaan.
Dás maŋŋelebbos álgooassi Fjellnera guhkes diktemušas, mii muitala Beaivvi bártni soagŋus jiehtanasaid máilbmái.
Fjellnerin alkuperäiskieli oli eteläsaame, josta runo on käännetty pohjoissaameksi (Harald Gaski), inarinsaameksi (Ilmari Mattus) ja englanniksi (Tr.
Fjellnera álgogiella lei lullisámegiella, mas dikta lea jorgaluvvon davvisámegillii (Harald Gaski), anárašgillii (Ilmari Mattus) ja eaŋgalsgillii (Tr.
John Weinstock).
John Weinstock).
Runosäkeet kirjasta julkaistu Gaskin ja Davvi Girjin luvalla.
Diktagurgadasat girjjis leat olggosaddojuvvon Gaski ja Davvi Girjji lobiin.
Eteläsaameksi:
Lullisámegillii:
Pohjoissaameksi:
Davvisámegillii:
Inarinsaameksi:
Sáhka lea beaggán:
(käännös Ilmari Mattus 2009)
Beaivvážat, mánut ja násttit
Evankelis-luterilainen kirkko
Evaŋgelaš-luteralaš girku
Kirkolla on kautta historian ollut suuri merkitys saamelaisille ja saamen kielen käytölle.
Girkus lea čađat leamašan stuorra mearkkašupmi sápmelaččaide ja sámegiela geavaheapmái.
Ennen yleisen oppivelvollisuuskoulun aikaa kansanopetuksesta vastasi kirkko ja saamenkielinen kirjallisuus sai alkunsa kirkollisista teksteistä.
Ovdal almmolaš oahppogeatnegasvuođaskuvlla áiggi álbmotoahpahusas vástidii girku ja sámegielat girjjálašvuohta álggii girkolaš teavsttain.
Tänä päivänä saamen kieli kuuluu luonnollisena osana kirkon toimintaan.
Dán áiggi sámegiella gullá lunddolaš oassin girku doibmii.
Kirkolliset toimitukset kuten kaste, vihkiminen ja hautaus voidaan toimittaa inarin- ja pohjoissaamen kielillä.
Girkolaš doaimmahusat degomat gásta, vihaheapmi ja hávdádeapmi sáhttet doaimmahuvvot anáraš- ja davvisámegillii.
Kirkolliskokous perusti keväällä 2008 saamelaistyön sihteerin viran, jonka sijoituspaikkana on Oulun hiippakunnan tuomiokapituli.
Girkolaščoahkkin vuođđudii giđđat 2008 sámebarggu čálli virggi, man sajuštanbáikin lea Oulu bismagotti duopmokapihttal.
Saamelaistyön sihteerin virka on kokonaiskirkon virka, jonka tehtävänä on saamelaisten kirkollisen työn ja erilaisten hankkeiden koordinointi sekä Barentsin alueen saamelaisten kirkollisten yhteyksien hoitaminen.
Sámebarggu čálli virgi lea ollesgirku virgi, man bargun lea sápmelaččaid girkolaš barggu ja iešguđetlágan fidnuid koordineren ja dan lassin Barentsa guovllu sámiid girkolaš oktavuođaid dikšun.
Saamelaispapin virkapaikka on Inarin seurakunnassa, mutta hänen työkenttänään on koko saamelaisten kotiseutualue.
Sámebáhpa virgebáiki lea Anára searvegottis, muhto su bargogieddin lea olles sámiid ruovttuguovlu.
Saamelaisten papin tehtävänä on palvella saamelaisten kotiseutualueen seurakuntia ja tarjota saamenkielisiä kirkollisia palveluita.
Sámebáhpa bargun lea bálvalit sámiid ruovttuguovllu searvegottiid ja fállat sámegielat girkolaš bálvalusaid.
Oulun hiippakunnan tuomiokapituli perusti saamelaistyön neuvottelukunnan vuonna 2008.
Oulu bismagotti duopmokapihttal vuođđudii sámebarggu ráđđádallangotti jagi 2008.
Neuvottelukunnan tehtävänä on edistää saamelaisten kirkollista työtä ja tukea saamelaistyön sihteerin työtä asiantuntijaelimenä.
Ráđđádallangotti bargun lea ovddidit sápmelaččaid girkolaš barggu ja duvdit sámebarggu čálli barggu áššedovdiorgánan.
Kirkko tekee saamelaistyössä pohjoismaista yhteistyötä ja järjestää joka neljäs vuosi ekumeeniset saamelaiset kirkkopäivät (Sámi girkobeaivvit).
Girku bargá sámebarggu olis davviriikkalaš ovttasbarggu ja ordne ee. juohke njealját jagi ekumenalaš Sámi girkobeivviid.
Edelliset kirkkopäivät vietettiin Norjan Mo i Ranassa 9.-11.8.2013.
Čuovvovaš girkobeaivvit ordnejuvvojit Norgga Mo I Ranas 9.-11.8.2013.
Saamen kielilaki koskee myös kirkkoa ja erityisesti Oulun hiippakuntaa.
Sámi giellaláhka guoská maiddái girku ja earenoamážit Oulu bismagotti.
Vuonna 1994 voimaan tulleeseen kirkkolakiin kirjoitettiin tätä koskeva säännös.
Jagi 1994 fápmui boahtán girkoláhkii čállojuvvui njuolggadus mii guoská dán.
Vuonna 2006 uudistetulla säädöksellä saamelaisalueen seurakunnat määriteltiin selkeästi kaksikielisiksi seurakunniksi.
Jagi 2006 ođaduvvon njuolggadusain sámeguovllu searvegottit meroštallojuvvojedje čielgasit guovttegielat searvegoddin.
Tämä velvoittaa saamen kielet näkymään myös esimerkiksi kirkollisissa ilmoituksissa.
Dát geatnegahttá sámegielaid oidnot maiddái ovdamearkka dihtii girkolaš almmuhusain.
Saamenkielinen uskonnollinen kirjallisuus
Sámegielat girjjálašvuohta
Kirkon virallisia kirjoja, kuten jumalanpalveluskirjaa ja toimitusten kirjaa, ryhdyttiin kääntämään saamenkielelle 1990-luvulla ja ne valmistuivat 2002.
Girku virggálaš girjjiid, degomat ipmilbálvalusgirjji ja doaimmahusaid girjji, jorgališgohte sámegillii 1990-logus ja dat gárvvásmuvve 2002.
Pohjoissaamenkielinen virsikirja ilmestyi vuonna 1993.
Davvisámegielat sálbmagirji almmustuvai jagi 1993.
Pohjoissaamenkielinen Uuden Testamentin käännös julkaistiin vuonna 1998.
Davvisámegielat Ođđa Testameantta jorgalus almmustahttui jagi 1998.
Pohjoissaamenkielinen Vanhan Testamentin käännöstyö alkoi vuonna 1998 ja työ jatkuu edelleen.
Davvisámegielat Boares Testameantta jorgalusbargu álggii 1998 ja bargu joatkašuvvá ain.
Lasten Raamattu on julkaistu pohjoissaame n ja inar insaamen kielillä.
Mánáid biibbal lea almmustahtton davvisámegillii ja anárašgillii.
Inarinsaamenkielinen virsikirja julkistettiin vuonna 1993 ja osia Kirkkokäsikirjasta vuonna 2000.
Anárašgielat sálbmagirji almmustahttui jagi 1993 ja oasit Girkogiehtagirjjis jagi 2000.
Myös Katekismus on käännetty inarin- ja pohjoissaamen kielille.
Maiddái Káhtekismmos lea jorgaluvvon anáraš- ja davvisámegillii.
Tuomiokapitulin suunnitelmissa on Kirkkokäsikirjan kääntäminen inarinsaamen kielelle.
Duopmokapihttala plánain lea Girkogiehtagirjji jorgaleapmi anárašgillii.
Saamenkielisten palvelujen saaminen kirkollisten toimitusten, kuten hautajaisten, kasteen ja vihkimisen yhteydessä on mahdollista Saamelaisten kotiseutualueella, joka on saamelaisten papille kuuluvaa aluetta.
Sámegielat bálvalusaid oažžun girkolaš doaimmahusaid, degomat hávdádusaid, gástta ja vihaheami oktavuođas lea vejolaš sámiid ruovttuguovllus, mii lea sámebáhpa doaibmanguovlu.
Saamenkielisiä ja kaksikielisiä messuja toimitetaan Inarin ja Utsjoen alueilla.
Sámegielat ja guovttegielat meassut doaimmahuvvojit Anára ja Ohcejoga guovlluin.
Saamelaisten kotiseutualueella ei ole mahdollisuutta saada saamenkielistä palvelua diakoniatyön ja kasvatustyön alueilla, koska ei ole saamen kielen taitoisia työntekijöitä.
Sámiid ruovttuguovllus ii leat vejolašvuohta oažžut sámegielat bálvalusaid diakoniijabarggu ja bajásgeassinbarggu olis, daningo eai gávdno sámegielat bargit.
Siten esimerkiksi saamenkielinen rippikoulu ei toteudu Suomessa.
Danin ovdamearkka dihtii sámegielat rihppaskuvla ii ollašuva Suomas.
Saamenkielisistä työntekijöistä on puutetta.
Sámegielat bargiin lea vátnivuohta.
Saamenkieliset kirkkokäsikirjat löytyvät osoitteesta www.sakasti.f i
Sámegielat girkogiehtagirjjit gávdnojit čujuhusas www.sakasti.fi
Saamenkielinen raamattu löytyy osoitteesta www.bibeln.fi
Sámegielat biibbal gávdno čujuhusas www.bibeln.fi
Katso lyhytvideo saamelaisten parlamentista, Saamelaiskäräjistä !
Geahča oanehisvideo sámiid parlamentta, Sámedikki birra.
Tamperelainen Matti tulee Saamenmaahan ja haluaa tutustua Saamelaiskäräjien toimintaan.
Tamperelaš Matti boahtá Sápmái ja hálida oahpásmuvvat Sámedikki doaimmaide.
Matti tapaa mm..
Matti deaivá ee. Sámedikki ságajođiheaddji.
Saamelaiskäräjien puheenjohtajan.
Bagadallan: Suvi West, govven / čuohppan: Anja Ahola
Tuotanto: Saamelaiskäräjät 2008
Buvttadeapmi: Sámediggi 2008
Pituus: 3,45
Guhkkodat: 3,45
Saamen hallintoalueet
Sámi hálddašanguovllut
Saamen hallintoalueet Suomessa, Ruotsissa ja Norjassa on lainsäädännöllä määritelty erityiset hallintoalueet, joita voi pitää myös saamelaisen kulttuurin ydinalueina (katso kartta).
Suomas, Ruoŧas ja Norggas leat iežaset hálddašanguovllut, mat leat meroštallon lágaiguin. Daid sáhttá atnit maid sámi kultuvrra váimmusguovlun (geahča gártta).
Nämä alueet toimivat monien saamelaisväestöä erityisesti koskevien lakien pääasiallisena soveltamisalueena ja niillä on merkitystä saamelaisten kielellisten, kulttuuristen ja opetuksellisten oikeuksien toteutumiselle.
Dát guovllut doibmet máŋggaid, erenomážit sámeálbmoga guoski lágaid váldoheivehanguovlun ja dain lea mearkkašupmi sámiid gielalaš, kultuvrralaš ja oahpahussii guoski vuoigatvuođaid ollašuvvamii.
Suomen lainsäädännössä
Suoma láhkamearrádusain
virallinen saamelaisten kotiseutualue (sámiid ruovttuguovlu) määriteltiin jo 1970 - luvulla.
sámiid virggálaš ruovttuguovlu meroštallojuvvui juo 1970–logus.
Saamelaiskäräjille laissa säädetty itsehallinto koskee kotiseutualuetta, joka on nykyisin myös saamen kielilain pääasiallinen soveltamisalue.
Sámediggái lágas mearriduvvon iešstivrejupmi guoská ruovttuguovllu, mii lea otne maid sámi giellalága váldoheivehanguovlu.
Se tarkoittaa, että saamelaisten omaan kieleen liittyvät oikeudet, kuten oikeus käyttää saamen kieltä viranomaisissa asioidessa ja virallisen elimen kokouksissa tai oikeus saada palvelua saamen kielellä, on voimassa tällä alueella laajempana kuin muualla maassa.
Dat oaivvilda ahte sámiid iežaset gillii guoski vuoigatvuođat, nugo vuoigatvuohta geavahit sámegiela eiseválddiin áššiid divššodettiin ja virggálaš orgána čoahkkimiin dahje vuoigatvuohta oažžut bálvalusa sámegillii, leat fámus dán guovllus viidásabbot go eará guovlluin riikkas.
Saamelaisten kotiseutualueeseen kuuluvat kokonaisuudessaan Enontekiön, Inarin ja Utsjoen kunnat ja Sodankylän kunnasta sen pohjoisosa (Vuotson kylän seutu eli Lapin paliskunnan alue).
Sámiid ruovttuguvlui gullet ollásit Eanodaga, Anára ja Ohcejoga gielddat ja Soađegili gielddas dan davveoassi (Vuohču gili guovlu dahjege Lappi bálgosa guovlu).
Saamelaisten kotiseutualueella asuvilla ja siellä koulua käyvillä lapsilla ja nuorilla on myös muualla asuvia paremmat mahdollisuudet saada opetusta omassa kielessään ja omalla kielellään.
Sámiid ruovttuguovllu skuvlamánáin ja – nuorain leat maid buoret vejolašvuođat oažžut oahpahusa iežaset gielas ja iežaset gillii go sis, geat ásset eará guovlluin.
Saamelaisten kotiseutualueen kunnat saavat erityisen valtionavustuksen saamen kielen ja saamenkielisen opetuksen järjestämiseen.
Sámiid ruovttuguovllu gielddat ožžot sierra stáhtadoarjaga sámegiela ja sámegielat oahpahusa ordnemii.
Lisäksi perusopetuslaki edellyttää, että saamelaisten kotiseutualueella asuvan saamenkielisen oppilaan opetus annetaan pääosin saamen kielellä.
Dasa lassin vuođđooahpahusláhka gáibida, ahte sámiid ruovttuguovllus ássi sámegielat oahppi oahpahus addojuvvo eanaš sámegillii.
Saamelaisten kotiseutualueen kunnat saavat saamelaiskäräjien kautta vuosittain valtionavustusta saamenkielisten hyvinvointipalveluiden järjestämiseen.
Sámiid ruovttuguovllu gielddat ožžot sámedikki bokte jahkásaččat stáhtadoarjaga sámegielat buresbirgenbálvalusaid ordnemii.
Tällaisia ovat mm. lasten päivähoito- ja vanhuspalvelut.
Dákkárat leat ee. mánáid beaivedikšun- ja boarrásiidbálvalusat.
Ruotsissa
Ruoŧas
erityisestä saamen kielen hallintoalueesta (sámegiela hálddašanguovlu / förvaltningsområdet för samiska) säädettiin ensimmäisen kerran vuonna 1999.
sámegiela hálddašanguovllu birra (förvaltningsområdet för samiska) ásahuvvui vuosttas geardde jagis 1999.
Saamen kieli sai silloin säädetyn uuden lain myötä virallisen aseman vuoden 2000 alusta alkaen.
Sámegiella oaččui dalle ásahuvvon ođđa lága mielde virggálaš sajádaga jagi 2000 álggu rájes.
Samaan aikaan ns. saamen kielilain (Lag om rätt att använda samiska hos förvaltningsmyndigheter och domstolar) kanssa säädettiin myös laki suomen ja meän kielen käyttämisestä viranomaisissa ja tuomioistuimissa.
Seamma áigge ng. sámi giellalágain (Lag om rätt att använda samiska hos förvaltningsmyndigheter och domstolar) ásahuvvui maid láhka suomagiela ja meän giela geavaheamis eiseválddiin ja duopmostuoluin.
Lakien säätämisen tavoitteena oli mm. vahvistaa kansallisten vähemmistöjen ja niiden kielten asemaa ja mahdollistaa se, että Ruotsi saattoi ratifioida Euroopan neuvoston 1990-luvulla voimaan tulleet kaksi vähemmistösopimusta.
Lágaid ásaheami ulbmilin lei ee. nannet álbmotlaš vehádagaid ja daid gielaid sajádaga ja dahkat vejolažžan dan, ahte Ruoŧŧa sáhtii ratifiseret Eurohpa ráđi 1990-logus fápmui boahtán guokte vehádatsoahpamuša.
Saamen kielen hallintoalueeseen kuuluivat aluksi Kiirunan (Giron / Kiruna), Jellivaaran (Váhčir / Gällivare), Jokkmokin (Johkamohkki / Jokkmokk) ja Arjeplogin (Árjjatluovvi) kunnat.
Sámegiela hálddašanguvlui gulle álggos Girona (Kiruna), Váhčira (Gällivare), Johkamohki (Jokkmokk) ja Árjjatluovi gielddat.
Tammikuussa 2010 astui voimaan uusi laki kansallisista vähemmistöistä ja vähemmistökielistä.
Ođđajagimánus 2010 bođii fápmui ođđa láhka álbmotlaš vehádagaid ja vehádatgielaid birra.
Uusi laki korvaa aiemmin voimassa olleet vähemmistökielilait.
Ođđa láhka bođii atnui daid vehádatgiellalágaid sadjái, mat ledje ovdal fámus.
Saamen kielen hallintoalueeseen liitettiin siihen jo aiemmin kuuluneiden neljän kunnan lisäksi Arvidsjaurin (Árvesjávri), Bergin, Härjedalenin, Lyckselen (Likšu), Malån (Málat), Sorselen (Suorsil), Storumanin, Strömsundin, Umeån (Ubmi), Vilhelminan (Vualčere), Åren, Älvdalenin, Östersundin (Stáre) ja Krokomin kunnat.
Sámegiela hálddašanguvlui laktojuvvojedje dasa juo ovdal gullan njealji gieldda lassin Árvesjávrri (Arvidsjaur), Berg, Härjedalena, Likšu (Lyckselen), Málaha (Malån), Suorsila (Sorselen), Storumana, Strömsunda, Ubmi (Umeån), Vualčere (Vilhelmina), Åre, Älvdalena, Stáre (Östersund) ja Krokoma gielddat.
Lain mukaan saamen kieltä on mahdollista käyttää näiden kuntien alueella hallintoviranomaisissa ja tuomioistuimissa.
Lága mielde sámegiela sáhttá geavahit dáid gielddaid hálddahuseiseválddiin ja duopmostuoluin.
Lisäksi laki velvoittaa hallintoalueen kunnat järjestämään saamenkielistä esiopetusta ja vanhusten huoltoa sitä haluaville.
Dasa lassin láhka geatnegahttá hálddašanguovllu gielddaid ordnet sámegielat ovdaoahpahusa ja boarrásiid fuolahusa daidda geat dan hálidit.
Vuonna 2009 Ruotsissa astui voimaan myös uusi yleinen kielilaki.
Jagis 2009 Ruoŧas bođii fápmui maid ođđa almmolaš giellaláhka.
Laki vahvistaa ruotsin kielen asemaa maan pääkielenä.
Láhka nanne ruoŧagiela sajádaga riikka váldogiellan.
Lain mukaan viranomaisilla on velvollisuus suojella ja edistää myös saamen kieltä, muita vähemmistökieliä ja viittomakieltä.
Lága mielde eiseválddiin lea geatnegasvuohta suodjalit ja ovddidit maid sámegiela, eará vehádatgielaid ja seavagiela.
Laki painottaa myös, että kaikilla, jotka kuuluvat kansalliseen vähemmistöön, tulee olla mahdollisuus oppia, edistää ja käyttää vähemmistökieltä.
Láhka deattuha maid, ahte buohkain, geat gullet álbmotlaš vehádahkii, galgá leat vejolašvuohta oahppat, ovddidit ja geavahit vehádatgiela.
saamen kielen hallintoalueesta (sámi hálddašanguovlu / forvaltningsområdet for samisk språk) säädettiin vuonna 1990.
sámi hálddašanguovllu (forvaltningsområdet for samisk språk) birra ásahuvvui jagis 1990.
Saamen kieltä koskevat säännökset liitettiin jo aiemmin säädettyyn saamelaislakiin ja ne tulivat voimaan vuoden 1992 alussa.
Sámegiela guoski njuolggadusat laktojuvvojedje juo ovdal ásahuvvon sámeláhkii ja dat bohte fápmui jagi 1992 álggus.
Saamen kielen hallintoalue on siten ensisijaisesti saamen kielisäännösten soveltamisen pääalue.
Sámi hálddašanguovlu lea namalassii sámi giellanjuolggadusaid heiveheami váldoguovlu.
Siihen tulivat alusta alkaen kuulumaan seuraavat Finnmarkin ja Tromssan läänin kunnat: Kaarasjoki (Kárášjohka / Karasjok), Koutokeino (Guovdageaidnu / Kautokeino), Uuniemi (Unjárga / Nesseby), Porsanki (Porsáŋgu / Porsanger), Teno (Deatnu / Tana) ja Kaivuono (Gáivuotna / Kåfjord).
Dasa bohte álggu rájes gullat čuovvovaš Finnmárkku ja Tromssa leana gielddat: Kárášjohka (Karasjok), Guovdageaidnu (Kautokeino), Unjárga (Nesseby), Porsáŋgu (Porsanger), Deatnu (Tana) ja Gáivuotna (Kåfjord).
Nämä kunnat ovat perinteisesti pohjoissaamen kielen alueita.
Dát leat árbevirolaččat davvisámegiela guovllut.
Vuoden 2006 alusta saamen kielen hallintoalue laajeni Tysfjordin (Divttasvuotna) kuntaan, joka on luulajan saamen keskus.
Jagi 2006 álggu rájes sámi hálddašanguovlu viidánii Divttasvuona (Tysfjord) gildii, mii lea julevsámegiela guovddáš.
Vuonna 2008 siihen liittyi myös Snåsa (Snåasa), jota voi pitää yhtenä eteläsaamen kielen perinteisistä alueista.
Jagis 2008 dasa laktásii maid Snåsa (Snåasa), man sáhttá atnit oktan lullisámegiela árbevirolaš guovlluin.
Vuonna 2010 hallintoalueeseen liittyi Lavangenin (Loabát) kunta sekä Røyrvikin (Raarvihke) kunta Snåsan pohjoispuolelta, Pohjois-Trøndelagin läänistä eteläsaamen alueelta.
Jagis 2010 hálddašanguvlui searvvai Loabáha (Lavangen) gielda.
Saamen kielen hallintoalue on saamen kielisäännösten soveltamisen pääalue myös Norjassa.
Sámi hálddašanguovlu lea sámi giellanjuolggadusaid heiveheami váldoguovlu maid Norggas.
ŠSaamen kielilakiŠ turvaa oikeuden saamen kielen käyttöön viranomaisissa, oikeuslaitoksessa ja sosiaali- ja terveydenhuollossa.
ŠSámi giellaláhkaŠ dorvvasta vuoigatvuođa geavahit sámegiela eiseválddiin, riektelágádusas ja sosiála- ja dearvvasvuođafuolahusas.
Lisäksi säännökset koskevat kirkollisia palveluita ja opetusta.
Njuolggadusat gusket maid girkolaš bálvalusaid ja oahpahusa.
Kaikki hallintoalueella toimivat koulut noudattavat saamelaista opetussuunnitelmaa (Sámi oahppoplána), joka on rinnakkainen kansalliselle (norjalaiselle) opetussuunnitelmalle.
Buot hálddašanguovllus doaibmi skuvllat čuvvot sámi oahppoplána, mii lea bálddalas álbmotlaš (Norgga) oahppoplánii.
Kaikilla hallintoalueella koulua käyvillä oppilailla on oikeus saada sekä saamen kielen että saamenkielistä opetusta.
Buot oahppiin, geat vázzet skuvlla hálddašanguovllus, lea vuoigatvuohta oažžut sihke sámegiela ja sámegielat oahpahusa.
Muualla maassa oikeudet ovat rajatummat.
Riikka eará guovlluin vuoigatvuođat leat gáržžibut.
Katso lyhytvideo pohjoissaamen kielen aakkosista !
Geahča oanehisvideo davvisámegiela bustávain.
Pohjoissaamen kielen aakkoset eroavat jonkin verran suomen kielen kirjaimistosta.
Davvisámegiela bustávat leat veahá earálágánat go suomagiela bustávat.
Katso ja opettele ääntämään !
Geahča ja oahpahala cealkit !
Tuotanto: Saamelaisalueen koulutuskeskus 2008
Buvttadeapmi: Sámi oahpahusguovddáš 2008
Pituus: 1,25
Guhkkodat: 1,25
Viimeinen hetki
Maŋimuš boddu
Katso lyhytvideo koltansaamen kielen tilanteesta !
Geahča oanehisvideo nuortalašgiela dilis.
Koltansaamen kieltä voi opiskella peruskoulussa, mutta äidinkielenään kolttasaamen kieltä puhuvia lapsia ja nuoria on enää harvassa.
Nuortalašgiela lea vejolaš lohkat vuođđoskuvllas, muhto dakkár mánát ja nuorat, geain nuortalašgiella lea eatnigiellan, leat hui unnán.
Päähenkilöt: Seija Sivertsen, Heini Wesslin, Sevettijärven koulun oppilaat
Váldoolbmot: Seija Sivertsen, Heini Wesslin, Čeavetjávrri skuvlla oahppit.
Ohjaus / leikkaus / kuvaus: Marja Suojoki-Gauriloff, kuvaus: Anni Ahlakorpi, Onneli Halonen
Bagadallan / čuohppan: Marja Suojoki-Gauriloff, govven: Anni Ahlakorpi, Onneli Halonen.
Tuotanto: Saamelaisalueen koulutuskeskus 2006
Buvttadeapmi: Sámi oahpahusguovddáš 2006
Pituus: 3,50
Guhkkodat: 3,50
Katso lyhytvideo Inarinsaamenkielen tilasta !
Geahča oanehisvideo anárašgiela dili birra
Räppäri Amoc alias Mikkâl Antti Morottaja tekee musiikkia inarinsaamen kielellä.
Rap artista Amoc alias Mikkâl Antti Morottaja dahká musihka anárašgillii.
Amocin ja räpin kautta myös lapset kiinnostuvat kielen puhumisesta.
Amoca ja rap musihka bokte maid mánát beroštišgohtet giela hállamis.
Ohjaus / leikkaus: Ima Aikio-Arianaick, kuvaus: Antti Kyrö
Bagadallan / čuohppan: Ima Aikio-Arianaick, govven: Antti Kyrö
Tuotanto: Saamelaisalueen koulutuskeskus 2004
Buvttadeapmi: Sámi oahpahusguovddáš 2004
Saamen kielet
Sámegielat
Saamen kielestä puhuttaessa ei tarkoiteta vain yhtä kieltä.
Go hállat sámegiela birra, de eat oaivvil dušše ovtta giela.
Saamen kielimuotoja tunnetaan yhteensä kymmenen, joista yhdeksää puhutaan edelleen Suomen, Ruotsin, Norjan ja Venäjän alueilla.
Sámegiela giellahámit gávdnojit oktiibuot logi, main ovcci hállojuvvo ain Suoma, Ruoŧa, Norgga ja Ruošša guovlluin.
Saamen kielet kuuluvat uralilaisen kielikunnan suomalais-ugrilaiseen haaraan ja ne ovat itämerensuomalaisten kielten lähimpiä sukukieliä.
Sámegielat gullet uralilaš giellagotti suopmelaš-ugralaš suorgái ja dat leat nuortamearasuopmelaš gielaid lagamus sohkagielat.
Itämerensuomalaisista kielistä suurimpia ovat suomi ja viro.
Nuortamearasuopmelaš gielain stuorámusat leat suoma- ja esttegiella.
Saamelaiskielet puolestaan jaetaan länsi- ja itäsaamelaisiin kieliin.
Sámegielat fas juhkkojuvvojit oarje- ja nuortasámegielaide.
Länsisaamelaisia kieliä ovat etelä-, uumajan-, piitimen-, luulajan- sekä pohjoissaame ja itäsaamelaisia inarin-, koltan-, akkalan-, kildinin- ja turjansaame.
Oarjesámegielat leat lulli-, ubmi-, bihtán-, julev- sihke davvisámegiella ja nuortasámegielat anáraš-, nuortalaš-, ákkil-, gieldda- ja darjjisámegiella.
Saamen kielet muodostavat paikoittain murrejatkumon, eli jotkut läheisten saamen kielten puhujat voivat ymmärtää toisiaan.
Ránnjáguovlluid sámegielat sulastahttet muhtumin nu ollu nuppiideaset ahte dáid gielaid hállit bastet áddet nuppiideaset.
Yleensä kuitenkin kielten väliset rajat ovat selviä, eikä toisen saamen kielen puhuja ymmärrä toista opiskelematta sitä.
Dábálaččat goit gielaid gaskasaš ráját leat čielgasat iige nuppi sámegiela hálli ádde nuppi, jos ii oahpahala su giela.
Kielten välistä ymmärtämistä ovat edesauttaneet niiden väliset kontaktit ja käyttö samoilla alueilla.
Gielaid gaskasaš áddema leat ovddidan daid gaskasaš oktavuođat ja geavaheapmi seamma guovlluin.
Karttaan merkityt kielten väliset rajat viittaavat kielten perinteisiin käyttöalueisiin.
Gártii merkejuvvon gielaid gaskasaš ráját čujuhit gielaid árbevirolaš geavahanguovlluide.
Saamea puhuvien henkilöiden määrästä ei ole tarkkoja tietoja.
Sámegiela hálli olbmuid mearis eai leat dárkkes dieđut.
Saamen kielten asema on ollut pitkään heikko ja sen on voinut ilmoittaa henkikirjoittajalle äidinkielekseen (Suomessa) vasta ensimmäisen saamen kielilain tultua voimaan vuonna 1992.
Sámegielaid sajádat lea leamaš guhká heittot ja dan lea sáhttán almmuhit heaggačállái eatnigiellanis (Suomas) easkka dalle go vuosttas sámi giellaláhka bođii fápmui jagis 1992.
Saamen kielen puhujat ovat nykyisin lähes poikkeuksetta kaksi- tai jopa kolmikielisiä, eikä väestökirjoihin voi ilmoittaa äidinkielekseen kuin yhden kielen.
Sámegiela hállit leat dán áigge measta álo guovtte- dahje juoba golmmagielagat, iige veahkadatgirjjiide sáhte almmuhit eatnigiellan go ovtta giela dušše.
Oletettavasti saamen kielten puhujien määrä on kokonaisuudessaan 30.000-50.000 välillä.
Navdimis sámegielaid hálliid mearri lea buohkanassii 30.000-50.000 gaskkas.
Suomessa puhutaan kolmea saamea
Suomas hállet golbma sámegiela
Kaikista saamenpuhujista arviolta 75-90 % puhuu pohjoissaamea (dávvisámegiella).
Buot sámegiela hálliin árvvu miel 75-90% hállá davvisámegiela.
Se on Pohjoismaissa eniten käytetty ja myös Suomen suurin saamelaiskieli.
Dat lea Davviriikkain eanemus geavahuvvon ja maid Suoma stuorámus sámegiella.
Sen perinteistä puhuma-aluetta Suomessa ovat Utsjoki, Inari, Enontekiö ja Sodankylän pohjoisosa.
Dan árbevirolaš hállanguovllut Suomas leat Ohcejohka, Anár, Eanodat ja Soađegili davveoassi.
Suurin osa saamen kielen ja saamenkielisestä opetuksesta, tiedonvälityksestä, kirjallisuudesta, musiikista ja kaikesta julkaisusta saamenkielisestä materiaalista on pohjoissaamenkielistä.
Váldooassi sámegiela ja sámegielat oahpahusas, diehtojuohkimis, girjjálašvuođas, musihkas ja buot olggosaddon sámegielat materiálas lea davvisámegillii.
Pohjoissaamen elpyminen pitkään kestäneen suomalaistamis-, norjalaistamis- ja ruotsalaistamiskauden jälkeen alkoi jo 1960- ja 1970-luvuilla ja kieli kuuluu ja näkyy nykyisin kaikkialla saamelaisalueilla.
Davvisámegiela ealáskahttin guhká bistán láttiiduhttin-, dáruiduhttin- ja ruoŧaiduhttinbaji maŋŋá álggii juo 1960- ja 1970-loguin ja giella gullo ja oidno dál miehtá sámeguovllu.
Pohjoissaamen yhtenäinen pohjoismainen ortografia eli kirjoitustapa hyväksyttiin vuonna 1978.
Davvisámegiela ovttalágan davviriikkalaš ortografia dahjege čállinvuohki dohkkehuvvui jagis 1978.
Siitä lähtien saamenkielistä kirjallisuutta on julkaistu enemmän kuin aikaisempina vuosisatoina yhteensä ja se on tavoittanut entistä laajemmat lukijapiirit.
Dan rájes sámegielat girjjálašvuohta lea olggosaddon eanet go ovddit jahkečuđiin oktiibuot ja dat lea juksan lohkkiid viidásabbot go goasge ovdal.
Kaksi muuta Suomessa puhuttavaa saamen kieltä ovat inarin- ja koltansaame (anarâškielâ, sääŠmkiõll).
Guokte eará sámegiela, mat hállojuvvojit Suomas, leat anáraš- ja nuortalašgiella (anarâškielâ, sääŠmkiõll).
Niitä molempia puhuu äidinkielenään arviolta noin 300 henkeä.
Daid goappašagaid hállet eatnigiellaneaset sullii 300 olbmo.
Inarinsaame
Anárašgiella
Inarinsaamelaiset ovat Suomessa ainoa saamelaisryhmä, joka on perinteisesti asunut vain yhden valtion alueella.
Anáraččat leat Suomas áidna sámejoavku, mii lea árbevirolaččat ássan dušše ovtta riikkas.
Inarinsaamen kielen tilanne oli erittäin hälyttävä vielä 20 vuotta sitten.
Anárašgiela dilli lei hui váttis vel 20 jagi dás ovdal.
Aktiivisen Inarinsaamen yhdistyksen ja monenlaisten kielen elvytyshankkeiden seurauksena kieli on saanut uusia puhujia ja elvytyshankkeet jatkuvat kaiken aikaa.
Aktiivvalaš Anárašgiela searvvi ja iešguđetlágan giela ealáskahttindoaimmaid vehkiin giella lea ožžon ođđa hálliid ja ealáskahttindoaimmat joatkašuvvet oppa áigge.
Inarinsaamen kielenelvytys on tuottanut tulosta.
Anárašgiela gielaealáskahttimis leamašan čielgasit ávki.
Inarinsaamen oikeinkirjoitustapa, ortografia, hyväksyttiin vuonna 1992.
Anárašgiela riektačállinvuohki, ortografia, dohkkehuvvui jagis 1992.
Inarin kirkonkylässä vuonna 1997 aloittanut inarinsaamenkielinen kielipesä jatkaa toimintaansa kunnallisena päivähoitopaikkana, jonka Inarin kunta hankkii ostopalveluna Inarinsaamen yhdistykseltä.
Anára girkosiiddas jagis 1997 álggahan anárašgielat giellabeassi joatká doaimmas gieldda beaivedikšobáikin, man Anára gielda skáhppo oastinbálvalussan Anárašgiela searvvis.
Inarinsaamenkielinen perusopetus aloitettiin 2000 - luvun alussa.
Anárašgielat vuođđooahpahus álggahuvvui 2000 – logu álggus.
Viime vuosina Inarin kirkonkylässä koulunsa aloittaneiden inarinsaamenkielisten oppilaiden ryhmä on ollut suurempi kuin pohjoissaamenkielinen opetusryhmä.
Mannan jagiid Anára girkosiiddas skuvllaset álggahan anárašgielat oahppiid joavku lea leamaš stuorát go davvisámegielat oahpahusjoavku.
Inarinsaamen elvytystoiminta jatkuu hankkeella, jossa mm. koulutetaan uusia inarinsaamentaitoisia opettajia.
Anárašgiela ealáskahttindoaibma joatkašuvvá prošeavttain, mas ee. skuvlejuvvojit ođđa anárašgielat oahpaheaddjit.
Hanketta johtaa vuonna 2007 inarinsaamen kielessä (ainoana ja ensimmäisenä maailmassa) tohtoriksi väitellyt Marja-Liisa Olthuis.
Prošeavtta jođiha jagis 2007 anárašgielas (áidna ja vuosttasin máilmmis) doavttirin nákkáhallan Marja-Liisa Olthuis.
Koltansaame
Nuortalašgiella
Koltansaamen perinteinen alue ulottuu Norjan Näätämöstä (Neiden) Venäjän Petsamoon ja Tuuloman Lappiin.
Nuortalašgiela árbevirolaš guovlu ollá Norgga Njávdámis (Neiden) Ruošša Beahcámii ja Doalláma Lappii.
Alue on nykyisin kolmen valtion rajojen pirstoma.
Guovlu lea otne golmma riikka siste.
Suomen puolella kolttasaamelaisen asutuksen keskuksia ovat Sevettijärven, Nellimin ja Keväjärven kylät.
Suoma bealde nuortalaččaid guovddážat leat Čeavetjávrri, Nellima ja Keväjávrri gilit.
Koltansaamen puhujia on arvioitu ennen maailmansotia olleen muutamia tuhansia.
Ovdal máilmmisođiid nuortalašgiela hálle árvvu miel muhtun duhát olbmo.
Nykyisin koltansaamea äidinkielenään puhuvia arvioidaan olevan noin 300.
Otne nuortalašgiela eatnigiellan hálli olbmot leat árvvu mielde 300.
Sodat rikkoivat kolttien perinteisen kyläasutuksen, sosiaaliset- ja sukurakenteet ja heikensivät samalla myös kielen asemaa.
Soađit biđgejedje nuortalaččaid árbevirolaš siidaássama, sosiálalaš ja sohkastruktuvrraid ja heajudedje seammás maid giela sajádaga.
Myös koltansaamen kieltä on elvytetty monin tavoin.
Maiddái nuortalašgiella lea ealáskahtton máŋggaláhkai.
Koltansaamenkielinen kielipesäkokeilu aloitettiin Sevettijärvellä vuonna 1993.
Nuortalašgielat giellabeasseiskkadallan álggahuvvui Čeavetjávrris jagis 1993.
Toimintaa jatkettiin vuodesta 1997 alkaen kunnan ja sittemmin saamelaiskäräjien EU-hankkeiden turvin.
Doaibma joatkašuvai jagi 1997 rájes gieldda ja das maŋŋá sámedikki EU-fidnuid vehkiin.
Kielipesätoiminta katkesi 2000-luvulla ja aloitettiin kunnallisena päivähoitona uudelleen syksyllä 2008 Ivalossa.
Giellabeassedoaibma boatkanii 2000-logus ja álggahuvvui gieldda beaivedikšun ođđasit čakčat 2008 Avvilis.
Koltansaamea opetetaan peruskoulussa ja se on opetuskielenä pienelle oppilasryhmälle.
Nuortalašgiella oahpahuvvo vuođđoskuvllas ja dat lea oahpahusgiellan smávva oahppijovkui.
Yle Sámi radio lähettää ohjelmia kaikilla kolmella Suomen saamen kielellä.
Yle Sámi radio sádde prográmmaid Suoma buot golmma sámegillii.
Inarin- ja koltansaamenkielisten lähetysten osuus on kuitenkin huomattavasti pohjoissaamenkielisiä lähetyksiä pienempää.
Anáraš- ja nuortalašgielat sáddagiid ossodat lea goit čielgasit uhcit go davvisámegielat sáddagiid.
Lähteitä ja linkkejä:
Gáldut ja liŋkkat:
Inarinsaamen kielen ja inarinsaamenkielisiä oppimateriaaleja
Anárašgiela ja anárašgielat oahppamateriálat
Koltansaamen kielen ja koltansaamenkielisiä oppimateriaaleja
Nuortalašgiela ja nuortalašgielat oahppamateriálat
Pohjoissaamen kielen ja pohjoissaamenkielisiä oppimateriaaleja
Davvisámegiela ja davvisámegielat oahppamateriálat
Oulun yliopiston Giellagas-instituutilla on valtakunnallinen erityistehtävä saamen kielen korkeasta opetuksesta ja tutkimuksesta Suomessa
Oulu universitehta Giellagas-instituhtas lea riikkaviidosaš spesiálabargu sámegiela alla oahpahusas ja dutkamušas Suomas
Helsingin yliopiston saamen tutkimus
Helssega universitehta sámegiela dutkamuš
Saamelainen korkeakoulu / Sámi allaskuvla Norjan Koutokeinossa
Sámi allaskuvla Norgga Guovdageainnus
Saamelaismuseo Siidan kotisivut www.siida.fi
Sámemusea Siidda ruoktosiiddut www.siida.fi
Inarinsaamelaiset - Inarinsaamen kielen yhdistyksen ja Saamelaismuseo Siidan tuottama tietopaketti
Anáraččat - Anárašgiela searvvi ja Sámemusea Siidda buvttadan diehtopakeahtta
Kolttasaamelaiset - Saamelaismuseo Siidan tuottama tietopaketti
Nuortalaččat - Sámemusea Siidda buvttadan diehtopakeahtta
Kotimaisten kielten tutkimuskeskus tekee myös saamen kielenhuoltotyötä
Ruovttueatnan gielaid dutkanguovddáš dahká maid sámegiela giellagáhttenbarggu
Kotimaisten kielten tutkimuskeskus: Álgu - saamelaiskielten sanojen alkuperä
Ruovttueatnan gielaid dutkanguovddáš: Álgu – sámegielaid sániid álgovuolgga
Pohjoismainen saamen kielen lautakunta julkaisee kielisivustoa www.giella.org
Davviriikkalaš sámegiela lávdegoddi almmustahttá giellasiidduid www.giella.org
YLE Sámi radio lähettää ohjelmaa kolmella Suomen saamen kielellä
YLE Sámi radio sádde prográmma golmma Suoma sámegillii
Saamenkieliset palvelut verkossa
Sámegielat bálvalusat interneahtas
- pohjoissaame
- anárašgiella
- koltansaame
- nuortalašgiella
- nettisanakirja
- neahttasátnegirji
Katso lyhytvideo lumiteatterista !
Muohtateáhter
Ante-pojan isä rakentaa joka talvi lumiteatteria Skábmagovat-elokuvafestivaalia varten.
Geahča oanehisvideo muohtateáhtera birra Ante-gánddaža áhčči hukse juohke dálvve muohtateáhtera Skábmagovat-filbmafestivála várás.
Teatteri rakennetaan jäästä ja lumesta.
Teáhter huksejuvvo jieŋas ja muohttagis.
Tällä kertaa Ante haluaa olla mukana rakennustöissä.
Dán vuoro Ante hálida leat mielde huksenbargguin.
Päähenkilöt: Ante ja Oula Heatta
Váldoolbmot: Ante ja Oula Heatta
Tuotanto: Saamelaisalueen koulutuskeskus, YLE Sámi Radio, YLE TV2, 2008
Buvttadeapmi: Sámi oahpahusguovddáš, YLE Sámi Radio, YLE TV2, 2008
Pituus: 2,20
Guhkkodat: 2,20
Katso lyhytvideo yheispohjoismaisesta kirjastoautosta !
Geahča oanehisvideo davviriikkalaš girjebusse birra.
Suomen ja Norjan rajalla, Tenon varressa kulkee kirjastoauto.
Suoma ja Norgga rájá alde, Deanu leagis johtá girjebusse.
Auto kiertelee kylissä ja kouluissa valtakuntien rajojen yli.
Busse johtá giliid ja skuvllaid mielde goappat beal rájá.
Päähenkilöt: Päivi Laivamaa, Sisko Länsman, Nuorgamin ala-asteen oppilaat.
Váldoolbmot: Päivi Laivamaa, Sisko Länsman, Njuorggáma vuolledási oahppit.
Ohjaus: Päivi Magga, kuvaus / leikkaus: Kauko Mustonen
govven / čuohppan: Kauko Mustonen
Pituus: 2,05
Guhkkodat: 2,05
Saamelainen kirjallisuus
Sámi girjjálašvuohta
Kolttalaulu
Nuortalaš lávlla
Katso lyhytvideo kolttasaamelaisten perinteisestä laulutavasta !
Geahča oanehisvideo nuortalaččaid árbevirolaš lávlunvuogis
Leudd eli kolttalaulu on perinteinen kolttasaamelainen laulutapa.
Leudd dahjege nuortalaš lávlla lea árbevirolaš nuortalaš lávlunvuohki.
Leuddata voi mitä vain ja missä vain.
Leuddat sáhttá maid beare ja gos beare.
Filmissä tutustutaan Eliakseen sekä hänen lapsenlapseensa Hennaan ja heidän suhteeseensa leuddiin.
Filmmas oahpásmuvvat Eliasii sihke su áddjubii Hennai ja sudno gaskavuhtii leuddii.
Pituus: 2,18 min.
Guhkkodat: 2,18 min.
Saamelainen musiikki
Sámi musihkka
Saamelaismusiikki on tänä päivänä sekoitus uutta ja vanhaa.
Sámemusihkka lea otne seaguhus ođđa ja boares musihka.
Saamelaismusiikin juuret ovat syvällä perinteisessä saamelaismusiikissa joiussa, leu ’ ddissa ja livđessä, jotka ovat perinteisen saamelaismusiikin lajit Suomen puolen saamelaisalueella.
Sámemusihka ruohttasat leat čiekŋalasas árbevirolaš sámemusihkas juoigamis, leu ’ ddis ja livđes, mat leat árbevirolaš sámemusihka šlájat Suoma beale sámeguovllus.
Muuta saamelaismusiikkia perinteisien vokaalimusiikkilajien lisäksi löytyy kaikista mahdollisista musiikkigenreistä räpistä humppaan.
Eará sámemusihkka árbevirolaš lávlunmusihkkašlájaid lassin gávdno buot vejolaš musihkkašlájain rápmusihkas dánsunmusihkkii.
Perinteinen saamelaismusiikki
Árbevirolaš sámemusihkka
Perinteisellä saamelaismusiikilla on useita perusperiaatteita, jotka ovat yhtäläisiä Länsi-Siperian lukuisten alkuperäiskansojen musiikin kanssa.
Árbevirolaš sámemusihkas leat máŋga vuođđoprinsihpa, mat leat ovttaláganat Viesttar-Sibirijá moanaid eamiálbmogiid musihkain.
Näitä kansoja ovat mm nenetsit, enetsit, nganasanit ja selkupit.
Dát álbmogat leat ee. nenetsat, enetsat, nganasanat ja selkupat.
Tärkein yhdistävä tekijä on se, että musiikillisen ilmaisun väline on ihmisääni, eikä soittimia ole käytetty.
Dehálamos ovttastahtti bealli lea dat, ahte musihka olggosbuktima gaskaoapmi lea olbmo jietna, eaige čuojanasat leat geavahuvvon.
Toinen tärkeä yhdistävä tekijä on se, että musiikkia esitetään yksin, ilman toisia esittäjiä.
Nubbi dehálaš ovttastahtti bealli lea dat, ahte musihkka ovdanbuktojuvvo okto.
Nämä periaatteet pitävät paikkansa myös perinteisessä saamelaismusiikissa.
Dát prinsihpat dollet deaivása árbevirolaš sámemusihkas.
Perinteisiä saamelaisia vokaalimusiikkilajeja esitetään ilman instrumenttien säestystä ja ne ovat yleensä yksinesitettyjä.
Árbevirolaš sámi lávlunmusihkkašlájat ovdanbuktojuvvojit almmá čuojanasaid ja dábálaččat okto.
Pohjoissaamelainen joiku on tunnetuin perinteisistä saamelaisista vokaalimusiikkilajeista.
Davvisápmelaš juoigan lea dovdosamos árbevirolaš sámi lávlunmusihkkašlájain.
Se on pohjoissaamelaisten perinteistä musiikkia ja sen sanotaan olevan yksi Euroopan vanhimmista yhä elossa olevista musiikkiperinteistä.
Dat lea davvisápmelaččaid árbevirolaš musihkka ja daddjojuvvo ahte dat lea okta Eurohpa boarrásamos musihkkaárbevieruin, mii lea ain eallimin.
Joiku (juoiggus) eli luohti on yksin esitettyä vokaalimusiikkia.
Juoiggus dahjege luohti lea okto ovdanbuktojuvvon lávlunmusihkka.
Joiun kohteita voi olla monia, yleisimpiä joikuja ovat henkilöjoiut. Joiulla viitataan joiun kohteeseen ja kaikkeen mikä liittyy siihen.
Luođi sáhttá rohttestit measta mas beare, dábálaččat luđiin čujuhuvvo dihto olbmui ja buot áššiide, mat sutnje laktásit.
Se joka joikaa, ei joikaa joikua, vaan joikaa jonkun (joiun kohteen).
Dat guhte juoigá, ii juoigga luođi, muhto baicce juoigá geannu (dan geasa luohti guoská).
Esimerkiksi pohjoissaameksi sanotaan: ” Mun juoiggan Heikka Niillasa ”, ” Minä joikaan Heikin Niilan ”.
Ovdamearkka dihte daddjojuvvo: ” Mun juoiggan Heikka Niillasa ”.
Joiun kohteita voivat henkilöiden lisäksi olla paikat, eläimet, luonto tai mikä muu tahansa aihe jonka joikaaja haluaa joikata.
Juoigat sáhttá olbmuid lassin báikkiid, ealliid, luonddu dahje man beare eará, man juoigi hálida juoigat.
Pohjoissaamelaisessa joiussa on monia paikallistyylejä ja vahvimmin erottuvat toisistaan Enontekiön-Kautokeinon ja Tenojokivarren joikuperinteet.
Davvisápmelaš juoigamis leat máŋggat báikkálašvuogit ja nannosepmosit earránit nuppiineaset Eanodaga-Guovdageainnu ja Deanuleagi juoiganárbevierut.
Joikuperinteen lisäksi pohjoissaamelaisilla on vahva virrenveisuuperinne, jossa tosin siinäkin on kuultavissa joikuperinteen vaikutus.
Juoiganárbevieru lassin davvisápmelaččain lea nana sálbmalávluntradišuvdna, mas dasge lea gullamis juoiganárbevieru váikkuhus.
Inarinsaamelaisten perinteistä musiikkia on livđe.
Anáraččaid árbevirolaš musihkka lea livđe.
Livđe-perinteellä on yhteys pohjoissaamelaisiin joikuihin.
Livđe-árbevierus lea oktavuohta davvisápmelaš luđiide.
Livđejä on mm. henkilöistä ja eläimistä.
Livđet leat ee. olbmuid ja ealliid birra.
Osittain inarinsaamelaisilla ja pohjoissaamelaisilla on ollut yhteinen repertuaari.
Muhtun muddui anáraččain ja davvisápmelaččain leamašan oktasaš repertuára.
Kolttasaamelaisten perinteistä musiikkia on leuŠdd.
Nuortalaččaid árbevirolaš musihkka lea leuŠdd.
LeuŠdd sisältää ihmisiä, elinympäristöä ja paikallishistoriaa kuvaavaa muistitietoa.
LeuŠdd sisttisdoallá olbmuid, eallinbirrasa ja báikkálašhistorjjá govvideaddji njálmmálaš árbedieđu.
Vassi Semenoja, yksi Suonikylän leuŠdd-perinteen mestareita, on kuvannut leuŠddia sanomalla: ” LeuŠdd kertoo siitä miten ihmiset ovat eläneet. ”
Vassi Semenoja, okta Suenjela leuŠdd-árbevieru meašttiriin, lea govvidan leuŠdd ná: ” LeuŠdd muitala das, mo olbmot leat eallán. ”
LeuŠdd on rakenteellisilta periaatteiltaan hyvin erilaista kuin pohjoissaamelainen joiku.
LeuŠdd lea ráhkadussii guoski prinsihpaid dáfus hui earálágan go davvisápmelaš luohti.
Pikemminkin yhteys karjalaiseen ja venäläiseen perinteeseen on vahva.
Baicce oktavuohta gárjilaš ja ruoššabeale árbevirrui lea nanus.
LeuŠddeissa kuvataan kohteena olevan ihmisen elämän tapahtumia kohtauksittain etenevänä sarjana.
LeuŠddiin govviduvvojit dihto olbmo eallima dáhpáhusat dego ráidun.