pere/sami_parallel huggingface dataset:
Täytyy sanoa, että meillä oli erinomainen ryhmä ja teimme todella paljon töitä työryhmän mietinnön eteen.
Ferte dadjat, ahte mii leimmet earenoamáš buorre joavku ja barggaimet duođaid olu bargojoavkku smiehttamuša áigái oažžuma várás.
Työmme perustui saamelaiskäräjien vaalikauden toimintaohjelmaan, kansainvälisiin velvoitteisiin ja saamelaiskäräjien hallituksen kannanottoon.
Min bargu vuođđuduvai sámedikki válgaáigodaga doaibmaprográmmii, riikkaidgaskasaš álbmotrievtti geatnegasvuođaide ja sámedikki stivrra cealkámuššii.
Olo on helpottunut, koska työ on saatu päätökseen.
Dilli lea geahppánan, daningo bargu lea gárvánan.
Odotan saamelaisten suhtautumista työmme tuloksiin suurella mielenkiinnolla.
Vuorddán stuora beroštumiin maid sápmelaččat jurddahit bargomet bohtosiin.
Saamelaisten kannalta esitykset ovat tärkeitä.
Sápmelaččaid dáfus evttohusat leat dehálaččat.
Toteutuessaan laki estäisi saamelaisten sulautumisen suomalaiskulttuuriin.
Olláhuvvamis mielde láhka easttálii sápmelaččaid suddama suopmelaš kultuvrii.
Tärkein esitys on saamelaismääritelmän muuttaminen.
Deháleamos evttohus lea sápmelaš meroštallama rievdadeapmi.
Myös saamelaista kulttuuri-itsehallintoa, vaalijärjestelmää ja saamelaisten mahdollisuutta vaikuttaa saamelaiskäräjien päätöksiin kehitetään.
Maiddái sámi kulturiešstivrejupmi, válgavuogádat ja sápmelaččaid vejolašvuohta váikkuhit sámedikki mearrádusaide gárgehuvvojit.
Tarve saamelaiskäräjälain uudistamiseksi oli suuri.
Dárbu sámediggelága ođasnuhttimii lei stuoris.
Lainsäädäntömme oli vanhentunutta ja toisaalta kulttuuri-itsehallintoamme rajoittavaa, koska laissa ja asetuksessa säädettiin hyvin tarkasti henkilöstöstä ja esimerkiksi vaalilautakunnan henkilöstön palkkaukseen tuli pyytää oikeusministeriön lupa.
Ovddit láhka lei boarásnuvvan ja nuppe dáfus dat ráddjii min kulturiešstivrema, daningo lágas ja ásahusas mearriduvvui hui dárkket bargiin ja ovdamearkkadihte válgalávdegotti bargiid bálkáheapmái galggai jearrat vuoigatvuohtaministeriija lobi.
Nämä puutteet on esityksessä nyt korjattu.
Dát váillit leat evttohusas dál divvojuvvon.
Kaikkein tärkein työryhmän esitys oli saamelaismääritelmän muuttaminen vastaamaan saamelaisyhteisön omaa käsitystä saamelaisuudesta.
Buot deháleamos bargojoavkku evttohusain lei sápmelašmeroštallama earáhuhttin dávistit sámi servoša iežas ipmárdussii sápmelašvuođas.
Nykyinen saamelaismääritelmä on luonut tilanteen, joka on jakanut saamelaisia ja suomalaisia ja mahdollistanut suomalaisten uudisasukkaiden jälkeläisten pääsemisen saamelaiskäräjien vaaliluetteloon.
Dáláš sápmelašmeroštallan lea dahkan dili, mii lea juohkán sápmelaččaid ja suopmelaččaid ja dahkan vejolažžan suopmelaš ođđaorruid maŋisboahttiid beassama sámedikki válgalogahallamii.
Uusi määritelmä koskee vain uusia saamelaiskäräjien vaaliluetteloon hakeutuvia henkilöitä eikä määritelmä edellytä mitään toimenpiteitä saamelaiskäräjien vaaliluettelossa jo olevilta henkilöiltä.
Ođđa meroštallan guoská dušše ođđa olbmuid, geat ohcet sámedikki válgalogahallamii, iige meroštallan gáibit maidege doaibmabijuid olbmuin, geat juo leat sámedikki válgalogahallamis.
Kuvassa saamelaiskäräjälain uudistamista valmistelleen työryhmän puheenjohtaja Riitta-Leena Paunio, oikeusministeri Anna-Maja Henriksson ja allekirjoittanut Helsingissä pidetyssä mietinnön luovutustilaisuudessa.
Govas sámediggelága ođasnuhttinbargojoavkku ságadoalli Riitta-Leena Paunio, vuoigatvuohtaministtar Anna-Maja Henriksson ja mun Helssegis dollojuvvon luobahandilálašvuođas.
Työryhmä otti saamelaismääritelmän muuttamisessa huomioon kansanvälisoikeudellisen kehityksen kuten YK:n alkuperäiskansajulistuksen sekä rotusyrjintäkomitean suositukset.
Bargojoavku válddii sápmelašmeroštallama earáhuhttimis vuhtii riikkaidgaskasaš álbmotrievtti gárganeami dego maid ON:a álgoálbmotjulggaštusa ja nállevealahankomitea ávžžuhusaid.
Saamelaiskäräjälakia säädettäessä vuonna 1995 lakiin otettiin nk. lappalaiskriteeri saamelaisten vastuksesta huolimatta.
Sámediggelága mearridettiin jagi 1995 láhkii váldojuvvui ng. lappalaškriteara sápmelaččaid vuostálastimis fuolakeahttá.
Silloin laki loukkasi saamelaisten itsemääräämisoikeutta ja saamelaisten oikeutta ylläpitää omaa kulttuuriaan.
Dalle láhka loavkidii sápmelaččaid iešmearridanrievtti ja sápmelaččaid vuoigatvuođa bajásdoallat iežaset kultuvrra.
Nyt Suomella on mahdollisuus korjata tekemänsä virheet ja hyväksyä työryhmän yksimielinen esitys saamelaismääritelmän muuttamiseksi.
Dál Suomas lea vejolašvuohta divvut iežas dahkan meattáhusaid ja dohkkehit bargojoavkku ovttamielalaš evttohusa sápmelašmeroštallama rievdadeami várás.
Esitys voi tulla herättämään paljon vastustusta saamelaisten kotiseutualueen suomalaisten keskuudessa, mutta asia koskee vain ja ainoastaan saamelaisia ja saamelaiskulttuurin tulevaisuutta.
Evttohus sáhttá bohciidahttit olu vuostálastima sámi ruovttuguovllu láddelaččaid gaskavuođas, muhto ášši guoská duššebeare sápmelaččaid ja sámi kultuvrra boahtteáiggi.
Työryhmän esitys muuttaa saamelaismääritelmää vahvistaa saamelaisten itsestään pitävän käsityksen saamelaisuudesta.
Bargojoavkku evttohus earáhuhttit sápmelašmeroštallama nanne sápmelaččaid iežaset ipmárdusa sápmelašvuođas.
Saamelaisuus edellyttää yhteyttä omaan saamelaissukuun, saamen kieleen ja saamelaiskulttuuriin.
Sápmelašvuohta gáibida oktavuođa iežas sámi sohkii, sámegillii ja sámi kultuvrii.
Saamelaiskulttuuria, joka sisältää myös saamen kielen, ei voi oppia kirjoista tai verorekistereistä, vaan se on sukupolvelta toiselle sukuyhteisössä siirtyvää perintöä.
Sámi kultuvrra, mii sisdoallá maid sámegiela, ii sáhte oahppat girjjiin dehe gávdnat vearroregistaris, muhto dat lea árbi, mii sirdása sohkaservošis buolvvas nubbái.
Ja vähintään ensimmäisen polven ja kolmannen polven on tullut kohdata.
Ja unnimusat vuosttaš buolva ja goalmmát buolva leaba ferten deaivvadit.
Jotta saamelaiskulttuuri voi säilyä omana, erityisenä alkuperäiskansakulttuurinaan saamelaismääritelmän on muututtava kuten työryhmä on esittänyt.
Vai sámi kultuvra sáhttá seailut iežas, earenoamáš álgoálbmotkultuvran sápmelašmeroštallan ferte rievdaduvvot dakkárin dego bargojoavku lea evttohan.
Saamelaiskäräjät olisi toivonut, että se olisi viimeinen valituselin saamelaisuudesta päätettäessä.
Sámediggi livččii sávvan, ahte dat livččii maŋimus váidalanorgána go sápmelašvuođas mearriduvvo.
On saamelaisten asia päättää, ketkä ovat saamelaisia ja tulkita saamelaiskäräjälakia.
Sápmelaččaid áššihan dat lea mearridit geat leat sápmelaččat ja dulkot sámediggelága.
Työryhmässä ei löytynyt tähän esitykseen yksimielisyyttä.
Bargojoavkkus ii gávdnon dán evttohussii ovttamielatvuohta.
Saamelaiskäräjien edustajat eivät kuitenkaan jättäneet eriävää mielipidettä mietintöön, koska se olisi voinut vaarantaa koko mietinnön esitysten toteutumisen, mutta näkemyksemme kirjattiin lain yksityiskohtaisiin perusteluihin.
Sámedikki ovddasteaddjit eait goitge guođđán sierra oaivila smiehttamuššii, daningo dat livččii bidjan vára vuollái oba smiehttamuša evttohusaid olláhuvvama, muhto min oainnut registrerejuvvoje lága bienalaš ákkaide.
Saamelaiskulttuuria ei ole tarkasti määritelty tätä ennen lainsäädännössä.
Sámi kultuvra ii leat dárkket meroštallojuvvon dán ovdal lágain.
Hallituksen esityksessä perustuslaiksi saamelaiskulttuuriin on luette kieli ja perinteiset elinkeinot kuten poronhoito, kalastus ja metsästys.
Ráđđehusa evttohusas vuođđoláhkan sámi kultuvrii leat lohkkon giella ja árbevirolaš ealáhusat dego boazodoallu, guolástus ja meahccebivdu.
Koska saamelaiskulttuuria ei ole määritetty lainsäädännössä, se on aiheuttanut epäselvyyttä viranomaisissa ja saamelaiskulttuurina onkin voitu pitää vain kieltä.
Go sámi kultuvra ii leat meroštallojuvvon lágas, de dat lea dagahan eahpečielggasvuođa eiseválddiid olis ja sámi kultuvran lea sáhttán adnot duššebeare giella.
Työryhmä on tehnyt laajan määritelmän siitä, mitä saamelaiskulttuuriin kuuluu.
Bargojoavku lea hábmen viiddes meroštallama das, mii sámi kultuvrii gullá.
Määritelmä ei ole kuitenkaan poissulkeva.
Meroštallan ii leat goitge eretgokči.
Lain pykälä on todella tärkeä, koska se ohjaa niin yhteistoimintavelvoitetta kuin korkeinta hallinto-oikeuttakin, kun se käsittelee mahdollisia saamelaiskäräjien vaaliluetteloon hakeutumisesta tehtyjä valituksia.
Lága paragráfa lea duođaid dehálaš, daningo dat stivre nu ovttasbargangeatnegasvuođa dego alimus hálddahusrievttinai, go dat gieđahallá vejolaš váidalusaid, mat dahkkojit sámedikki válgalogahallamii ohcaleamis.
Määritelmä on tältä osin todella tärkeä, koska mitä tahansa ei voi pitää saamelaiskulttuuriin kuuluvana.
Meroštallan lea dán dáfus duođaid dehálaš, daningo mii beare ii sáhte adnot gullat sámi kultuvrii.
Saamelaisten oikeusturva myös paranee, koska jatkossa vaaliluetteloon voisi hakeutua jatkuvasti eikä vain vaalivuonna.
Sápmelaččaid riektedorvu maid buorrána, daningo boahttevuođas válgalogahallamii sáhttá ohcalit geažos áigge iige dušše válgajagi.
Vaalilautakunnassa tulee myös olla jäseniä kaikista kolmesta saamelaisesta kieli- ja kulttuuriryhmästä, siis inarin-, koltan- ja pohjoissaamelaisista ryhmistä.
Válgalávdegottis galget leat maid áirasat golmma sámi giella- ja kulturjoavkkus, anáraš-, nuortalaš ja davvisápmelaš joavkkuin.
Toinen merkittävä työryhmän esittämä uudistus on neuvotteluvelvoitteen korvaaminen yhteistoimintavelvoitteella.
Nubbi mávssolaš bargojoavkku evttohan ođastus lea ráđđádallangeatnegasvuođa buhtten ovttasbargangeatnegasvuođain.
Yhteistoimintavelvoite ohjaa saamelaiskäräjien ja viranomaisten välisiä neuvotteluja tarkemmin kuin nykyisen lain muotoilu.
Ovttasbargangeatnegasvuohta stivre sámedikki ja eiseválddiid gaskavuođa ráđđádallamiid dárkileappot go dáláš lágas lea hábmejuvvon.
Yhteistoimintavelvoitteen tarkoitus on löytää viranomaisten ja saamelaiskäräjien välille yhteisymmärrys käsiteltävästä asiasta.
Ovttasbargangeatnegasvuođa ulbmil lea gávdnat eiseválddiid ja sámedikki gaskii oktasaš ipmárdusa gieđahallanvuloš áššiin.
Neuvottelut eivät olisi vain teknistä mielipiteen vaihtoa vaan ne velvoittavat niin saamelaiskäräjiä kuin viranomaisia ymmärtämään toistensa näkökulmia ja perustelemaan päätöksensä paremmin.
Ráđđádallamat eai livčče dušše teknihkalaš oaivillonohallamat, muhto dat geatnegahttet sihke sámedikki ja eiseválddiid ipmirdit nuppiideaset geahččanguovlluid ja ákkastallat mearrádusaideaset buorebut.
Lain muutos parantanee viranomaistoiminnan laatua, koska saamelaisiin vaikuttavat päätökset on perusteltava tarkemmin ja esitysten vaihtoehtoja on selvitettävä paremmin.
Láhkarievdadus buorida eiseváldidoaimma šlája, daningo mearrádusat, mat váikkuhit sápmelaččaide, galget ákkastallojuvvot dárkileappot ja evttohusaid molssaeavttut galget čielggaduvvot buorebut.
Yhteistoimintavelvoite helpottaa myös viranomaisten toimintaa koska laki ohjaa nykyistä selvemmin neuvottelujen tarkoitusta ja tavoitteita.
Ovttasbargangeatnegasvuohta álkida maid eiseválddiid doaimma, daningo láhka stivre dáláža čielgaseappot ráđđádallamiid dárkkuhusa ja ulbmiliid.
Työryhmä esittää saamelaiskäräjien parlamentarismin kehittämistä.
Bargojoavku evttoha sámedikki parlamentárismma gárgeheami.
Saamelaisilla olisi mahdollisuus tehdä saamelaiskäräjille aloite ja saamelaiskäräjien olisi lain mukaisesti otettava asia käsiteltäväksi.
Sápmelaččain livččii vejolašvuohta dahkat sámediggái álgaga ja sámediggi galggalii lága mielde váldit ášši gieđahallamii.
Uskon, että tämä mahdollisuus lisää saamelaisten kiinnostusta politiikkaan ja parantaa saamelaiskäräjien toimintaa.
Jáhkán, ahte dát vejolašvuohta lasiha sápmelaččaid beroštumi politihkkii ja buorida sámedikki doaimma.
Saamelaiskäräjille esitetään puhemiehistöä ja päätoiminen puheenjohtaja johtaa saamelaiskäräjien hallitusta.
Sámediggái evttohuvvojit sáhkaolbmot, ja váldodoaibmasaš ságadoalli jođiha sámedikki stivrra.
Päätoimisen puheenjohtajan peräkkäiset kaudet rajataan kolmeen.
Váldodoaibmasaš ságadoalli maŋŋálas áigodagat ráddjejuvvojit golmma áigodahkii.
Tämä on erinomainen uudistus, se estää saamelaiskäräjiä henkilöitymästä liikaa ja kehittää yleiskokouksen roolia ja asemaa.
Dát lea earenoamáš buorre ođastus, dat eastá sámedikki gehččot dušše persovnna bakte ja dat gárgeha dievasčoakkáma rolla ja sajádaga.
Toinen tärkeä uudistus on saamelaiskäräjien vaalijärjestelmän kehittäminen ja saamelaisten äänestäjien oikeusturvan turvaaminen.
Nubbi dehálaš ođastus lea sámedikki válgaođastusa gárgeheapmi ja sápmelaš jienasteddjiid riektedorvvu sihkkarastin.
Nykyisen kolmen sijasta ehdokkaalla tulee olla kymmenen saamelaisen muodostama vaaliyhdistys.
Dáláš golmma sajes evttohasas galgá leat logi sápmelačča ráhkadan válgaovttastus.
Vaaliyhdistykset voivat muodostaa myös yhteislistoja.
Válgaovttastusat sáhttet ráhkadit maid oktasašlisttuid.
Tämä on ensimmäinen askel siihen, että saamelaiskäräjien vaalit saadaan parlamentaarisemmaksi ja äänestäjille tietoa ehdokkaiden poliittisista kannoista nykyistä paremmin.
Dát lea vuosttaš lávki dasa, ahte sámedikki válga ožžojuvvo parlamentáralaččabun ja jienasteddjiide diehtu evttohasaid politihkalaš oaiviliin dáláža buorebut.
Pitkän ajan tähtäimenä tulee olla omien saamelaispuolueiden perustaminen.
Guhkit áigge ulbmilin galgá leat iežas sámi bellodagaid vuođđudeapmi.
Työryhmän ehdotus mukaan saamelaiskäräjillä tulee olemaan itsenäinen päätösvalta saamelaiskäräjien virkoihin ja niiden kelpoisuusehtoihin.
Bargojoavkku evttohusa mielde sámedikkis galgá leat iehčanas mearridanváldi sámedikki virggiin ja daid dohkálašvuođa eavttuin.
Näistä säädettäisiin saamelaiskäräjien työjärjestyksessä.
Dáin mearriduvvolii sámedikki bargoortnegis.
Saamelaisten kotiseutualueen pitkät etäisyydet on otettu myös huomioon ja kokouksia voi pitää myös videoneuvotteluilla.
Sámi ruovttuguovllu guhkes gaskkat leat váldon maid vuhtii ja čoakkámat sáhttet dollojuvvot maid videoráđđádallamiid bakte.
Saamelaiskäräjät tulisi täysin kirjanpito- ja tilintarkastuslain piiriin, mikä parantaa saamelaiskäräjien hallinnon läpinäkyvyyttä.
Sámediggi boađálii dievaslaččat girje- ja rehketdoallolága ollái, mii buorida sámedikki hálddahusa čađačuovgivuođa.
Nämä ehdotukset lisäävät saamelaiskäräjien mahdollisuutta kehittää omaa toimintaansa nykyistä tarkemmin.
Dát evttohusat lasihit sámedikki vejolašvuođa gárgehit iežas doaimma dáláža buorebut.
Työryhmä on tehnyt esityksensä hallituksen esityksen muotoon ja arvioinut niiden vaikutuksia.
Bargojoavku lea dahkan evttohusaidis ráđđehusa evttohusa hápmái ja árvvoštallan dan váikkuhusaid.
Jotkin esitykset edellyttävät saamelaiskäräjien rahoituksen lisäämistä.
Muhtin evttohusat gáibidit sámedikki ruhtadeami lasiheami.
Kokonaisuutena työryhmän esitys on ihmisoikeusmyönteinen.
Ollisvuohtan bargojoavkku evttohus lea olmmošrivttiid dáfus miehtemielalaš.
Esitys toimeenpanee pääministeri Jyrki Kataisen hallitusohjelman tavoitetta kehittää saamelaisten perustuslaillista itsehallintoa.
Evttohus olláhuhttá oaiveministtar Jyrki Kataisa ráđđehusprográmma ulbmila gárgehit sápmelaččaid vuođđolágalaš iešstivrema.
Esitys myös tukee Suomen kansainvälisten velvoitteiden toteutumista.
Evttohus maid doarju Suoma riikkaidgaskasaš geatnegasvuođaid olláhuvvama.
Esitys parantaa toteutuessaan Suomen kansainvälistä asemaa ihmisoikeuksissa ja lisää Suomen ulkopolitiikan uskottavuutta.
Evttohus buorida olláhuvvamis mielde Suoma riikkaidgaskasaš sajádaga olmmošrivttiin ja lasiha Suoma olgoriikkapolitihka jáhkehahttivuođa.
Esitys ei kuitenkaan ratkaise Ilo 169-sopimuksen ratifiointia vaan se on ratkaistava erikseen.
Evttohus ii goitge čoavdde Ilo 169-soahpamuša ratifiserema, muhto dat galgá čovdojuvvot sierra.
Kun saamelaisesta kulttuuri-itsehallinnosta säädettiin ensimmäisen kerran, siitä oli tarkoitus tehdä dynaamisesti kehittyvä.
Go sámi kulturiešstivremis mearriduvvui vuosttaš geardde, de das galggai dahkkojuvvot dynámalaččat ovdáneaddji.
Kehitys pysähtyi tähän päivään asti ja toivon, että kehitys jatkuu dynaamisena tämän lakiesityksen jälkeenkin.
Ovdáneapmi bisánii otná beaivái ja sávan, ahte ovdáneapmi joatkahuvvá dynámalažžan dán láhkaevttohusa maŋŋelnai.
Yle Sápmi on uutisoinut näyttävästi saamelaiskäräjälakityöryhmän ehdotuksista.
Yle Sápmi lea ráhkadan ođđasiid oinnolaččat sámediggelága ođasnuhttinbargojoavkku evttohusain.
Olen siitä hyvin iloinen.
Lean das hui ilolaš.
Asiaa on kommentoitu uutisissa myös paljon, vaikka tuntuu että kommentoijat eivät ole perehtyneet riittävästi mietintöön tai sen perusteluihin.
Ášši lea kommenterejuvvon ođđasiin olu, vaikko orru leame nu ahte kommenterejeaddjit eai leat oahpásnuvvan dárbahassii olu smiehttamuššii dehe dan vuođuštusaide.
Yle Sápmin haastattelussa työryhmän esityksen on väitetty lisäävän saamelaiskäräjien hallituksen valtaa.
Yle Sápmi jearahallamis bargojoavkku evttohus lea čuoččuhuvvon lasihit sámedikki stivrra válddi.
Työryhmän esitys sitä vastoin lisää yleiskokouksen valtaa.
Bargojoavkku evttohus baicca lasiha dievasčoakkáma válddi.
Yleiskokous käsittelisi valitukset saamelaiskäräjien vaaliluettelon täydentämisestä.
Dievasčoakkán gieđahalalii váidalusaid sámedikki válgalogahallama dievasmahttimis.
Nykyisin hallitus käsittelee valitukset.
Dálá lága mielde stivra gieđahallá váidalusaid.
Lisäksi yleiskokouksen asemaa saamelaiskäräjien politiikkaa ohjaavana elimenä vahvistettaisiin, koska yleiskokouksen tehtävistä säädettäisiin tarkemmin laissa.
Dasa lassin dievasčoakkáma sajádat sámedikki politihka stivrejeaddji orgána nannejuvvolii, daningo dievasčoakkáma bargguin mearriduvvolii dárkileappot lágas.
Nykyisessä laissa yleiskokoukselle ei ole annettu juurikaan muita tehtäviä kuin kertomuksen ja tilinpäätöksen hyväksyminen, budjetin päättäminen ja vaalikauden toimintaohjelman hyväksyminen.
Dálá lágas dievasčoakkámii eai leat addojuvvon jur eará barggut go muitalusa ja rehketdoalloloahpaheami dohkkeheapmi, bušeahta mearrideapmi ja válgaáigodaga doaibmaprográmma mearrideapmi.
Parlamentarismi ja yleiskokouksen ohjausvalta ja poliittinen toiminta tehostuisi saamelaiskäräjien puhemiehistön myötä.
Parlamentarisma ja dievasčoakkáma stivrenváldi ja politihkalaš doaibma šattalii áhpaseabbon sámedikki sáhkaolbmuid mielde.
Saamelaisradion haastatteluissa on kommentoitu saamelaismääritelmää siten, että esityksen perusteluihin ei ole ehditty riittävästi perehtyä.
Sámi radio jearahallamiin lea maid kommenterejuvvon sámi merioštallama nu ahte evttohusa ákkaide ii leat háhppehuvvon vuojulduvvat dárbahassi bures.
On epäilty sitä, miten saamelaiskulttuurin oppiminen sukuyhteisössä oikein tapahtuu.
Lea eahpiduvvon dat mot sámi kultuvrra oahppan sohkaservošis dáhpáhuvvá.
Vanha sanontahan kuuluu, että lapsen kasvattamiseen tarvitaan koko kylä.
Boares dadjanvuohkihan dadjá, máná šaddadeapmái dárbbahuvvo oba siida.
Saamelaisyhteisössä tämä sanonta on pitänyt paikkaansa kautta historian.
Sámi servošis dát dadjanvuohki lea doallan deaivása historjjá čađa.
Saamelaiskulttuuria ovat lapsille opettaneet ja opettavat edelleen isovanhemmat, tädit, sedät, serkut, sisarukset vanhempien lisäksi.
Sámi kultuvrra leat mánáide oahpahan ja oahpahit ain áhkut ja ádját, muoŧát, goaskkit, siesát, čeažit, eagit, ednot, oambealet ja vilbealet váhnemiid lassin.
Saamelaiskulttuuri on sukukeskeinen kulttuuri ja saamelaismääritelmä ilmentää tätä yhteisöllistä sidosta.
Sámi kultuvra lea ain sohkaguovdasaš kultuvra ja sápmelašmeroštallan čájeha ja dovddaha dán searvvušlaš čanastaga.
Saamelaiskulttuurin säilyminen edellyttää myös sosiaalisen järjestelmämme säilymistä.
Sámi kultuvrra seailun gáibida maid sosiála vuogádahkámet seailuma.
Saamelainen sukulaisuusterminologia, jossa erotetaan vanhempien sisarukset omilla termeillään ja tunnistetaan viisi eri sukupolvea ilmentää tätä sukuyhteyttä ja sosiaalista järjestelmää.
Sámi sohkavuohtaterminologiija, mas sirrejuvvojit váhnemat oappážat sierra dearpmaiguin ja dovdojuvvojit vihtta buolvva čájeha dán sohkagullevašvuođa ja sosiála vuogádaga.
Minä ja suurin osa saamelaisista on oppinut saamelaiskulttuurin, siihen liittyviä perinteitä, kielen ja elinkeinoja sukuyhteisössä - jokainen sukulainen on opettanut erityisesti niitä taitoja ja tietoja, jotka he hallitsevat parhaiten.
Mun ja eatnasat sápmelaččain leat oahppan sámi kultuvrra, dan árbevieruid, giela ja ealáhusaid sohkaservošis – juohke fuolki lea oahpahan earenoamážit daid máhtuid ja dieđuid, maid sii máhttet buoremusat.
Sukuyhteisö on suomenkielisessä hieman vieras käsite, ja se jos mikä, voi aiheuttaa hämmennystä.
Sohkasearvvuš lea suomagielas veaháš amas doaba, ja dat jos mii, sáhttá dagahit moivvi.
Saamelaiskulttuurissa käsite on mitä luonnollisin.
Sámi kultuvrras doaba lea nu lunddolaš go juo sáhttá.
On tärkeää, että työryhmän ehdotuksista keskustellaan saamelaisyhteisössä ja saamelaisjärjestöt olisivat aktiivisia asiassa.
Livččii dehálaš, ahte bargojoavkku evttohusain ságastallojuvvo sámi servošis ja sámi searvvit livčče aktiivvalaččat áššis.
Toivon kuitenkin keskusteluun osallistuvien muistavan sen, että vaikka työryhmän ehdotus on kompromissi, se kuitenkin kehittää merkittävästi saamelaisten asemaa.
Sávan goitge ságastallamii oassálastiid muitit dan, ahte vaikko bargojoavkku evttohus lea kompromissa, de dat goitge buorida mearkkašahtti ládje sápmelaččaid sajádaga.
Lain jatkovalmistelussa on vaikea odottaa mietintöön parannuksia ja painetta voi tulla joistakin ministeriöistä, saamelaisten kotiseutualueen kunnista ja saamelaisten oikeuksia vastustavilta tahoilta heikentää merkittävästi nykyistä esitystä erityisesti yhteistoimintavelvoitetta ja saamelaismääritelmää.
Lága joatkkaválmmaštallamis lea váttis vuordit smiehttamuššii buorádusaid ja deaddu sáhttá boahtit ministeriijain, sámi ruovttuguovllu suohkaniin ja sámiid rivttiid vuostálastiin heajudit mearkkašahtti ládje dáláš evttohusa, earenoamážit ovttabargangeatnegasvuođa ja sápmelašmeroštallama.
Jotta esitys voi edetä, se tarvitsee saamelaisyhteisöltä vahvan tuen ja yhteen hiileen puhaltamista.
Vai evttohus sáhttá mannat ovddos, de dat dárbbaha sámi servoša nanu doarjaga ja ovtta áššui bossuma.
Kohti Helsinkiä
Luksa guvlui
Viime viikon maanantaina osallistuin Inarissa pidettyyn Arktiseen seminaariin.
Mannan vahku mánnodaga oassálasten Anáris dollojun Árktalaš seminárii.
Pidin seminaarin avauspuheen, joka on löydettävissä suomeksi ja pohjoissaameksi saamelaiskäräjien kotisivuilta http://www.samediggi.fi/index.php?option=com_docman&Itemid=185.
Dollen seminára álggahansága, man gávdná suoma- ja davvisámegillii sámedikki ruovttusiidduin http://www.samediggi.fi/index.php?option=com_docman&Itemid=185.
Seminaarin yhteydessä tapasin Eurooppa-ministeri Astrid Thorsin, jonka kanssa keskustelin saamelaisten kielellisistä ja kulttuurisista oikeuksista ja ajankohtaisista lainsäädäntöhankkeista.
Seminára olis deaivvadin Eurohpa-ministtar Astrid Thorsiin, geainna ságastallen sápmelaččaid gielalaš ja kultuvrralaš vuoigatvuođain ja áigeguovdilis láhkaásahanfidnuin.
Seminaarin jälkeen oli saamelaiskäräjien ja saamelaisten kotiseutualueen paliskuntien yhteiskokous, josta kerroinkin edellisessä blogissani tarkemmin.
Seminára maŋŋel lei sámedikki ja sámi ruovttuguovllu bálgesiid oktasaščoakkán, mas muitalinnai dárkileappot ovddit blogistan.
Keskiviikkona osallistuin Lappi-työryhmän viimeiseen varsinaiseen työkokoukseen, jossa käytiin viimeisiä kädenvääntöjä ennen raportin julkistamista.
Gaskavahkko oassálasten Lappi-bargojoavkku maŋimus aitosaš bargočoakkámii, mas ledje maŋimus evttohusat, nákkahallamat ja vátnamat ovdal raportta almmustuhttima.
Tällä viikolla suuntaan keskiviikkona kohti Helsinkiä kokouksia varten.
Dán vahku gaskavahkko dollen Helssegii čoakkámastit.
Torstaina olen eduskunnassa maa- ja metsätalousvaliokunnan kuultavana hallituksen esityksestä riistavahinkolaiksi ja laiksi metsästyslain § 87 muuttamisesta.
Duorastaga riikkabeivviid eanan- ja meahccedoallováljagotti gullá mu sámedikki oainnuin ráđđehusa evttohusas fuođđovahátláhkan ja láhkan meahccebivdolága § 87 rievdadeamis.
Saamelaiskäräjät on antanut riistavahinkolaista lausunnon kesäkuussa.
Sámediggi lea addán fuođđovahátláhkan cealkámusas geassemánu.
Lausunto, kuten muutkin saamelaiskäräjien lausunnot on löydettävissä saamelaiskäräjien kotisivuilta lausunnot-osiosta.
Cealkámus, dego earáge sámedikki cealkámusat gávdnojit sámedikki ruovttusiidduin cealkámusat-oasis.
Ohessa linkki blogiini, jossa käsittelen asiaa: http://klemetti.blogspot.com/2008_06_08_archive.html.
Lean ovdal gieđahallan ášši geassemánu blogistan, mii gávdno liŋkkas: http://klemetti.blogspot.com/2008_06_08_archive.html.
Saamelaiskäräjien kanta riistavahinkolakiin on edelleen samanlainen, pidämme lain vaikutuksia poronhoitoon negatiivisia ja edellytämme asian uudelleen valmistelua ja perustuslakivaliokunnan tutkivan lain vaikutukset kansalaisten yhdenvertaisuuteen, elinkeinonharjoittamisen vapauteen ja ennen kaikkea saamelaisten asemaan alkuperäiskansana ja sitä mikä on poronhoito osana saamelaiskulttuuria.
Sámedikki oaidnu fuođđovahátláhkii lea ein seammalágán, atnit lága váikkuhusaid boazodollui heitodin ja vahátlažžan ja gáibidit áššis ođđa válmmaštallama dego maid gáibidit vuođđoláhkaváljagotti dutkat lága váikkuhusaid riikkavuložiid ovttaveardásašvuhtii, ealáhusbargama friddjavuhtii ja eandalii sápmelaččaid sajádahkii álgoálbmogin ja dan mii lea boazodoalu sámi kultuvrra oassin.
Torstaina tapaan pikaisesti kansallisarkiston johtoa, ja tarkoituksena on keskustella suunnitellusta saamelaisarkistohankkeesta osana kulttuurikeskushanketta Inarissa.
Duorastaga deaivvadan hohpolaččat riikkaarkiivva njunnoša ja meinet lea hupmat plánejuvvon sámi arkiiva-fidnus Anára kulturguovddáža oassin.
Perjantaina Lappi-työryhmä luovuttaa loppuraporttinsa elinkeinoministeri Mauri Pekkariselle.
Bearjadaga Lappi-bargojoavku luobaha loahpparaporttas ealáhusministtar Mauri Pekkarisii.
Olen joutunut jättämään raporttiin eriävän mielipiteen yhdessä kansanedustaja Erkki Pulliaisen kanssa.
Lean šaddan guođđit raportii sierra oaivila ovttas riikkabeaiveáirras Erkki Pulliaisiin.
Kerron tarkemmin eriävän mielipiteen sisällöstä raportin julkistamisen jälkeen.
Muitalan dárkileappot sierra oaivila sisdoalus raportta almmustuhttima maŋŋel.
Perjantaina ohjelmassa on myös saamelaiskäräjälain § 9 mukaiset neuvottelut työ- ja elinkeinoministeriössä kansallisesta kilpailukyky- ja koheesio-ohjelmasta (KOKO).
Bearjadaga prográmmas leat maid sámediggelága § 9 miel ráđđádallamat bargo- ja ealáhusministeriijas álbmotlaš gilvonákca- ja kohešuvdnaprográmmas (KOKO).
Saamelaiskäräjät on antanut lausunnon ohjelmasta viime huhtikuussa.
Sámediggi lea addán prográmmas cealkámusa mannan giđa cuoŋománu.
Lausunto löytyy saamelaiskäräjien kotisivuilta lausunnot 2008-osiosta: www.samediggi.fi  oikopolut  lausunnot  lausunnot 2008.
Cealkámus gávdno sámedikki ruovttusiidduin cealkámusat 2008-ossodagas: www.samediggi.fi  njulgenbálgát  cealkámusat  cealkámusat 2008.
Lausunnossamme kiinnitimme erityisesti huomiota siihen, että saamelaiskulttuurin ja elinkeinojen on oltava vahvasti esillä KOKO-ohjelmassa ja saamelaisten kotiseutualuetta tulee tarkastella omana koheesiopolitiikan toiminta-alueena ja kehittämisalueena saamelaisten erityisasemasta johtuen Suomen ainoana ja perustuslaillisena alkuperäiskansana.
Cealkámusasteamet giddiimet earenoamáš fuomášumi dasa, ahte sámi kultuvra ja ealáhusat galget leat nannosit ovdan KOKO-prográmmas ja sámiid ruovttuguovlu galgá geahčaduvvot iežas kohešuvdnapolitihka doaibmaguovlun ja ovddidanguovlun sámiid sierrasajádaga dihte Suoma áidna ja vuođđolágas dáhkiduvvon álgoálbmogin.
Totesimme myös, että saamelaisalueen erityishaasteiden ratkaiseminen edellyttää saamelaiskäräjien vahvaa osallisuutta ja saamelaisalueen erityispiirteiden asiantuntemusta.
Celkkiimet maid, ahte sámi guovllu sierrahástalusaid čoavdin gáibida sámedikki nanu oassálasvuođa ja sámi guovllu sierrasárgosiid áššedovdamuša.
Vuontisjärvellä 30.9.2008
Vuottesjávrres 30.9.2008
Lähetä kommentti
Juvvá lemet
Kohti Kanadaa
Kanada guvlui
Lupasin edellisessä blogissani kertoa tarkemmin eduskunnan ulkoasianvaliokunnan saamelaiskäräjien kuulemisesta Suomen arktisesta politiikasta.
Lohpidin ovddit bloggastan muitalit dárkileappot das, go riikkabeivviid olgoáššiidválljagotti gulai sámedikki Suoma árktalaš politihkas.
Jätin ulkoasianvaliokunnalle tiedoksi taustamuistion, joka ilmestyy lähiaikoina Saamelaiskäräjien kotisivuille kirjeet ja muistiot - osioon.
Guđđen olgoáššiidválljagoddái diehtun duogášmuittuhan-čállosa, mii almmustuvvá lagašáiggiid sámedikki ruovttusiidduin reivvet ja muittuhančállosat – ossodahkii.
Korostin puheessani, että saamelaiskäräjät pitää tärkeänä ulkoministeri Alexander Stubbin esitystä laatia Suomelle arktinen politiikkaa ja että saamelaiskäräjät haluaa osallistua sen laatimiseen aktiivisesti.
Deattuhin ságastan, ahte sámediggi atná dehálažžan olgoministtar Alexander Stubba evttohusa ráhkadit Supmii árktalaš politihka ja ahte sámediggi hálida oassálastit dan válmmaštallamii aktiivvalaččat.
Huomioin myös, että Euroopan komissio on antanut tiedonannon Arktisesta politiikasta ja komissio on laatinut päätöslauselman koskien alkuperäiskansojen tukemiseksi.
Mearkkašin maid, ahte Eurohpa komišuvdna lea addán dieđáhusa Árktalaš politihkas ja komišuvdna lea ráhkadan loahppaárvalusa, mii guoská álgoálbmogiid doarjuma.
Tässä asetetaan tavoitteeksi erityisesti saamelaisten ja muiden Euroopan arktisen alueen väestöjen järjestöjen ja toiminnan tukeminen muun muassa alueellisten ja rajat ylittävien ohjelmien kautta.
Dás biddjojuvvo ulbmilin earenoamážit sápmelaččaid ja Eurohpa eará árktalaš guovllu álbmogiid organisašuvnnaid ja doaimma doarjun earret eará guovlluguovdasaš ja rájiid rasttildeaddji prográmmaid mielde.
Muuten tiedonannossa ei mainitakaan Euroopan Unionin ainoaa alkuperäiskansaa, saamelaisia.
Muđuid dieđáhusas ii namuhuvvo sániinge Eurohpa Uniovnna áidna álgoálbmot, sápmelaččat.
Tiedonannossa asetetaan tavoitteeksi turvata alkuperäiskansojen mahdollisuus osallistua säännölliseen vuoropuheluun ja turvata alkuperäiskansojen elämäntavan säilyminen.
Dieđahusas biddjojuvvo ulbmilin dorvvastit álgoálbmogiid vejolašvuohta oassálastit jeavddalaš dialogii ja dorvvastit álgoálbmogiid eallinvuogi seailun.
Tähän mennessä vuoropuhelua ainakaan saamelaisten ja komission välillä ei ole ollut.
Dán rádjái dialoga aŋkke sápmelaččaid ja komišuvnna gaskkas ii leat leamaš.
Esitinkin, että Suomi voisi olla omassa arktisessa politiikassaan edelläkävijä ja järjestää alkuperäiskansojen ja EU-komission välille vuoropuhelua.
Evttohinnai, ahte Suopma sáhtálii leat iežas árktalaš politihkastis bálggesčuolli ja ordnet álgoálbmogiid ja EU-komišuvnna gaskii dialoga.
Korostin puheessani, että arktisessa politiikassa tulee huomioida ympäristökysymysten lisäksi alkuperäiskansojen oikeudet ja alkuperäiskansojen mahdollisuus päästä vaikuttamaan ennen kaikkea edustuksellisten elimien kautta.
Deattuhin ságastan, ahte árktalaš politihkas galget váldojuvvot vuhtii birasgažaldagaid lassin álgoálbmogiid vuoigatvuođat ja álgoálbmogiid vejolašvuohta beassat váikkuhit vuosttažettiin álbmotválljenorgánaid bakte.
Alkuperäiskansojen osallisuus voisi olla strukturoidumpaa, eli olisi muodostettava Arktisen neuvoston alaisuuteen alkuperäiskansojen yhteistyöelin, jossa olisi saamelaiskäräjien, inuiittien ja Venäjän alkuperäiskansojen edustus ja joka valmistelisi ehdotuksia Arktiselle neuvostolle ja olisi osaltaan niitä toimeenpanemassa ja niistä päättämässä.
Álgoálbmogiid oassálastin sáhtáli leat eambbo strukturerejuvvon, dehege galggalii ráhkaduvvot Árktalaš ráđi vuollásažžan álgoálbmogiid ovttasbargoorgána, mas livččii sámedikkiid, inuihtaid ja Ruošša álgoálbmogiid ovddastus ja mii válmmaštalalii evttohusaid Árktalaš ráđđái ja livččii maid olláhuhttime daid ja dain mearrideame.
Kansalaisjärjestöjen osallisuus turvattaisiin eri mekanismeilla.
Álbmotservviid oassálastin dorvvastuvvolii dorvvastuvvolii sierra mekanismmaiguin.
Tämä olisi yksi mahdollisuus saada alkuperäiskansapolitiikka horisontaaliseksi tavoitteeksi arktisessa yhteistyössä.
Dát livččii okta vejolašvuohta oažžut álgoálbmotpolitihkka horisontálalaš ulbmilin árktalaš ovttasbarggus.
Esitin ulkoasianvaliokunnalle, että Suomen olisi myös hyvä linjata arktisessa politiikassaan millaisen arktisen alueen tulevaisuuden se haluaa.
Evttohin olgoáššiidválljagoddái, ahte livččii buorre jos Suopma dagalii linnjágeassima árktalaš politihkasttis makkár árktalaš guovllu boahtteáiggi dat hálida.
Yhteistyön tulisikin keskittyä sellaisiin asioihin, joissa on mahdollista saavuttaa tuloksia ja joissa kannattaa tehdä yhteistyötä.
Ovttasbarggus galggaliinai vuojulduvvat dakkár áššiide, main lea vejolaš oažžut bohtosiid ja main gánnáha bargat ovttas.
Näitä ovat erityisesti ympäristö- alkuperäiskansa- pelastus- ja koulutuskysymykset.
Dákkárat leat earenoamážit biras-, álgoálbmot-, gádjun- ja skuvlengažaldagat.
Arktisen neuvoston jäsenyyttä haluavat useat maat Etelä-Koreasta ja Kiinasta lähtien.
Árktalaš ráđi lahttovuođaa hálidit máŋggat riikkat Lulli-Korea ka Kiinná rájes.
Arktisessa neuvoston merkitys kasvaa lähivuosina ilmastonmuutoksesta johtuen, koska merireitit avautuvat ja uusia luonnonresursseja avautuu kaupalliselle hyödyntämiselle.
Árktalaš ráđi mearkkašupmi lassána dálkkádatrievdama geažil, daningo mearrajohtolagat rahpasit ja ođđa lundduriggodagat rahpasit maid gávppálaš ávkkastallamii.
Maat, jotka eivät ole lähellekään maantieteellistä arktista, haluavat arktisen neuvoston jäsenyyden kautta päästä osaksi näistä resursseista.
Riikkat, mat eai leat lahkage geográfalaš árktalaš guovllu, hálidit árktalaš ráđi lahttovuođa bakte beassat oasálažžan dáin resurssain.
Korostin puheessani, että jos Arktisen neuvoston jäseniksi otetaan maita, jotka eivät kuulu maantieteellisesti arktiseen alueeseen, niin arktinen yhteistyö voidaan hylätä ja koko yhteistyön idea katoaa.
Deattuhin ságastan, ahte jos Árktalaš ráđi lahttun váldojuvvojit riikkat, mat eai gula eatnandieđalaččat árktalaš guvlui, nu árktalaš ovttasbargu sáhttá hilgojuvvot ja oba ovttasbarggu jurdda láhppo.
Viime viikolla saamelaiskäräjät antoi lausunnon Lapin energiastrategiasta.
Mannan vahku sámediggi attii cealkámuša Sámi leana energiijastrategiijas.
Energiastrategiasta käytiin saamelaiskäräjälain § 9 mukaiset neuvottelut tällä viikolla, mutta keskeisiä esityksiämme ei huomioitu lainkaan.
Energiijastrategiijas doaimmahuvvoje sámediggelága 9. § ráđđádallamat dán vahku, muhto guovddáš evttohusamet eai váldojuvvon ollenge vuhtii.
Lapin energiastrategia perustuu ajatukseen energiankulutuksen kasvamisesta vuoteen 2030 mennessä ja että turpeen poltto tulee säilymään.
Energiijastrategiija vuođđuduvvá jurdagii energiijageavaheami lassáneamis jagi 2030 rádjái ja ahte darfeboaldin boahtá seailut.
Tavoite on ristiriidassa valtion ilmastopoliittisen selonteon kanssa, jonka mukaan päästöjä tulisi vähentää 80 % ja myös energiankulutusta tulisi vähentää merkittävästi.
Ulbmil manna ruossalassii stáhta dálkkádatpolitihkalaš čielggademiin, man mielde bázahusaid galggalii geahpidit 80 % ja maiddái energiijageavaheami galggalii unnidit mearkkašahtti ládje.
Lapin maakunnassa täytyy myös huomioida Kööpenhaminan ilmastosopimusneuvottelujen tulokset, jotka varmasti edellyttävät myös merkittäviä päästövähennyksiä.
Sámi eanangottis galget maid váldojuvvot vuhtii Köpenhavnna dálkkádatsoahpamušráđđádallamiid bohtosat, mat sihkkarit gáibidit maid mealgadit bázahusgeahpádusaid.
Nykyisessä tilanteessa, jossa energiankulutus on laskenut 10 % viime vuodesta ja ilmastonmuutos kolkuttelee jo oven takana on suuri ihmetyksen aihe, että Lapissa halutaan lisätä energiantuotantoa ja kulutusta.
Dálá dilis, mas energiijageavaheapmi lea unnon 10 % diimmážis ja dálkkádatrievdan skoalkkuha juo uvssa duohken imaštahttá sakka ahte Sámi leanas háliduvvo lasi energiijabuvttadeapmi ja – geavaheapmi.
Strategiassa, kuten kaikissa muissakin Lapin liiton strategioissa kummittelee Ounasjoen valjastaminen ja Vuotoksen rakentaminen.
Strategiijas, dego buot earánai Lappi lihtu strategiijain gopmahallá Ovnnesjoga buođđudeapmi ja Vuotosa huksen.
Nykyään ei tosin puhuta enää Vuotoksesta vaan Kemihaaran monikäyttöaltaasta.
Lea gal duohta, ahte dálá áigge eai huma šat Vuotosis muhto Kemihaara máŋggageavahanáldás.
Ei Lapista voi kehittää energiareservaattia, joka tuottaa energiaa luonnon kustannuksella tuoden voittoja energiayhtiöille.
Ii Sámi leanas sáhte gárgehit energiijareserváhta, mii buvttada energiija luonddu ávkkástallamiin nu ahte dat buktá vuoittu energiijafitnodagaide.
Tällainen ajattelu on lyhytnäköistä ja ristiriidassa saamelaiskulttuurin ja matkailun tarpeiden kanssa.
Dákkár jurddaheapmi ii guotte guhkás ja manna ruossalassii sámi kultuvrra ja mátkedoaibmaealáhusa dárbbuiguin.
Tämä viikko on mennyt kiireellisten lausuntojen ja Kanadan matkan valmisteluihin.
Dát vahkku lea mannan hohpolaš cealkámušaid ja Kanada mátkki válmmaštallamiidda.
Annoimme lausunnon Metsähallitukselle Vuotson lentokentän vuokraamisesta ajorataharjoitteluun.
Attiimet cealkámuša meahcceráđđehussii Vuohču girdišilju láigoheamis vuojáhathárjehallamii.
Lausunnon valmistelu oli hyvin laajaa ja mielestäni mukavaa, koska Saamelaiskäräjät sai runsaasti näkemyksiä ja taustatietoa alueen saamelaisyhteisöltä.
Cealkámuša válmmaštallan lei hui viiddis ja mu mielas suohtas, daningo Sámediggi oaččui olu oainnuid ja duogášdieđuid guovllu sámi servošis.
Paikallisesti tärkeissä asioissa saamelaiskäräjien tuleekin aktiivisesti kuulla näkemyksiä alueen saamelaisilta.
Báikkálaččat dehálaš áššiin sámediggi galgánai aktiivvalaččat gullat oainnuid guovllu sápmelaččain.
Lausunnossa totesimme, että lentokentän tulee säilyä nykyisessä käytössä eikä edellytyksiä lentokentän lopettamiseen ja muuttamiseen ajoradaksi ole.
Cealkámušas gávnnaheimmet, ahte girdišillju galgá seailut dáláš anus eaige gávdno eavttut girdišilju heaitimii ja rievdadeapmin vuojáhahkan.
Osallistun ympäristöministeriön delegaatiossa 2.-6.11 Montrealissa pidettävään kansainväliseen biodiversiteettisopimuksen artikla 8 (j):n toimeenpanoa ja soveltamista pohtivaan kokoukseen, WG8J6.
Oassálasttán birasministeriija sáttagottis riikkaidgaskasaš biodiversiteahttasoahpamuša artihkal 8 (j) olláhuhttima ja guoskadeami suokkardalli čoakkámii WG8J6, mii dollojuvvo 2.-6.11. Montrealas.
Asiasta kiinnostuneille, kokouksen kaikki asiapaperit löytyvät osoitteesta: http://www.cbd.int/doc/?meeting=WG8J-06 Kokouksen tehtävä on valmistella artikla 8 (j):tä koskevia asioita biodiversiteettisopimuksen seuraavalle osapuolikokoukselle COP10:lle, joka on ensi vuoden lokakuussa Japanissa.
Áššis beroštuvvan olbmuide čoakkáma buot áššebáhpirat gávdnojit čujuhusas http://www.cbd.int/doc/?meeting=WG8J-06 Čoakkáma bargun lea válmmaštallat artihkkala 8 (j) áššiid biodiversiteahttasoahpamuša čuovvovaš oassebeallečoakkámii COP10:žii, mii lea boahtte jagi golggotmánu Japánas.
Kokouksen keskeisimmät kysymykset koskevat sitä, miten alkuperäiskansojen osallisuutta voidaan tukea artikla 8 (j):n toimeenpanossa ja yleisesti miten tietoisuutta artikla 8 (j):stä voidaan lisätä.
Čoakkáma guovddášgažaldagat gusket dan, mot álgoálbmogiid oassálastima sáhttá doarjut 8 (j) olláhuhttimis ja oppalaččat mot diehtojuohkima artihkal 8 (j):s sáhttá lasihit.
Kokouksen tehtävänä on myös laatia useampivuotista työohjelmaa artikla 8(j):n toimeenpanemiseksi.
Čoakkáma bargun lea maiod ráhkadit máŋggajagát bargoprográma artihkal 8 (j) olláhuhttima várás.
Suurena kysymyksenä on kokouksessa myös sopimuksen artikla 15, joka koskee geenivarojen saatavuutta ja hyödyntämistä.
Stuora gažaldahkan lea čoakkámis maid soahpamuša artihkal 15, mii guoská genariggodagaid oažžuma ja ávkin atnima.
Tästä on oma erillinen kokous Montrealissa artikla 8 (j) - kokouksen jälkeen.
Dát lea sierra čoakkán Montrealas artihkal 8 (j) - čoakkáma maŋŋel.
Asia on tärkeä kansoille, joiden alueilla on lääketeollisuudessa ja kauneusteollisuudessa hyödynnettäviä kasveja ja jotka tuntevat kasvien vaikutukset ja ovat hyödyntäneet kasvia lääkkeenä tai vastaavana.
Ášši lea dehálaš álbmogiidda, maid viidodagas leat medisiidnaindustriijas ja čábbodatindustriijas ávkin adnon šattut ja mat dovdet šattuid váikkuhusaid ja leat atnán ávkin dálkkasin dehe vástideaddjeládje.
Artiklasta on olemassa yksi ennakkotapaus.
Artihkkalis lea leame okta ovdadáhpáhus.
San- kansa on käyttänyt Hoodia-kasvia hillitsemään ruokahalua.
San-álbmot lea atnán Hoodia-šattu caggat guoiradandálkkasin.
San-kansa saa korvauksia Hoodia-kasvin hyödyntämisestä ja rahoitus käytetään San-kulttuurin tukemiseen.
San-álbmot oažžu buhtadusaid Hoodia-šattu ávkin atnimis ja ruhtadeapmi adnojuvvo San-kultuvrra doarjumii.
Suomen kansallinen artikla 8(j)-työryhmä on kahdessa viime kokouksessaan keskustellut Suomen ja Eu:n kannoista artikla 8 (j) - kokouksessa ja niiden vaikutuksista.
Suoma našuvnnalaš artihkal 8 (j) - bargojoavku lea guovtti maŋimus čoakkámisttis ságastallan Suoma ja EU:a beliin artihkal 8 (j) - čoakkámis ja daid váikkuhusain.
Koska Suomi on EU:n jäsenmaa, Suomi ei esitä kokouksessa kansallisia kantoja vaan yhteisesti Euroopan Unionin kantoja.
Go Suopma lea EU:a lahttoriika, Suopma ii ovddit čoakkámis našuvnnalaš beliid muhto oktasaččat Eurohpa uniovnna beliid.
Kokouskantoja valmistellaan EU-puheenjohtajamaan Ruotsin johdolla, joka ei ehkä huomioi riittävästi kokouksen merkitystä alkuperäiskansoille.
Čoakkánbealit válmmaštallojuvvojit EU-ságadoalliriika Ruoŧa jođihemiin. Dat ii soaitte váldit dárbahassii bures čoakkáma mearkkašumi álgoálbmogiidda.
Kokousviikon jälkeen lähden Iqaluitiin, Nunavutiin tutustumaan inuit-kulttuuriin ja inuiittien sirkumpolaarisen neuvoston työhön ja kuulemaan inuiittien toimista ilmastonmuutosta vastaan.
Čoakkánvahku maŋŋel vuolggán Iqaluitii (inuihttagillii dat máksá báikki gos lea olu guolli), Nunavutii oahpásnuvvat inuihttakultuvrii ja inuihtaid sirkumpolára ráđi bargui ja gullat inuihtaid barggus dustet dálkkádatrievdama.
Nunavutista lähden Ottawaan, jossa tapaan alkuperäiskansa-asioista vastaavien ministeriöiden edustajia ja vierailen Suomen suurlähetystössä.
Nunavutis vuolggán Ottawai, gos deaivvan ministeriijaid ovddasteddjiid, maid ovddasvástádussan leat álgoálbmotáššit. Guossástalan maid Suoma ambassádas.
Suomeen palaan marraskuun puolivälissä.
Supmii máhcan skábmamánu beallemuttos.
Päivitän blogiani 8 (j) kokoustunnelmissa.
Čálán fas blogga 8 (j) - čoakkándovdamušain.
Vuontisjärvi 29.10.2009
Vuottesjávrres 29.10.2009
Kokouksia, lausuntoja, palavereja
Čoakkámat, cealkámušat, palaverat
Viime viikon perjantaina palasin Bonnista Suomeen.
Mannan vahku bearjadaga máhccen Bonnis Supmii.
YK:n biodiversiteettisopimuksen yhdeksännen osapuolikokouksen syvällisen tarkastelun kohteena olivat pääasiassa maatalouden biodiversiteetti, metsien monimuotoisuus, tulokaslajit, ekosysteemilähestymistapa, kansainvälinen kasviensuojelustrategia ja sopimuksen strategisen suunnitelman toteutus ja tavoitteet vuodelle 2010.
ON:a biodiversiteahttasoahpamuša ovccát oassebeallečoakkáma vuđolaš geahčadeami čuozáhahkan ledje eanasin eanandoalu biodiversiteahtta, vuvddiid máŋggabeallásašvuohta, ođđašlájat, ekosystemalaš lahkonanvuohki, riikkaidgaskasaš šattuidsuodjalanstrategiija ja soahpamuša strategalaš plánema olláhuhttin ja ulbmilat jahkái 2010.
Bonnin kokouksessa oli Suomen delegaatiossa 15 edustajaa, joista moni edusti erilaisia etujärjestöjä.
Bonn-čoakkámis ledje Suoma sáttagottis 15 ovddasteaddji, geaid máŋggas ovddaste sierralágán ávkegozihanorganisašuvnnaid.
Suomen valtuuskunta piti päivittäin delegaatiokokouksia, joissa käsiteltiin kokouksissa käsiteltäviä asioita ja tulevien päivien ohjelmaa.
Suoma sáttagoddi doalai máŋgii beaivvis sáttagoddečoakkámiid, main ledje ovdan beaivvi gieđahallanvuloš áššit ja lagaš beivviid prográmma.
Toimitin delegaation käyttöön 8j-pykälää käsittelevän taustamuistion, jossa kerroin näkemyksiäni saamelaisten kannalta.
Doaimmahin sáttagotti atnui 8j-paragráfa duogášmuittuhančállosa, mas muitalin iežan oainnuin sápmelaččaid dáfus.
Bonnin kokouksessa hyväksyttiin suosituksia liittyen alkuperäiskansoja koskettavaan 8j-pykälään.
Bonn-čoakkámis dohkkehuvvoje ávžžuhusat 8j-paragráfii, mat laktáse álgoálbmogiidda.
Kokouksissa sain kuulla, että 8j-pykälää oli ehdotettu poistettavaksi kokonaan ja rahoitus ehdotettiin lopetettavaksi 8j:hin liittyvistä toiminnoista ja projekteista.
Čoakkámis bessen gullat, ahte 8j-paragráfa lei evttohuvvon sihkkojuvvot ollásii ja maiddái ruhtadeapmi lei evttohuvvon loahpahuvvot 8j-doaimmain ja fidnuin.
Suomen valtion delegaation neuvottelijat puolustivat vakavasti pykälää ja sen rahoituksen jatkamista.
Suoma stáhta sáttagotti ráđđádallit bealušte duođalaččat paragráfa ja dan ruhtadeami joatkima.
Onneksi kokous päätti, että 8j-pykälä ja sen rahoitus säilyy ja kokous tekee suosituksia koskien pykälä soveltamista.
Lihkus čoakkán mearridii, ahte 8j-paragráfa ja dan ruhtadeapmi seailu ja čoakkán ráhkada ávžžuhusaid paragráfa guoskadeamis.
Kokous totesi ja suositteli, että metsien biodiversiteetin suojelutyössä ja suojeluohjelmien soveltamisessa on taattava alkuperäiskansayhteisön täysi osallistuminen ja lisäksi tulisi ottaa huomioon YK:n alkuperäiskansajulistus.
Čoakkán gávnnahii ja ávžžuhii, ahte vuvddiid biodiversiteahta suodjalanbarggus ja suodjalanbargguid heiveheamis galgá dáhkiduvvot álgoálbmoservoša dievas oassálastin ja dasa lassin galggalii váldojuvvot vuhtii ON:a álgoálbmotjulggaštus.
Kokous totesi huolenaiheensa alkuperäiskansojen perinteisen tiedon säilymisen tulevaisuutta kohtaan.
Čoakkán celkkii fuolas álgoálbmogiid árbevirolaš dieđu seailuma boahtteáiggi ektui.
Euroopan Unioni esitti erityisen huolenaiheensa ilmastomuutoksen vaikutuksista alkuperäiskansakulttuureihin erityisesti arktisella alueella ja tämä kirjattiin myös kokouksen suosituksiin.
Eurohpa uniovdna buvttii ovdan fuolas álgoálbmogiid árbevirolaš dálkkádatnuppástusa váikkuhusain álgoálbmotkultuvrraide earenoamážit árktalaš guovlluin ja dát maid girjejuvvui čoakkáma ávžžuhusaide.
Tämän viikon maanantaina oli Saamelaiskäräjien yleiskokous.
Dán vahku mánnodaga lei Sámedikki dievasčoakkán.
Kokous venyi aamusta pikkutunneille, eikä kaikkia asialistalla olleita asioita saatu edes käsiteltyä.
Čoakkán bisttii iđida rájes gitta gaskija rádjái, eaige buot áššelisttu áššit háhppehuvvon oba gieđahallojuvvotge.
Kokous hyväksyi viime vuoden tilinpäätöksen, tämän vuoden budjetin, pitemmän aikavälin budjettiesityksen v. 2009-2011, saamelaiskäräjien vaalikauden toimintaohjelman sekä valitsi Saamelaiskäräjille lakimiessihteeriksi varatuomari, oikeustieteiden kandidaatti Aimo Guttormin Utsjoelta.
Čoakkán dohkkehii diimmá rehketdoalloloahpaheami, dán jagi bušeahta, guhkit áigegaskka bušeahta jagiide 2009 – 2011, sámedikki válgaáigodaga doaibmaprográmma sihke válljii Sámedikki láhkačállin várreduopmár, vuoigatvuohtadiehtagiid kandidáhtta Aimo Guttorma Ohcejogas.
Saamelaiskäräjien hallitus oli ehdottanut yleiskokoukselle käräjien työjärjestyksen muutosta, jossa ehdotettiin mm. kyselytunnin perustamista yleiskokouksen yhteyteen.
Sámedikki stivra lei evttohan dievasčoakkámii dikki bargoortnega rievdadeami, mas evttohuvvui ee. gažadandiibmu dievasčoakkáma ollái.
Valitettavasti työjärjestysasiaa ei ehditty käsitellä kokouksessa, mutta kokous osoitti mitä suurimmassa määrin tällaisen hallituksen kyselytunnin perustamiselle olevan suurta tarvetta.
Dađi bahábut bargoortnetášši ii ollejuvvon gieđahallojuvvot čoakkámis, muhto čoakkáma guhkkodat čájehii oba čielgasit dákkár stivrra gažadandiimmu vuođđudeapmái leat stuora dárbbu.
Tiistaina olin Helsingissä neuvotteluissa työ- ja elinkeinoministeriössä hallituksen esityksestä laiksi ulkorajayhteistyöksi ja samasta asiasta kuultavana hallintovaliokunnassa.
Disdaga ledjen Helssegis ráđđádallamiin bargo- ja ealáhusministeriijas ráđđehusa evttohusas olgorádjeovttasbargolágas ja dán seamma áššis mu gulle hálddahusváljagottis.
Lakiehdotus käsittelee kansainvälisten EU-projektien rahoitusta ja hallinnointia, pääasiassa niitä hankkeita, jotka korvaavat Suomen ja Venäjän raja-alueilla toteutetut naapuruusohjelmat, pääasiassa ns. Kolarctic-hankkeet.
Láhkaevttohus gieđahallá riikkaidgaskasaš EU-fidnuid ruhtadeami ja hálddašeami, eanas daid fidnuid, mat buhttejit Suoma ja Ruošša rádjeguovlluin olláhuhtton ránnávuohtaprográmmaid, váldoáššis nd.. Kolarctic-fidnuid.
Tähän lakiesitykseen ei kuulu erityisesti saamelaisia koskettava Interreg Sápmi-hankeohjelma.
Dán láhkaevttohussii ii gusto earenoamážit sápmelaččaid guoskadeaddji Interreg Sápmi-fidnoprográmma.
Kuulemistilaisuudessa toin esille TEM:in käytyjen neuvottelujen perusteella, että Saamelaiskäräjillä tulisi olla edustus seurantatyöryhmässä, jolla on merkittävin rooli rahoitettavien hankkeiden valinnassa.
Gullandilálašvuođas bukten ovdan TEM:is mannojun ráđđádallamiid vuođul, ahte Sámedikkis galggalii leat ovddastus čuovvunbargojoavkkus, mas lea mearkkašahttimus rolla fidnuid válljemis.
Ilmaisin myös tarvetta ns. tekniselle tuelle, jonka perusteella olisi mahdollista saada saamelaiskäräjille esittelijä valmistelemaan hankkeita.
Dovddahin maid dárbbu ng. teknihkalaš doarjagii, man vuođul sáhtálii oažžut sámediggái áššegieđahalli válbmet fidnuid.