pere/sami_parallel huggingface dataset:
Saamelaiselle elämäntavalle on ollut tyypillistä toimeentulon koostuminen monista eri tulolähteistä ja perinne jatkuu erilaisten yhdistelmäelinkeinojen muodossa.
Sámi eallinvuohkái leamašan mihtilmas áigáiboađu háhkan máŋggaid sierra boahtogálduin ja árbevierru joatkašuvvá iešguđetlágan lotnolasealáhusaid hámis.
Uudenaikaisten elinkeinojen, kuten matkailun, luovien alojen ja hyvinvointipalvelujen, yhdistäminen perinteisiin ansaintamalleihin auttavat saamelaisten kotiseutualueen elinvoimaisuuden säilymistä ja antavat nuorille tilaisuuden jäädä tai palata kotiseudulleen.
Ođđaáigásaš ealáhusaid, nugo turismma, kreatiivva surggiid ja buorredillebálvalusaid, laktin árbevirolaš dienasmálliide veahkeha sámiid ruovttuguovllu eallinfámu seailuma ja fállá nuoraide dilálašvuođa báhcit dahje máhccat ruovttuguvlui.
Tämä edellyttää kuitenkin saamelaisten mahdollisuutta itse ohjata elinolojaan ja tukea elinkeinopolitiikan kautta saamelaiskulttuurin kannalta keskeisiä elementtejä.
Dat eaktuda goittotge sámiid vejolašvuođa ieš stivret eallindiliid ja doarjut ealáhuspolitihka bokte sámekultuvrra dáfus guovddáš elemeanttaid.
Saamelaiselinkeinoista ainoastaan poronhoito ja käsityöt ovat yksistään kannattavia elinkeinoja.
Sámeealáhusain dušše boazodoallu ja duodji leat oktonassii gánnáhahtti ealáhusat.
Muut perinteiset saamelaiselinkeinot ovat nykyisin sivuelinkeinoja.
Eará árbevirolaš sámeealáhusat leat dán áigge siidoealáhusat.
Kalastusta ja metsästystä harjoittavista saamelaisista ei ole tilastoja.
Guolásteaddji ja meahcásteaddji sámiid birra eai leat statistihkat.
Saamen käsityön harjoittajista ei ole olemassa myöskään tilastoja.
Maiddái sámi duojáriid birra eai leat statistihkat.
Saamelaiselinkeinojen suojan turvaaminen lainsäädännössä, hallinnossa ja resursoinnissa on saamelaiskulttuurin ja kielen säilymisen edellytys.
Sámeealáhusaid suoji sihkkarastin láhkaásaheamis, hálddahusas ja resurseremis lea sámekultuvrra ja giela seailuma eaktu.
Elinkeinorakenteen muuttuminen, saamen kielen vaihtuminen suomen kieleen, saamelaiselinkeinojen heikko kannattavuus ja saamelaisten muutto pois saamelaisten kotiseutualueelta uhkaavat saamelaisten ja saamelaiskulttuurin kotiseutualueen elinvoimaisuutta.
Ealáhusráhkadusa nuppástuvvan, sámegiela rievdan suomagillii, sámeealáhusaid heajos gánnáhahttivuohta ja sámiid fárren eret sámiid ruovttuguovllus áitet sámiid ja sámekultuvrra ruovttuguovllu eallinfámu.
Yhteys saamelaiselinkeinoihin, - kieleen, perinteiseen luonnonkäyttöön ja perinteiseen tietoon heikkenee saamelaisten kotiseutualueen ulkopuolella.
Oktavuohta sámeealáhusaide, - gillii, árbevirolaš luonddugeavaheapmái ja árbevirolaš dihtui hedjona sámiid ruovttuguovllu olggobealde.
Muuttaessaan saamelaisten kotiseutualueen ulkopuolelle saamelaiset menettävät lainsäädännöllisen oikeutensa liikkua ja käyttää luontoa tietyillä alueilla menettäen yhteyden perinteisiin sukualueisiin.
Fárredettiin sámiid ruovttuguovllu olggobeallái sámit masset lágas ásahuvvon vuoigatvuođa johtalit ja geavahit luonddu dihto guovlluin, ja manahit oktavuođa árbevirolaš sohkaguovlluide.
Saamelaisten kotiseutualueen ulkopuolella asuvat saamelaiset ovat mahdollisuus myös saamelaisten kotiseutualueen ja saamelaisen yhteiskunnan kehittymisen kannalta.
Sámiid ruovttuguovllu olggobealde ássi sámit leat vejolašvuohta maiddái sámiid ruovttuguovllu ja sámi servodaga ovdáneami dáfus.
Kotiseutualueen ulkopuolella asuu korkeakoulutettua saamelaisväestöä, joilla on paljon annettavaa saamelaiskulttuurin tulevaisuuden turvaamiselle jos saamelaiskäräjät osaa yhdistää saamelaisten kotiseutualueen ulkopuolella asuvat yhdessä turvaamaan saamelaiskulttuurin tulevaisuutta.
Ruovttuguovllu olggobealde ássá allagit skuvlejuvvon sámeálbmot, geain lea olu addinláhkai sámekultuvrra boahttevuođa sihkkarastimii jos sámediggi máhttá laktit sámiid ruovttuguovllu olggobealde ássiid ovttasráđiid sihkkarastit sámekultuvrra boahttevuođa.
Toimikauden haasteena tulee olemaan edellytyksien luominen saamelaisten paluumuutolle saamelaisten kotiseutualueelle.
Doaibmabaji hástalussan boahtá leat vejolašvuođaid láhčin sámiid ruovttoluotta fárremii sámiid ruovttuguvlui.
Saamelaisten kotiseutualue ja nyky-yhteiskunnan haasteet tarvitsevat yhä enemmän korkeasti koulutettua työvoimaa ja lapsia ja nuoria, joille voidaan siirtää saamen kieltä ja saamelaiskulttuuria.
Sámiid ruovttuguovlu ja dálá servodaga hástalusat dárbbašit ain eanet allagit skuvlejuvvon bargofámu ja mánáid ja nuoraid, geaidda sáhttá sirdit sámegiela ja sámekultuvrra.
Kaikki Suomessa puhuttavat saamen kielet ovat uhanalaisia, erityisesti pienemmät inarin- ja koltansaame.
Buot Suomas hállon sámegielat leat áitatvuložat, erenomážit uhcit gielat anáraš- ja nuortalašgiella.
Uhanalaistumiskehitys jatkuu, jollei saamelaisten kielellisiä oikeuksia voida turvata niin saamelaisten kotiseutualueella kuin sen ulkopuolellakin.
Áitatvuložin šaddan joatkašuvvá, jos sámiid gielalaš vuoigatvuođaid ii sáhte sihkkarastit nu sámiid ruovttuguovllus go dan olggobealdege.
Ympäröivän yhteiskunnan nopea muuttuminen ja globalisaatio luovat uuden terminologian tarvetta nopeastikin.
Servodaga johtilis nuppástuvvan ja globalisašuvdna dagahit ođđa terminologiija dárbbu johtilitge.
Uuden terminologian kehittäminen ja opettaminen niin lapsille, nuorille kuin aikuisväestöllekin on tärkeää ja siihen tulee panostaa, jotta saamen kieli säilyy kielenä, jota voi käyttää kaikissa eri yhteiskunnan toiminnoissa eikä kieli jää vain perinteisten elinkeinojen, sosiaalisen elämän ja arkipäivän kieleksi.
Ođđa terminologiija ovddideapmi ja oahpaheapmi nu mánáide, nuoraide go rávesolbmuide lea dehalaš ja dasa galgá bidjat deattu, vuoi sámegiella seailu giellan, man sáhttá geavahit buot servodaga sierra doaimmain iige giella báze dušše árbevirolaš ealáhusaid, sosiálalaš eallima ja árgabeaivve giellan.
Saamelaiskulttuurin turvaaminen edellyttää lisää resursseja.
Sámekultuvrra sihkkarastin eaktuda lasi resurssaid.
Resurssien turvaaminen onkin toimikauden yksi suurimmista haasteista kansainvälisestä talouskriisistä johtuen.
Resurssaid sihkkarastin leage doaibmabaji okta stuorámus hástalusain riikkaidgaskasaš ekonomiijakriissa dihtii.
Ilman lisäresursseja saamelaiskäräjien toimintaan, saamen kielen ja kulttuurin suojaan, perinteisen tiedon ja saamelaiselinkeinojen turvaamiseen saamelaiskäräjien toimintaohjelman tavoitteita ei voida riittävästi toteuttaa eikä luoda saamelaisille parempaa asemaa tulevaisuuteen nähden.
Almmá lassiresurssaid haga sámedikki doibmii, sámegiela ja kultuvrra suodjái, árbevirolaš dieđu ja sáme-ealáhusaid sihkkarastimii sámedikki doaibmaprográmma ulbmiliid ii sáhte doarvái ollašuhttit iige láhčit sámiide buoret sajádaga boahttevuođa hárrái.
Saamelainen musiikki, joiku, erityisesti luohti, livđe sekä leudd, saamenkieli ja kertomaperinne, perinteiset elinkeinot, yhteisöllisyys, käsityö, taide ja luontosuhde ovat saamelaiskulttuurin ydintä, kulttuurin vahvuutta.
Sámi musihkka, juoigan, erenomážit luohti, livđe sihke leudd, sámegiella ja máinnastanárbi, árbevirolaš ealáhusat, searválasvuohta, duodji, dáidda ja luondogaskavuohta leat sámekultuvrra váimmus, kultuvrra nanusvuohta.
Saamelaiskäräjien toiminnan suurena haasteena onkin turvata saamelaiskulttuurin ytimen säilyminen ja kehittyminen omaehtoisesti globalisoituvassa maailmassa.
Sámekultuvrra doaimma stuorra hástalussan leage sihkkarastit sámekultuvrra váibmosa seailuma ja ovdáneami iežas eavttuid mielde máilmmis, mii šaddá ain eanet globálan.
Saamelaiskäräjille perustettu nuorisoneuvosto luo uuden mahdollisuuden huomioida saamelaiskäräjien työssä yhä paremmin saamelaislasten ja – nuorten tarpeita ja kehittää saamelaiskäräjien omaa toimintaa ja edunvalvontaa huomioimaan uuden saamelaisen nuorisokulttuurin ja saamelaislasten ja – nuorten erityistarpeita.
Sámediggái vuođđuduvvon nuoraidráđđi láhčá ođđa vejolašvuođa váldit vuhtii sámedikki barggus ain buorebut sámemánáid ja – nuoraid dárbbuid ja ovddidit sámedikki iežas doaimma ja ovddugohcima fuopmášit ođđa sámi nuoraidkultuvrra ja sámemánáid ja – nuoraid sierradárbbuid.
Saamelaisten tietoisuus omista oikeuksistaan alkuperäiskansana on vahvistunut.
Sámiid diđolašvuohta iežaset vuoigatvuođain eamiálbmogin lea nanosmuvvan.
Yhdenvertaisuuslain ja vähemmistövaltuutetun tehtävän myötä saamelaisten mahdollisuudet saada oikeutta ja turvata omia oikeuksiaan ovat parantuneet.
Ovttaveardásašvuohtalága ja vehádatáittardeaddji barggu mielde sámiid vejolašvuođat oažžut vuoigatvuođa ja sihkkarastit iežaset vuoigatvuođaid leat buorránan.
Saamelaisten oikeusasema muodostuu kuitenkin usean eri lain ja kansainvälisen sopimuksen nojalla ja oikeuksien kokonaissuojan hahmottaminen on vaikeaa.
Sámiid vuoigatvuohtasajádat čohkiida goittotge máŋgga sierra lága ja riikkaidgaskasaš soahpamuša vuođul ja vuoigatvuođaid oppalašsuoji hábmen lea váttis.
Saamelaiskäräjien tuleekin tuottaa tietoa ymmärrettävästi ja helposti saamelaisten oikeuksista niin saamelaisten kotiseutualueella kuin sen ulkopuolellakin.
Sámediggi galgáge buvttihit dieđuid áddehahttiláhkai ja álkit sámiid vuoigatvuođain nu sámiid ruovttuguovllus go dan olggobealdege.
Saamelaiskäräjien toiminnan yleiset tavoitteet
Sámedikki doaimma almmolaš ulbmilat Sámedikki doaimma ulbmilin lea leat sámiid doarjjan ja veahkkin sihkkarastimiin sámiid vuođđovuoigatvuođaid ollašuvvama.
Toimintaa kehitetään siten, että saamelaiset voivat lähestyä yhä helpommin saamelaiskäräjiä ja saamelaiskäräjät on läsnä saamelaisten arjess saamelaisten kotiseutualueen kunnissa, sen ulkopuolellakin ja sosiaalisessa mediassa.
Doaibma ovddiduvvo nu, ahte sámit sáhttet lahkonit ain álkibut sámedikki ja sámediggi lea oasálažžan sámiid árggas sámiid ruovttuguovllu gielddain, dan olggobealdege ja sosiálalaš medias.
Saamelaiskäräjät toimii läheisessä yhteistyössä perinteisten saamelaiselinkeinojen harjoittajien, saamelaisyhdistysten ja instituutioiden kanssa saamelaisten aseman parantamiseksi.
Sámediggi doaibmá lagaš ovttasbarggus árbevirolaš sámeealáhusbargiiguin, sámeservviiguin ja ásahusaiguin sámiid sajádaga ovddideapmin.
Saamelaiskäräjien viestintää ja julkisuuskuvaa parannetaan ja lisätään saamelaiskäräjien toiminnan tunnettavuutta saamelaisten ja keskeisten sidosryhmien keskuudessa.
Sámedikki diehtojuohkin ja almmusvuohtagovva buoriduvvojit ja lasihuvvo sámedikki doaimma dovddusvuohta sámiid ja guovddáš čanasjoavkkuid gaskavuođas.
Saamelaiskäräjät toimii siten, että toimintaohjelma toteutuu täysmääräisesti ja kaikkea saamelaiskäräjien toimintaa ohjaa saamelaiskäräjien arvot ja saamelaiskulttuurin mukainen tapa toimia.
Sámediggi doaibmá nu, ahte doaibmaprográmma ollašuvvá dievasmearálaččat ja sámedikki buot doaimma jođihit sámedikki árvvut ja sámekultuvrra mieldásaš vuohki doaibmat.
Toimikauden päätavotteiden toteutuminen tukee vahvasti toimikauden yksityiskohtaisten tavoitteiden toteutumista.
Doaibmabaji váldoulbmiliid ollašuvvan doarju nannosit doaibmabaji dárkilis ulbmiliid ollašuvvama.
Saamelaiskäräjät turvaa kaikessa toiminnassan saamen kielen, kulttuurin ja saamelaisten kotiseutualueen elinvoimaisuutta saamelaiskulttuurinmukaisesti ja huolehtii saamelaisten elinmahdollisuuksien parantamisesta tasapuolisesti koko saamelaisten kotiseutualueella.
Sámediggi sihkkarastá buot doaimmas sámegiela, kultuvrra ja sámiid ruovttuguovllu eallinfámu sámekultuvrra mielde ja fuolaha sámiid eallinvejolašvuođaid buorideamis ovttaárvosaččat olles sámiid ruovttuguovllus.
Saamelaiskäräjät edistää saamelaisten kielellisten ja kulttuuristen oikeuksien toteutumista myös saamelaisten kotiseutualueen ulkopuolella.
Sámediggi ovddida sámiid gielalaš ja kultuvrralaš vuoigatvuođaid ollašuvvama maiddái sámiid ruovttuguovllu olggobealde.
Tavoitteena on, että saamelaiskäräjillä olisi toimipisteet kaikissa saamelaisten kotiseutualueen kunnissa ja saamelaisten kotiseutualueen ulkopuolella.
Ulbmilin lea, ahte sámedikkis livčče doaibmabáikkit buot sámiid ruovttuguovllu gielddain ja sámiid ruovttuguovllu olggobealde.
Toimintaohjelman tavotteiden toteutumista seurataan vuosittain saamelaiskäräjien toimintakertomuksen käsittelyn yhteydessä.
Doaibmaprográmma ulbmiliid ollašuvvan čuvvojuvvo jahkásaččat sámedikki
Toimintaohjelman toteuttamisesta vastaavat kaikki saamelaiskäräjien elimet ja henkilöstö omalla toimialallaan.
doaibmačilgehusa gieđahallama oktavuođas. Doaibmaprográmma ollašuhttimis vástidit sámedikki buot orgánat ja bargoveahka iežaset doaibmasurggiin.
Ohjelma on laadittu suomeksi ja saameksi.
Prográmma lea ráhkaduvvon suomagillii ja sámegillii.
Toimintaohjelman toteuttaminen edellyttää uusia taloudellisia resursseja ja saamelaiskäräjien oman toiminnan kehittämistä ja tehostamista.
Doaibmaprográmma ollašuhttin eaktuda ođđa ekonomalaš resurssaid ja sámedikki iežas doaimma ovddideami ja beavttálmahttima.
Saamelaiskäräjäkauden päätavoitteet
Sámediggebaji váldoulbmilat
Saamelaiskäräjien toimikauden 2012-2015 tavoitteena on turvata saamen kielen ja kulttuurin elinvoimaisuus koko maassa, valvoa saamelaisten alkuperäiskansaoikeuksien toteutumista ja parantaa saamelaisten lainsäädännöllistä asemaa.
Sámedikki doaibmabaji 2012-2015 ulbmilin lea sihkkarastit sámegiela ja kultuvrra eallinfámu olles riikkas, gohcit sámiid eamiálbmotvuoigatvuođaid ollašuvvama ja buoridit sámiid lágas ásahuvvon sajádaga.
Saamelaiskäräjäkauden 2012–15 päätavoitteet
Sámediggebaji 2012–15 váldoulbmilat
Saamelaisten asema, kansainväliset sopimukset ja arvot
Sámiid sajádat, riikkaidgaskasaš soahpamušat ja árvvut
Saamelaiskäräjäkauden 2012-15 päätavoitteet
Sámediggebaji 2012-15 váldoulbmilat
Pohjoismaisen saamelaissopimuksen ratifioiminen 3. Saamelaiskäräjälain ja - asetuksen uudistaminen sekä saamelaismääritelmän muuttaminen 4. Saamelaisten itsemääräämisoikeuden toteutuminen täysmääräisesti 5.
1. ILO 169-soahpamuša ratifieren 2. Davviriikkalaš sámesoahpamuša ratifieren 3. Sámediggelága ja - ásahusa ođasmahttin sihke sápmelašmeroštallama nuppástuhttin 4. Sámiid iešráđđenvuoigatvuođa ollašuvvan dievasmearálaččat 5. Katainen ráđđehusprográmma sámemerkejumiid ollašuvvan dievasmearálaččat 6. Sámegielaid ealáskahttinprográmma ollašuhttima álggaheapmi 7. Álbmotlaš artikla 8(j) - bargojoavkku evttohusaid ollašuhttin 8. Eamiálbmotjulggaštusa ollašuhttin Suomas 9. Sámekultuvrra ja árbevirolaš ealáhusaid suoji ollašuvvan
Saamelaiskulttuurin ja perinteisten elinkeinojen suojan toteutuminen 10.
10.
mukaisesti kaikkiin saamelaisia koskeviin erityislakeihin 11.
Sámekultuvrra heajudeami suoji olaheapmi čáhcelága mielde sámiid guoski buot sierralágaide 11.
Saamelaisten kotiseutualueen ja perinteisten elinkeinojen elinvoimaisuuden turvaaminen 12.
Sámiid ruovttuguovllu ja árbevirolaš ealáhusaid eallinfámu sihkkarastin 12.
Poismuuton vähentäminen ja paluumuuton lisääminen saamelaisten kotiseutualueelle 13.
Eret fárrema geahpedeapmi ja ruovttoluotta fárrema lasiheapmi sámiid ruovttuguvlui 13.
Kielellisten ja kulttuuristen oikeuksien toteutuminen koko maassa 14.
Gielalaš ja kultuvrralaš vuoigatvuođaid ollašuvvan olles riikkas 14.
Saamelaisen parlamentaarisen neuvoston tehokas toiminta 15.
Sámi parlamentáralaš ráđi beaktilis doaibman 15.
Saamen kielen ja saamenkielisen opetuksen aseman, saavutettavuuden ja saamelaisen sisällön kehittäminen
Sámegiela ja sámegielat oahpahusa sajádaga, oažžuma ja sámi sisdoalu ovddideapmi 16. Sámi buorredili ja oasálasvuođa ovddideapmi
Yhteiset yksityiskohtaiset tavoitteet Sektorikohtaiset yksityiskohtaiset tavoitteet 1.
Saamelaisten hyvinvoinnin ja osallisuuden kehittäminen 1.
Ilo-169-sopimus on ratifioitu Suomen valtion ja saamelaiskäräjien yhteistyöllä vuoteen 2015 mennessä ja saamelaisten oikeudet maahan ja veteen on ratkaistu.
Ilo-169-soahpamuš lea ratifierejuvvon Suoma stáhta ja sámedikki ovttasbargguin jagi 2015 rádjai ja sámiid vuoigatvuođat eatnamii ja čáhcái leat čovdon.
Pohjoismaisen saamelaissopimuksen jatkoneuvottelut on saatu valmiiksi kolmen maan saamelaiskäräjien ja valtioiden hyvällä yhteistyöllä ja sopimus on ratifioitu Suomessa saamelaiskäräjien tuella.
Davviriikkalaš sámesoahpamuša joatkkaráđđádallamat leat gárvvásman golmma riikka sámedikkiid ja stáhtaid buorre ovttasbargguin ja soahpamuš lea ratifierejuvvon Suomas sámedikki doarjagiin.
Pohjoismainen saamelaissopimus noudattaa mahdollisimman pitkälti asiantuntijatyöryhmän antamaa ehdotusta.
Davviriikkalaš sámesoahpamuš čuovvu nu guhkás go vejolaš áššedovdibargojoavkku addin evttohusa.
Saamelaiskäräjälaki ja - asetus on uudistettu saamelaiskäräjien esitysten mukaisesti ja kehittämällä saamelaisten itsemääräämisoikeutta Suomen kansainvälisten velvoitteiden mukaisesti.
Sámediggeláhka ja - ásahus leat ođasmahtton sámedikki evttohusaid mielde ja ovddiduvvon sámiid iešmearridanvuoigatvuohta Suoma riikkaidgaskasaš geatnegasvuođaid mielde.
Saamelaismääritelmä on muutettu vastaamaan saamelaiskäräjien kantaa.
Sápmelašmeroštallan lea nuppástuhtton vástidit sámedikki oainnu.
Laki ja – asetus astuu voimaan viimeistään vuonna 2014. 4.
Láhka ja – ásahus bohtet fápmui maŋimustá jagi 2014. 4.
Saamelaisten itsemääräämisoikeus toteutuu täysmääräisesti Suomen kansainvälisten velvoitteiden mukaisesti saamelaisten elinkeinojen, saamenkielisten palvelujen ja saamelaisopetuksen ohjauksessa, saamelaisen kulttuuriperinnön hallinnoinnissa ja kulttuuriilmausten turvaamisessa, saamenkielisten palvelujen rahoituksessa ja saamelaiskäräjien toiminnassa vuoteen 2015 mennessä.
Sámiid iešmearridanvuoigatvuohta ollašuvvá dievasmearálaččat Suoma riikkaidgaskasaš geatnegasvuođaid mielde sámiid ealáhusaid, sámegielat bálvalusaid ja sámeoahpahusa jođiheamis, sámi kulturárbbi hálddašeamis ja kulturalbmonemiid sihkkarastimis, sámegielat bálvalusaid ruhtadeamis ja sámedikki doaimmas jagi 2015 rádjai.
Pääministeri Jyrki Kataisen hallitusohjelman saamelaiskirjaukset ovat toteutuneet täysmääräisesti Suomen valtion ja saamelaiskäräjien hyvällä yhteistyöllä.
Oaiveministtar Jyrki Katainen ráđđehusprográmma sámemerkejumit leat ollašuvvan dievasmearálaččat Suoma stáhta ja sámedikki buori ovttasbargguin.
Saamen kielten elvyttämisohjelman toimenpiteet on aloitettu ja resursoitu.
Sámegielaid ealáskahttinprográmma doaibmabijut leat álggahuvvon ja resurserejuvvon.
Pysyvä malli saamen kielten elvyttämiseksi on luotu saamelaiskäräjien ja Suomen valtion yhteistyöllä.
Bissovaš málle sámegielaid ealáskahttima várás lea ráhkaduvvon sámedikki ja Suoma stáhta ovttasbargguin.
Kansallisen artikla 8(j)-työryhmän loppuraportin toimenpide-ehdotukset ja suositukset on toteutettu 8.
Álbmotlaš artikla 8(j)-bargojoavkku loahpparaportta doaibmabiddjoevttohusat ja ávžžuhusat leat ollašuhtton 8.
Alkuperäiskansajulistus on toimeenpantu Suomessa Suomen valtion ja saamelaiskäräjien yhteistyöllä.
Eamiálbmotjulggaštus lea ollašuhtton Suomas Suoma stáhta ja sámedikki ovttasbargguin.
Saamelaiskulttuurin ja saamelaisten perinteisten elinkeinojen suoja toteutuu elinkeinoja ja maankäyttöä ohjaavassa lainsäädännössä, hallinnossa ja resursoinnissa.
Sámekultuvrra ja sámiid árbevirolaš ealáhusaid suodji ollašuvvá ealáhusaid ja eanageavaheami stivrejeaddji láhkaásaheamis, hálddahusas ja resurseremis.
Saamelaiskulttuurin heikentämisen suoja vesilain mukaisesti on otettu kaikkiin saamelaisia koskeviin erityislakeihin vuoteen 2015 mennessä.
Sámekultuvrra heajudeami suodji čáhcelága mielde lea váldon sámiid guoski buot sierralágaide jagi 2015 rádjai.
Lainsäädäntö- ja kehittämishankkeet eivät heikennä saamenkielisiä palveluja ja saamelaisten oikeuksia.
Láhkaásahan- ja ovddidanfidnut eai heajut sámegielat bálvalusaid ja sámiid vuoigatvuođaid.
Saamelaiskäräjien esitykset kunnallishallinnon rakenneuudistukseksi ovat toteutuneet.
Sámedikki evttohusat gielddahálddahusa ráhkadusođastussan leat ollašuvvan.
Saamelaisten kotiseutualueen ja perinteisten elinkeinojen elinvoimaisuus on turvattu ja saamelaisnuoret pääsevät perinteisten elinkeinojen pariin.
Sámiid ruovttuguovllu ja árbevirolaš ealáhusaid eallinfápmu lea sihkkaraston ja sámenuorat besset árbevirolaš ealáhusaid ollái.
Saamelaisten poismuutto saamelaisten kotiseutualueelta vähenee ja saamelaisten paluumuutto saamelaisten kotiseutualueelle lisääntyy.
Sámiid eretfárren sámiid ruovttuguovllus geahppána ja sámiid ruovttoluotta fárren sámiid ruovttuguvlui lassána.
Saamelaisten kielelliset ja kulttuuriset oikeudet toteutuvat koko maassa asuinpaikasta riippumatta.
Sámiid gielalaš ja kultuvrralaš vuoigatvuođat ollašuvvet olles riikkas ássanbáikkis fuolakeahttá.
Saamelainen parlamentaarinen neuvosto hoitaa tehokkaasti saamelaisten kansainvälistä edunvalvontaa ja toimii saamelaisten yhdyssiteenä.
Sámi parlamentáralaš ráđđi dikšu beaktilit sámiid riikkaidgaskasaš ovddugohcima ja doaibmá sámiid oktavuođaid bajásdoallin.
Venäjän saamelaiset osallistuvat tasa-arvoisesti neuvoston toimintaan.
Ruošša sámit oassálastet dásseárvosaččat ráđi doibmii.
Tasokas kielen opetus mahdollistetaan koko maassa.
Alladássásaš giela oahpahus dahkko vejolažžan olles riikkas.
Kehitetään opetuksen saamelaista sisältöä.
Buoriduvvo oahpahusa sámesisdoallu.
Saamelaisten hyvinvointia ja osallisuutta edistetään vahvistamalla omakielisten ja kulttuurin perustuvien, laadukkaiden hyvinvointipalvelujen tarjontaa sekä turvaamalla osaavan, ammattitaitoisen henkilöstön saatavuus ja riittävä rahoitustaso.
Sámiid buorredilli ja osolašvuohta buoriduvvojit nu, ahte nannejuvvojit iežasgielat ja kulturvuđot, alladássásaš buorredillebálvalusaid fálaldat sihke sihkkarasto čeahpes, ámmátdáiddolaš bargoveaga oažžun ja doarvái buorre ruhtadandássi.
Kauden yhteiset yksityiskohtaiset tavoitteet
Doaibmabaji oktasaš dárkilis ulbmilat
Saamelaiskäräjäkauden yhteiset ja sektorikohtaiset yksityiskohtaiset tavoitteet
Sámediggebaji oktasaš ja sektormieldásaš dárkilis ulbmilat
3.2.1 Saamelaisten yhteisöllisyyden kehittäminen
3.2.1 Sámiid searválastima ovddideapmi
o Saamelaiskäräjät toimii läheisessä yhteistyössä kolttien kyläkokouksen, perinteisten saamelaiselinkeinojen harjoittajien, saamelaiselinkeinojärjestöjen ja saamelaisen kansalaisyhteiskunnan kanssa saamelaisten aseman parantamiseksi ja kuulee sidosryhmiä oman toimintansa kehittämiseksi.
o Sámediggi doaibmá lagaš ovttasbarggus nuortalaččaid siidačoahkkimiin, olbmuiguin geat barget árbevirolaš sámi ealáhusaiguin, sámeealáhusservviiguin ja sápmelaš álbmotláhttoservodagain buoridan dihte sámiid sajádaga ja gullá čanasjoavkkuid ovddidan dihte iežas doaimma.
o Saamelaiskäräjät järjestää eri puolilla saamelaisten kotiseutualuetta ja sen ulkopuolella alueen saamelaisten kuulemistilaisuuksia ja kuulee alueen saamelaisten tarpeita kehittääkseen omaa toimintaansa.
o Sámediggi ordne miehtá sámiid ruovttuguovllu ja dan olggobealde guovllu sámiid gullandilálašvuođaid ja gullá guovllu sámiid dárbbuid ovddidan dihte iežas doaimma.
Saamelaiskäräjien järjestämät tapahtumat ja sellaiset tapahtumat, joissa saamelaiskäräjät on osajärjestäjänä, järjestetään saamelaiskulttuurin ja saamelaisten arvojen mukaisesti tukien saamelaisten yhteisöllisyyttä ja luoden saamelaisille luonnollisia kohtaamispaikkoja.
Sámedikki ordnen dáhpáhusat ja dakkár dáhpáhusat, main sámediggi lea mielordnejeaddjin, ordnejuvvojit sámekultuvrra ja sámi árvvuid mielde nu ahte dat duvdet sápmelaččaid oktiigullevašvuođa ja ráhkadit sápmelaččaide lunddolaš deaivvadanbáikkiid.
o Saamelaiskäräjät laatii saamelaisen sukupolviohjelman saamelaiskäräjien eri lautakuntien yhteistyöllä, jossa käsitellään eri sukupolvien erityiskysymyksiä ja tarpeita, erityisesti saamelaislasten-, nuorten ja iäkkäiden.
o Sámediggi ráhkada ovttasbarggus sámedikki lávdegottiiguin sápmelaš sohkabuolvaprográmma, mas gieđahallojuvvojit sohkabuolvvaid sierragažaldagat ja - dárbbut, earenoamážit sámemánáid, - nuoraid ja - vuorasolbmuid.
Ohjelma valmistuu vuoden 2013 aikana o Saamelaiskäräjien rahoittamat palvelut ja toiminnot järjestetään saamelaiskulttuurin mukaisesti huomioiden saamelaiset arvot ja tukien eri sukupolvien välistä vuorovaikusta ja saamelaiskulttuurin perinteitä.
Prográmma gárvána jagi 2013 áigge. o Sámedikki ruhtadan doaimmat ja bálvalusat ordnejuvvojit sámekultuvrra mielde ja dat váldet vuhtii sápmelaš árvvuid ja duvdet iešguđet sohkabuolvvaid gaskasaš vuorrováikkuhusa ja sámekultuvrra árbevieruid.
o Saamelaiskäräjät perustaa ns. saamelainen kansalaisaloitteen, eli luo-daan saamelaisille mahdollisuus aloitteen tekemiseen saamelaiskäräjien kokoukselle mahdollisimman helhelposti.
o Sámediggi álggaha ng. sápmelaš álbmotlahttoálgaga, nappo addojuvvo sámiide vejolašvuohta dahkat álgaga sámedikki čoahkkimii nu álkit go vejolaš.
o Tarjotaan aktiivisesti saamelaisnuorille mahdollisuuksia tutustua työelämään saamelaiskäräjillä ja suorittaa opintoihin sisältyvä harjoittelu saamelaiskäräjillä.
o Fállojuvvojit aktiivvalaččat sámenuoraide vejolašvuođat oahpásmuvvat bargoeallimii sámedikkis ja čađahit oahpuide gullevaš hárjehallama sámedikkis.
3.2.2 Saamelaisen perinteisen tiedon turvaaminen
3.2.2 Sámi árbevirolaš dieđu dorvvasteapmi
o Saamelaiskäräjät osallistuu tehokkaasti Suomen luonnon monimuotoisuuden ja kestävän käytön strategian ja toimintaohjelman 2012-2020 toimeenpanoon, seurantaan ja vaikuttavuuden arviointiin ja edistää saamelaisia koskevien tavoitteiden pikaista toteutumista.
o Sámediggi oassálastá beaktilit Suoma luonddu máŋggahámatvuođa suodjaleami ja suvdilis geavaheami álbmotlaš strategiija ja doaibmanprográmma 2012-2020 ollašuhttimii, čuovvumii ja dan váikkuhanmuni árvvoštallamii ja ovddida sápmelaččaid guoski ulbmiliid jođánis ollašuhttima.
Saamelaiskäräjille on turvattu riittävät resurssit osallistua strategian ja toimintaohjelman toteuttamiseen.
Sámediggái leat sihkkaraston doarvái resurssat strategiija ja doaibmanprográmma ollašuhttimii.
o Saamelaiskäräjät osallistuu tehokkaasti ja vaikuttavasti Nagoyan pöytäkirjan ratifiointiprosessiin ja toimeenpanoon.
o Sámediggi oassálastá beaktilit ja váikkuhanfámolaččat Nagoya beavdegirjji ratifierenprosessii ja ollašuhttimii.
o Perinteisen tiedon elvytyshankkeiden toteutus on alkanut.
o Árbevirolaš dieđu ealáskahttinfidnuid ollašuhttin lea álgán.
o Saamelaiskäräjät huomioi omassa toiminnassaan saamelaisen perinteisen tiedon tarpeet ja edistää perinteisen tiedon säilymistä, siirtymistä ja kehittymistä tuleville sukupolville kaikessa toiminnassaan.
o Sámediggi váldá vuhtii iežas doaimmas sámi árbevirolaš dieđu dárbbuid ja ovddida árbevirolaš dieđu seailuma, sirdáseami ja ovdáneami boahttevaš sohkabuolvvaide buot doaimmainis.
o Saamelaiskäräjät edistää ja luo edellytyksiä saamelaisten perinteisen tiedon tutkimuskeskuksen perustamiselle.
o Sámediggi ovddida ja láhčá vejolašvuođaid sámiid árbevirolaš dieđu dutkanguovddáža ásaheapmái.
3.2.3 Saamelaisen kulttuuriympäristön turvaaminen
3.2.3 Sámi kulturbirrasa dorvvasteapmi
o Saamelaisten kotiseutualueen maankäytön ohjauksessa noudatetaan täysmääräisesti biodiversiteettisopimuksen Akwé: Kon - ohjeita.
Biologalaš máŋggahámatvuođa guoski oktasašsoahpamuššii gullevaš Nagoya beavdegirji geenariggodagaid oažžumis
Saamelaisten luonnon monimuotoisuuteen liittyvä perinteinen tieto
Sámiid luonddu máŋggahámatvuhtii gulavaš árbevirolaš diehtu
Biodiversiteettisopimuksen artikla 8(j)
Biodiversitehtasoahpamuša artihkal 8(j)
Sopimusosapuolien tulee kansallisen lainsäädäntönsä mukaisesti kunnioittaa, suojella ja ylläpitää biologisen monimuotoisuuden suojelun ja kestävän käytön kannalta merkittävää alkuperäiskansojen ja perinteisen elämänmuodon omaavien paikallisyhteisöjen tietämystä, innovaatioita ja käytäntöjä, sekä edistää ja laajentaa niiden soveltamista tämän tietämyksen, innovaatioiden ja käytäntöjen omistajien luvalla ja myötävaikutuksella sekä rohkaista tämän tietämyksen, innovaatioiden ja käytäntöjen käytöstä saatujen hyötyjen tasapuolista jakamista.
Soahpamušoassebealit galget álbmotlaš láhkaásaheami mielde gudnejahttit, gáhttet ja doalahit biologalaš máŋggahámatvuođa suodjaleami ja suvdilis geavaheami dáfus mearkkašahtti eamiálbmogiid ja árbevirolaš eallinvuogi máhtti báikkálašservošiid dieđuid, innovašuvnnaid ja geavadiid, ja maiddái ovddidit ja viiddidit daid heiveheami dán dieđu, innovašuvnnaid ja geavadiid oamasteaddjiid lobiin ja miehteváikkuhusain ja maiddái roahkasmahttit dáid dieđuid, innovašuvnnaid ja geavadiid geavaheamis ožžojuvvon ávkkiid dássebeallásaš juohkima.
Saamelainen luonnon monimuotoisuuteen liittyvä perinteinen tieto
Sámiid luonddu máŋggahámatvuhtii gulavaš árbevirolaš diehtu
Saamelainen luonnon monimuotoisuuteen liittyvä perinteinen tieto ilmenee saamelaisessa luonnon-käytössä ja perinteisten saamelaiselinkeinojen harjoittamisessa eli poronhoidossa, kalastuksessa, metsästyksessä, keräilyssä ja käsityössä sekä luontosuhteessa.
Sámiid luonddu máŋggahámatvuhtii gulavaš árbevirolaš diehtu albmana earenoamážit sápmelaš luonddugeavaheamis ja árbevirolaš sámi ealáhusain mat leat boazodoallu, guolásteapmi, meahccebivdu, čoaggin ja duodji ja maiddái birasgaskavuođas.
Tieto välittyy saamen kielen luontoon, maastoon, säähän, poronhoitoon, käsitöihin, pyyntiin ja kalastukseen liittyvässä terminologiassa sekä saamenkielisissä paikannimissä.
Diehtu sirdása sámegiela lundui, meahccái, dálkái, boazodollui, duodjái, bivdui ja guolásteapmái gulavaš terminologiija ja sámegielat báikenamaid mielde.
Perinteistä tietoa siirretään tietoisen opettamisen, vanhemmilta sukupolvilta saadun mallin, joikujen ja suullisen kertomaperinteen kautta sekä poronhoito-, kalastus-, keräily käsityö- ja metsästyskäytänteissä.
Árbevirolaš diehtu sirdojuvvo diđolaš oahpaheami, boarrásut sohkabuolvvain árbejuvvon málle, luđiid ja njálmmálaš muitalanárbevieru bokte ja maiddái boazodoalu, guolásteami, čoaggima, duoji ja meahccebivddu geavadiin.
toteudu, koska saamelaisten
toteudu, koska saamelaisten o Sámiid ruovttuguovllu eanangeavaheami stivremis heivehuvvojit ollislaččat biodiversitehtasoahpamuša Akwé: Kon - rávvagat.
saatavuudesta sekä niiden käytöstä saatavien hyötyjen oikeudenmukaisesta ja tasapuolisesta jaosta o Saamelaiskäräjät toimii kestävän kehityksen ilmastonmuutosta hilliten mukaisesti kaikessa toiminnassaan turvaten saamelaisten kotiseutualueen elinvoimaisuuden ja saamelaiskulttuurin säilymisen myös tuleville sukupolville.
o Sámediggi doaibma suvdilis ovdáneami vuođul ja caggá dálkkádatrievdadeami buot doaimmainis ja seammás dorvvasta sámiid ruovttuguovllu eallinfámu ja sámekultuvrra seailuma maiddái boahttevaš sohkabuolvvaide.
o Saamelaiskäräjät osallistuu aktiivisesti ja vaikuttavasti uhanalaisten luontotyyppien tilan parantamiseksi laaditun toimintasuunnitelman toteuttamiseen, seurantaan ja uhanalaisten luontotyyppien tilan arviointiin saamelaisten kotiseutualueella.
o Sámediggi oassálastá beaktilit ja váikkuhanfámolaččat uhkivuloš luonddutiippaid dili buorideami várás ráhkaduvvon doaibmanplána ollašuhttimii, čuovvumii ja uhkivuloš luonddutiippaid dili guorahallamii sámiid ruovttuguovllus.
o Saamelaiskäräjät edistää Eurooppalaisen maisemayleissopimuksen toimeenpanoa ja osallistuu aktiivisesti ja vaikuttaen maisemayleissopimusyhteistyöhön.
o Sámediggi ovddida Eurohpalaš duovddaoktasašsoahpamuša (Eurooppalainen maisemayleissopimus) ollašuhttima ja oassálastá aktiivvalaččat ja váikkuha duovddaoktasašsoahpamuša oktasašbargui.
Kuva: Klemetti Näkkäläjärvi
Govva: Klemetti Näkkäläjärvi
o Saamelaiskäräjät osallistuu tehokkaasti ja vaikuttavasti ilmastonmuutospäätöksentekoon ja ilmastonmuutoksen sopeutumispoliitikkojen laadintaan ja toteuttamiseen.
o Sámediggi oassálastá beaktilit ja váikkuhanfámolaččat dálkkádatrievdadeami mearrádusdahkamii ja dálkkádatrievdadeapmái vuogáiduvvanpolitihkaid ráhkadeapmái ja ollašuhttimii.
o Saamelaiskäräjät huolehtii, että kaivoslain ja vesilain saamelaiskulttuurin heikentämissuojat toteutuvat täysmääräisesti käytännössä.
o Sámediggi bearráigeahččá, ahte ruvkelága ja čáhcelága sámekultuvrra heajudansuojit ollašuvvet dievasmearálaččat geavadis.
Saamelaiskäräjät osallistuu kaivos- ja vesilain mukaiseen vaikutustenarviointiin tehokkaasti, vaikuttavasti ja asiantuntevasti kuullen alueen saamelaisia.
Sámediggi oassálastá ruvke- ja čáhcelágas eaktuduvvon váikkuhusárvvoštallamiidda beaktilit, váikkuhanfámolaččat ja áššedovdamušain ja gullá guovllu sámiid.
Saamelaiskäräjille on turvattu riittävät resurssit kaivoslain toimeenpanoa varten.
Sámediggái leat sihkkaraston doarvái resurssat ruvkelága ollašuhttima várás.
o Saamelaiskäräjät osallistuu tehokkaasti ja vaikuttavasti kansallisen kestävän kehityksen strategian ja yhteiskuntasitoumuksen valmisteluun.
o Sámediggi oassálastá beaktilit ja váikkuhanfámolaččat álbmotlaš suvdilis ovdáneami strategiija ja servodatčatnasumi válmmaštallamii.
Saamelaiskäräjät valmistelee Suomen valtion rahoituksella kansalliseen strategiaan liitettävän, viranomaisia velvoittavan, saamelaisen kestävän kehityksen strategian.
Sámediggi válmmaštallá Suoma stáhta ruhtademiin sámi suvdilis ovdáneami strategiija mii geatnegahttá virgeoapmahaččaid ja laktojuvvo oassin álbmotlaš strategiija.
3.2.4 Saamelaiskulttuurin elinvoimaisuuden turvaaminen koko maassa
3.2.4 Sámekultuvrra eallinfámu dorvvasteapmi olles riikkas
o Saamelaiskäräjille luodaan virka, jonka tehtäviin kuuluu saamelaisten kotiseutualueen ulkopuolella asuvien saamelaisten oikeusaseman ja saamenkielisten palvelujen ja osallistumisen edistäminen, yhteydenpito saamelaisyhdistysten kanssa ja saamelaiskäräjien oman toiminnan kehittäminen saamelaisten kotiseutualueen ulkopuolella.
o Sámediggái ásahuvvo virgi, man bargguide gullá sámiid ruovttoguovllu olggobealde ássi sámiid riektesajádaga ja sámegielat bálvalusaid ja oassálastima ovddideapmi, oktavuođa doallan sámeservviiguin ja sámedikki iežas doaimma ovddideapmi sámiid ruovttuguovllu olggobealde. o Sámediggi vuođđuda ovttasbarggus oahpahus- ja kulturministeriijain, oaivegávpoga
o Saamelaiskäräjät perustaa yhteistyössä opetus- ja kulttuuriministeriön, pääkaupunkiseudun kuntien ja saamelaisyhdistysten kanssa saamelaiskulttuurikeskuksen pääkaupunkiseudulle saamelaisten kohtaamispaikaksi, saamelaiskäräjien yhdeksi toimipaikaksi ja saamenkielisten palvelujen ja kerhotoiminnan järjestämispaikaksi.
gielddaiguin ja sámeservviiguin sámekulturguovddáža oaivegávpotguvlui sámiid deaivvadanbáikin, sámedikki oktan doaibmabáikin ja sámegielat bálvalusaid ja searvedoaimma ordnensadjin.
o Saamelaisten kotiseutualueen ulkopuolella asuvien saamelaisten yhteyttä saamelaisten kotiseutualueeseen ja saamelaiskulttuurin ja sen harjoittamiseen tuetaan.
o Sámiid ruovttuguovllu olggobeale sámiid oktavuohta sámiid ruovttuguvlui ja sámekultuvrii ja dan hárjeheapmái dorjojuvvo.
o Saamelaiskäräjät luo edellytyksiä varsinaisessa toiminnassaan ja järjestää projektitoiminnassaan kurssi- ja kerhomuotoista toimintaa, jolla mahdollistetaan saamelaisten kotiseutualueen ulkopuolella asuvien lasten ja nuorten mahdollisuudet tutustua muihin saamelaislapsiin ja - nuoriin ja saamelaisten kotiseutualueeseen sekä kehittää osaamistaan liittyen perinteisiin saamelaiselinkeinoihin, kulttuuri-ilmauksiin ja perinteiseen tietoon.
o Sámediggi lágida vejolašvuođaid dan aitosaš doaimma olis ja ordne prošeaktadoaimmainis kursa- ja searvehápmásaš doaimma, mainna dahkko vejolažžan sámiid ruovttuguovllu olggobealde ássi mánáide ja nuoraide oahpásmuvvat eará sámemánáide ja - nuoraide ja sámiid ruovttuguvlui ja maiddái ovddidit iežaset máhtu sámi ealáhusain, kulturalbmanemiin ja árbevirolaš dieđus.
Kuva: Pirita Näkkäläjärvi
Govva: Pirita Näkkäläjärvi
3.2.5 Saamelaiskäräjien vaalijärjestelmän kehittäminen
3.2.5 Sámedikki válgaortnega ovddideapmi
o Saamelaiskäräjälain ja - asetuksen uudistamisen yhteydessä uudistetaan vaalijärjestelmä saamelaiskäräjien tekemien ehdotusten pohjalta parlamentaariseksi.
o Sámediggelága ja - ásahusa ođadeami oktavuođas ođaduvvo válgaortnet sámedikki evttohusaid vuođul parlamentáralažžan.
o Saamelaiskäräjien vaalien ajankohtaa muutetaan siten, että vaalit käydään samaan aikaan Norjan ja Ruotsin saamelaiskäräjävaalien kanssa.
o Sámediggeválggaid áigemuddu rievdaduvvo nu, ahte válggat ordnejuvvojit oktanis Norgga ja Ruoŧa sámediggeválggaiguin.
o Seuraavissa saamelaiskäräjävaaleissa otetaan käyttöön sähköinen äänestäminen, kiertävä äänestysauto saamelaisten kotiseutualueella sekä ennakkoäänestys postin avulla koko maassa.
o Čuovvovaš sámediggeválggain váldo atnui elektrovnnalaš jienasteapmi, johtti jienastanbiila sámiid ruovttuguovllus ja ovddalgihtii jienasteapmi poastta bokte olles riikkas.
o Valmistaudutaan vuoden 2015 saamelaiskäräjävaalien järjestämiseen.
o Ráhkkanuvvo jagi 2015 sámediggeválggaid ordnemii.
3.2.6 Saamelaiskäräjien oman toiminnan kehittäminen
3.2.6 Sámedikki iežas doaimma ovddideapmi
o Saamelaiskäräjille perustetaan tiedottajan virka.
o Sámediggái ásahuvvo dieđiheaddji virgi.
Saamelaiskäräjät tiedottaa aktiivisesti toiminnastaan ja ajankohtaisista saamelaisten oikeuksiin liittyvistä asioista kotisivuilla, mediassa ja sosiaalisessa mediassa saameksi ja suomeksi.
Sámediggi dieđiha aktiivvalaččat iežas doaimma ja áigeguovdilis sámiid rivttiide guoskevaš áššiid birra iežas ruovttusiidduin, medias ja sosiálalaš medias sáme- ja suomagillii.
Saamelaiskäräjät kehittää niin sisäistä kuin ulkoistakin tiedottamista.
Sámediggi ovddida siskkáldas ja olgguldas dieđiheami.
Tiedottamista suunnataan myös sidosryhmille.
Dieđiheapmi čujuhuvvo maiddái čanasjoavkkuide.
Saamelaiskäräjien tiedottamista kehitetään vuorovaikutteiseksi.
Sámedikki dieđiheami ovddideamis biddjo deaddu vuorrováikkuhussii.
Saamelaiskäräjien kotisivuja kehitetään vuorovaikutteisemmaksi ja lähestyttävämmiksi saamen kielellä ja suomeksi.
Sámedikki ruovttusiiddut rievdaduvvojit interaktiivalaččabun ja dakkárin, ahte daid lea álkit lahkonit nu sáme- ja suomagillii.
Saamelaiskäräjien kotisivuille luodaan tietopaketti saamelaisten oikeuksista saamelaisten kotiseutualueella ja sen ulkopuolella.
Sámedikki ruovttusiidduide čohkkejuvvo diehtobáhkka sámiid rivttiin sámiid ruovttuguovllus ja dan olggobealde.
o Saamelaiskäräjät palvelee saamelaisia tasa-arvoisesti kaikilla Suomessa puhuttavilla saamen kielillä.
o Sámediggi bálvala sámiid dásseárvosaččat buot Suomas hubmojuvvon sámegielaiguin.
o Saamelaiskäräjillä on riittävät resurssit toimia ja saamelaiskulttuuri Sajos palvelee saamelaisia kaikkien saamelaisten avoimena kulttuurikeskuksena ja saamelaisten parlamenttitalona.
o Sámedikkis leat doarvái resurssat doaibmat ja sámekulturguovddáš Sajos bálvala sápmelaččaid buot sápmelaččaide rabas kulturguovddážin ja sámiid parlameantadállun.
o Saamelaiskäräjien toimintaa kehitetään siten, että saamelaiskäräjillä on toimipaikat kaikissa saamelaisten kotiseutualueen kunnissa.
o Sámedikki doaibma ovddiduvvo dainna lágiin, ahte sámedikkis leat doaibmabáikkit buot sámiid ruovttuguovllu gielddain.
Saamelaiskäräjien virkamiehet ja korvausta saavat luottamushenkilöt ovat saamelaisten tavattavissa helposti ja yhteydenottoja varten on mahdollisuus pyytää soittoaikaa virkamiehiltä, jotta yhteydenotosta ei tule saamelaisille kuluja.
Sámedikki virgeolbmot ja luohttámušolbmot geat ožžot buhtadusaid leat sámiid deaivamis álkit ja oktavuođaváldima váras lea vejolaš sihtat riŋgenáiggi virgeolbmuin, vai oktavuođaváldimis eai šatta golut sápmelaččaide.
o Saamelaiskäräjien henkilöstöpoliittinen ohjelma ja yhdenvertaisuus- ja tasaarvosuunnitelmat valmistuvat vuoden 2013 alussa ja ne valmistellaan yhteistyössä henkilöstön kanssa
o Sámedikki bargoveahkapolitihkalaš prográmma ja ovttaveardásaš- ja dásseárvoplánat gárvánit jagi 2013 álggus ja dat válmmaštallojit ovttas bargoveagain.
o Saamelaiskäräjien henkilöstö- ja taloushallintoa kehitetään tehokkaaksi huomioiden lainsäädännön ja uusien henkilöstö- ja taloushallintokäytänteiden kehittyminen.
o Sámedikki bargoveahka- ja ekonomiijahálddahus ovddiduvvo beaktilin ja das váldo vuhtii láhkaásaheami ja ođđa bargo- ja ekonomiijahálddahusgeavadiid nuppástupmi.
o Saamelaiskäräjät siirtyy sähköisiin henkilöstöhallinnon ja asiakirjahallinnon palveluihin vuoteen 2015 mennessä.
o Sámediggi sirdása elektrovnnalaš bargoveahkahálddahusa ja áššebábirhálddahusa bálvalusaide jagi 2015 rádjai.
Kuva 2 Saamelaiskäräjät 2012-2015 o Saamelaiskäräjien palkkiojärjestelmä uudistetaan.
Govva 2 Sámediggi 2012-2015 o Sámedikki bargoortnet ođaduvvo sámediggelága ja - ásahusa ođadeami oktavuođas beaktilin, demokráhtalažžan ja parlamentáralažžan ja das váldo vuhtii láhkaásaheami ja hálddahusa geavadiid nuppástupmi.
Saamelaiskäräjien parlamentaarista ohjausta ja edunvalvontaa kehitetään vahvistamalla varapuheenjohtajien ja saamelaiskäräjien hallituksen asemaa ja luodaan edellytykset poliittisen toiminnan tehostumiselle palkkiojärjestelmän avulla.
o Sámedikki bálkáhanvuogádat ođaduvvo. Sámedikki parlamentáralaš stivren ja ovddugohcin ovddiduvvojit dainna lágiin, ahte várreságadoalli ja sámedikki stivrra sajádat nannejuvvojit bálkáhanvuogádagain vai politihkalaš doaibma beavttálmuvvá.
o Saamelaiskäräjien henkilöstöresursseja vahvistetaan taloussuunnitelman mukaisesti
o Sámedikki bargoveahkaresurssat nannejuvvojit ekonomiijaplána mielde.
3.2.7 Saamelaiskäräjien edunvalvonnan kehittäminen
3.2.7 Sámedikki ovddugohcima ovddideapmi
o Saamelaiskäräjien edunvalvonta on avointa, asiantuntevaa, tehokasta, tuloksellista ja vaikuttavaa.
o Sámedikki ovddugohcin lea rabas, áššedovdi, beaktil, boađuslaš ja váikkuheaddji.
Edunvalvonnassa edistetään Suomen kansainvälisten velvoitteiden ja keskeisten ihmisoikeuksien toteutumista valvovien elinten suositusten toteutumista saamelaiskäräjien toimintaohjelman mukaisesti.
olmmošvuoigatvuođaid ollašuvvama bearráigeahčči orgánaid ávžžuhusaid ollašuvvan sámedikki doaibmanprográmma mielde.
o Edunvalvonnassa keskitytään erityisesti saamelaisia koskevien lainsäädännön kehittämishankkeisiin vaikuttamiseen ja saamelaisten kotiseutualueen elinvoimaisuuden parantamiseen saamelaiskulttuurinmukaisesti.
o Ovddugohcimis lea deaddu eandaliige sámiid guoski láhkaásaheami ovddidanfidnuide váikkuheamis ja sámiid ruovttuguovllu eallinfámu buorideamis sáme-i kultuvrra mielde.
Sidosryhmäyhteistyötä eri viranomaisten kanssa jatketaan ja kehitetään.
Čanasjoavkoovttasbargu iešguđet eiseválddiiguin jotkojuvvo ja ovddiduvvo.
o Edunvalvontaa Euroopan Unioniin kehitetään ja parannetaan.
o Ovddugohcin Eurohpá Uniovdnii ovddiduvvo ja buoriduvvo.
Saamelaiskäräjät käy aktiivista dialogia EU:n kanssa saamelaisia koskevista asioista pyrkien vaikuttamaan EU:n päätöksentekoon yhteistyössä SPN:n kanssa.
Sámediggi ságastallá aktiivvalaččat EU:in áššiin mat gusket sápmelaččaide ja viggá váikkuhit EU mearrádusdahkamii ovttasbarggus SPR:in.
o Osallistutaan hallitusneuvotteluihin vuonna 2015 ja vaikutetaan tehokkaasti hallitusohjelman saamelaiskirjauksiin.
o Oassálastá ráđđehusráđđádallamiidda jagi 2015 ja váikkuha beaktilit ráđđehusprográmma sápmelašmerkejumiide.
3.3.
3.3 Sektormieldásaš dárkilis ulbmilat
Sektorikohtaiset yksityiskohtaiset tavoitteet
Sektormieldásaš dárkilis ulbmilatOktasaš dárkilis ulbmilat
3.3.1 Saamelainen elinkeinopolitiikka
3.3.1 Sámi ealáhuspolitihkka
o Saamelaiskäräjille perustetaan elinkeino- ja oikeuslautakunnan alaisuuteen valtion rahoituksella saamelainen elinkeinorahasto, jolla tuetaan saamelaisten perinteisten elinkeinojen harjoittamista (poronhoito, kalastus, metsästys, keräily ja käsityö) ja niihin liittyvien uusien saamelaiskulttuurinmukaisten elinkeinomuotojen kehittymistä, kuten pienimuotoisen ekologisen matkailun ja perinteisten elinkeinojen tuotteiden jalostamista.
o Sámediggái ásahuvvo ealáhus- ja vuoigatvuohtalávdegotti vuollái stáhta doarjagiin sámi ealáhusfoanda, mainna duvdojuvvojit sámiid árbevirolaš ealáhusat (boazodoallu, guolásteapmi, meahccebivdu, čoaggin ja duodji) ja daidda gullevaš ođđa ealáhushámiid ovdáneapmi, degomat unnamahtosaš ekologalaš turisma ja árbevirolaš ealáhusaid buktagiid ovddosdikšun.
Erityisesti tuetaan saamelaisnuorten pääsyä perinteisten saamelaiselinkeinojen pariin ja saamelaista naisyrittäjyyttä.
Earenoamážit duvdojuvvojit sámenuorat vai sii beasašedje fárrui árbevirolaš ealáhusaide ja sámenissoniid fitnodagat.
o Saamelaiskäräjille luodaan ns. puskurirahasto, jotta saamelaiskäräjät voi hakea rahoitusta EU-projektien käynnistämiseen.
o Sámediggái ásahuvvo ng. vuođđofoanda (suom. puskurirahasto), vai sámediggi sáhttá ohcat ruhtadeami EU-prošeavttaid álggaheapmái.
Haetaan rahoitusta EU:n rakennerahasto-ohjelmilta toimintaohjelman tavoitteiden toteuttamiseksi.
Ohccojuvvo ruhtadeapmi EU ráhkadusfoandaprográmmain doaibmanprográmma ulbmiliid ollašuhttima várás.
o Saamelaiskäräjien elinkeinopoliittista toimintaa parannetaan perustamalla uusia virkoja ja osallistumalla aktiivisesti saamelaiselinkeinojen kehittämiseen edunvalvonnalla, luomalla kehittämishankkeilla ja hyvällä yhteistyöllä perinteisten saamelaisten elinkeinonharjoittajien kanssa.
o Sámedikki ealáhuspolitihkalaš doaibma buoriduvvo dainna lágiin, ahte ásahuvvojit ođđa virggit ja oassálastojuvvo aktiivvalaččat sámi ealáhusaid ovddideapmái ovddugohcimiin, ovddidanfidnuiguin ja buriin ovttasbargguin olbmuiguin, geat hárjehit árbevirolaš ealáhusaid.
o Porotalouden- ja luontaiselinkeinojen rahoituslakiin esitetään paimennustukea saamelaisen poronhoitomallin tukemiseksi ja säilyttämiseksi sekä petovahinkojen ennaltaehkäisemiseksi.
o Boazodoalu ja luondduealáhusaid ruhtadanláhkii evttohuvvo guođohandoarjja sápmelaš boazodoallovuogi doarjuma ja seailluheami dihte ja spirevahágiid eastadeami dihte.
o Kalastuslain kokonaisuudistuksessa turvataan saamelaisten ikimuistoiset nautintaoikeuden koko saamelaisten kotiseutualueella, saamelaisen kalastusperinteen ja - kulttuurin säilyminen sekä saamelaisten erityisperusteisten kalastusoikeuksien säilyminen.
o Guolástanlága oppalašođastusas dorvvastuvvojit sámiid áigahaš návddašanvuoigatvuođat olles sámiid ruovttuguovllus, sámiid guolástanárbevieru ja - kultuvrra seailun ja sápmelaččaid guolásteami sierravuoigatvuođaid seailun.
Saamelaiskäräjien täysmääräinen ja vaikuttava osallistuminen sekä Tenon saamelaisten kalastusperinne ja kalastusoikeudet turvataan Tenojoen kalastussopimussopimusneuvotteluissa.
Sámedikki dievasmearálaš ja váikkuheaddji oassálastin ja maiddái Deanu sápmelaččaid guolástanárbevierru ja guolástanvuoigatvuođat dorvvastuvvojit Deanu guolástansoahpamušráđđádallamiin.
o Tuetaan ja luodaan edellytyksiä saamelaiskulttuurinmukaiseen perinteisten elinkeinojen o ammatilliseen opetukseen ja tuetaan erityisesti oppisopimuskoulutuksen kehittymistä.
o Dorjojuvvojit ja ráhkaduvvojit vejolašvuođat sámi árbevirolaš ealáhusaid ámmátlaš oahpahussii ja dorjojuvvo earenoamážit oahppasoahpamušskuvlejumi ovdáneapmi.
o Kehitetään ja edistetään olosuhteita, jotka tukevat saamelaisten perinteisten elinkeinojen ja niiden liitännäiselinkeinojen harjoittamista edunvalvonnalla ja kehittämistoiminnalla.
o Dorjojuvvo ja ovddiduvvo dakkár dilli, mii duvdá sápmelaš árbevirolaš ealáhusaid ja daid siidoealáhusaid ovddugohcimiin ja ovddidandoaimmain.
o Edistetään polttoaineveron palauttamista perinteisten saamelaiselinkeinojen harjoittajille
o Ovddiduvvo boaldámušvearu máhcaheapmi árbevirolaš sámi ealáhusaid hárjeheaddjiide.
Saamen kielen elinvoimaisuuden turvaaminen
Sámegiela eallinfámu dorvvasteapmi
o Saamelaisen parlamentaarisen neuvoston yhteispohjoismaisen saamen kielen tutkimus- ja ammatti / resurssikeskuksen pysyvä rahoitus varmistetaan hankeaikana ja toiminnasta tulee vakinaista.
o Sámi parlamentáralaš ráđi davviriikkalaš sámegiela dutkan- ja ámmát / resursaguovddáža
Hankkeen pohjalta on luotu pysyvä malli saamen kieliyhteistyön järjestämiseksi SPN:ssä ja saamelaiskäräjien toiminnassa.
Fidnu vuođul lea ráhkaduvvon bissovaš málle sámegiela ovttasbarggu ordnema várás SPR:s ja sámedikki doaimmas.
o Saamen kielten nykytilaa koskeva selvitystyö pyritään saamaan valmiiksi vuonna 2013.
o Sámegielaid dálá dili guoskevaš čielggadanbargu geahččaluvvo oažžut gárvvisin jagi 2013 áigge.
Saamen kielilain toteutumisen arviointi on aloitettu.
Sámegiela giellalága ollašuvvama guorahallan lea álggahuvvon.
o Edunvalvonnassa keskitytään erityisesti perinteisten saamen kielenkäyttöympäristöjen säilyttämiseen ja tukemiseen.
o Ovddugohcimis deaddu lea eandaliige árbevirolaš sámegiela giellageavahanbirrasiid seailluheamis ja doarjumis.
Tuetaan saamen kielen käytön lisääntymistä.
Dorjojuvvo sámegiela geavaheami lassáneapmi.
Saamen kielen käyttömahdollisuuksia vahvistetaan kaikilla elämän alueilla ja saamen kielen säilymistä, kehittymistä ja siirtymistä uudelle sukupolvelle tuetaan.
Sámegiela geavahanvejolašvuođat nannejuvvojit buot eallinsurggiin ja sámegiela seailun, gárggiideapmi ja sirdáseapmi ođđa sohkabulvii dorjojuvvo.
o Saamen kielilaki toteutuu täysmääräisesti ja saamelaiskäräjät valvoo tehokkaasti ja vaikuttavasti kielilain toteutumista.
o Sámi giellaláhka ollašuvvá dievasmearalaččat ja sámediggi bearráigeahččá beaktilit ja váikkuhanfámolaččat giellalága ollašuvvama.
Saamen kielilakiselvityksen toimenpide-esitykset on toteutettu.
Sámegiela giellaláhkačielggadeami doaibmabidjoevttohusat leat ollašuhtton.
o Saamen kielen toimistoa kehitetään saamen kielen huollon ja kielipolitiikan asiantuntijaelimeksi.
o Sámegiela doaimmahat ovddiduvvo sámegiela gáhttema ja giellapolitihka áššedovdiorgánan.