pere/sami_parallel huggingface dataset:
Saamelaisten perinteisiä elinkeinoja ovat metsästys, kalastus, keräily ja ansapyynti, ja pohjoisten alueiden syvällinen tuntemus on siirtynyt saamelaisilla sukupolvelta toiselle.
Sápmelaččaid árbevirolaš ealáhusat leat meahcce- ja guollebivdu, čoaggin ja gárdun, ja davviguovlluid vuđolaš dovdan lea sirdásan buolvvas bulvii.
Erityisesti porotalouden merkitys on saamelaisille keskeinen.
Earenoamážit boazodoalus lea guovddáš mearkkašupmi sápmelaččaide.
Toiset ryhmät ovat harjoittaneet poronhoitoa metsäalueilla, erityisesti tietyillä Västerbottenin (Länsipohjan) ja Norrbottenin (Pohjoispohjan) läänien alueilla Ruotsissa sekä Pohjois- ja Keski-Suomessa.
Máŋggat sámeservošat leat doalahan historjjálaččat beallenomádalaš boazodoalu dahjege bargan bohccuiguin áiggiid mielde nu, ahte sii leat johtán bohccuiguin duoddariid ja mearragátti gaskka jagiáigodagaid mielde.
Meri- tai
Muhtun joavkkut barge
4 rannikkosaamelaisiksi kutsutut saamelaisyhteisöt asettuivat puolestaan nykyisin Norjalle kuuluville rannikkoalueille.
4 bohccuiguin vuovdeguovlluin, earenoamážit dihto osiin Västerbottena ja Norrbottena leanain Ruoŧas ja maid Davvi- ja Gaska-Suomas.
Poronhoidon ohella elanto saatiin usein myös metsästyksestä, kalastuksesta ja maanviljelystä.
Sápmelaččaide lei dábálaš, ahte sii ožžo ealáhusa bohccuid lassin maiddái meahcce- ja guollebivddus ja eanadoalus.
Saamelaisyhteisö oli aiemmin järjestäytynyt siidan ympärille.
Árbevirolaš Sámi servodat lei ovdalis áiggiid huksejuvvon siidda birra.
Siida oli paikallisorganisaatio, jolla on tärkeä rooli maa-alueiden, vesistöjen ja luonnonvarojen jakamisessa.
Siida lei báikkálaš orgána, mas lei dehálaš rolla eatnamiid, čáziid ja luondduvalljodagaid juohkimis.
Siidan jäsenillä oli kullakin yksilölliset oikeudet luonnonvaroihin, mutta jäsenet auttoivat toisiaan poronhoidossa, metsästyksessä ja kalastuksessa.
Siidda guđege lahtus ledje priváhta vuoigatvuođat luondduvalljodagaide, goittotge lahtut veahkehedje nubbi nuppi boazodoalus, meahcásteamis ja guollebivddus.
Saamelaiset kehittivät näiden rakenteiden pohjalta pitkälle kehittyneet järjestelmät maa-alueiden jakamiseksi, perintöoikeuksista huolehtimiseksi ja erimielisyyksien ratkaisemiseksi siidan jäsenten välillä.
Sápmelaččat gárggiidedje dáid ráhkadusaid vuođul guhkás ovdánan vuogádagaid eatnamiid juohkima várás, árbejuogu várás ja siidda lahtuid riidduid soabademiid várás.
Vaikka historiallinen kehitys on heikentänyt saamelaisten perinteisiä yhteistoimintamalleja, siida-järjestelmä on edelleen merkittävä osa saamelaisyhteiskuntaa.
Vaikke historjjálaš gárggiideapmi lea geahnohuhttán sápmelaččaid árbevirolaš ovttasbargomálliid, siidavuogádat lea ain mearkkašahtti oassi Sámi servodagas.
Saamenmaata nykyisin jakavat valtioiden rajat on vedetty yli 100 vuoden aikana osapuilleen 1700-luvun puolivälistä 1800-luvun puoliväliin.
Dálá áigge Sámi juohkki stáhtaráját lea gessojuvvon badjel 100 jagi áigge sullii 1700 logu beallemuttus gitta 1800-logu beallemuddui.
Uudisasutuksen voimistuminen Pohjoismaissa muutti ajan mittaan väestön valtasuhteita pohjoisilla alueilla, ja saamelaiset jäivät kotimaassaan vähemmistöksi.
Ođasássiin laskan Davviriikkaid davviguovlluin nuppástuhtii gulul álbmoga váldegaskavuođaid, ja sápmelaččat báhce ruovttueatnamisttiset unnitlohkun.
Valtioiden rajat jakoivat kielelliset ja kulttuuriset yhteisöt osiin ja haittasivat poronhoitoa.
Stáhtaid ráját juhke gielalaš ja kultuvrralaš servošiid osiide ja hehttejedje boazodoalu.
1800-luvulla ja aina toiseen maailmansotaan asti Pohjoismaiden hallitukset ajoivat pääasiassa politiikkaa, jonka tavoitteena oli sulauttaa saamelaiset pääväestöön.
1800-logus ja ain nuppi máilmmisoađi rádjai Davviriikkaid ráđđehusain lei eanaš dakkár politihkka, man ulbmilin lei suddadit sápmelaččaid váldoálbmogii.
Pohjoismaiden saamelaisväestö on tänä päivänä säästynyt monilta sosioekonomisilta ongelmilta, jotka yleisesti koettelevat eri puolilla maailmaa eläviä alkuperäiskansoja, esimerkkeinä vakavat terveysongelmat, äärimmäinen köyhyys tai nälänhätä.
Dálá áigge Sámi álbmot Davviriikkain lea seastašuvvan máŋggain sosioekonomalaš váttisvuođain, mat dábálaččat čuhcet máilmmi sierra guovlluin ássi álgoálbmogiidda, ovdamearkka dihte lossa dearvvasvuođaváttisvuođain, vearrámus geafivuođas dahje nealggiheađis.
Norja, Ruotsi ja Suomi kuuluvat maailman vauraimpiin ja kehittyneimpiin maihin, ja ne sijoittuvat jatkuvasti kärkipäähän inhimillisen kehityksen indikaattoreissa.
Norga, Ruoŧŧa ja Suopma gullet máilmmi riggámus ja buoremusat gárggiidan riikkaide, ja dat leat álot njunuš sajiin olmmošlaš ovdáneami indeavssain.
Pohjoismailla on siten hyvät lähtökohdat puuttua vielä jäljellä oleviin saamelaisia koskeviin ongelmiin sekä toimia esimerkkinä alkuperäiskansojen oikeuksien edistämisessä.
Davviriikkain leat buorit vejolašvuođat čoavdit sápmelaččaid váttisvuođaid, mat leat ain báhcán, ja doaibmat ovdamearkan álgoálbmogiid vuoigatvuođaid ovddideamis.
Yleiset lainsäädännölliset ja poliittiset rakenteet
Oppalaš lágalaš ja politihkalaš rámat
A. Yleissaamelaiset instituutiot ja hankkeet
A. Oktasaš sámeinstitušuvnnat ja - fitnut
Ensimmäinen yhteissaamelainen instituutio, Saamelaisneuvosto, perustettiin vuonna 1956 eri maissa toimivien kansallisten saamelaisorganisaatioiden yhteistyöelimeksi.
Vuosttas sámiid oktasaš institušuvdna, Sámiráđđi, vuođđuduvvui jagi 1956 sierra riikkaid nášuvnnalaš sámeservviid ovttasbargoorgánan.
Ennen saamelaisvaltuuskunnan ja - käräjien perustamista Saamelaisneuvosto oli Pohjoismaissa asuvien saamelaisten pääasiallinen yhteinen edustuselin.
Ovdal Sámi parlameantta ja – dikkiid vuođđudeami Sámiráđđi lei Davviriikkain ássi sápmelaččaid rájáidrasttildeaddji guovddáš oktasaš ovddastanorgána.
Nykyisin Saamelaisneuvosto on hallituksesta riippumaton organisaatio, joka edistää saamelaisten ihmisoikeuksia valtioiden rajoista riippumatta yhteistyössä saamelaiskäräjien ja saamelaisen parlamentaarisen neuvoston kanssa.
Dán áigge Sámiráđđi lea ráđđehusain sorjjasmeahttun organisašuvdna, mii ovddida sápmelaččaid olmmošvuoigatvuođaid riikkarájáin beroškeahttá ovttasráđiid sámedikkiiguin ja Sámi parlamentáralaš ráđiin.
Vuonna 2000 perustettu saamelainen parlamentaarinen neuvosto (SPN) koostuu Norjan, Ruotsin ja Suomen saamelaiskäräjistä, joita käsitellään seuraavissa osissa.
Jagi 2000 vuođđuduvvon Sámi parlamentáralaš ráđđi (SPR) čohkiida Norgga, Ruoŧa ja Suoma beale sámedikkiin, maid birra lea eambbo sáhka čuovvovaš osiin.
Myös Venäjän saamelaisilla on pysyvä edustus neuvostossa.
Maiddái Ruošša sápmelaččain lea bissovaš ovddasteapmi SPR:s.
SPN käsittelee saamelaisia koskevia, valtioiden
Dasa lea addojuvvon doaibmaváldi gieđahallat
Vuonna 2009 Norja sijoittui ensimmäiseksi, Ruotsi seitsemänneksi ja Suomi kahdenneksitoista YK:n
Jagi 2009 Norga lei vuosttas, Ruoŧŧa čihččet ja Suopma guoktenuppelogát ON ovddidanprográmma olmmošlaš
kehitysohjelman inhimillisen kehityksen indeksissä.
ovdáneami indeavssas.
5 rajat ylittäviä kysymyksiä – painopistealueina saamen kieli, koulutus, tutkimus ja taloudellinen kehitys – ja edustaa saamelaisia kansainvälisellä tasolla, kuten YK:ssa.
5 Sámi álbmogii guoski, riikkarájáid rasttildeaddji gažaldagaid – deaddosuorgin leat sámegiella, oahpahus, dutkamuš ja ekonomalaš ovdáneapmi – ja ovddasta sápmelaččaid riikkaidgaskasaš dásis, nugo Ovttastuvvan Našuvnnain.
Saamelaisväestön merkittävin viimeaikainen rajat ylittävä hanke on saamelaissopimuksen valmisteleminen yhteistyössä Norjan, Ruotsin ja Suomen valtioiden kanssa.
Sámi álbmoga deháleamos riikkarájáid rasttildeaddji fidnu gieskat lea sámekonvenšuvnna gárven ovttasráđiid Norgga, Ruoŧa ja Suoma stáhtaid ráđđehusaiguin.
Kyseessä on maailmanlaajuisesti ensimmäinen yritys luoda erityisesti alkuperäiskansoja koskeva alueellinen sopimus.
Gažaldagas lea máilmmiviidosaččat vuosttas geahččaleapmi hábmet earenoamážit álgoálbmogiidda guoski guovlludási konvenšuvnna.
Vuonna 1986 käynnistyneiden keskustelujen jälkeen Norjan, Ruotsin ja Suomen saamelaiskäräjät sekä valtiot perustivat vuonna 2001 asiantuntijaryhmän valmistelemaan pohjoismaista saamelaissopimusta.
Jagi 1986 álggahuvvon ságastallamiid maŋŋá Norgga, Ruoŧa ja Suoma beale sámedikkit ja maid stáhtat vuođđudedje jagi 2001 áššedovdijoavkku gárvet davviriikkalaš sámekonvenšuvnna.
Asiantuntijaryhmässä oli kustakin maasta sekä valtiovallan että saamelaiskäräjien nimittämä edustaja, yhteensä kuusi jäsentä.
Áššedovdijoavkkus lei guđege riikkas sihke stáhtaid ja sámedikkiid nammadan ovddasteaddji, oktiibuot guhtta lahtu.
Vuonna 2005 asiantuntijaryhmä sai valmiiksi sopimusluonnoksen, joka esiteltiin saamelaiskäräjille sekä Norjan, Ruotsin ja Suomen hallituksille vielä samana vuonna.
Jagi 2005 áššedovdijoavku oaččui konvenšuvdnahápmosa ovttamielalaččat gárvvisin, mii dasto ovdanbuktojuvvui sámedikkiide ja Norgga, Ruoŧa ja Suoma ráđđehusaide velá seamma jagi.
Sopimusluonnoksen 51 artiklaa on jaettu useisiin kappaleisiin. Mukana on säännöksiä saamelaisten itsemääräämisoikeudesta, yhdenvertaisuudesta ja hallinnosta – myös saamelaiskäräjien ja julkisen vallan suhteesta, saamelaisten kielestä ja kulttuurista, saamenkielisestä opetuksesta, saamelaisten oikeudesta maa-alueisiin ja vesistöihin sekä elinkeinojen harjoittamisesta.
Konvenšuvdnahápmosa 51 artihkkala leat juhkkojuvvon máŋggaid loguide, maidda gullet njuolggadusat sápmelaččaid iešmearrideamis, ovttaveardásašvuođas ja hálddahusas – maiddái sámedikkiid ja almmolaš válddi gaskavuođain, sápmelaččaid gielain ja kultuvrras, sámegielat oahpahusas, sápmelaččaid vuoigatvuođas eatnamiidda ja čáziide ja maid ealáhusain.
Sopimusluonnos sisältää myös useita sen täytäntöönpanoon liittyviä säännöksiä.
Konvenšuvdnahámus sisttisdoallá maiddái máŋggaid dan ollašuhttimii guoski njuolggadusaid.
Erityisraportoija kiittää saamelaisia sekä Norjan, Ruotsin ja Suomen valtioita näiden tähänastisesta merkittävästä työstä tämän tärkeän välineen kehittämiseksi.
Spesiálaraporterejeaddji giitá sápmelaččaid ja maid Norgga, Ruoŧa ja Suoma ráđđehusaid dássáš mearkkašahtti barggus dán dehálaš gaskaoami ovddideamis.
Erityisraportoija odottaa innokkaasti pääsevänsä valvomaan saamelaissopimuksen käyttöönottoon tähtääviä neuvotteluja, joiden on tarkoitus alkaa vuonna 2011 ja jotka on määrä saattaa päätökseen viiden vuoden kuluessa, kuten tämän raportin osassa IV.
Spesiálaraporterejeaddji vuordá beassat bearráigeahččat sámekonvenšuvnna ráđđádallamiid konvenšuvnna atnuiváldimis, ja mat álggahuvvojit jagi 2011 ja maid ulbmilin leat soabadit viđa jagi siste, nugo dán raportta oasis IV.
(A)(1) on lähemmin selostettu.
(A)(1) lea dárkileappot čilgejuvvon.
Norjan saamelaispolitiikka perustuu pääasiassa perustuslain artiklaan 110 a sekä saamelaiskäräjiä (Sámediggi) ja muita saamelaisten lakiasioita koskevan lain (saamelaislaki) säädöksiin.
Norgga sámepolitihkka váldovuođđun leat vuođđolága 110 a paragráfa ja lága ” Sámedikki ja eará sámi vuoigatvuođaid birra ” (sámeláhka) njuolggadusat.
Norjan perustuslakiin vuonna 1988 tehdyssä muutoksessa viranomaisia vaaditaan nimenomaisesti suojelemaan saamelaisia ja heidän kulttuuriaan sekä perinteisiä elinkeinojaan.
Norgga vuođđoláhkii jagi 1988 dahkkojuvvon nuppástusas gáibiduvvo eiseválddiin, ahte sii namalassii suodjalit sámiid ja sin kultuvrra ja árbevirolaš ealáhusaid.
Muutoksen mukaan ” valtion viranomaisten vastuulla on luoda olosuhteet, joissa saamelaisväestö voi ylläpitää ja kehittää kieltään, kulttuuriaan ja elämäntapaansa ”.
Nuppástusas daddjo, ahte ” lea stáhta eiseválddiid geatnegasvuohta láhčit diliid nu ahte sámi álbmotjoavku sáhttá seailluhit ja ovddidit iežas giela, kultuvrra ja servodateallima ”.
Norjan valtio on lisäksi tunnustanut saamelaisväestöön kohdistuneen syrjinnän ja ankaran norjalaistamispolitiikan ja pyytänyt anteeksi tapaa, jolla saamelaisia on menneisyydessä kohdeltu.
Dasa lassin Norgga stáhta lea dovddastan Sámi álbmogii čuohcan olggušteami ja garra dáruiduhttinpolitihka ja atnon ándagassii dan vuogi, mainna sápmelaččaiguin lea láhttejuvvon vássán áiggis.
Saamelaislaki on Norjan saamelaisasioita koskeva ensimmäinen nykyaikainen säädöskokoelma, joka laadittiin turvaamaan Norjan saamelaisille mahdollisuus suojella ja kehittää kieltään, kulttuuriaan ja elämäntapaansa.
Sámeláhka lea Norgga sámeáššiin vuosttas dáláš láhka, mii ásahuvvui dorvvastit Norgga sápmelaččaide vejolašvuođa suodjalit ja gárggiidit gielaideaset, kultuvrraideaset ja eallinvuogiset.
Norjassa perustettiin saamelaislain nojalla saamelaiskäräjät eli Sámediggi, joka toimii saamelaisten vaaleilla valittuna poliittisena edustuselimenä sekä suorittaa sille lain mukaan kuuluvia tai asiaankuuluvien kansallisten viranomaisten kanssa sovittuja hallinnollisia tehtäviä erilaisissa saamelaisväestöön liittyvissä
Norggas vuođđuduvvui sámelága vuođul sámediggi, mas leat guokte ulbmila: doaibmat sápmelaččaid válggain válljejuvvon politihkaš ovddastanorgánan ja doaimmahit dasa lágain mearriduvvon dahje áššáigullevaš nášuvnnalaš eiseválddiiguin sohppojuvvon hálddahuslaš bargguid sierralágan Sámi álbmogii guoski surggiin.
6 asioissa. Saamelaiskäräjillä on 39 edustajaa, jotka valitaan seitsemästä saamelaisesta vaalipiiristä.
Sámedikkis leat 39 áirasa, geat válljejuvvojit čieža sierra válgabiires.
16.
6 16.
Vuonna 2005 Norjan saamelaiskäräjät ja valtio pääsivät sopimukseen kuulemismenettelyistä, joita sopimuksen mukaan ” järjestetään asioissa, jotka voivat suoraan vaikuttaa saamelaisten etuihin ” ja jotka edellyttävät, että Norjan valtion viranomaiset ” antavat täydelliset tiedot olennaisista seikoista, jotka saattavat suoraan vaikuttaa saamelaisiin, sekä tällaisten asioiden käsittelyn eri vaiheissa huomioon otettavista seikoista ”.
Jagi 2005 Norgga beale sámediggi ja stáhta šiehtadalle ráđđádallamiid meannudanvugiin (konsultašuvnnaid prosedyrain), mat soahpamuša mielde ” lágiduvvojit áššiin, mat njuolga sáhttet váikkuhit sápmelaččaid beroštumiide ” ja mat gáibidit, ahte Norgga stáhta eiseválddit ” addet ollislaš dieđuid áigeguovdilis áššiin, mat soitet váikkuhit sápmelaččaide njuolga, ja maiddái relevánta áššiid birra áššemeannudeami buot dásiin ”.
Sopimuksessa hahmotellaan kuulemisvaatimukset, jotka ovat yleisesti ottaen Kansainvälisen työjärjestön Itsenäisten maiden alkuperäis- ja heimokansoja koskevan yleissopimuksen nro 169 (ILO:n sopimus 169) kuulemisvaatimusten mukaisia, ja sen mukaan kuulemismenettelyä jatketaan niin kauan kuin saamelaiskäräjät ja Norjan valtion viranomaiset katsovat, että sopimukseen on mahdollista päästä.
Soahpamušas mearriduvvojit ráđđádallangáibádusat, mat čuvvot oppalaččat Riikkaidgaskasaš bargoorganisašuvnna konvenšuvnna nr 169 álgoálbmogiid ja čearddalaš álbmogiid hárrái iešmearrideaddji riikkain (ILO konvenšuvdna 169) mearrádusaid, ja dan mielde ráđđádallamat jotkojuvvojit dassážii go sámediggi ja Norgga stáhta eiseválddit oaivvildit, ahte soahpamuša lea vejolaš dahkat.
Erityisraportoijan mielestä sopimus on hyvä esimerkki toimivasta tavasta toteuttaa valtioiden alkuperäiskansojen kuulemista koskeva velvoite.
Spesiálaraporterejeaddji mielas soahpamuš lea buorre ovdamearka doaibmi vuogis ollašuhttit stáhtaid álgoálbmogiiguin ráđđádallangeatnegasvuođa.
Sopimus toimii myös tärkeänä esimerkkinä muille Pohjoismaille ja muille valtioille eri puolilla maailmaa.
Soahpamuš doaibmá maiddái dehálaš ovdamearkan eará Davviriikkaide ja eará stáhtaide miehtá máilmmi.
Joitakin erityisesti tähän menettelyyn ja yleisesti kuulemiseen liittyviä seikkoja on käsitelty jäljempänä kohdassa IV.
Muhtun earenoamážit dán meannudanvugiide guoski ja almmolaččat ráđđádallamiidda guoski áššit leat gieđahallon maŋŋelis čuoggás IV.
(A)(2).
(A)(2).
Vielä viime aikoihin asti Norjan maa-alueiden ja luonnonvarojen hallinnasta vastasi maan keskushallinto yhteistyössä kuntien kanssa, eikä Norjan laki tunnustanut saamelaisille kuuluvia erityisoikeuksia, ei myöskään kollektiivisia oikeuksia, maa-alueisiin ja luonnonvaroihin.
Vel gieskat Norgga eatnamiid ja luondduvalljodagaid hálddašeamis vástidii stáhta guovddášhálddahus ovttasráđiid gielddaiguin, eaige Norgga lágat dovddastan sápmelaččaid sierravuoigatvuođaid eatnamiidda ja luondduvalljodagaide, maidda gullet maiddái kollektiivvalaš vuoigatvuođat.
Norjassa säädettiin vuonna 2005 Finnmark-laki vastauksena saamelaisten monta vuotta kestäneeseen taisteluun ja osittain myös vastauksena Alta-Kautokeino-vesireitin kehittämiseen liittyvään kiistaan 1970-luvulla.
Norggas addojuvvui jagi 2005 Finnmárkkuláhka vástádussan sápmelaččaid máŋggaid jagiid bistán dáistaleapmái ja muhtumassii maiddái vástádussan riidui, mii laktásii Álaheaju-Guovdageainnu - eanu gárggiideapmái 1970-logus.
Tärkeää on se, että Finnmark-laki valmisteltiin tiiviissä yhteistyössä Norjan suurkäräjien ja saamelaiskäräjien kesken.
Dehálaš lea, ahte Finnmárkkuláhka válmmaštallamis Norgga stuorradiggi ja sámediggi barge lávga ovttas.
Finnmark-laki on silti joiltakin osin edelleen kiistanalainen saamelaisten keskuudessa, kuten jäljempänä kohdassa IV.
Goittotge Finnmárkkuláhka lea ain muhtun osiin riidduvuloš sápmelaččaid gaskavuođas, nugo maŋŋelis čuoggás IV.
(A)(3) todetaan.
(A)(3) gávnnahuvvo.
Vuoden 1978 poronhoitolakia uudistettiin vuonna 2007.
Jagi 1978 boazodoalloláhka ođasmahttojuvvui jagi 2007.
Uuden lain mukaan saamelaisilla on yksinoikeus poronhoitoon laidunalueilla, mutta oikeuden käyttämisen edellytyksenä on, että porot omistava yksityishenkilö on sidoksissa poronomistajaperheeseen.
Ođasmahtton lágas celkojuvvo, ahte sápmelaččain lea oktovuoigatvuohta boazodollui guohtoneatnamiin, muhto vuoigatvuođa geavaheami eaktun lea, ahte bohccuid priváhta sápmelaš eaiggádis lea čatnasupmi boazoeaiggátbearrašii.
Poronhoito-oikeus on nautintaoikeus, joka on voimassa tietyillä maa-alueilla niiden omistussuhteista riippumatta.
Vuoigatvuohta boazodollui lea geavahanvuoigatvuohta, mii lea fámus dihto eanaguovlluin das fuolakeahttá gii daid eaiggáduššá.
On syytä huomata, että vuonna 2007 lakiin tehdyillä uudistuksilla haluttiin nostaa siida tärkeäksi poronhoidon hallintatyökaluksi, jotta Norjan laki vastaisi paremmin saamelaisten perinteisiä maa-alueiden hallinnan käytäntöjä.
Lea dehálaš fuomášit, ahte jagi 2007 láhkaođasmahttimis váldojuvvui atnui siida mávssolaš boazodoalu hálddašanreaidun vai Norgga láhka čuovvu buorebut sápmelaččaid árbevirolaš eatnamiid hálddašeami.
Saamelaisten poronhoitoalue on noin 40 prosenttia koko Norjan pinta-alasta, ja se tarjoaa laidunmaan yli 200 000 porolle.
Sámi boazodoalloguovlu lea sullii 40 proseantta oppa Norgga eanaviidodagas, ja das leat guohtuneatnamat badjel 200 000 bohccui.
Poronhoitoon osallistuu Norjassa noin 2 800 saamelaista.
Bohccuiguin barget Norggas sullii 2 800 sápmelačča.
Norjan valtion edustajien ja saamelaiskäräjien väliset kuulemismenettelyt, allekirjoitettu 11.5.2005, kohta 2,
11.5.2005, čuokkis 2, viežžamis Interneahtas čujuhusas http://www.regjeringen.no/en/dep/fad/Selectedtopics/Sami-policy/midtspalte/PROCEDURES-FOR-CONSULTATIONS-BETWEEN-STA.html?id=450743.
Ibid.
Ibid..
, 3 § Tiettyjen saamelaisyhteisöjen oikeutta tulla kuuluksi niitä suoraan koskevissa asioissa ei ole kuitenkaan
, 3 § Dihto sámeservošiid vuoigatvuohta ráđđádallamiidda ii goittotge gula soahpamuššii dakkár áššiin, mat sáhttet
käsitelty kuulemissopimuksessa.
váikkuhit sidjiide njuolga.
Laki 17.6.2005 nro 85 Finnmarkin läänin maa-alueiden ja luonnonvarojen juridisista suhteista ja hallinnasta
Láhka geassemánu 17. beaivve 2005 nr 85 riektediliid ja eatnamiid ja luondduvalljodagaid hálddaheami birra
7 20.
20.
Norja oli ensimmäinen maa, joka ratifioi ILO:n sopimuksen nro 169 ja äänesti alkuperäiskansojen oikeuksia koskevan julistuksen hyväksymisen puolesta vuonna 2007.
Norga lei vuosttas riika, mii ratifierii ILO konvenšuvnna nr 169 ja jienastii álgoálbmogiid vuoigatvuođaid julggaštusa bealis jagi 2007.
Sen lisäksi Norja on sisällyttänyt kansalaisoikeuksia ja poliittisia oikeuksia koskevan kansainvälisen yleissopimuksen sekä taloudellisia, sosiaalisia ja sivistyksellisiä oikeuksia koskevan kansainvälisen yleissopimuksen omaan lainsäädäntöönsä.
Dasa lassin Norga lea čáhkadan nášuvnnalaš láhkan riikkaidgaskasaš konvenšuvnna siviila- ja politihkalaš vuoigatvuođain ja riikkaidgaskasaš konvenšuvnna ekonomalaš, sosiálalaš ja kultuvrralaš vuoigatvuođain.
Jos nämä lait ja Norjan muu lainsäädäntö ovat keskenään ristiriidassa, sovelletaan yleissopimusten säännöksiä.
Juos dát láhka ja Norgga eará lágat leat ruossalassii, heivehuvvojit konvenšuvnnaid njuolggadusat.
Norja on myös pannut täytäntöön kansallisten vähemmistöjen suojelua koskevan Euroopan neuvoston puiteyleissopimuksen (1995) sekä alueellisia kieliä tai vähemmistökieliä koskevan eurooppalaisen peruskirjan (1992).
Norga lea maiddái oassebeallin Eurohpa ráđi rápmakonvenšuvnnas nášuvnnalaš unnitloguid suodjaleami várás (1995) ja Eurohpa vuođđogirjjis guovlo- dahje unnitloguid gielaid váras (1992).
C. Ruotsi
C. Ruoŧŧa
Ruotsin perustuslakia on muutettu äskettäin siten, että saamelaiset on 1.1.2011 lähtien eksplisiittisesti tunnustettu omaksi kansakseen erotukseksi Ruotsin muista vähemmistöryhmistä.
Ruoŧa vuođđoláhka lea gieskat nuppástuhtton nu, ahte sápmelaččat leat 1.1.2011 rájes eksplisihtalaččat dovddastuvvon iežas álbmogin erohussan Ruoŧa eará veahádatjoavkkuin.
Saamelaiset olivat jo vuosien ajan toivoneet perustuslain mukaista tunnustamista kansaksi vähemmistön sijasta.
Sápmelaččat ledje juo máŋggaid jagiid sávvan vuođđolágas álbmogin dovddasteami veahádahkan dovddasteami sadjái.
Ruotsin hallitus on viime vuosina valmistellut lakiesitystä, jossa puututtaisiin saamelaisväestöä koskeviin kysymyksiin.
Maŋimuš jagiid Ruoŧa ráđđehus lea figgan gárvet láhkaevttohusa Sámi álbmogii guoski gažaldagain.
Lakiluonnosta on kuitenkin arvosteltu siitä, ettei siinä puututa tärkeimpiin saamelaisia koskeviin ongelmiin, erityisesti maa-alueiden ja luonnonvarojen käyttöä ja omistussuhteita koskeviin kysymyksiin, sekä siitä, ettei lakiesitystä laadittaessa ole kuultu saamelaisia.
Láhkahámus lea goittotge cuigojuvvon dan geažil, ahte dasa eai leat váldon mielde deháleamos sápmelaččaide guoski váttisvuođat, earenoamážit vuoigatvuođat eatnamiidda ja luondduvalljodagaide, ja maiddái danin, ahte láhkahápmosa gárvema oktavuođas sápmelaččaiguin ii leat ráđđádallojuvvon.
Ruotsin saamelaiskäräjät ja saamelaisten edustajat ovatkin torjuneet lakiesityksen.
Dan dihte Ruoŧa beale sámediggi ja sápmelaččaid ovddasteaddjit eai dohkkehan láhkaevttohusa.
Huhtikuussa 2010 järjestetyssä konferenssissa Ruotsin valtion edustajat kertoivat erityisraportoijalle, että saamelaiskäräjien ja muiden tahojen kannan vuoksi hallitus on päättänyt olla viemättä lakiesitystä eteenpäin, kunnes hallitus on keskustellut saamelaisten kanssa lakiesityksen sisällöstä.
Cuoŋománus lágiduvvon konfereanssas Ruoŧa stáhta ovddasteaddjit muitaledje spesiálaraporterejeaddjái, ahte sámedikki ja earáid oaiviliid geažil ráđđehus lea mearridan, ahte dat ii doalvvo láhkaevttohusa ovddosguvlui ovdalgo ráđđehus lea ságastallagoahtán sápmelaččaiguin láhkaevttohusa sisdoalus.
Saamelaiskäräjiä koskeva laki vuodelta 1993 määritteli Ruotsin saamelaiskäräjien pääasialliseksi tehtäväksi ” saamelaiskulttuuria koskevien asioiden valvonnan Ruotsissa ”.
Láhka sámedikkis jagis 1993 meroštalai Ruoŧa beale sámedikki váldodoaibman ” bearráigeahččat áššiid, mat gusket sámi kultuvrii Ruoŧas ”.
Ruotsin saamelaiskäräjät toimii sekä valtion laitoksena että vaaleilla valittavana edustuselimenä.
Ruoŧa beale sámediggi doaibmá sihke stáhta eiseváldin ja álbmotválljen orgánan.
Ruotsin saamelaiskäräjien perusluonteeseen ja siten saamelaisten itsemääräämisoikeuden edistämiseen liittyviä ongelmia käsitellään jäljempänä kohdassa (IV.)
Váttisvuođat, mat laktásit Ruoŧa beale sámedikki vuođđoiešvuođaide ja daninassii Sámi iešmearridanvuoigatvuođa ovddideapmái, gieđahallojuvvojit maŋŋelis čuoggás (IV.)
Saamelaiskäräjien täysistuntoon kuuluu 31 jäsentä, jotka valitaan neljäksi vuodeksi.
Sámedikki dievasčoahkkimii gullet 31 áirasa, geat válljejuvvojit njealji jahkái hávális.
Ruotsin saamelaiskäräjien tehtäviä ovat valtionavustusten jakaminen saamelaisjärjestöjen ja saamelaisten kulttuuriohjelmien tarpeisiin sekä muihin tarpeisiin, saamelaiskoulujen hallituksen valinta, saamen kielen aseman edistäminen, yhdyskuntasuunnitteluun – mukaan lukien poronhoito sekä maa-alueiden ja vesistöjen käyttö – osallistuminen sekä saamelaisten oloista tiedottaminen.
Ruoŧa beale sámedikki doaibman leat stáhtadoarjagiid juolludeapmi sámeservviide ja sápmelaččaid kulturprográmmaide ja maid eará doaimmaide, sámeskuvllaid stivrra nammadeapmi, sámegiela sajádaga ovddideapmi, servodatplánemii - masa gullet boazodoallu ja maid eatnamiid ja čáziid geavaheapmi – oassálastin ja diehtojuohkin sápmelaččaid diliin.
Vuonna 2007 monet poronhoitoon
Jagi 2007 boazodoalu máŋggat vástusuorggit sirdojuvvojedje Eanadoallodoaimmahagas sámediggái.
Ihmisoikeuslaki (Menneskerettsloven), 2 § (1999).
Olmmošvuoigatvuođaidláhka (Menneskerettsloven), 2 § (1999).
, 3 §.
, 3 §.
Ds. 2009:40 Laki saamelaiskäräjistä (Sametingslag) (1992:1433).
Ds. 2009:40 Sámediggeláhka (Sametingslag) (1992:1433).
, 1 luvun 1 §.
, 1 logu 1 §.
, 2 luvun 2 §.
, 2 logu 2 §.
, 2 luvun 1 §.
, 2 logu 1 §.
8 liittyvistä vastuista siirrettiin Ruotsin maatalousministeriöstä saamelaiskäräjille. Tästä merkittävästä kehitysaskelesta huolimatta ihmisoikeuskomitea on ilmaissut jatkuvan huolensa siitä, ” miten rajoitetusti saamelaiskäräjät voi osallistua päätöksentekoprosessiin saamelaisten maa-alueita ja perinteistä elinkeinotoimintaa koskevissa kysymyksissä ”.
8 bissovaš fuolas ” dan ráddjejuvvon vuogis, man mielde sámediggi oažžu oassálastit mearridanproseassaide, mat gusket sápmelaččaid eatnamiidda ja árbevirolaš ealáhusaide ”.
Ruotsin poronhoitolakiin vuodelta 1971 on kirjattu saamelaisten oikeus käyttää maaalueita ja vesistöjä omaksi ja porokarjan hyväksi tietyillä laissa määritetyillä maantieteellisillä alueilla.
Ruoŧa boazodoallolágas jagis 1971 lea celkojuvvon sápmelaččaid vuoigatvuohta geavahit eatnamiid ja čáziid alcceseaset ja sin bohccuide dihto lágas meroštallojuvvon geográfalaš guovlluin.
Ruotsissa porotalouden harjoittaminen on saamelaisten yksinoikeus, jonka edellytyksenä on kuuluminen saamelaiskylään (sameby) ja porotalouden harjoittaminen pääasiallisena elinkeinona.
Ruoŧas bohccuiguin bargan lea sápmelaččaid oktovuoigatvuohta, man eaktun lea čearu (sameby) miellahttovuohta ja bargan bohccuiguin váldoealáhussan.
Ruotsissa noin 3 000 saamelaista saa perinteisesti elantonsa poronhoidosta.
Ruoŧas leat sullii 3 000 sápmelačča, geat barget árbevirolaš boazodoaluin ealáhussan.
Porojen määrä on noin 250 000, ja poronhoitoalue on noin 40 % Ruotsin pintaalasta, joskin saatujen tietojen mukaan alue ei aivan kokonaan sovellu laidunmaaksi.
Bohccuid lohku lea sullii 250 000, ja boazodoalloguovlu lea sullii 40 % Ruoŧa viidodagas, vaikko doaimmahuvvon dieđuid mielde áibbas oppa guovlu ii heive guohtuneanan.
Ruotsi on pannut täytäntöön YK:n tärkeimmät ihmisoikeussopimukset ja äänestänyt alkuperäiskansojen oikeuksia koskevan julistuksen hyväksymisen puolesta vuonna 2007.
Ruoŧŧa lea oassebeallin ON deháleamos olmmošvuoigatvuođaidkonvenšuvnnain ja jienastan álgoálbmogiid vuoigatvuođaide guoski julggaštusa dohkkeheami bealis jagi 2007.
Ruotsi on myös ratifioinut kansallisten vähemmistöjen suojelua koskevan Euroopan neuvoston puiteyleissopimuksen sekä alueellisia kieliä tai vähemmistökieliä koskevan eurooppalaisen peruskirjan.
Ruoŧŧa lea maiddái ratifieren Eurohpa ráđi rápmakonvenšuvnna nášuvnnalaš unnitloguid suodjaleami várás ja Eurohpa vuođđogirjji guovlo- dahje unnitloguid gielaid váras.
Ruotsi ei ole kuitenkaan ratifioinut ILO:n sopimusta nro 169.
Ruoŧŧa ii leat goittotge ratifieren ILO konvenšuvnna nr 169.
Suomen perustuslaissa säädetään saamelaisten asemasta alkuperäiskansana sekä saamelaisten oikeudesta kulttuuri-itsehallintoon omalla kotiseutualueellaan sanamuodolla ” Saamelaisilla on saamelaisten kotiseutualueella kieltään ja kulttuuriaan koskeva itsehallinto ”.
Suoma vuođđolágas ásahuvvo sápmelaččaid sajádagas álgoálbmogin ja maid sápmelaččaid vuoigatvuođas kulturiešstivremii ruovttuguovllusteaset sátnehámiin ” Sápmelaččain lea sámiid ruovttuguovllus gillii ja kultuvrii guoski iešráđđen ”.
Laissa saamelaiskäräjistä vuodelta 1995 saamelaisten kotiseutualueella tarkoitetaan ” Enontekiön, Inarin ja Utsjoen kuntien alueita sekä Sodankylän kunnassa sijaitsevaa Lapin paliskunnan aluetta ”.
Sámediggelágas jagis 1995 meroštallojuvvo sámiid ruovttuguovlu: ” Eanodaga, Anára ja Ohcejoga gielddaid viidodagat ja maid Soađegili gieldda Sámi bálgosa viidodat ”.
Lakiin saamelaiskäräjistä on kirjattu Suomen saamelaiskäräjät. Se korvasi vuosina 1972–1995 toimineen saamelaisvaltuuskunnan, joka oli ensimmäinen vaaleilla valittu saamelaiselin Pohjoismaissa.
Sámediggelágain lea vuođđuduvvon sámediggi, mii buhttii jagiid 1972–1995 doaibman Sámi parlameantta, mii lei vuosttas válggain válljejuvvon sámeorgána Davviriikkain.
Saamelaiskäräjien 21 jäsentä ja neljä varajäsentä valitaan saamelaisten keskuudessa joka neljäs vuosi toimeenpantavilla vaaleilla.
Sámedikki 21 áirasa ja njeallje várreáirasa válljejuvvojit sápmelaččaid gaskavuođas juohke njealját jagi lágiduvvon válggain.
Saamelaiskäräjiä koskevan lain mukaisesti ” turvataan saamelaisille alkuperäiskansana omaa kieltään ja kulttuuriaan koskeva kulttuuri-itsehallinto ”.
Sámediggelágas ” dorvvastuvvo sápmelaččaide álgoálbmogin iežaset gillii ja kultuvrii guoski iešráđđen ”.
Lain mukaan saamelaiskäräjien tehtävänä on ” hoitaa saamelaisten omaa kieltä ja kulttuuria sekä heidän asemaansa alkuperäiskansana koskevat asiat ”.
Lágas celko, ahte sámedikki bargun lea ” dikšut sápmelaččaid iežaset gillii ja kultuvrii ja sin sajádahkii álgoálbmogin guoski áššiid ”.
Saamelaiskäräjät voi tehtäviinsä kuuluvissa asioissa tehdä viranomaisille aloitteita ja esityksiä sekä antaa lausuntoja.
Sámediggi sáhttá bargguidasas gulli áššiin dahkat eiseválddiide álgagiid ja evttohusaid ja maid addit cealkámušaid sámiid ruovttuguovllus.
Lisäksi laissa vahvistetaan, että viranomaisten tulee neuvotella saamelaiskäräjien kanssa ” kaikista laajakantoisista ja merkittävistä toimenpiteistä, jotka voivat välittömästi ja erityisellä tavalla vaikuttaa saamelaisten asemaan alkuperäiskansana ”, mukaan lukien valtion maiden, suojelualueiden ja erämaa-alueiden hoitoa, käyttöä, vuokrausta ja luovutusta koskevat asiat.
Dasa lassin lágas nannejuvvo, ahte eiseválddit galget ráđđádallat sámedikkiin ” buot viidát váikkuheaddji ja mearkkašahtti doaimmaid birra, mat sáhttet njuolga ja earenoamáš vugiin váikkuhit sápmelaččaid sajádahkii álgoálbmogin ”, dasa gullet maid ee. áššit, mat gusket stáhta eatnamiid, suodjalanguovlluid ja meahcceguovlluid dikšumii, geavaheapmái, láigoheapmái ja luohpadeapmái.
Vaikka laki
(A)(2) buktojuvvo ovdan.
CCPR / C / SWE.
CCPR / C / SWE.
/ CO/6, kappale 20 (7.5.2009).
/ CO/6, bihttá 20 (7.5.2009).
Poronhoitolaki (Rennäringslag) (1971:437) 17 § 121 § 4 § (974/1995) Ibid.
Boazodoalloláhka (Rennäringslag) (1971:437) 17 § 121 § 4 § (974/1995) Ibid..
29.
9 29.
Suomen nykyiseen lainsäädäntöön ei ole kirjattu eikä siinä anneta saamelaisille mitään erityisiä maaoikeuksia eikä yksinoikeuksia harjoittaa perinteisiä elinkeinoja saamelaisten kotiseutualueilla.
Dálá Suoma lágat eai dovddas eaige atte mangelágan earenoamáš eanavuoigatvuođaid sápmelaččaide eaige dovddas oktovuoigatvuođa Sámi álbmogii bargat árbevirolaš ealáhusaiguin juo sámiid ruovttuguovllus dahje dan olggobealde.
Lisäksi toisin kuin Norjassa ja Ruotsissa, poronhoitoa ei ole Suomessa rajattu saamelaisten elinkeinoksi, vaan sitä saavat harjoittaa kaikki poronhoitoalueella asuvat EU:n kansalaiset.
Dasa lassin Suomas boazodoallu ii leat ráddjejuvvon sápmelaččaid ealáhussan, nugo Norggas ja Ruoŧas, baicce dainna ožžot bargat buohkat Eurohpa uniovnnas ássi olbmot, geat orrot boazodoalloguovllus.
Suomen hallitus on omien sanojensa mukaan pyrkinyt moneen otteeseen ratkaisemaan saamelaisten maaoikeuksiin liittyvät ongelmat lainsäädännön keinoin, mutta ongelmia on tuottanut saamelaisten sekä muun samoilla alueilla asuvan ja samoja elinkeinoja harjoittavan väestön etujen tasapainottaminen.
Suoma ráđđehus cealká, ahte dat lea figgan máŋgii čoavdit sápmelaččaid eanavuoigatvuođaide laktáseaddji váttisvuođaid lágaid bokte, muhto váttisvuođaid lea buktán figgamuš dásset sápmelaččaid ja eará seamma guovllus ássi ja seamma ealáhusaiguin bargi olbmuid beroštumiid.
Vuoden 1990 poronhoitolain mukaan valtion viranomaisten on kuitenkin valtion maita koskevia, poronhoidon harjoittamiseen olennaisesti vaikuttavia toimenpiteitä suunnitellessaan neuvoteltava asianomaisen paliskunnan edustajien kanssa.
Jagi 1990 boazodoallolágas celkojuvvo, ahte stáhta eiseváldi galgá ráđđádallat áššáigullevaš bálgosiid ovddasteaddjiiguin goittotge dalle go pláne stáhta eatnamiidda guoski doaimmat, mat váikkuhit mearkkašahtti vugiin boazodollui.
Lisäksi viimeaikaiset hallituksen esitykset kaivoslain ja vesilain uudistamiseksi toisivat saamelaiskulttuurille jonkin verran suojaa, mukaan lukien vaatimukset siitä, että vaikutukset saamelaiskulttuuriin tulisi ottaa huomioon hankkeita arvioitaessa ennen kaivoslupien myöntämistä.
Dasa lassin easkkáš ráđđehusa árvalusat ruvkelága ja čáhcelága ođasmahttimis buvttašedje sámi kultuvrii muhtun muddui suoji, dasa gullet maid gáibádusat das, ahte ovdal ruvkelobiid mieđiheami galggašii guorahallat fitnu váikkuhusaid sámi kultuvrii ja váldit daid vuhtii lohpemieđiheamis.
Suomi on Norjan ja Ruotsin tapaan ratifioinut kaikki merkittävät YK:n ihmisoikeussopimukset sekä kansallisten vähemmistöjen suojelua koskevan puiteyleissopimuksen ja alueellisia kieliä tai vähemmistökieliä koskevan eurooppalaisen peruskirjan.
Nugo Norga ja Ruoŧŧage, de maiddái Suopma lea ratifieren buot mearkkašahtti ON olmmošvuoigatvuođaidkonvenšuvnnaid ja maid Eurohpa ráđi rápmakonvenšuvnna nášuvnnalaš unnitloguid suodjaleamis ja Eurohpa vuođđogirjji guovlo- dahje unnitloguid gielain.
Suomi on myös äänestänyt alkuperäiskansojen oikeuksia koskevan julistuksen hyväksymisen puolesta, mutta Suomi ei ole ratifioinut ILO:n sopimusta nro 169, vaikka YK:n sopimuselimet ovat sitä suositelleet ja sitä on suositeltu myös YK:n yleismaailmallisessa määräaikaistarkastelussa (Universal Periodic Review).
Suopma lea maid jienastan álgoálbmogiid vuoigatvuođaid julggaštusa beales, muhto Suopma ii leat ratifieren ILO konvenšuvnna nr 169, vaikke ON konvenšuvdnaorgánat leat ávžžuhan dahkat dan ja dat ávžžuhuvvui maiddái ON máilmmiviidosaš mearreáigeguorahallamis (Universal Periodic Review).
A. Itsemääräämisoikeus
A. Iešmearridanvuoigatvuohta
Vaikka saamelaisväestöä koskevat Pohjoismaiden lait ja politiikka ovat suhteellisen edistyneitä, saamelaisten itsemääräämisoikeuden täydelliselle toteutumiselle on edelleen esteitä sekä rajat ylittävillä että kansallisilla tasoilla.
Vaikke Sámi álbmogii guoski Davviriikkaid lágat ja politihkka leat viehka bures ovdánan, sápmelaččaid iešmearridanvuoigatvuođa dievaslaš ollašuvvamii leat goittotge hehttehusat sihke rájáidrasttildeaddji ja nášuvnnalaš dásis.
YK:n alkuperäiskansojen oikeuksia koskevan julistuksen 3 artiklassa todetaan seuraavasti: ” Alkuperäiskansoilla on itsemääräämisoikeus.
ON álgoálbmotjulggaštusa 3 artihkkalis nannejuvvo, ahte ” Álgoálbmogiin lea vuoigatvuohta iešmearrideapmái.
Tämän oikeuden perusteella ne määräävät vapaasti poliittisen asemansa ja kehittävät vapaasti taloudellisia, sosiaalisia ja sivistyksellisiä olojaan. ”
Dán vuoigatvuođa vuođul sii mearridit friddja iežaset politihkalaš sajádaga ja ovddidit friddja iežaset ekonomalaš, sosiála ja kultuvrralaš gárggiideami. ”
Tämä julistuksen artikla heijastaa Norjan, Ruotsin ja Suomen ratifioiman kansalaisoikeuksia ja poliittisia oikeuksia koskevan kansainvälisen yleissopimuksen sekä taloudellisia, sosiaalisia ja sivistyksellisiä oikeuksia koskevan kansainvälisen yleissopimuksen yhteistä 1 artiklaa.
Dát julggaštusa artihkal speadjalastá Davviriikkaid ráđđehusaid dohkkehan riikkaidgaskasaš siviila- ja politihkalaš vuoigatvuođaid konvenšuvnna ja maid riikkaidgaskasaš ekonomalaš, sosiálalaš ja kultuvrralaš vuoigatvuođaid konvenšuvnna, main guktuin dát lea oktasaš 1 artihkal.
Rajat ylittävä saamelaisten itsemääräämisoikeus
Iešmearridanvuoigatvuohta
Heti aluksi on syytä todeta, että saamelaisten edustajien mukaan saamelaisväestön tavoite suhteiden turvaamisesta eri maiden alueilla asuviin saamelaisiin ja saamelaisväestön itsemääräämisoikeuden yleisestä edistämisestä ei tarkoita sitä, että saamelaiset haluaisivat perustaa oman valtion.
Vuosttažettiin lea sudja dadjat, ahte sámi ovddasteaddjiid mielas sin ulbmilat sierra stáhtain ássi sápmelaččaid oktavuođaid dorvvasteamis ja Sámi álbmoga iešmearridanvuoigatvuođa oppalaš gárggiideamis ii mearkkaš dan, ahte sápmelaččat háliidit vuođđudit iežaset stáhta. Dákkár lahkonanvuohki iešmearridanvuoigatvuođa geavaheapmái lea
Tällainen lähestymistapa itsemääräämisoikeuden harjoittamiseen on yhdenmukainen YK:n alkuperäiskansojen oikeuksia koskevan julistuksen kanssa, jonka yleisestä rakenteesta ja erityisesti 46 artiklasta käy selvästi ilmi, että alkuperäiskansojen itsemääräämisoikeuden tulee toteutua valtioiden alueellisen eheyden tai poliittisen yhtenäisyyden puitteissa.
10 ovttalágan ON álgoálbmogiid vuoigatvuođaid julggaštusain, man oppalaš ráhkadusas ja earenoamážit 46 artihkkalis boahtá čielgasit ovdan, ahte álgoálbmogiid iešmearridanvuoigatvuohta berre ollašuvvat stáhtaid viidodagaid čavddisvuođa dahje politihkalaš oktilašvuođa olis.
Maailmassa on tähän asti vain vähän esimerkkejä erityisistä virallisista järjestelyistä, jotka edistäisivät tietyn alkuperäiskansan itsemääräämisoikeutta useiden valtioiden rajojen yli.
Máilmmis leat dán rádjai dušše uhcán ovdamearkkat earenoamáš, virggálaš ortnegiin, mat ovddidit dihto álgoálbmoga iešmearridanvuoigatvuođa rájáidrasttildeaddji vugiin.
Siirtyminen kohti tällaisia järjestelyjä on kuitenkin osa jo usean vuosikymmenen ajan jatkunutta kehitystä, joka haastaa olettamuksen siitä, että vain valtioiden rajat voivat toimia poliittisen järjestäytymisen ja vallan merkkeinä.
Sirdašuvvan dakkár ortnegiid guvlui leat goittotge oassi juo máŋggaid logiid jagiid joatkašuvvan ovdáneamis, mii hástá navdosa das, ahte dušše stáhtaráját sáhttet doaibmat politihkalaš ortniiduvvama ja válddi dovdomearkan.
Kuten edellä on esitetty, saamelaiset ovat pyrkineet merkittävästi edistämään kollektiivista itsemääräämisoikeuttaan kehittämällä rajat ylittäviä instituutioita ja hankkeita, ja he ovat tässä suhteessa saavuttaneetkin huomattavia edistysaskelia, mutta esteitä on yhä jäljellä.
Nugo ovdalis lea bukton ovdan, Sámi álbmot lea rahčan mearkkašahtti vugiin ovddidit kollektiivvalaš iešmearridanvuoigatvuođaset nu, ahte sii leat gárggiidan rájáidrasttildeaddji institušuvnnaid ja fitnuid, ja sii leat dán olis juksan ulbmiliiddiset dehálaš vugiin, muhto hehttehusat leat ain.
Erityisraportoijan käsityksen mukaan luonnos pohjoismaiseksi saamelaissopimukseksi muodostaa pääasialliset puitteet, joissa määritellään saamelaisväestön yhteiset tavoitteet, ja se on merkittävä osatekijä pyrkimyksissä edistää saamelaisten itsemääräämisoikeutta yhtenä kansana (sopimusluonnoksen selkeä puute tässä suhteessa on se, ettei se koske Venäjän federaation alueella asuvia saamelaisia).
Spesiálaraporterejeaddji áddejumi mielde davviriikkalaš sámekonvenšuvdnahámus láhčá váldorámaid, mainna meroštallojuvvojit Sámi álbmoga oktasaš ulbmilat, ja dat lea mearkkašahtti oassi rahčamušain ovddidit Sámi iešmearrideami álbmogin (konvenšuvdnahápmosa čielga váili dán olis lea dat, ahte dat ii gusto Ruošša federašuvnnas ássi sápmelaččaide).
Erityisraportoija ymmärtää hankaluudet, jotka liittyvät luonteeltaan näin uudentyyppisen asiakirjan valmisteluun.
Spesiálaraporterejeaddji ádde váttisvuođaid, mat laktásit iešvuođaidis bealis dánlágan ođđa áššebáhpára gárvemii.
Asiakirjaa on luonnehdittu eräänlaiseksi Pohjoismaiden ja saamelaisten väliseksi ” nykyaikaiseksi sopimukseksi ” (vaikka saamelaisten ei odotetakaan olevan virallisena sopijapuolena Pohjoismaiden ohella).
Lea daddjojuvvon, ahte áššebábir lea muhtunlágan Davviriikkaid ja Sámi álbmoga gaskasaš ” ođđaáigásaš soahpamuš ” (vaikke Sámi álbmot ii leatge virggálaš oassebeallin konvenšuvnnas nugo Davviriikkat leat).
Erityisraportoija jakaa silti useiden YK:n sopimuselinten ilmaiseman huolen pohjoismaisen saamelaissopimuksen käyttöönoton viivästymisestä.
Spesiálaraporterejeaddji geardduha máŋggaid ON konvenšuvdnaorgánaid fuola davviriikkalaš sámekonvenšuvnna atnuiváldima maŋŋoneamis.
Vuosia kestäneen kiistelyn jälkeen Norjan, Suomen ja Ruotsin valtioiden edustajat sekä maiden saamelaiskäräjien puheenjohtajat sopivat marraskuussa 2010 pohjoismaisen saamelaissopimuksen neuvottelumallista.
Jagiid joatkašuvvan nákku maŋŋá Norgga, Ruoŧa ja Suoma stáhtaid ovddasteaddjit ja maid sámedikkiid ságadoallit šiehtadalle skábmamánus 2010 davviriikkalaš sámekonvenšuvnna ráđđádallanmálles.
Sovitun mallin mukaisesti neuvottelut käydään kolmen valtuuskunnan välillä.
Sohppojuvvon málle mielde ráđđádallamat dollojuvvojit golmma sáttagotti gaskkas.
Kuhunkin valtuuskuntaan voidaan nimittää enintään kuusi jäsentä, ja niiden on koostuttava kyseisten valtioiden ja saamelaiskäräjien edustajista.
Iešguđege sáttagoddái sáhttet nammaduvvot eanemustá guhtta lahtu, ja dasa galget gullat áššáigullevaš stáhtaid ja sámedikkiid ovddasteaddjit.
Neuvottelujen on määrä alkaa vuonna 2011, ja ne on tarkoitus saattaa päätökseen viiden vuoden kuluessa.
Ráđđádallamat álggahuvvojit jagi 2011, ja ulbmilin lea geargat ráđđádallamiin viđa jagi áigge.
Saamelaisten itsehallinto kansallisella tasolla: saamelaiskäräjät
Sámiid iešstivrejupmi nášuvnnalaš dásis: sámedikkit
Saamelaiskäräjät on tärkein saamelaisten itsemääräämisoikeutta toteuttava elin Norjassa, Ruotsissa ja Suomessa.
Sámedikkit leat deháleamos sápmelaččaid iešmearridanvuoigatvuođa ollašuhtti orgánat Norggas, Ruoŧas ja Suomas.
Ne voivat myös toimia malleina muiden alkuperäiskansojen itsehallinnolle ja päätöksentekoon osallistumiselle, kun vastaavanlaisia instituutioita kehitetään eri puolilla maailmaa.
Dat sáhttet doaibmat dehálaš mállen eará álgoálbmogiid iešstivremii ja mearrádusdahkamii oassálastimii, go vástideaddji institušuvnnat gárggiiduvvojit miehtá máilmmi.
Tästä huolimatta saamelaiskäräjien riippumattomuutta ja
Dás fuolakeahttá lea ain dárbu lasihit sámedikkiid sorjjasmeahttunvuođa ja iešstivrenválddi ja lasihit maiddái dikkiid vejolašvuođaid oassálastit ja váikkuhit albmaláhkai Sámi álbmogii guoski mearrádusdahkamii Davviriikkain.
Ks.
38.
esim. E / SWE.
G. omd. E / SWE.
/ CO/5, kappale 15 (18.11.2008); CERD / C / SWE.
/ CO/5, bihttá 15 (18.11.2008); CERD / C / SWE.
/ CO/18, kappale 21 (21.8.2008).
/ CO/18, bihttá 21 (21.8.2008).
11 itsehallintovaltaa tulee edelleen kehittää ja niiden mahdollisuutta osallistua sekä aidosti vaikuttaa saamelaisväestöä koskevaan päätöksentekoon Pohjoismaissa tulee edelleen lujittaa.
11 Earenoamážit Suoma beale sámedikki lágain ásahuvvon doaibmaváldi rádjašuvvá áššiide, mat gustojit sámegillii, kultuvrii ja álgoálbmotsajádahkii.
Näilläkin alueilla saamelaiskäräjien vaikutusvalta on rajallinen; esimerkiksi kielisuunnittelusta vastaa kotimaisten kielten tutkimuskeskus, ja näitäkin tehtäviä ollaan siirtämässä yliopistoille.
Dáinge doaibmasurggiin sámedikki váikkuhanváldi lea ráddjejuvvon; ovdamearkka dihte giellaplánemis ovddasvástádus lea Ruovttueatnan gielaid dutkanguovddážis ja dáidge bargguid leat sirdimen universitehtaide.
Lisäksi saamelaiskäräjillä ei muutamia poikkeuksia lukuun ottamatta ole yleensä erityistä päätäntävaltaa maa-alueiden, vesistöjen ja luonnonvarojen käyttöön liittyvissä asioissa.
Dasa lassin moatti spiehkastaga haga sámedikkiin ii leat dábálaččat sierra mearridanváldi eatnamiidda, čázádagaide ja luondduvalljodagaide guoski áššiin.
Selkeiden kuulemisprosessien käyttöönotto on jossakin määrin helpottanut saamelaiskäräjien osallistumista saamelaisväestöä koskevaan päätöksentekoon. Kuten edellä kappaleessa 16 todetaan, Norjan valtio on allekirjoittanut Norjan saamelaiskäräjien (Sámediggi) kanssa kuulemista koskevan sopimuksen.
Čielga ráđđádallanproseassaid atnuiváldin lea muhtumassii álkidan sámedikki oassálastima Sámi álbmogii guoski mearrádusdahkamii, nugo ovdalis bihtás 16 gávnnahuvvo, Norgga stáhta lea vuolláičállán Norgga beale sámedikkiin ráđđádallansoahpamuša.
Norjan saamelaiskäräjien mukaan vaikka ” kuulemismenettelyt ovat lisänneet saamelaiskäräjien vaikutusvaltaa saamelaisväestöä koskevassa poliittisessa päätöksenteossa, kokemukset kuulemissopimuksesta ovat olleet vaihtelevia.
Sámediggi cealká, ahte vaikke ” ráđđádallamiid meannudanvuogit leat lasihan sámedikki váikkuhanválddi ráđđehusa sámepolitihkalaš mearrádusdahkamis, vásáhusat ráđđádallansoahpamuš atnimis leat molsašuddan.
Saamelaisten perinteiseen elämäntapaan ja elinkeinojen kehittämiseen liittyy edelleen haasteita ”.
Sápmelaččaid árbevirolaš eallinvuohkái ja ealáhusaid gárggiideapmái laktásit ain hástalusat.
Lisäksi Norjan saamelaiskäräjien edustajat ovat ilmaisseet huolensa siitä, että viranomaiset ovat toisinaan tehneet päätöksensä jo ennen varsinaista kuulemista.
Dasa lassin sámedikki ovddasteaddjit leat almmuhan fuolaset das, ahte ráđđehus lea muhtumin mearridan ášši juo ovdal albma ráđđádallamiid.
Erityisraportoijan näkemys on kuitenkin se, että asianmukaisesti toteutettuna kuulemismenettely on tärkeä työkalu saamelaisten oikeuksien kehittämisessä sekä saamelaisväestön ja Norjan valtion välisten suhteiden parantamisessa.
Spesiálaraporterejeaddji oaidnu lea goittotge dat, ahte go ráđđádallanmeannudeapmi čađahuvvo áššálaččat, de dat lea dehálaš reaidu sápmelaččaid vuoigatvuođaid gárggiideamis ja maid Sámi álbmoga ja Norgga stáhta oktavuođaid buorideamis.
Toisin kuin Norjalla, Ruotsin ja Suomen valtioilla ei ole omien saamelaiskäräjiensä kanssa sopimusta, jossa määriteltäisiin, miten ja missä olosuhteissa kuuleminen tulisi järjestää.
Nugo lea Norggas, de Ruoŧa ja Suoma stáhtain eai leat soahpamušat iežaset sámedikkiin, main mearriduvvošii, mo ja makkár diliin ráđđádallamiid galgá lágidit.
Suomen eduskunta on sovellettavan lainsäädännön mukaan velvollinen neuvottelemaan Suomen saamelaiskäräjien kanssa saamelaisia koskevista asioista, joskin Suomen saamelaiskäräjien edustajat ovat kertoneet erityisraportoijalle, että useimpiin edustajien valtiolle tekemiin esityksiin ja antamiin lausuntoihin ei ole saatu vastausta Suomen valtiolta edes asioissa, joiden yleisesti tunnustetaan kuuluvan saamelaiskäräjien asiantuntemuksen piiriin.
Suoma riikkabeivviin lea dálá lágaid mielde geatnegasvuohta ráđđádallat Suoma beale sámedikkiin sápmelaččaide guoski áššiin, vaikko sámedikki ovddasteaddjit leatge muitalan spesiálaraporterejeaddjái, ahte eanaš sin dahkan evttohusaide ja cealkámušaide ii leat boahtán vástádus Suoma stáhtas oppa dakkár áššiin, mat almmolaččat dovddastuvvojit gullat sámedikki áššedovdamuša vuollái.
Ruotsissa kuulemismenettely on sisällytetty saamelaisväestöä koskevaan lakiesitykseen (ks. kappale 22), jotta saamelaiskäräjien vaikutusmahdollisuutta lainsäädäntöprosesseissa ja muilla alueilla voitaisiin vahvistaa, mutta kuten edellä todettiin, lakiesitys on edelleen käsittelyssä.
Ruoŧas ráđđádallanmeannudeapmi gullá Sámi álbmogii guoski láhkaevttohussii (g. bihttá 22) vai sámedikkiid váikkuhanváldi láhkaásahanproseassain ja eará surggiin nanusmuvvá, muhto nugo ovdalis gávnnahuvvui, láhkaevttohus lea ain gieđahallama vuolde.
Tällaiset yhteisesti sovitut järjestelmät olisivat tärkeitä ja ne voisivat osittain lievittää saamelaisväestön huolta siitä, ettei se pääse riittävästi osallistumaan päätöksentekoon.
Spesiálaraporterejeaddjái muitaluvvon oktasaš fuolla lei dat, ahte sámedikkit bastet doaibmat ja mearridit iehčanassii dušše ráddjejuvvon vugiin Sámi álbmoga áššiin daidda lágain meroštallojuvvon doaibmaválddi ja bargguid geažil.
Laki kotimaisten kielten tutkimuskeskuksesta (48/1976, 591/1996)
Láhka ruovttueatnan gielaid dutkanguovddážis (48/1976, 591/1996).
Esimerkiksi Norjassa saamelaiskäräjät voi vuonna 2008 säädetyn rakennus- ja maankäyttölain nojalla esittää
Ovdamearkka dihte Norggas jagi 2008 addojuvvon plána- ja huksenlága vuođul Sámediggi sáhttá vuostálastit
virallisia vastalauseita saamelaisten kulttuuri- ja talouselämän kannalta merkittävien asioiden suunnittelussa.
sápmelaččaid kultur- ja ekonomalaš eallima dáfos mearkkašahtti áššiid plánema virggálaččat.
Yleismaailmallisen määräaikaistarkastelun (Universal Periodic Review) työryhmän raportti, Norja,
Máilmmiviidosaš mearreáigeguorahallama (Universal Periodic Review) bargojoavkku raporta, Norga,
A / HRC/13/5, kappale 24 (2010).
A / HRC/13/5, bihttá 24 (2010).
Erityisraportoijalle ilmaistu yhteinen huoli oli se, että saamelaiskäräjät pystyvät niille laissa säädettyjen valtuuksien ja tehtävien vuoksi vain rajoitetussa määrin toimimaan itsenäisesti ja tekemään itsenäisiä päätöksiä saamelaisväestöä koskevissa asioissa.
12 bokte sámedikkiid iehčanas doaibmaválddi sáhtášii lasihit dahje main dušše sámedikkiin okto livččii doaibmaváldi, earenoamážit Sámi álbmogii dehálaš áššiin.