pere/sami_parallel huggingface dataset:
Pohjoismaita odotetaan edelleen olevan edelläkävijämaita alkuperäiskansojen oikeuksien tunnustajina ja kehittäjinä.
Davvirikkat vurdojuvvojit ain doaibmat ovddasmannin álgoálbmotvuoigatvuođaid dohkkeheami ja ovdánahttima dáfus.
Odotetaan, että pohjoismainen saamelaiskonventio edustaisi historiallista alkuperäiskansojen oikeuksien tunnustamisen kehittymistä, ja että konventio pitäisi yllä, varmistaisi ja vahvistaisi jo olemassaolevia alkuperäiskansojen kansainvälisen oikeuden normeja;
Vurdojuvvo nappo ahte davviriikkalaš sámekonvenšuvdna šaddá historjjálaš lávkin álgoálbmogiid vuoigatvuođaid dovddasteami dáfus ja ahte konvenšuvdna bisuha, sihkkarastá ja nanne dálá álbmotvuoigatvuođalaš dásiid álgoálbmotvuoigatvuođaid dáfus;
Pohjoismaisen saamelaiskonvention asiantuntijaryhmän, jonka odotetaan luovuttavan mietintönsä marraskuussa 2005, koostumus ja asiantuntemus tuo mukanaan suuria odotuksia heidän ehdotukseensa saamelaiskonventiolle.
Davviriikkalaš sámekonvenšuvnna áššedovdijoavkkus, mii vurdojuvvo geiget iežas evttohusa skábmamánus 2005, lea čoahkkádus ja gelbbolašvuohta mii dagaha ahte mis leat stuora vuordámušat sin sámekonvenšuvdnaevttohussii;
Odotetaan, että saamelaiskäräjille annetaan mahdollisuus osallistua täysiarvoisena jäsenenä maidenvälisiin neuvotteluihin lopullisesta konventiotekstistä.
Vurdojuvvo ahte Sámedikkit ožžot vejolašvuođa searvat ovttadássásaš beallin stáhtaidgaskasaš šiehtadallamiidda loahpalaš konvenšuvdnateavstta hárrái.
Saamelaisten eikä sitä voida ratifioida ilman saamelaiskäräjien hyväksymistä;
Sámi bealis lea čielga eaktun ahte konvenšuvdnateaksta ii sáhte dohkkehuvvot ja ratifiserejuvvot jus Sámedikkit eai leat dohkkehan loahpalaš teavstta;
Suomea, Norjaa ja Ruotsia pyydetään pohjoismaisen saamelaiskonvention hyväksymisen jälkeen pyrkimään myös Venäjän sisällyttämiseen saamelaisten oloja ja oikeuksia koskevaan velvoittavaan ja konventioon perustuvaan yhteistyöhön;
Suopma, Norga ja Ruoŧŧa bivdojuvvojit davviriikkalaš sámekonvenšuvnna ásaheami maŋŋel maiddái bargat dan ovdii ahte Ruošša searvá geatnegahtti ja konvenšuvdnavuođustuvvon ovttasbargui sámi dilálašvuođaid ja vuoigatvuođaid hárrái;
Euroopan unionin perustuslaillinen tunnustus saamelaisista Euroopan alkuperäiskansana velvoittaa unionia ryhtymään erityisiin toimenpiteisiin varmistaakseen saamelaisten oikeudet, muun muassa suhteessa elinkeinoihin, kulttuuriin ja kieleen;
Eurohpa uniovnna konstitušonála dovddasteapmi das ahte sámit leat álgoálbmot Eurohpas geatnegahttá uniovnna maiddái álggahit erenoamáš doaimmaid sihkkarastin dihte sámiid vuoigatvuođaid, earret eará ealáhusaid, kultuvrra ja giela dáfus;
Niitä Pohjoismaita, jotka ovat Euroopan unionin jäseniä, pyydetään unionin perustuslain ja saamelaisia koskevan 3. pöytäkirjan pohjalta aloittamaan prosessi, jonka tarkoituksena on unionin sisäisen alkuperäiskansapolitiikan kehittäminen;
Davviriikkat mat leat Eurohpa uniovnna miellahtut bivdojuvvojit uniovnna vuođđudusa olis, ja 3. protokolla olis sámiid birra, vuolggahit proseassa man ulbmil lea ovdánahttit uniovdnii sierra álgoálbmotpolitihka;
Euroopan unionin viimeaikainen sisäinen kehittyminen vahvistaa saamelaisten osallistumista ja edustamistarvetta unionin instituutioissa ja elimissä;
Maŋemus ovdáneamit Eurohpa uniovnnas nannejit sámi searvama ja ovddasteami dárbbu uniovnna ásahusaid ja orgánaid ektui;
Suomea, Venäjää ja Ruotsia kehotetaan mitä pikimmin ratifioimaan ILO:n alkuperäis- ja heimoväestöjä koskeva yleissopimus, kun taas Norjaa kehotetaan toteuttamaan omia velvollisuuksiaan koskien ILO:n yleissopimusta.
Suopma, Ruošša ja Ruoŧŧa ávžžuhuvvojit farggamusat ratifiseret ILO konvenšuvnna nr. 169 álgoálbmogiid ja čearddalaš álbmogiid hárrái iešmearrideaddji riikkain, ja Norga ges ávžžuhuvvo dievaslaččat deavdit iežas geatnegasvuođaid ILO konvenšuvnna olis;
19. Edellytetään, että parhaillaan Norjassa meneillään oleva Ruijanlakiprosessi (Finnmarkslovsprosess) päätyy ratkaisuun kansainvälisen oikeuden kiistattomien raamien sisällä.
19. Eaktuduvvo ahte Finnmárkoláhkaproseassas, mii lea čađahuvvame, olahuvvo čoavddus mii lea čielga álbmotvuoigatvuođalaš mearrádusaid siskkobealde.
Ruijan läänin saamelaisomistuksen ja omistusoikeudet tulee tunnistaa ja tunnustaa ja saamelaisten tulee saada tarpeeksi vaikutusvaltaa resurssien hallitsemisessa.
Sámi oamastan- ja hálddašanvuoigatvuođat Finnmárkku fylkkas fertejit identifiserejuvvot ja dovddastuvvot ja sámit fertejit oažžut doarvái váikkuheami resursahálddašeamis.
Suomen valtion omistusoikeus valtion metsämaahan on kyseenalainen alueella, jonka saamelaiset aikaisemmin omistivat.
Ferte bidjat gažaldaga Suoma stáhta oamastanvuoigatvuođa hárrái eatnamiidda masa sápmelaččain lea leamaš oamastanvuoigatvuohta ovdal.
Alueen muut kilpailevat maankäyttötavat vaikuttavat haitallisesti saamelaisten perinteisten elinkeinojen - erityisesti poronhoidon – harjoittamiseen. Samalla nämä maankäyttötavat vaarantavat saamelaisten kulttuurin, kielen, perinteisen elämäntavan ja siten heidän identiteettinsä.
Earáid eanangeavahanvierut váikkuhit negatiivvalaččat sámiid árbevirolaš ealáhusaide – ráđđehus galgá ovttas sámiiguin álggahit garra doaimmaid vai riidu sámiid eananvuogatvuođain čoavdašuvašii.
Suomen hallituksen tulee yhdessä saamelaisten kanssa ryhtyä päättäväisiin toimiin saamelaisten maaoikeuskiistan ratkaisemiseksi.
Sápmelaččaide álgoálbmogin galgá dovddastuvvot iešmearrideapmi, mii guoská álbmoga vuoigatvuhtii mearridit luondduriggodagain.
Saamelaisten alkuperäiskansalle tulee tunnustaa itsehallinto, joka koskee kansan oikeutta päättää luonnonrikkauksistaan.
Dan botta Suopma galgá bissehit dakkár doaimmaid, mat sáhttet ovdagihtii váikkuhit negatiivvalaččat dáid čovdosiid dahkamii.
Saada harjoittaa perinteistä metsästystä, kalastusta ja päästä perinteisille poronhoitoalueille, ovat ehtona saamelaiskulttuurin säilyttämiselle ja kehittämiselle.
Oažžut hárjehit árbevirolaš meahcásteami, guolásteami ja beassat árbevirolaš guohtuneatnamiidda, leat eaktun sámi kultuvrra seailluheapmái ja ovddideapmái.
Ei voida hyväksy sitä, että Ruotsin tuomioistuimet käyttävät lainsäädäntöä todisteena siitä, että saamelaiset eivät voimassa olevan lain mukaan pysty puolustamaan oikeuksiaan maa- ja vesioikeusasioissa.
Boađus das lea ahte otná gustovaš lága mielde sápmelaččain ii leat vejolašvuohta jođihit vuoigatvuođaáššiid eatnamiid ja čáziid hárrái maid sii geavahit ja vearroeatnamiid hárrái.
Saamelaisten tulee edelleen saada riittäviä resursseja, jotta heillä on mahdollisuus kokeilla maa- ja vesioikeusasioita tuomioistuimissa.
Sápmelaččat galget oažžut doarvái resurssaid, vai sis lea vejolašvuohta geahččalit eanan- ja čáhcevuoigatvuođa-áššiid duopmostuoluin.
Merikalastus ja rannikon yhdistelmäelinkeinot ovat keskeinen osa saamelaiskulttuuria.
Mearraguolásteapmi ja riddoguovlluid lotnolasealáhusat leat guovddáš oasit sámi
Tosiasia on, että saamelaiskalastus on uhattuna ja että yhä useammat saamelaiset kalastajat ovat menettäneet ja menettävät kalastusoikeutensa.
kultuvrras. Duohtavuohta lea ahte sámi guolásteapmi dál lea áitojuvvon ja dađistaga eanet sámi guolásteaddjit leat massán ja ain masset bivdo-vuoigatvuođaid.
osallistua merikalastukseen ja muiden meren resurssien nautintaan sekä näiden resurssien hallitsemiseen.
Náššunalstáhtat leat geatnegahttojuvvon addit čielga láhkamearrádusaid sámiid vuoigatvuođa birra searvat mearrabivdui ja earaládje ávkkástallat mearrariggodagaid ja vuoigatvuođa beassat leat mielde hálddašeame dáid resurssaid.
Näiden tulee heijastaa sitä tarvetta, joka saamelaiskulttuurilla kokonaisuudessaan on erityisiin vaikutusmahdollisuuksiin, jotta se voisi jäädä eloon omana kulttuurinaan.
Dát fertejit vástidit dan dárbui mii sámi kultuvrras oppalaččat lea erenoamáš doaibmabijuide vai sáhttá seailut sierra kultuvran.
Erittäin ratkaisevana YK:n neuvotteluille kaikenkattavan alkuperäiskansojen oikeuksia koskevan julistuksen aikaansaamiseksi pidetään sitä, että Pohjoismaat yhdessä muiden samanmielisten maiden ja alkuperäiskansojen kanssa jatkavat työtä saadakseen aikaan yhtenäisen tekstin.
Adnojuvvo áibbas mearrideaddjin ON ` šiehtadallamiid oktavuođas universála julggaštusa dáfus álgoálbmogiid vuoigatvuođaid hárrái ahte davviriikkat, ovttas eará seammadássásaš stáhtaiguin ja álgoálbmogiiguin, jotket barggu dan ovdii ahte oažžut áigái ovttamielalaš teavstta.
Kansallisvaltioilta odotetaan, että ne avustavat saamelaiskäräjiä säilyttämään saamen kansaa koskevat velvollisuutensa luomalla saamelaiskäräjille jatkomahdollisuudet aktiiviselle ja tehokkaalle osallistumiselle YK:n alkuperäiskansajulistusneuvotteluihin;
Vurdojuvvo ahte náššunalstáhtat veahkehit Sámedikkiid deavdit iežaset geatnegasvuođaid sámi álbmoga ektui, dan bokte ahte lágidit dilálašvuođaid dasa ahte Sámedikkit ain dás duohko sáhttet aktiivvalaččat ja bevttolaččat searvat ON ` šiehtadallamiidda álgoálbmotjulggaštusa hárrái;
Odotetaan, että saamelaiskäräjät, saamelaisjärjestöt ja kukin kansallisvaltioista edelleen aktiivisesti osallistuvat YK:n Alkuperäiskansojen pysyvän foorumin työhön, jonka päämääränä on edistää ja turvata alkuperäiskansojen oikeuksia.
Vurdojuvvo ahte Sámedikkit, sámi organisašuvnnat ja guoskevaš náššunalstáhtat ain servet aktiivvalaččat ON ` álgoálbmotáššiid bistevaš foruma bargui, dainna ulbmiliin ahte ovddidit ja suodjalit álgoálbmogiid vuoigatvuođaid.
Kansallisvaltioita pyydetään myös avustamaan tarpeellisin taloudellisin varoin YK:n toisen alkuperäiskansojen vuosikymmenen toteuttamista;
Náššunalstáhtat bivdojuvvojit maiddái juolludit dárbbašlaš ekonomalaš veahki čađahit ON`nuppi logijagi máilmmi álgoálbmogiid nammii;
Yli valtakunnanrajojen tapahtuvalle saamelaispoliittiselle yhteistyölle on ratkaisevaa, että Saamelaisen parlamentaarisen neuvoston toiminnalle annetaan ennakoitavissa oleva ja pysyvä taloudellinen perusta.
Rádjerasttildeaddji sámepolitihkalaš ovttasbargu lea dan duohken ahte Sámi parlamentáralaš ráđđi oažžu diehttevaš ja bissovaš ruđalaš vuođu iežas doaimma várás.
Kansallisvaltioita pyydetään yhteistyössä saamelaiskäräjien ja Saamelaisen parlamentaarisen neuvoston kanssa hakemaan pysyvää rahoitusta neuvoston toimintaa varten.
Náššunalstáhtat bivdojuvvojit ovttasráđiid Sámedikkiiguin ja Sámi parlamentáralaš ráđiin oččodit áigái bissovaš ruđalaš čovdosiid dán doibmii.
Yli valtakunnanrajojen tapahtuvalle saamelaispoliittiselle yhteistyölle pidetään myös erittäin tärkeänä sitä, että saamelaiskäräjien kansanvalitsemille jäsenille annetaan mahdollisuus tavata toisiaan ja keskustella valtakunnanrajat ylittävistä kysymyksistä ja haasteista, ja täten päätetään, että joka kolmas vuosi pidetään saamelaisparlamentaarikkojen konferenssi (Sameparlamentarikerkonferanse).
Adnojuvvo maiddái hui deaŧalažžan rádjerasttildeaddji sámepolitihkalaš ovttasbargui ahte Sámedikkiid álbmotválljejuvvon ovddasteaddjit ožžot vejolašvuođa gávnnadit ja ságastallat rádjerasttildeaddji gažaldagaid ja Sámi parlamentáralaš ráđđi ovddasvástida diekkár konferánssaid organiserema ja čađaheami, gosa Sámedikkiid álbmotválljejuvvon ovddasteaddjit čoahkkanit.
Toisen saamelaisparlamentaarikkojen konferenssin loppudokumentti
Loahppadokumeanta nubbi sámeparlamentarihkarkonferánsa
Rovaniemellä lokakuun 28. päivänä 2008
Roavvenjárggas golggotmánu 28. b. 2008
Saamelaisparlamentaarikkojen toinen konferenssi, joka koostuu Suomen, Norjan ja Ruotsin saamelaiskäräjien edustajista ja johon osallistuu Venäjän puolen saamelaisten edustajia, kokoontuneena Rovaniemelle lokakuun 28 p:nä 2008:
Nubbi sámeparlamentarihkarkonferánsa, vuođđuduvvon Suoma, Norgga ja Ruoŧa sámedikkiid áirasiin ja mas oassálastet Ruošša beale sámiid ovddasteaddjit, čoahkkanan Roavvenjárgii golggotmánu 28. b. 2008:
Yhtyy täysin saamelaisparlamentaarikkojen ensimmäisen konferenssin julkilausumaan, Jokkmokkin julistukseen, ja korostaa tuon julistuksen perustan tärkeyttä,
Guorrasit ollislaččat dan vuosttaš sámeparlamentarihkarkonferánssa julggaštussii, Johkamohki- ‐ julggaštussii, ja deattuhit man deaŧalaš lea dat mii biddjojuvvui vuođđun dan julggaštusas,
Korostaa, että valtioilla on vastuu YK:n alkuperäiskansajulistuksen voimaansaattamisesta, ja osoittaa samalla, että saamelaisparlamentaarikoilla ja saamelaiskäräjillä on vastuu huolehtia siitä, että alkuperäiskansajulistuksen säännöksiä käytetään ja noudatetaan,
Deattuhit ahte stáhtain lea ovddasvástádus implementeret ON eamiálbmotjulggaštusa, ja čujuhit seammás ahte mis sámi parlamentarihkkariin ja sámedikkiin lea ovddasvástádus fuolahit ahte eamiálbmotjulggaštusa mearrádusat geavahuvvojit ja čuvvojuvvojit,
Muistuttaa valtioita joiden alueella saamelaisia asuu siitä, että yhä on olemassa paljon kansainvälisoikeudellisia velvoitteita, joita ei ole kyllin hyvin toteutettu, ja että valtioiden tulee panna etusijalle velvoitteiden toteuttamistyö,
Muittuhit stáhtaid gos sámit ásset ahte ain gávdnojit ollu álbmotrievttálaš geatnegasvuođat mat eai leat doarvái bures ollašuhttojuvvon, ja ahte bargu fuolahit dan ahte geatnegasvuođat doahttaluvvojit stáhtaid bealis berre vuoruhuvvot,
Korostaa, että me saamelaiset olemme yksi kansa, koska meillä on yhteinen historia, kulttuuri, kieli ja maa- ‐ alueet, ja että valtakunnanrajat eivät saa rikkoa yhtenäisyyttämme;
Deattuhit ahte mii sámit leat okta álbmot, danne go mis lea oktasaš historjá, kultuvra, giella ja eatnamat, ja ahte riikarájit eai galgga rihkkut min oktavuođa;
Julistaa yksimielisesti seuraavaa:
Julggaštit ovttaoaivilvuođa čuovvovačča hárrái:
Saamelaisilla kansana on YK:n vuoden 1966 itsemääräämisoikeutta koskevan sopimuksen ensimmäisen artiklan mukaan oikeus päättää poliittisista oloistaan, edistää taloudellista, sosiaalista ja kulttuurista kehitystään sekä hallita omia luonnonvarojaan ja -‐esiintymiään, eikä heiltä missään oloissa saa ottaa pois heidän toimeentulolleen tärkeitä resursseja.
Sámiin álbmogin lea ON 1966 konvenšuvnna vuosttaš artihkkala mielde mii guoská iešmearridanvuoigatvuhtii riekti mearridit sin politihkalaš dili, ovdánahttit sin ekonomalaš, sosiála ja kultuvrralaš ovdáneami ja ráđđet sin iežaset luondduriggodagaid ja gávdnosiid, ja eai man ge dihte galgga vuoigatvuođat resurssaide mat leat dárbbašlaččat sin birgenláhkái váldot sis eret.
Saamelaisia tulee kuulla ja heidän tulee päästä osallistumaan päätösprosesseihin asioissa, jotka vaikuttavat saamelaisiin suoraan, ja valtioiden pitää hakea saamelaisten vapaa ja etukäteen ilmaistu myöntyminen kaikkiin niihin toimiin, jotka koskevat saamelaisia.
Sámiid galgá guldalit ja sii galget beassat searvat mearrádusproseassaide áššiin mat váikkuhit sámiide njuolga, ja stáhtat galget ovdalgihtii addit dieđu buot daid doaibmabijuid birra mat gusket sámiide ja maidda sámit galget leat miehtan.
Perintötieto on tärkeä osa saamelaiskulttuuria ja -‐identiteettiä.
Árbediehtu lea dehálaš oassi sámi kultuvrras ja identitehtas.
Saamelaisilla on oikeus säilyttää, suojella ja kehittää omaa kulttuuriperintöään, perintötietojaan ja kulttuuri- ‐ ilmaisumuotoja niihin kuuluvinen tekijänoikeuksineen.
Sámiin lea riekti bisuhit, suddjet ja ovdánahttit iežaset kulturárbbi, árbedieđuid ja kultuvrralaš ovdanbuktimiid gullevaš duogášvuoigatvuođaiguin.
Valtioiden tulee yhdessä saamelaisten kanssa toteuttaa tehokkaita toimia näiden oikeuksien tunnustamiseksi ja suojaamiseksi.
Stáhtat galget ovttasráđiid sámiiguin čađahit ávkkálaš doaibmabijuid mat váikkuhit ahte dat vuoigatvuođat dohkkehuvvojit ja daid doaimmaheapmi suddjejuvvo.
Perinteisiä saamelaisia symboleja ei saa sallia käytettävän ilman saamelaisten myöntymistä, ja niitä tulee käyttää vain saamelaisten itsensä hyväksymiin tarkoituksiin.
Árbevirolaš sámi symbolaid ii galgga leat lobálaš geavahit sámiid mieđiheami haga, ja dat galget duššefal geavahuvvot dakkár ulbmiliidda maid sámit ieža dohkkehit.
Saamelaiset ovat monien sukupolvien ajan eläneet luonnossa ja luonnosta, ja heillä on erityistä osaamista luonnon suojelemisessa ja käyttämisessä.
Sámit leat ollu sohkabuolvvaid eallán luonddus ja viežžan das birgejumi ja sis lea erenoamáš gelbbolašvuohta luonddusuodjaleamis ja geavaheamis.
Saamelaisten perintötieto myötävaikuttaa itsestään vahvaan kestävään kehitykseen.
Sámiid árbediehtu mielddisbuktá iešalddis nana ceavzilis ovddideami.
Saamelaisten erityissuhde luontoon sisältää sekä velvollisuuden että vastuun ympäristön riittävästä huomioonottamisesta sekä perintötiedon välittämisestä tuleville sukupolville.
Sámiid erenoamáš oktavuohta lundui siskkilda sihke geatnegasvuođa ja ovddasvástádusa váldit dárbbašlaččat vuhtii birrasa ja resurssaid ja dasto gaskkustit árbedieđuid boahttevaš sohkabuolvvaide.
Oikeus vaalia, käyttää ja kehittää omaa kieltään on yksi perustavanlaatuinen ihmisoikeus.
Vuoigatvuohta seailudit, geavahit ja ovdánahttit iežas giela lea vuođđoolmmošvuoigatvuohta.
Saamelaisilla on oikeus käyttää kieltään ja tulla ymmärretyksi omalla kielellään.
Sámiin lea vuoigatvuohta geavahit ja gulahallat iežaset gielain.
Saamelaisten itse tulee saamelaiskäräjien kautta hoitaa kieltään.
Sámit ieža sámedikkiid bokte galget hálddašit sámegiela.
Valtioiden pitää toteuttaa kansalliset ja kansainväliset velvoitteensa saamenkielen suhteen.
Stáhtat fertejit ollašuhttit sin nationála ja riikkaidgaskasaš geatnegasvuođaid sámegiela ektui.
Saamelaislapsilla-‐ ja nuorilla on oikeus puhua ja oppia omaa kieltään, harjoittaa omaa kulttuuriaan ja kehittää omaa identiteettiään.
Sámi mánáin ja nuorain lea riekti hupmat ja oahppat iežaset giela, doaimmahit iežaset kultuvrra ja ovddidit iežaset identitehta.
Valtioiden ja saamelaiskäräjien tulee yhdessä perustaa lapsille ja nuorille kokoontumispaikkoja kuten järjestö-‐ ja nettikokoontumispaikkoja myös ylitse valtakunnanrajojen.
Stáhtat ja sámedikkit fertejit ovttasráđiid ásahit čoahkkananbáikkiid mánáide ja nuoraide, nugo organisašuvnnaid ja neahttačoahkkananbáikkiid, maiddái rastá riikarájiid.
Saamelaislapsilla ja -‐nuorilla on oikeus saada täysimääräistä terveys-‐ ja sosiaalipalvelua, joka pohjautuu heidän omaan kieleensä ja kulttuuriinsa, ja tuki-‐ ja avustustoimia kehitettäessä tulee ottaa huomioon heidän etninen, kulttuurinen, kielellinen ja uskonnollinen taustansa.
Sámi mánáin ja nuorain lea riekti oažžut dievaslaš dearvvašvuođa-‐ ja sosiálafálaldaga mas lea vuođđun sin iežaset giella ja kultuvra, ja mii vuhtiiváldá sin čearddalaš, kultuvrralaš, gielalaš ja osku duogáža doarjun-‐ ja veahkkedoaibmabijuid bokte.
Saamelaiskäräjät aikovat yhdessä valtioiden kanssa vastata Suomen, Norjan ja Ruotsin lapsiasiavaltuutettujen yhteispohjoismaisen raportin haasteisiin.
Sámedikkit áigot ovttas stáhtaiguin čuovvolit Suoma, Norgga ja Ruoŧa mánáidáittardeddjiid oktasaš davviriikkalaš raportta hástalusaid.
Valtioiden tulee toteuttaa ne oikeudet, jotka lapsilla ja nuorilla on kansallisen oikeuden ja kansainvälisten oikeusstandardien mukaan.
Stáhtat fertejit ollislaččat deavdit daid vuoigatvuođaid mat sámi mánáin ja nuorain leat nationála rievtti ja riikkaidgaskasaš rievttálaš dási mielde.
Saamelaiskäräjillä on velvollisuus toimia siten, ettei ketään syrjitä sukupuolen, seksuaalisen suuntautuneisuuden tai etnisyyden takia.
Sámedikkiin lea geatnegasvuohta doahttalit ahte ii oktage galgga vealahuvvot sohkabeliid, seksuálalaš soju dahje čearddalašvuođa dihte.
Saamelaisnaisilla ja -‐miehillä tulee olla samanlaiset mahdollisuudet, oikeudet ja velvollisuudet kaikilla yhteiskunta- ‐ aloilla.
Sámi nissoniin ja dievdduin galget leat seammalágan vejolašvuođat, vuoigatvuođat ja geatnegasvuođat buot servodatsurggiin.
Naisilla ja miehillä pitää olla samat mahdollisuudet osallistua päätöksentekoelimien toimintaan ja heidän tulee olla mukana vaikuttamassa vastaiseen yhteistyöhön yhteiskunnan kaikilla aloilla.
Nissoniin ja dievdduin galget leat seamma vejolašvuođat oassálastit mearrideaddji orgánain ja váikkuhit viidásit ovttasbarggu buot servodatsurggiin.
Valtioiden tulee tunnistaa ja hyväksyä saamelaisten omistus-‐ ja käyttöoikeudet omiin maihinsa.
Stáhtat fertejit identifiseret ja dohkkehit sámiid eaiggáduššan ja-‐ geavahanvuoigatvuođaid iežaset eatnamiidda.
Saamelaisalueilla toimia ei tule toteuttaa ilman kyseisten alueiden saamelaisten etukäteen ilmaisemaa myöntymistä.
Sámi eatnamiid duohtadeapmi ii galgga dáhpáhuvvat ovdal go sámit geat gullet dan guvlui leat ovdalgihtii ožžon dieđu ja miehtan dasa.
Saamelaisten pitää saada täysi korvaus joko maina tai muilla tavoin käypä korvaus.
Sámit galget oažžut eatnamiid buhtadussan dahje eará buhtadusa go sin eatnamiid duohtadit.
Korvauksen tulee kattaa myös tulevien sukupolvien oikeusmenetykset.
Buhtadus ferte siskkildit boahttevaš buolvvaid vuoigatvuođaid.
Valtioiden pitää palauttaa hyväksikäyttämänsä alueet sen jälkeen kun niiden käyttö on päättynyt.
Stáhtat galget addit ruovttoluotta eatnamiid maid leat geavahan go leat geargan daiguin.
Valtioiden tulee tunnustaa saamelaisten oikeus osaan hyödyntämisarvosta mineraaleja tai muita rikkauksia maan alta otettaessa tai oikeus muihin resursseihin, joita valtiot omistelevat saamelaisten asumilla tai muuten käyttämillä alueilla.
Stáhtat galget dohkkehit sámiid rievtti oažžut oasi ávkkástallanárvvus go vižžet minerálaid dahje riggodagaid eatnama vuolde, ja vuoigatvuođa eará resurssaide maid stáhtat oamastit dakkár guovlluin gos sámit orrot dahje geavahit.
Paikallisia saamelaisyhteisöjä tulee valmistaa kohtaamaan haasteita, jotka johtuvat heidän alueidensa luonnonvarojen hyväksikäytöstä.
Sámi báikkálaš servodagaid ferte ráhkkanahttit vai dat sáhttet dustet hástalusaid mat čuvvot sin guovlluid resursaávkašuvvamis.
Kolmen maan saamelaiskäräjät toteavat, ettei yhdessäkään saamelaisten asumassa maassa ole järjestelmiä, jotka ottaisivat saamelaiskäräjät mukaan budjetointi-‐ tai rahoitustyöhön saamelaistarpeita varten tai toteuttamaan saamelaiskäräjien omaa asioiden tärkeysjärjestystä.
Sámedikkit konstaterejit ahte eai ovttage stáhtas gos sámit ásset leat ortnegat mat siskkildivčče sámedikkiid bargui bušeahttarámmaiguin ja ruhtademiiguin sámi ulbmiliid várás ja sámedikkiid iežaset vuoruhemiid duohtandahkama várás.
Saamelaiskäräjät toteavat, että itsemäärämisoikeus, oikeus asettaa asioita omaan tärkeysjärjestykseen ja neuvotteluoikeus asioissa, joilla on suora merkitys saamelaisille alkuperäiskansana, ovat keskeisiä kansainvälisiä oikeuksia.
Sámedikkit čujuhit ahte iešmearridanvuoigatvuohta, iešvuoruhanvuoigat- ‐ vuohta ja konsulterenvuoigatvuohta doaibmabijuid hárrái main sáhttá leat njuolga mearkkašupmi sámiide eamiálbmogin, leat guovddáš álbmotriekteprinsihpat.
Nämä periaatteet on valtioiden tunnustettava ja toteutettava myös talousarvion laatimisessa ja saamelaiskohteiden rahoittamisessa.
Dáid prinsihpaid fertejit stáhtat dohkkehit ja doahttalit, maiddái bušeahttamearrideamis ja sámi ulbmiliid ruhtadeamis.
Saamelaiskäräjät korostavat, että pohjoismaisella saamelaissopimuksella on suuri merkitys saamelaiselle yhteiskuntakehitykselle, ja toteavat samalla huolestuneina, että toiminta pohjoismaisen saamelaissopimuksen hyväksi ei ole edennyt saamelaisministerien ja saamelaiskäräjien puheenjohtajien välisen sopimuksen mukaisesti, vrt. marraskuun 14. päivänä 2007 päivätty pöytäkirja.
Sámedikkit deattuhit ahte davviriikkalaš sámekonvenšuvnnas lea stuorra mearkkašupmi sámi servodatovddideapmái, ja konstaterejit fuolastumiin ahte lea čuožžilan eahpesihkarvuohta šiehtadusa čuovvoleame ektui maid ministarat geain lea ovddasvástádus sámi áššiin ja sámedikkiid presideanttat sohpe, geahča beavdegirjji, beaiváduvvon skábmamánu 14. b. 2007.
Saamelaiskäräjät viittaavat samalla siihen positiiviseen työhön, jota kaikki valtiot tekivät YK:n alkuperäiskansajulistuksen aikaansaamiseksi.
Sámedikkit čujuhit seammás dan positiivvalaš bargui maid buot stáhtat dahke oažžut ON eamiálbmotjulggaštusa mearriduvvot.
Saamelaiskäräjät kehottavat saamelaisministereitä ja saamelaiskäräjien puheenjohtajia mitä pikimmin jatkamaan pohjoismaista sopimusprosessia vuoden 2007 marraskuun sopimusta seuraamalla.
Sámedikkit ávžžuhit ministariid geain lea ovddasvástádus sámi áššiin ja sámedikkiid presideanttaid jođáneamos lági mielde joatkit davviriikkalaš konvenšuvnna proseassain dainna lágiin ahte čuovvolit 2007 skápmamánu šiehtadusa.
Saamelaiskäräjät kannustavat valtioita yhteistyössä saamelaiskäräjien kanssa aloittamaan pohjoismaisen saamelaissopimuksen toimeenpanon selvittämisen valtioiden välistä yhteistyötä koskevissa ratkaisuissa.
Sámedikkit ávžžuhit stáhtaid ovttas sámedikkiiguin álggahit davviriikkalaš sámi soahpamuša doaibmabiju stáhtaid gaskasaš ovttasbargočovdosiin, mii guoská buot sámiide.
Saamelaiskäräjät kannustavat valtioita kansallisiin ratkaisuihin ILO 169 sopimuksen hengessä ja kehottavat Suomea ja Ruotsia ratifioimaan kyseisen sopimuksen.
Sámedikkit ávžžuhit stáhtaid našuvnnalaš čovdosiidda ILO 169 – soahpamuša vuoiŋŋas ja ávžžuha Suoma ja Ruoŧa ratifiseret dán soahpamuša.
Suomella, Norjalla ja Ruotsilla on erityinen vastuu saamen kielen säilymisestä ja edistämisestä elävänä kielenä myös saamelaisalueiden ulkopuolella.
Suomas, Norggas ja Ruoŧas lea earenoamáš ovddasvástádus ahte sámegiella seailu ja ovddiduvvo ealli giellan maiddái olggobealde sámi guovlluid.
Saamelaiskäräjät kehottavat kyseisiä valtioita luomaan saamelaisalueelle korkea- ‐ asteen koulutusta tarjoava ympäristö, jotta saamelaisnuorilla on mahdollisuus tulla saamen kielen asiantuntijoiksi.
Sámedikkit ávžžuhit guoskevaš stáhtaid, ahte sámi guvlui šaddá allaoahppanbiras vai sámi nuorain lea vejolašvuohta šaddat sámegiela áššedovdin.
Saamelaisen parlamentaarisen neuvoston ilmastopoliittinen strategia
Sámi parlamentáralaš ráđi dálkkádatpolitihkalaš strategiija
Hyväksytty saamelaisen parlamentaarisen neuvoston kokouksessa 14.04.2010
Dohkkehuvvon Sámi parlamentáralaš ráđis 14.04.2010
Saamelainen parlamentaarinen neuvosto (SPN) on erittäin tyytyväinen YK:n ihmisoikeuskomissioon, kun se painottaa päätöksissään ja toiminnassaan painottaa ilmastonmuutoksen ja yleismaailmallisten ihmisoikeuksien yhteyttä sekä ottaa selkeästi huomioon alkuperäiskansojen haavoittuvan tilanteen ilmastonmuutoksen suhteen.
Sámi parlamentáralaš ráđđi rámida ON:a Olmmošvuoigatvuođaráđi go mearrádusástis ja doaimmastit deattuha oktavuođa gaskkal dálkkádatrievdamiid ja máilmmiviidosaš olmmošvuoigatvuođaid, ja go dat nu čielgasit orru vuhtiiváldimin álgoálbmogiid hearkkes dili dálkkádatrievdamiid oktavuođas.
SPN:n näkemyksen mukaan ilmastonmuutoksen yhteydessä tehtävät toimenpiteet vaikuttavat monella lailla alkuperäiskansojen ihmisoikeuksiin, ja siksi alkuperäiskansojen äänen tulee kuulua myös kansainvälilisissä ilmastonmuutosneuvotteluissa.
SPR oaidná ahte doaibmabijut dálkkádatrievdamiid oktavuođas váikkuhit máŋgga iešguđet vuogi mielde álgoálbmogiid olmmošvuoigatvuođaide, ja danin ferte álgoálbmogiid jietna gullot čielgasit maiddái máilmmiviidosaš dálkkádatrievdanšiehtadallamiid oktavuođas.
SPN näkee ilmastonmuutoksen laajemmassa yhteydessä: jatkuva ympäristökuormitus ja lisääntynyt luonnonvarojen hyödyntäminen tekevät sopeutumisesta vaikeaa ja sama pätee myös saamelaiselinkeinojen ja elämänmuodon / toimeentulon sopeutumisen suhteessa muuttuneisiin ilmasto-olosuhteisiin.
SPR oaidná dálkkádatrievdama stuorit oktavuođas: joatkašuvvi birasnoađuheapmi ja maid lassánan ávkkástallan luondduriggodagain dagaha váddáseabbon doaibmat dávgasit ja heivehit sámi ealáhusaid ja ealáhushámiid / birgenlágiid rievdan dálkkádatdiliide.
SPN korostaa, että saamelaisyhteisö sopeutuu ilmastomuutokseen parhaiten niin, että haavoittuvuutta vähennetään ja samalla edistetään Saamen maan ihmisten, eläinten ja luonnon kantokyvyn säilymistä.
SPR čuoččuha ahte deaŧaleamos vuohki sámi servodahkii heivehit iežas nuppástuvvan dálkkádahkii lea unnidit daguid hávváiduhttit ja seammás lasihit Sámi olbmuid, eallibiid ja luonddu suvdinnávcca seailluheami.
Maailmanlaajuisena haasteena on se, että ilmastonmuutos voidaan ratkaista vain yhteistyön kautta ja ottamalla käyttöön parhaat olemassa olevat tiedot – saamelainen perinteinen tieto on hyvin tärkeä myös osana tämän haasteen ratkaisua.
Globála hástalussan lea dat, ahte dálkkádatrievdan sáhttá čovdojuvvot dušše ovttasbarggu bokte ja válddedettiin atnui buoremus dieđut mat gávdnojit – sámi árbevirolaš máhttu lea danin dán hástalusa čoavdima deaŧalaš oassi.
Saamen kieli ja sen sisältämä luokittelujärjestelmä kantaa saamelaisten kulttuuria ja sen perinteitä sukupolvelta toiselle.
Sámegiella ja dan sisttisdoallan klassifiserenvuogádat fievrreda sápmelaškultuvrra ja dan árbevieruid buolvvas bulvii.
Ilmastonmuutoksen varautumissuunnitelmassa ja sopeutumisen resursoinnissa on huomioitava saamen kielten asema ja turvattava saamen kielten säilyminen.
Dálkkádatrievdama ráhkkananplánas ja vuogáiduvvama resurssaid várremis galgá váldojuvvot vuhtii sámegiela sajádat ja dorvvastuvvot sámegielaid seailun.
Saamen kielen ja sen elinkeinoihin liittyvän tietämyksen säilyminen edellyttää, että saamelaiselinkeinot säilyvät elinvoimaisina.
Sámegiela ja dan ealáhusaide laktáseaddji dieđu seailun gáibida, ahte sámeealáhusat seilot eallinfámolažžan.
Saamelaiskäräjien tulee pystyä osallistumaan tasa-arvoisesti ilmastonmuutosta koskeviin päätöksentekoprosesseihin kansallisella ja kansainvälisellä tasolla.
Sámedikkit galget bastit oassálastit dásseárvosaččat dálkkádatrievdama mearrádusdahkanproseassaide nášuvnnalaš ja riikkaidgaskasaš dásis.
Saamelaiskäräjille tulee antaa suurempi määräysvalta oman alueensa hallintaan ja ohjaukseen, koska se antaa parhaimmat mahdollisuudet sopeutua ilmastonmuutokseen saamelaiskulttuurin lähtökohdista käsin.
Sámedikkiide galgá addot stuorát mearridanváldi iežaset guovllus hálddašeapmái ja stivremii, daningo dat addá buoremus vejolašvuođaid vuogáiduvvat dálkkádatrievdamii sámi kultuvrra vuolggasajiid dáfus.
SPN näkee, että Suomen ja Ruotsin valtioiden tulee ratifioida ILO 169-sopimus ja valtioiden tulee ottaa YK:n julistus alkuperäiskansojen oikeuksista osaksi kansallista lainsäädäntöään.
SPR oaidná, ahte Suoma ja Ruoŧa stáhtat galgaba ratifiseret ILO 169 - soahpamuša ja stáhtat galget váldit ON:a julggaštusa eamiálbmogiid vuoigatvuođain nášuvnnalaš lágaid oassin.
Valtioiden tulee turvata saamelaisten ihmisoikeuksien toteutuminen myös ilmastonmuutoksessa.
SPR gáibida, ahte davviriikkalaš sámesoahpamuš ratifiserejuvvo johtilit áššedovdijoavkku buktin evttohusa mielde.
SPN edellyttää, että pohjoismainen saamelaissopimus ratifioidaan pikaisesti asiantuntijatyöryhmän esittämän esityksen mukaisesti.
Soahpamuš dagašii vejolažžan sámi kultuvrra ovddideami golmma stáhta guovllus sámi kultuvrra vuolggačuoggáin.
Sopimus mahdollistaisi saamelaiskulttuurin kehittämisen kolmen valtion alueella saamelaiskulttuurin lähtökohdista helpottaen sopeutumista ilmastonmuutokseen ja turvaisi saamelaisten ihmisoikeuksien toteutumisen.
Dát dagašii dálkkádatrievdamii vuogáiduvvama álkibun ja dorvvastivččii sápmelaččaid olmmošvuoigatvuođaid ollašuvvama.
SPN vaatii, että Meksikossa joulukuussa 2010 pidettävissä Yhdistyneiden Kansakuntien (YK) ilmastonmuutosta koskevan puiteyleissopimuksen seuraavassa osapuolikokouksessa, COP16ilmastoneuvotteluissa on sovittava laillisesti sitovista päästövähennyksistä ja sopimuksen rikkomisen sanktiojärjestelmästä.
SPR gáibida, ahte Meksikos juovlamánus 2010 Ovttastuvvan Nášuvnnaid (ON) dálkkádatrievdama rápmaoktasašsoahpamuša čuovvovaš oassebeallečoahkkimis, COP16-dálkkádatráđđádallamiin galgá sohppojuvvot lágalaččat čadni bázahusgeahpádusain ja soahpamuša rihkkuma sánkšuvdnaortnegis. SPR
SPN vaatii, että maapallon keskilämpötila ei saa nousta yli 1,5 celsiusasteen.
gáibida, ahte eatnanspáppa gaskaliekkasvuohtadilli ii oaččo loktanit badjel 1,5 celsiusceahki.
Tätä korkeamman lämpötilan nousun vaikutukset olisivat vaikeasti ennakoitavissa ja ilmeisesti vaarantaisivat arktisten alkuperäiskansojen kulttuurien elinmahdollisuudet arktisilla alueilla.
Dán stuorát liekkasvuođadili loktaneapmi livččii buktit váikkuhusaid, maid lea veadjemeahttun ávaštit ja mat jáhku mielde uhkidivčče árktalaš eamiálbmogiid kultuvrra eallinvejolašvuođaid árktalaš guovlluin.
Valtioiden, jotka eivät täyttäisi päästövelvoitteitaan, tulisi maksaa merkittäviä sakkoja vuosittain.
Sáhkuid geavahivčče ovddidanriikkaid bázahuskeahtes energiijabuvttadanhámiid ovddideapmái.
Sakot käytettäisiin kehitysmaiden päästöttömien energiatuotantomuotojen kehittämiseen.
Soahpamuša ollašuvvama várás ferte vuođđuduvvot riikkaidgaskasaš orgána ON:a vuollásažžan.
Sopimuksen toteutumista varten tulee perustaa YK:n alaisuuteen kansainvälinen elin, jonka yhteyteen tulee perustaa alkuperäiskansaelin, joka valvoo sopimuksen toteutumista ja sen vaikutuksia alkuperäiskansoihin.
Dan oktavuhtii galgá vuođđuduvvot eamiálbmotorgána, mii bearráigeahččá soahpamuša ollašuvvama ja dan váikkuhusaid eamiálbmogiidda.
SPN vaatii, että päästöjä on leikattava merkittävästi.
SPR gáibida, ahte bázahusat galget geahpeduvvot mearkkašahtti láhkai.
Kioton protokollassa päästöjen leikkaamisen vertailukohdaksi on annettu vuosi 1990.
Kioto protokollas bázahusaid geahpedeami veardádallanmuddun lea addojuvvon jahki 1990.
SPN näkee, että vain yhden vuoden päästöjen asettaminen vertailukohdaksi kohtelee eri valtioita epätasa-arvoisesti ja mahdollistaa tilanteen, jossa käytännössä joidenkin valtioiden ei tarvitse tehdä lainkaan päästövähennyksiä.
SPR oaidná, ahte dušše ovtta jagi bázahusaid ásaheapmi veardádallanmuddun gieđahallá eará stáhtaid eahpedásseárvosaččat ja dahká vejolažžan dili, mas geavatlaččat muhtun riikkat eai dárbbaš dahkat ollenge bázahusgeahpádusaid.
SPN esittää, että vertailukohtana olisivat valtioiden keskimääräiset päästöt vuosina 1990–2000.
SPR evttoha, ahte veardádallanmuddun livčče stáhtaid gaskamearálaš bázahusat jagiin 1990-2000.
SPN vaatii, että valtioiden tulee vähentää kasvihuonepäästöjään tästä keski-arvosta 40 % vuoteen 2020 mennessä ja 90 % vuoteen 2050 mennessä.
SPR gáibida, ahte stáhtat galget geahpedit šaddovistebázahusaid dán gaskaárvvus 40 % jagi 2020 rádjai ja 90 % jagi 2050 rádjai.
SPN näkee, että päästöjen määrää tulee hillitä uusiutuvia energiantuotantomuotoja kehittämällä ja saamalla ne suuren yleisön käyttöön edullisilla hinnoilla.
SPR oaidná, ahte bázahusaid meari galgá goahcat ođasmuvvi energiijavugiid ovddidemiin ja oažžut daid álbmoga fáhtemii hálbbes hattiin.
Rakentamisen energiatehokkuutta on parannettava rakennussäännöksillä ja avustuksilla.
Huksema energiijabeaktilvuohta galgá buoriduvvot huksennjuolggadusaiguin ja doarjagiiguin.
Kansallisella tasolla tulee laatia ilmastolakeja, joiden avulla hillitään päästöjä ja rahoitetaan ilmastonmuutoksen ehkäisytoimenpiteitä ja turvataan alkuperäiskansojen oikeudet ilmastonmuutoksessa.
Nášuvnnalaš dásis galget gárvvistuvvot dálkkádatlágat, maiguin hálddašuvvojit bázahusat ja ruhtaduvvojit dálkkádatrievdama eastindoaimmat ja dorvvastuvvojit eamiálbmogiid vuoigatvuođat dálkkádatrievdamis.
SPN näkee, että kansainvälisessä alkuperäiskansapolitiikassa tulee keskittyä erityisesti ilmastonmuutokseen haittojen vähentämiseen alkuperäiskansoille ja alkuperäiskansojen vaikutusvallan turvaamiseen ilmastonmuutokseen liittyvässä päätöksenteossa.
SPR oaidná, ahte riikkaidgaskasaš eamiálbmotpolitihkas galgá vuodjut eandalii geahpedit dálkkádatrievdama hehttehusaid eamiálbmogiidda ja eamiálbmogiid váikkuhanválddi dorvvasteapmái dálkkádatrievdama mearrádusdahkamis.
Ilmastonmuutoksen vähentämiseen pyrkivät toimenpiteet on tehtävä siten, että niillä ei ole kielteisiä vaikutuksia alkuperäiskansojen terveyteen ja elinmahdollisuuksiin.
Dálkkádatrievdama geahpedeami doaibmabijut galget dahkkot nu ahte dat eai čuoza negatiivvalaččat eamiálbmogiid dearvvašvuhtii ja birgenlági vejolašvuhtii.
SPN kannattaa erityisesti aurinkoenergian hyödyntämisen lisäämistä.
SPR guottiha earenoamážit beaivvášenergiijain ávkkástallama lasiheami.
Tuulivoiman lisäämisestä saamelaisten perinteisesti asuttamille alueille on sovittava ao.
Bieggafámu lasiheamis sápmelaččaid árbevirolaččat ásaiduhttin guovlluin galgá sohppojuvvot ág.
saamelaiskäräjien kanssa, sekä myös ao.
sámedikkiin muhto maiddái ág.
alueiden paikallisten perinteisten elinkeinojen edustajien, erityisesti poronhoidon (paliskuntien) kanssa.
guovlluid báikkálaš árbevirolaš ealáhusaid ovddasteddjiiguin, earenoamážit boazodoaluin (orohagain).
Tuulivoima ei saa aiheuttaa vähäistä suurempaa haittaa saamelaisten perinteisille elinkeinoille kuten saamelaisporonhoidolle.
Bieggafápmu ii oaččo dahkat stuorit go smávva hehttehusa sápmelaččaid árbevirolaš ealáhusaide dego sápmelaš boazodollui.
Uusiutuvien energiamuotojen lisääminen edellyttää myös bioenergian käytön lisäämistä, mikä voi lisätä pienhiukkaspäästöjä ilman asianmukaisia suodattamia.
Ođasmuvvi energiijahámiid lasiheapmi gáibida maiddái bioenergiija geavaheami lasiheami, mii sáhttá lasihit unnagavjačalmmážiid bázahusaid almmá áššáigullevaš filtariid haga.
Joillakin alueilla bioenergian keruu uhkaa alkuperäiskansojen elinoloja.
Muhtin guovlluin bioenergiija čoaggin uhkida álgoálbmogiid eallinvejolašvuođaid.
Bioenergian keruun tulee tapahtua kestävällä tavalla ja prosessissa on kunnioitettava alkuperäiskansojen oikeuksia.
Bioenergiija čoaggin galgá bargot suvdilis vugiin ja proseassas galget gudnejahttojuvvot álgoálbmogiid vuoigatvuođat.
SPN edellyttää, että bioenergian käytön lisääminen ei saa lisätä pienhiukkaspäästöjä ja vaatii, että pienhiukkaspäästöjä tulee hillitä tehokkailla suodattimilla.
SPR geatnegahttá, ahte bioenergiija geavaheami lasiheapmi ii oaččo lasihit unnagavjačalmmážiid bázahusaid ja gáibida, ahte unnagavjačalmmážiid bázahusat galget hálddašuvvot beaktilut filtariin.
Vesivoiman lisääminen ei saa uhata luontoarvoja eikä aiheuttaa vähäistä suurempaa haittaa saamelaiskulttuurille.
Čáhcefámu lasiheapmi ii oaččo uhkidit luondduárvvuid iige dahkat stuorit go smávva hehttehusa sámi kultuvrii.
SPN korostaa myös, että turve ei ole uusiutuva energiamuoto.
SPR deattuha maid, ahte lavdnji ii leat ođasmuvvi energiijahápmi.
SPN vastustaa ydinvoiman lisäämistä.
SPR lea váimmusfámu lasiheami vuostá.
Saamelaisten muistissa on edelleen Tšernobylin ydinvoimalaonnettomuus vuonna 1986 ja jonka vaikutukset saamelaisyhteisöihin ja saamelaisten perinteisiin elinkeinoihin on tunnistettavissa edelleenkin. Ydinvoima ei ole puhdas
Davviriikkain, Suomas ja Ruošša lagašguovlluin urána skáhppon, loaggun, ruvkedoaibma ja váimmosfápmolihkohisvuohta sáhtáše duššadit sápmelaš árbevirolaš ealáhusaiguin bargama eavttuid.
perustuvat elinkeinot.
Kyoto protocol, 1997 Sámi boazodoallu, sámi eanadoallu, čoaggin, bivdin ja eará ealáhusat, mat vuođđuduvvet
energiantuotantomuoto, vaan aiheuttaa päästöjä niin sen rakentamisen, uraanin hankkimisen ja louhinnan yhteydessä kuten myös jätteiden jälkisijoittamisen yhteydessä.
meahcceriggodagaiguin ávkkastallamii.
Uudessa ilmastosopimuksessa on sovittava pienhiukkaspäästöjen merkittävästä vähentämisestä, niiden seuraamiseen on luotava kansainvälinen valvontajärjestelmä ja valtioiden on rajoitettava pienhiukkaspäästöjä teollisuudessa, liikenteessä sekä kotitalouksissa säännöksillä ja energiaavustuksilla.
Ođđa dálkkádatsoahpamušas galgá sohppojuvvot unnagavjačalmmážiid bázahusaid meari mearkkašahtti geahpedeamis, daid bearráigeahččamii galgá dahkkojuvvot riikkaidgaskasaš bearráigeahččovuogádat ja stáhtat galget njuolggadusaiguin ja energiijadoarjagiin ráddjet unnagavjačalmmážiid bázahusaid industriijas, johtolagas sihke ruovttuid dállodoaluin.
Pienhiukkaspäästöjä ei toistaiseksi rajoiteta erityisesti, vaan rajoitukset koskevat ainoastaan yleisesti pienhiukkaspäästöjä.
Unnagavjačalmmážiid bázahusat eai láhkaásahemiin doaisttážii ráddjejuvvo earenoamážit, muhto ráddjehusat gusket dušše oppalaš unnagavjačalmmážiid bázahusaide.
Erityisesti kehitysmaiden kotitalouksiin ja teollisuudelle on valmistettava oma rahoitusjärjestelmä, jonka kautta järjestetään huokeat suodattimet niiden käyttöön.
Eandalii ovddidanriikkaid ruovttuid dállodoaluide ja industriijai galgá gárvvistuvvot iežas ruhtadanvuogádat, man bokte ordnejuvvojit hálbbes filtarat dáid atnui.
Näin voitaisiin halvasti ja tehokkaasti hillitä pienhiukkaspäästöjä maailmanlaajuisesti.
Ná sáhttet hálbbet ja beaktilit hálddašuvvot unnagavjačalmmážiid bázahusat globála viidodagas.
Epätäydellisestä palamisesta aiheutuvat pienhiukkaset kuten musta hiili ja noki ovat odotettua merkittävämmässä roolissa maapallon lämpenemisessä.
Váilevaš buollima dagahan unnagavjačalmmážiid bázahusat dego čáhppes čitna ja giehpa leat stuorát rollas eatnanspáppa liegganeamis go mii lei vuorddehahtti.
Pienhiukkaspäästöillä on myös merkittäviä terveysvaikutuksia aiheuttaen ennenaikaisia kuolemia globaalisti.
Unnagavjačalmmážiid bázahusain leat maiddái mearkkašahtti dearvvašvuođalaš váikkuhusat, mat dahket menddo árra jápmimiid globála dásis.
Näiden päästöjen leikkaaminen tuo nopeita ja myönteisiä tuloksia.
Dáid bázáhusaid geahpideapmi buvttášii buriid váikkuhusaid ja bohtosiid jođánit.
Pienhiukkaset kiihdyttävät ilmastonmuutosta erityisesti arktisella alueella ja näiden päästöjen vähentäminen on ensiarvoisen tärkeää ilmastonmuutoksen ehkäisemisessä.
Unnagavjačalmmážat jođálmahttet dálkkádatrievdama eandalii árktalaš guovllus ja dáid bázahusaid geahpedeapmi lea hui dehálaš dálkkádatrievdama caggamis.
Valtaosa pienhiukkasista kulkeutuu ilmavirtausten mukana arktiselle alueelle Aasiasta.
Váldooassi unnagavjačalmmážiin johtá Ásias áibmorávnnjiid mielde árktalaš guovlluide.
Laskeutuessaan lumen ja jään pinnalle noki mustaa pinnan.
Luoitádettiin muohttaga dahje jieŋa ala giehpa čáhpodahttá daid gierraga.
Musta pinta imee auringonsäteilyä tehokkaammin ja täten lumi ja jää sulavat nopeammin.
Čáhppes giera njammá beaivváža suonjardeami beaktileappot ja ná muohta ja jiekŋa suddet johtileappot.
Prosessi kiihdyttää lämpenemistä erityisesti arktisella alueella.
Proseassa jođálmahttá liegganeami eandalii árktalaš guovlluin.
SPN vetoaa, että moottorikelkkojen ja mönkijöiden energiatehokkuutta parannetaan pikaisesti.
SPR doarjala dasa, ahte mohtorgielkkáid ja njealjejuvllagiid energiijabeaktilvuohta buoriduvvo jođánit.
Saamelaisten perinteiset elinkeinot tarvitsevat näitä välineitä työssään, mutta niitä tulisi kehittää vähäpäästöisemmisiksi ja erityisesti mönkijöitä tulisi kehittää turvallisemmiksi ja luontoon vähemmän jälkiä jättäviksi.
Sámi árbevirolaš ealáhusat dárbbašit dáid biergasiid barggustis, muhto dat galggaše ovddiduvvot nu, ahte dat buvttadit unnit bázahusaid. Eandalii njealjejuvllagiid galggašii ovddidit dorvvolaččabun ja dakkárin, ahte dat guođášedje lundui unnit luottaid.
Tämä tukisi myös biodiversiteetin suojelua.
Dát doarjjošii maiddái biodiversitehta suodjaleami.
SPN esittää, että valtiolliset tutkimuslaitokset yhdessä yritysten ja saamelaisten perinteisten elinkeinojen edustajien kanssa aloittaisivat tällaisen kehitystyön pikaisesti.
SPR evttoha, ahte stáhta dutkanlágádusat ovttas fitnodagaiguin ja sámiid árbevirolaš ealáhusaid ovddasteddjiiguin álggahivčče dákkár ovddidanbarggu johtilit.
SPN näkee, että ilmastonmuutoksen torjunnassa tulee noudattaa YK:n biodiversiteettisopimuksen artikla 8(j):tä ja huomioida saamelaisten perinteinen tieto, käytännöt ja innovaatiot ja saamelaisten vaikutusmahdollisuudet myös kansainvälisissä elimissä kyseisen artiklan nojalla.
SPR oaidná, ahte dálkkádatrievdama dustemis galgá doahttalit ON:a biodiversitehtasoahpamuša artihkal 8(j):a ja váldit vuhtii árbevirolaš dieđu, geavadat ja innovašuvnnat ja sápmelaččaid váikkuhanvejolašvuođaid maiddái riikkaidgaskasaš orgánain dán artihkkala vuođul.
SPN haluaa kiinnittää huomiota myös sopimuksen artiklaan 10(c), joka määrää, että sopimusosapuolien tulee suojella ja kannustaa biologisten resurssien perinteistä käyttöä perinteisten kulttuuristen tapojen mukaisesti, jotka soveltuvat suojelun ja kestävän käytön vaatimuksiin.
SPR háliida giddet fuopmášumi maiddái soahpamuša artihkkalii 10(c), mii mearrida, ahte soahpamušoassebealit galget suodjalit ja movttiidahttit biologalaš resurssaid árbevirolaš geavaheami árbevirolaš kultuvrralaš vugiid mielde, mat heivejit suodjaleami ja suvdilis geavaheami gáibádusaide.
SPN näkee, että artikla velvoittaa valtioita kunnioittamaan saamelaisten perinteistä luonnonkäyttöä.
SPR oaidná, ahte artihkal geatnegahttá stáhtaid gudnejahttit sápmelaš árbevirolaš luonddugeavaheami.
traditional cultural practices that are compatible with conservation or sustainable use requirements; SPN on huolissaan siitä, että valtiot eivät ole saavuttaneet tavoitettaan pysäyttää luonnon monimuotoisuuden köyhtymistä vuoteen 2010 mennessä.
SPR guoddá fuola das, ahte stáhtat eai leat vel juksan ulbmilis bissehit luonddu máŋggalágánvuođa maŋosmannama jagi 2010 rádjai.
SPN kehottaa valtioita suojelemaan luonnon monimuotoisuutta ja turvamaan sen erityisesti kansainvälisenä biodiversiteettivuonna 2010.
SPR ávžžuha stáhtaid suodjalit luonddu máŋggahámatvuođa ja dorvvastit dan eandalii riikkaidgaskasaš biodiversitehtajagi 2010.
SPN pitää tärkeänä, että ilmastonmuutoksen vaikutuksia perinteiseen tietoon ja sen huomioimista ilmastonmuutostutkimuksessa ja päätöksenteossa käsiteltäisiin biodiversiteettisopimuksen kontekstissa ja otettaisiin huomioon vuoden 2010 jälkeisessä biodiversiteetti tavotteissa.
bissehit luonddu máŋggahámatvuođa gáržuma jagi 2010 rádjai.
SPN esittää, että sopimuksen COP10-kokouksessa 2010 Nagoyassa 18.–29.10.2010 päätettäisiin, että artikla 8(j):n monivuotiseen työohjelmaan otettaisiin uusi tehtävä: ilmastonmuutos ja perinteinen tieto.
mearrádusdahkamis gieđahallošii biodiversitehtasoahpamuša konteavsttas ja váldojuvvošii vuhtii 2010 máŋŋásaš strategiijas.
SPN pyytää valtioita edistämään kokouksessa tämän tehtävän toteutumista.
SPR bivdá stáhtaid ovddidit čoahkkimis dán doaimma ollašuvvama.
YK:n ilmastomuutossopimuksen yhteyteen tulee perustaa alkuperäiskansojen virallinen elin, joka valmistelee ja seuraa alkuperäiskansoja koskevaa ilmastonmuutospäätöksentekoa.
ON:a dálkkádatrievdansoahpamuša oktavuhtii galggašii vuođđuduvvot eamiálbmogiid virggálaš orgána, mii válmmaštallá ja čuovvu eamiálbmogiid dálkkádatrievdama mearrádusdahkama.
Elimen tulisi toimia yhteistyössä YK:n alkuperäiskansojen pysyvän foorumin ja biodiversiteettisopimuksen WG8J-työryhmän kanssa.
Orgána galggašii doaibmat ovttasbarggus ON:a eamiálbmoga bistevaš forumain ja biodiversitehtasoahpamuša WG8Jbargojoavkkuin.
Elimen toiminnan perustana tulisi olla YK:n julistus alkuperäiskansojen oikeuksista (alkuperäiskansajulistus).
Orgána doaimma vuođđun galggašii leat ON:a julggaštus eamiálbmogiid vuoigatvuođain (eamiálbmotjulggaštus).
Elimelle on turvattava riittävät toiminta- ja asiantuntijaresurssit.
Orgánii galget dorvvastuvvot doarvái stuorra doaibma- ja áššedovdiresurssat.
Sen tulee myös toimia yhteistyössä hallitustenvälisen ilmastonmuutospaneelin ja Arktisen Neuvoston kanssa.
Dat galgá doaibmat ovttasbarggus ráđđehusaid gaskasaš dálkkádatpanelain ja Árktalaš Ráđiin.
Elimessä tulee olla edustettuina kattavasti alkuperäiskansojen edustuksellisia elimiä ja järjestöjä, jotka edustavat alkuperäiskansoja huomioiden maantieteellinen kattavuus.
Orgánas galget leat ovddastuvvon gokčevaččat eamiálbmogiid álbmotválljen orgánat ja organisašuvnnat mat ovddastit álgoálbmogiid geográfalaš gokčevašvuohta vuhtii válddedettiin.
Valtioiden tulee antaa saamelaiskäräjille vuosittain pysyvää rahoitusta ilmastonmuutoksen sopeutumiseen, sen tutkimiseen ja oman ilmastopolitiikan kehittämiseen.
Stáhtat galget addit sámedikkiide jahkásaččat bissovaš ruhtadeami dálkkádatrievdama vuogáiduvvamii, dan dutkamii ja iežaset dálkkádatpolitihka ovddideapmái.
Jokaisella saamelaiskäräjillä tulee toimia ympäristö- ja ilmastoasioista vastaava virkamies ja asiantuntijalautakunta joka käsittelee näitä kysymyksiä.
Juohke sámedikkis galgá doaibmat virgeolmmoš, guhte gieđahallá biras- ja dálkkádatáššiid ja áššedovdilávdegoddi, mii gieđahallá dáid áššiid.
Valtioiden tulee antaa pysyvä rahoitus näiden tehtävien hoitoon.
Stáhtat berrejit addit bissovaš ruhtadeami dáid doaimmaid várás.
SPN näkee, että ilmastonmuutostutkimusta on lisättävä ja tutkimuksessa on keskityttävä erityisesti ilmastonmuutoksen vaikutuksien ja haittojen minimoimiseen arktisten alkuperäiskansojen asumaalueilla.
SPR oaidná, ahte dálkkádatrievdandutkamuš galgá lasihuvvot ja dutkamušas berre vuodjut eandalii dálkkádatrievdama váikkuhusaid ja hehttehusaid minimaliseremii árktalaš eamiálbmogiid ássanguovlluin.
Tutkimusta ja tutkimusrahoitusta tulisi koordinoida yhteistyössä valtioiden, arktisen neuvoston ja ao.
Dutkama ja dutkanruhtadeapmi galggašii koordinerejuvvot ovttasráđiid stáhtaiguin, Árktalaš Ráđiin ja ág.
alkuperäiskansan kanssa.
eamiálbmogiiguin.
Saamelainen parlamentaarinen neuvosto kehottaa Norjan, Ruotsin ja Suomen saamelaiskäräjiä sitoutumaan edistämään toimia kestävän kehityksen mukaisesti energiahyödyntämisen tehostamiseksi ja ilmastonmuutosta aiheuttavia päästöjen hillitsemiseksi.
Sámi parlamentáralaš ráđđi ávžžuha Norgga, Ruoŧa ja Suoma sámedikkiid čatnasit ovddidit doaimmaid suvdilis ovdáneami vugiid mielde nu ahte energiijaávkkástallan beavttálmuvvá ja dálkkádatrievdama dagaheaddji bázahusaid mearri geahppána.
SPR tulee toimia edistääkseen uudistuvien energiamuotojen käyttöä.
SPR gálggašii maid bargat dan ala ahte ođasmuvvi energiijagálduid geavaheapmi lassána.