pere/sami_parallel huggingface dataset:
Lappi-työryhmän kokouksen jälkeen tapasin pikaisesti Kotimaisten kielten tutkimuskeskuksen (Kotus) johtajan, jonka kanssa keskustelin saamen kielielimien tehtävistä ja niiden työjaosta sekä kielenhuoltopalvelujen kehittymisestä.
Lappi-bargojoavkku čoakkáma maŋŋel deaivvadin Ruovttueatnan dutkanguovddáža hoavddain, geainna ságastallen sámi giellaorgánaid barggus ja daid bargojuogus sihke giellagáhttenbálvalusaid gárganeamis.
Tiistaiaamupäivällä olin aluehallinnon uudistamis- ja kehittämistyöryhmän kuultavana.
Disdaga ledjen iđđesbeaivve guovlluhálddahusa ođasnuhttin- ja gárgehanbargojoavkku gullančoakkámis.
Suomen aluehallintoa ollaan uudistamassa ja valtion aluehallintoa tullaan ohjaamaan lääninhallituksilta, alueellisilta ympäristökeskuksilta, tiepiireiltä ja TE-keskuksilta kahteen uuteen aluehallintaviranomaiseen.
Suoma guovlluhálddahus lea ođasnuhttojuvvome ja stáhta guovlluhálddahus šaddá sirdojuvvot leanaráđđehusain, guovlluguovdasaš birasguovddážiin, geaidnobiirriin ja BE-guovddážiin guovtti ođđa guovlluhálddašaneiseválddi ollái.
Saamelaiskäräjiä kuultiin ensimmäisen kerran uudistustyössä, ja toin esille useita huomioita ja muutosesityksiä.
Bargojoavku gulai sámedikki vuosttaš geardde ođasnuhttinbarggus ja bukten ovdan máŋggaid mearkkašumiid ja nuppástusevttohusaid.
Keskeisin ehdotus koskee sitä, että aluehallintouudistuksessa tulee antaa saamelaiskäräjille aluehallintaviranomaistehtäviä saamelaisten kotiseutualueella.
Guovddáševttohus guoská dan, ahte guovlluhálddašanođastusas sámediggái galgá addit guovlluhálddašeami eiseváldibargguid sámiid ruovttuguovllus.
Toin työryhmälle tietoa saamelaisten perustuslaillisesta asemasta suhteessa aluehallintouudistukseen ja nostin esille saamen kielilain tuomat velvoitteet ja miten saamen kieli tulee huomioida aluehallintouudistuksessa.
Bukten bargojovkui dieđu sápmelaččaid vuođđolága sajádagas guovlluhálddašanođastusa dáfus ja loktejin ovdan sámi giellalága dagahan geatnegasvuođaid ja mot sámegiella galgá váldojuvvot vuhtii guovlluhálddašanođasteamis.
Toin esille, että uudistuksesta on käytävä saamelaiskäräjälain § 9 mukaiset neuvottelut ja että saamelaiskäräjät edellyttää, että perustuslakivaliokunta tutkii ennen uudistuksen voimaantuloa sen vaikutukset saamelaisten asemaan.
Bukten ovdan, ahte ođastusas galget dollojuvvot sámediggelága 9 § miel ráđđádallamat ja ahte sámediggi gáibida, ahte vuođđoláhkaváljagoddi dutká ovdal ođastusa vuoibmáiboahtima dan váikkuhusaid sápmelaččaid sajádahkii.
Tiistai-iltapäivällä olin saamelaiskäräjien kulttuurisihteerin kanssa tapaamassa opetusministeriön nuorisoyksikköä.
Disdat-eahketbeaivve ledjen sámedikki kulturčálliin deaivvadeame oahpahusministeriija nuoraidovttadaga.
Tapaamisen aiheena oli saamelaislasten- ja nuorten osallisuuden kehittäminen saamelaiskäräjillä.
Deaivvadeami fáddán lei sámi mánáid ja nuoraid oassálastima gárgeheapmi sámedikki olis.
Kokous sujui hyvin myönteisissä merkeissä, ja ministeriöltä tuli tukea nuorisolautakunnan tai vastaavan elimen perustamiselle saamelaiskäräjille.
Čoakkámis bođii hui buorre dovdu ja ministeriijas bođii doarjja nuoraidlávdegotti dehe sullasaš orgána vuođđudeapmin sámediggái.
On luvassa, että tuki kanavoituu myös selvittelyrahoitukseksi tämän vuoden puolella ja että nuorisolautakunnan toiminnan rahoitus voidaan vakiinnuttaa jo parin vuoden sisään.
Bođii čielga miehtemielalaš signála, ahte doarjja kanaliserejuvvo čilgenruhtadeapmin dán jagi bealde ja ahte nuoraidlávdegotti doaimma ruhtadeapmi sáhttá stáđásnuhttojuvvot juo moatti jagi siste.
Saamelaiskäräjien hallitus antoi minulle ja kulttuurisihteerille tehtäväksi tarkemman esityksen laatimisen nuorisolautakunnan rahoitustarpeesta ja toiminnan muodoista.
Sámedikki stivra attii munnje ja kulturčállái bargun dahkat dárkkit evttohusa ráhkadeami nuoraidlávdegotti ruhtadandárbbus ja doaimma hámiin.
Olen hyvin tyytyväinen että voimme alkaa suunnitella täyspainoisesti saamelaisnuorten osallisuuden kehittämistä saamelaiskäräjillä ja että toiminnalle tullaan todennäköisesti saamaan pysyvä rahoitus.
Lean hui duhtavaš, ahte sáhttit plánegoahtit ja vuojulduvvat duođas sámi nuoraid oassálastima gárgeheapmái sámedikki doaimmas ja ahte doibmii boahtá jáhku mielde bistevaš ruhtadeapmi.
Saamelaislapsi- ja nuorisopolitiikan kehittäminen tarvitsee pitkäjänteistä työtä, emmekä voi hoitaa asiaa vain projektirahoituksen turvin.
Sámi mánáid ja nuoraid politihka gárgeheapmi dárbbaha guhkesáigásaš barggu, eatge sáhte fuolahit nuoraid ášši dušše prošeaktaruhtademiin.
Tiistai-iltana minulla oli kunnia osallistua korkeimman hallinto-oikeuden 90-vuotisjuhliin.
Disdat-eahket mus lei gudni oassálastit alimus hálddahusrievtti 90-jagi ávvudoaluide.
Keskiviikko-aamuna olin korkeimman hallinto-oikeuden presidentin vieraana.
Gaskavahkkoiđđes ledjen alimus hálddahusrievtti presideantta guossin.
Iltapäivällä olin kokouksessa ulkoasianministeriössä.
Eahkesbeaivve mus lei čoakkán olgoáššiidministeriijas.
Keskustelimme ulkoasianministeriön ja saamelaiskäräjien yhteistyöstä erityisesti Yhdistyneiden Kansakuntien elimissä, erityisesti alkuperäiskansayhteyksissä ja niiden kokouksissa.
Ságastalaimet olgoáššiidministeriija ja sámedikki ovttasbarggus earenoamážit Ovttastuvvan Našuvnnaid orgánain, earenoamážit álgoálbmotoktavuođain ja daid čoakkámiin.
Torstaina olin saamelaiskäräjien ja Museoviraston yhteiskokouksessa Inarissa, Siidassa.
Duorastaga ledjen sámedikki ja Musealágádusa oktasaščoakkámis Anáris, Siiddas.
Kokouksessa käsittelimme saamelaiskäräjien antamaa lausuntoa valtakunnallisesti merkittävistä rakennetuista kulttuuriympäristöistä.
Dan čoakkámis gieđahalaimet sámedikki addin cealkámusas riikkaviidosaččat mávssolaš huksejun kulturbirrasiin.
Museovirasto vahvistaa valtakunnallisesti merkittävät rakennetut kulttuuriympäristöt ja niiden kuvaukset.
Musealágádus nanne riikkaviidosaččat huksejun kulturbirrasiid ja daid govvádusaid.
Saamelaiskäräjillä oli useita tarkennuksia ja huomioita, ja neuvotteluja kohdeluettelon kohteista ja niiden kuvauksista jatketaan.
Sámedikkis ledje máŋggat dárkilmástimat ja mearkkašumit ja ráđđádallamat čuozáhatlogahallama čuozáhagain ja daid govvádusain joatkahuvvet ein viidáseappot.
Perjantaina avattiin saamelaiskäräjien hallituksen syyskausi, ei kuitenkaan kovin iloisissa merkeissä.
Bearjadaga rahppojuvvui sámedikki stivrra čakčabadji, muhto ii goit nu somás ságaiguin.
Hallitusta huoletti erityisesti saamelaiskäräjien budjettitilanne, josta tullee alijäämäinen.
Stivrra fuolastuhttá earenoamážit sámedikki dálá bušeahtta, masa orru šaddame vuolláibáža.
Käräjien hallitus on käsitellyt asiaa jo keväällä ja edellytti että säästötoimenpiteisiin tulee ryhtyä eikä uusia määräaikaisia työntekijöitä voida palkata.
Sámedikki stivra lea gieđahallan ášši juo giđđagease ja dat gáibidii, ahte seastindoaibmabijuide galgá álgit eaige ođđa mearreáigásaš bargit sáhte bálkáhuvvot.
Saamelaiskäräjien ensisijainen työtehtävä on edunvalvonta, ja niin kauan kun emme voi hoitaa neuvotteluja videoyhteyksin, kuulemiset ja kokoukset edellyttävät matkustamista.
Sámedikki vuosttažin vuoruhuvvon bargu lea beroštumiid bearráigeahčču ja nu guhká go eat sáhte dikšut ráđđádallamiid videooktavuođaiguin, gullamat ja čoakkámat gáibidit mátkkošteami.
Osan kuulemiskustannuksista maksaa pääosin kuulemista pyytänyt taho, mutta aina kaikkia matkakuluja edusvalvontatehtävissä ei saa katettua ulkopuolisista varoista.
Oasi gullandilálašvuođain máksá eanasin gullama bivdán oassebealli, muhto álohii buot mátkegolut beroštumiid bearráigeahččobargguin eai sáhte gokčojuvvot olggobeale ruhtademiin.
Kuulemisiin ja kokouksiin osallistuminen kuuluu saamelaiskäräjien lakisääteisiin tehtäviin.
Gullandilálašvuođaide ja sierralágán čoakkámiidda oassálastin gullá sámedikki láhkaásahan bargguide.
Määräaikaisia työntekijöitä on kuitenkin palkattu jo kesällä eikä budjettitilanne ole parantunut.
Mearreáiágásaš bargit leat goit bálkáhuvvon juo geasset iige bušeahttadilli leat buorránan.
Taloustilannetta tullaan käsittelemään vielä seuraavissa hallituksen kokouksissa.
Ekonomiijadilli gieđahallojuvvo vel čuovvovaš stivrra čoakkámiin.
Hallituksen kokous käsitteli myös nimitysasioita.
Stivrra čoakkámis ledje maid ovdan nammadanáššit.
Hallitus hyväksyi myös esityksen nuorisolautakunnan perustamiseksi ja antoi puheenjohtajalle ja kulttuurisihteerille tehtäväksi rahoitushakemuksen laatimisen ja ehdotuksen tarkistamisen lopulliseen muotoonsa.
Stivra dohkkehii rievdadusaiguin evttohusa nuoraidlávdegotti nammadeami várás ja attii ságadoalli ja kulturčálli bargun bargat ruhtaohcamuša ja divodit evttohusa loahpalaš hápmái.
Tällä viikolla minulla on kokous Lapin suojeluohjelmista Lapin ympäristökeskuksessa Rovaniemellä.
Dán vahku mus lea čoakkán Sámi guovllu suodjalanprográmmain Sámi (Lappi) birasguovddážis Roavenjárggas.
Tällä viikolla valmistelen seuraavan viikon kokouksia ja erityisesti asioita Lappi-työryhmän kokousta varten.
Dán vahku válmmaštalan boahtte vahku čoakkámiid ja earenoamážit áššiid Lappi-bargojoavkku čoakkáma várás.
Saamelaiskäräjät on lähestynyt myös saamelaisten kotiseutualueen paliskuntia kirjeellä ja pyytänyt niiden näkemyksiä mm. yhteistyömuodoista sekä porotalouden ja luontaiselinkeinojen rahoituslain uudistuksesta.
Sámediggi lea lahkonan maid sámi ruovttuguovllu bálgesiid reivviin ja bivdán dain oainnuid ee. ovttasbargovugiin sihke boazodoalu ja luondduealáhusaid ruhtadanlága (POLURA) ođasnuhttimis.
Tavoitteena on pitää yhteispalaveri vielä syyskuun aikana.
Ulbmilin lea doallat oktasaščoakkáma vel čakčamánu áigge.
Ensi viikolla ohjelmassa on Lappi-työryhmän kokous ja nk. biodiversiteettityöryhmän kokous Helsingissä.
Boahtte vahku prográmmas lea Lappi-bargojoavkku čoakkán ja ng. biodiversiteahttabargojoavkku čoakkán Helssegis.
Keskiviikkona tapaan Sodankylän kunnanjohtoa ja torstaina tuon saamelaiskäräjien tervehdyksen sosiaali- ja terveysturvan syyspäiville Saariselällä.
Gaskavahkko deaivvan Soađegili suohkana njunušolbmuid ja duorastaga buvttán sámedikki dearvvahusa sosiála- ja dearvvašvuohtadorvvu čakčabeivviide Suoločielggis.
Vuontisjärvellä 09.09.2008
Vuottesjávrres 09.09.2008
Saamelaisten yhteistyöstä
Sápmelaččaid ovttasbarggus
Kiireinen kokousviikko on taas takana.
Hohpolaš čoakkánvahkku lea fas duohken.
Maanantaina kokoontui biodiversiteettisopimuksen artikla 8(j):n kansallinen työryhmä käymään läpi Montrealin 8(j) kokouksen päätöksiä.
Mánnodaga čoahkkanii biodiversiteahttasoahpamuša artihkal 8(j) álbmotlaš bargojoavku gieđahallat Montreala 8(j)-čoakkáma mearrádusaid.
Montrealin kokousraportti on valmistunut ja asiasta kiinnostuneet voivat löytää sen seuraavasta osoitteesta: http://www.cbd.int/doc/?meeting=WG8J-06 Saamelaiskäräjien kotisivuille tulee lähipäivinä matkaraporttini Montrealin ja Kanadan matkasta kirjeet ja muistiot – välilehden yhteyteen.
Montreala čoakkánraporta lea gárvánan ja áššis beroštuvvan olbmot sáhttet gávdnat dan čuovvovaš čujuhusas: http://www.cbd.int/doc/?meeting=WG8J-06 Sámedikki ruovttusiidduide boahtá lagašbeivviid mu mátkeraporta Montreala ja Kanada mátkkis reivvet ja muittuhančállagat – gaskabláđi vuollái.
Työryhmä keskusteli kokouspäätöksistä laajasti ja totesimme, että keskeisiä kokouspäätöksiä tulisi toimeenpanna Suomessa.
Bargojoavku ságastalai viidát čoakkánmearrádusain ja gávnnahii, ahte guovddáš čoakkánmearrádusat galggale olláhuhttojuvvot Suomas.
Montrealin kokous esitti, että sopimusosapuolien tulisi perustaa kansallisia 8(j) tehtäviä varten koordinaattoreita toimimaan linkkinä alkuperäiskansojen ja valtion välillä.
Montreala čoakkán ovdanbuvttii ee., ahte soahpamušoassebealit galggale vuođđudit sisriikkalaš 8(j)-bargguid várás koordináhtoriid doaibmat liŋkan álgoálbmogiid ja stáhta gaskka.
Koordinaattorin tehtävän perustaminen olisi tärkeää jo heti ensivuodesta, jotta koordinaattori voisi toimia asiantuntijana 8(j)-työryhmässä ja auttaa osaltaan artiklan toimeenpanoa.
Koordináhtora barggu vuođđudeapmi livččii dehálaš juo dakkaviđe álgojagis, vai koordináhtor sáhtálii doaibmat áššedovdin 8(j)-bargojoavkkus ja veahkehit bealistis artihkkala olláhuhttima.
Saamelaiskäräjät on tehnyt keväällä aloitteen ympäristöasioiden esittelijän viran perustamisesta saamelaiskäräjille ja virkaan voisi yhdistää myös 8(j)-koordinaattorin tehtävät.
Sámediggi lea dahkan giđđat álgaga birasáššiid áššegieđahalli virggi vuođđudeamis sámediggái ja virgái sáhtálii ovttastit maid 8(j)-koordináhtora bargguid.
Keskustelimme työryhmässä myös tarpeesta resursoida 8(j):n toimeenpanoa erityisesti koska ensi vuosi on biodiversiteettivuosi.
Ságastalaimet bargojoavkkus maiddái dárbbus bidjat návccaid 8(j) olláhuhttimii earenoamážit danin go boahtte jahki lea biodiversiteahttajahki.
Juhlavuoden sivusto löytyy biodiversiteettisopimuksen sivuilta http://www.cbd.int/2010/welcome /
Ávvojagi siiddut gávdnojit biodiversiteahttasoahpamuša siidduin http://www.cbd.int/2010/welcome /
Tiistaina osallistuin Helsingissä biodiversiteettityöryhmän kokoukseen, jossa esittelin myös Montrealin kokouspäätöksiä.
Disdaga válden oasi Helssegis biodiversiteahttasoahpamuša čoakkámii, mas bukten maid ovdan Montreala čoakkánmearrádusaid.
Kokouksessa käsiteltiin biodiversiteettisopimuksen toimeenpanon toteutumista Suomessa eli Luonnon puolesta - toimenpide-ohjelman toteutumista vuosille 2006-2016.
Čoakkámis gieđahallojuvvui biodiversiteahttasoahpamuša olláhuhttima čađaheapmi Suomas dehege Luonddu beales – doaibmabidjuoprográmma olláhuvvan jagiid 2006-2016.
Saamelaisten perinteistä tietoa koskee raportin kolme tavoitetta (89-92), jotka tulisi saattaa päätökseen vuoden 2010 loppuun mennessä.
Sámi árbevirolaš dieđu gusket raportta golbma ulbmila (89-92), mat galggale olláhuhttojuvvot jagi 2010 loahpa rádjái.
Tavoitteet koskevat ” saamelaisten oikeudet huomioivan hallintomallin perustamista saamelaisten kotiseutualueelle ” (ei ole toteutunut), ” saamelaisten perinteisen tiedon suojeleminen ” (toimeenpano alkanut artikla 8(j)-työryhmän perustamisen osalta) ja ” saamelaisten kotiseutualueen luonnonvarojen hoidon ja käytön sekä lainsäädännön yhteensovittamista siten, että saamelaisten oikeudet voidaan turvata ” (ei ole toteutunut).
Ulbmilat gusket ” hálddahusmálle, mii váldá vuhtii sámiid vuoigatvuođaid, vuođđudeapmi sámiid ruovlluguvlui ” (ii leat olláhuvvan), ” sámiid árbevirolaš dieđu suodjaleapmi ” (olláhuhttin álgán artihkkala 8 (j) - bargojoavkku vuođđudeami mielde) ja ” sámiid ruovttuguovllu luondduriggodagaid gáhtten ja geavahus sihke lágaid oktiiguoskadeapmi nu ahte sámiid vuoigatvuođat sáhttet dorvvastuvvot ” (ii leat olláhuvvan).
8(j)-työryhmä on esittänyt, että näiden tavoitteiden rinnalle otettaisiin uusia tavoitteita vuosille 2011-2016 jotka olisi toteutettavissa.
8(j)-bargojoavku lea evttohan, ahte dáid ulbmiliid lassin váldojuvvole jagiide 2011-2016 ođđa ulbmilat, mat livčče olláhuhttimis.
Esitin uusien tavoitteiden tarpeen bd-työryhmälle ja 8(j)-työryhmän huolen siitä, että vuosille 2011-2016 ei ole artikla 8(j):hin liittyviä tavoitteita.
Evttohin ođđa ulbmiliid dárbbu bd-bargojovkui ja 8(j)-bargojoavkku fuola das, ahte jagiide 2011-2016 eai leat artihkkala 8(j):a várás ođđa ulbmilat.
8(j)-työryhmä käsittelee seuraavassa kokouksessaan uusien tavoitteiden esittämistä bd-työryhmälle.
8(j)-bargojoavku gieđahallá čuovvovaš čoakkámisttis ođđa ulbmiliid evttoheami bd-bargojovkui.
Tiistai-iltana lähdin ajamaan kohti Kiirunaa, jossa pidettiin Saamelaisen parlamentaarisen neuvoston (SPN) hallituksen kokous keskiviikkona.
Disdateahket vuoddjájin vel Gironii, gos gaskavahkko dollojuvvui Sámi parlametáralaš ráđi (SPR) stivrra čoakkán.
Kokouksessa käsiteltiin parlamentaarisen neuvoston toimintaohjelman toteutumista ja ajankohtaisia kansainvälisiä kysymyksiä.
Čoakkámis gieđahallojuvvoje parlamentáralaš ráđi doaibmaplána ja áigeguovdilis riikkaidgaskasaš gažaldagat.
SPN päätti kutsua YK:n erikoisraportoija James Anayan kansainväliselle saamelaisalueelle saamelaisten oikeuksia käsittelevään konferenssiin, johon osallistuisivat myös valtioiden edustajat.
SPR mearridii bovdet ON:a spesiálaraporterejeaddji James Anaya riikkaidgaskasaš sámi guvlui konferensii, mii gieđahallá sámiid vuoigatvuođaid ja masa oassálastet maid stáhtaid ovddasteaddjit.
SPN päätti aloittaa myös ilmastopoliittisen ohjelman valmistelun SPN:lle, josta olen hyvin iloinen.
SPR mearridii maid álggahit dálkkádatpolitihkalaš prográmma válmmaštallama SPR:ái. Mun lean dasa hui duhtavaš ja lean ilus go dakkár ráhkaduvvo.
Ohjelman valmistelu jatkuu kevääseen ja se tuodaan maaliskuussa pidettävään SPN:n parlamentaarisen neuvoston kokouksen käsiteltäväksi.
Prográmma válmmaštallan bistá giđa rádjái ja dat buktojuvvo SPR:a olles ráđi čoakkámii, mii dollojuvvo njukčamánu.
Kokouksessa käsiteltiin myös seuraavan saameministerien ja – presidenttien yhteiskokouksen asialistaa.
Čoakkámis gieđahallui maid čuovvovaš sámi ministarid ja – njunnožiid oktasaščoakkáma áššelistu.
Tavoitteena on edistää pohjoismaisen saamelaissopimuksen toimeenpanoa ja mahdollisesti aloittaa asiassa neuvottelut, mutta asia on vielä auki jo neuvottelujen delegaatioiden osalta.
Ulbmilin lea ovddidit davviriikkalaš sámi soahpamuša olláhuhttima ja vejolašvuođaid mielde álggahit áššis ráđđádallamiid, muhto ášši lea vel rabas juo ráđđádallamiid delegašuvnnainnai.
Kokous päätti palata asiaan vielä ennen joulua ja sitä ennen Suomen saamelaiskäräjät pyytää Suomelta selvitystä asian etenemisestä.
Čoakkán mearridii máhccat áššái vel ovdal juovllaid ja ovdal dan Suoma sámediggi bivdá Suoma stáhtas čielggadeami ášši ovdáneamis.
Saamelaiskäräjät on ollut useasti yhteydessä syksyn ympäristöministeriöön Kööpenhaminan ilmastoneuvottelujen delegaatiosta.
Sámediggi lea leamaš dávjá oktavuođas birasministeriijai Københavnna dálkkádatráđđádallamiid delegašuvnnas.
Emme ole saaneet vielä tietoa otetaanko Saamelaiskäräjät mukaan Suomen delegaatioon mutta vetoamme asiassa myös virallisesti maanantain hallituksen kokouksessa jos hallitus hyväksyy esitykseni asiassa.
Sámediggi ii leat vel ožžon dieđu váldojuvvogo Sámediggi mielde Suoma delagašuvdnii, muhto doarjalit áššis maid virggálaččat mánnodaga stivrra čoakkámis jos stivra dohkkeha mu evttohusa áššis.
Norjan saamelaisradio NRK on pitänyt asiaa esillä myös erinomaisesti ja ollut aktiivisesti yhteydessä niin Saamelaiskäräjiin kuin eri maiden ympäristöministeriöihin delegaatiokysymyksistä.
Norgga sámi rádio NRK lea doallan ášši almmolašvuođas earenoamáš bures ja lea leamaš aktiivvalaččat oktavuođas Sámediggái dego sierra riikkaid birasministeriijaidenai delegašuvdnaáššiin.
Ilmaston lämpenemisen estäminen on hyvin tärkeää erityisesti arktisille alkuperäiskansoille.
Dálkkádaga liegganeami duostun lea hui dehálaš earenoamážit árktalaš álbmogiidda.
Suomi muiden valtioiden ohessa on myös tunnustanut kansainvälisillä areenoilla ilmastonmuutoksen vaikutukset arktisiin alkuperäiskansoihin ja tunnustanut alkuperäiskansoilla olevan perinteistä tietoa, joka on tärkeää ilmastonmuutoksen tutkimisessa ja selvittämisessä.
Suopma eará riikkaid lassin lea maid mieđihan riikkaidgaskasaš arenain dálkkádatrievdama váikkuhusaid árktalaš álgoálbmogiidda ja mieđihan, ahte álgoálbmogiin lea árbevirolaš diehtu, mii lea dehálaš dálkkádatrievdama dutkamis ja čielggadeamis.
Nyt tarjoamme tätä tunnustettua asiantuntemusta Suomen valtion käyttöön.
Dál fállat dán dovddastuvvon áššedovdamuša Suoma stáhta atnui.
Vuontisjärvellä 28.11.2009
Vuottesjávrres 28.11.2009
tiistaina 1. syyskuuta 2009
Sámi álbmogis ávvudemiid vahkku
Viime viikko sisälsi monia juhlallisuuksia eri puolilla saamelaisaluetta ja oli myös minulle hyvin kiireinen.
Mannan vahku ledje máŋggat ávvudeamit Sámieatnama sierra guovlluin ja dat lei maid munnje hui hohpolaš vahkku.
Maanantaina osallistuin Saamelaisen parlamentaarisen neuvoston (SPN) hallituksen kokoukseen Kiirunassa.
Mánnodaga oassálasten Sámi parlamentáralaš ráđi (SPR) stivrra čoakkámii Gironis.
Kokouksessa Suomen saamelaiskäräjät otti vastuulle saamelaisten edustamisen Arktisten parlamentaarikkojen yhteistyössä.
Čoakkámis Suoma sámediggi válddii badjelasas sámiid ovddasteami Árktalaš parlamentárihkkariid ovttasbarggus.
Edustus kiertää kolmen Saamelaiskäräjien välillä.
Ovddasteapmi johtá vurrolágáid golmma sámedikki gaskka.
Kokouksen asialistalla oli myös pohjoismaisen saamen kieliyhteistyön edistäminen.
Čoakkáma áššelisttus lei maid davviriikkalaš sámi giellaovttasbarggu ovddideapmi.
Tätä varten laaditaan EU:n InterregSápmi-rahastoa varten esiprojektiesitys päämääränä pitemmän aikavälin suunnitelmana aikaansaada pohjoismainen saamen kielikeskus.
Dan várás ovddiduvvo EU:a InterregSápmi-ruhtarádjosa várás ovdaprošeakta ulbmiliin oažžut áigái davviriikkalaš sámi giellaguovddáža.
Kielikeskuksen avulla pyritään eri saamen kielten huoltoon ja edistämiseen saada enemmän resursseja kuin mitä nyt on.
Giellaguovddážiin biddjo sierra sámegielaid gáhttemii ja fuolaheapmái stuorit deaddu go dán rádjái.
Tämän tapaisen suunnitelman olen itse laatinut jo vuonna1997 kolmen maan saamelaiskäräjien yhteistyöprojektissa, mutta vasta nyt hanke on konkretisoitumassa.
Dán sullasaš plána lean ieš ráhkadan juo jagi 1997 golmma riikka sámedikki ovttasbargoprošeavttas, muhto easka dál fidnu orru šaddame konkrehtalažžan.
Toin kokouksessa esille huolenaiheeni Norjan Saamelaiskäräjien Kveeniliitolle antaman rahoituksen johdosta.
Bukten čoakkámis iežan fuola Norgga sámedikki Kveanalihttui addin ruhtadeami geažil.
Suomalais-ugrilaisten kansojen maailmankongressissa vuosi sitten kveenien edustaja totesi myös kveenien olevan alkuperäiskansaa Norjan, Ruotsin ja Suomen alueella ja syytti saamelaisia kveenien saamelaistamisesta (ks. blogini 10.7.2008).
Suoma-ugralaš álbmogiid máilmmikongreassas diibmá kveanaid ovddasteaddji dajai almmolaččat kveanaid leat álgoálbmot Norgga, Ruoŧa ja Suoma guovllus ja ahte sámit livčče sámáidahttán kveanaid (gč. mu blogga 10.7.2008).
Kveenien yhteistyöjärjestönä Suomessa on Lappalaiskulttuuri- ja perinneyhdistys.
Kveanaid ovttasbargosearvin Suomas doaibmá Lappalaikulttuuri- ja perinneyhdistys.
Kyseisen yhdistyksen näkemyksen mukaan Ylä-Lapin suomalaiset, oman nimityksensä mukaisesti ns. ” lappalaiset ”, ovat alkuperäiskansaa kun taas saamelaisia ei tulisi hyväksyä alkuperäiskansaksi.
Dán namuhuvvon searvvi oainnu mielde Davvi-Suoma láddelaččat, geat leat ieža oamastan nama “ lappalaččat ”, leat álgoálbmot go fas sápmelaččat eai galggale dohkkehuvvot álgoálbmogin.
Koska kyseinen yhdistys ei ole saanut esityksiään läpi Suomessa, se on etsinyt yhteistyökumppaneita yli valtionrajojen löytäen itsessään poliittisesti tarkoituksenmukaisen kveeni-identiteetin.
Go namuhuvvon searvi ii leat ožžon evttohusaidis čađa Suomas, de dat lea ohcan ovttasbargoguimmiid riikka rájiid duohken ja lea gávdnan alddistis politihkalaččat heivvolaš kveana-identiteahta.
Nostin SPN:n kokouksessa esille huolenaiheeni siitä, että Norjan Saamelaiskäräjien kveeneille antamaa rahoitusta voidaan käyttää propagandistisena tukena siitä, että Norjan Saamelaiskäräjät hyväksyisivät kveenien vaatimuksen alkuperäiskansa-asemalleen.
Loktejin SPR:a čoakkámis ovdan iežan fuola das, ahte Norgga sámedikki addin ruhtadeapmi kveanaide sáhttá adnot propagándalaš vuogi mielde doarjjan das, ahte Norgga sámediggi dohkkehivččii kveanaid gáibádusa iežaset álgoálbmotsajádaga oažžuma.
Toisaalta rahoituspäätöksellä on myös vaikutuksia Suomen Saamelaiskäräjien toimintaa vaikeuttavana Lappalaiskulttuuri- ja perinneyhdistyksen saamana poliittisena ja ideologisena tukena.
Nuppe dáfus ruhtadanmearrádusain leat maid váikkuhusat Suoma sámedikki doaimma hehttejeaddjin nu ahte Lappalaiskulttuuri- ja perinneyhdistys-searvi oažžu politihkalaš ja ideologalaš doarjaga.
Kokouksessa todettiin, että rahoituksen antaminen ei tarkoita että Norjan Saamelaiskäräjät hyväksyisi kveenien vaatimuksia ja rahoituspäätöksiä tarkennetaan niin, että ne eivät osoita poliittista tukea.
Čoakkámis gávnnahuvvui, ahte ruhtadeami addin ii dárkkut ahte Norgga sámediggi dohkkehivččii kveanaid gáibádusaid álgoálbmotsajádaga hárrái ja ruhtadanmearrádusat dárkilmastojuvvojit nu ahte dat eai čujut seammas politihkalaš doarjagii.
SPN:n kokouksessa käsiteltiin myös mm. saamelaissopimustekstin esittämistä syksyn saamelaisasioista vastaavien ministereiden ja kolmen maan saamelaiskäräjien puheenjohtajien kokouksessa ja erityisesti pitääkö saamelaiskäräjien olla tuomassa esityksensä itsenäisinä vai omien maiden valtuuskuntien, siis yhdessä omien valtioidensa kanssa.
SPR:a čoakkámis gieđahallojuvvui maid ee. sámi soahpamušdeavstta ovddideami čavčča davviriikkalaš sámi áššiid ministariid ja golmma riikka sámedikkiid presideanttaid čoakkámis ja earenoamážit dan, ahte galgetgo sámedikkit leat buktime evttohusaideaset iehčanasat vai iežas riikkaid sáttagottiiguin, dehege iežaset stáhtaiguin.
Kokouksessa nähtiin ongelmallisena saamelaissopimustekstin esittämistä omien maiden valtuustossa sopimustekstin mahdollisen vesittymisen vuoksi ja SPN:n kokouksessa yksimielisen kannatuksen sai saamelaiskäräjien esiintyminen itsenäisinä toimijoina.
Čoakkámis gávnnahuvvui problemáhtalažžan soahpamušdeavstta ovddideami ovttas iežaset riikkaid sáttagottiiguin soahpamušdeavstta vejolaš geahnohuvvama geažil ja SPR:a čoakkámis ovttamielalaš doarjaga oaččui, ahte sámedikkit livčče iehčanas doaibmit.
Kokous merkitsi tyytyväisenä ilmoitusasiana Nellimin metsäkiistan ratkeamisen 20 vuodeksi siten, että alueen saamelaiset voivat jatkaa kulttuurinsa mukaisesti poronhoitoa nautinta-alueellaan.
Čoakkán merkii maid duhtavažžan ilmmuhusáššin Njellima vuovderiiddu čoavdáseami 20 jahkái nu ahte guovllu sápmelaččat sáhttet joatkit kultuvrraset mielde boazodoalu návddašanguovlluineaset.
Seuraavana päivänä osallistuin Ruotsin Saamelaiskäräjien avajaisiin, jonne toin Suomen Saamelaiskäräjien tervehdyksen, joka löytyy pohjoissaameksi Saamelaiskäräjien kotisivuilta.
Čuovvovaš beaivve oassálasten Ruoŧa Sámedikki rahpamii, masa bukten Suoma Sámedikki dearvvahusa. Dat gávdno davvisámegillii Sámedikki ruovttusiidduin.
Korostin puheessani tarvetta saamelaisten yhteistyön kehittämiseen.
Deattuhin ságastan dárbbu sámiid ovttasbarggu gárgeheapmái.
Saamelaiskäräjien tulisi erityisesti tukea Venäjän saamelaisten pyrkimyksiä järjestäytyä parlamentaariseksi elimeksi.
Sámedikkit galggale earenoamážit doarjut Ruošša sámiid viggamušaid ortniiduvvat parlamentáralaš orgánan.
Totesin puheessani Suomen ja Ruotsin valtioiden haluttomuuden pohjoismaisen saamelaissopimuksen ratifioimiseksi ja painotin, että saamelaissopimusta ei saa avata uusille neuvotteluille.
Gávnnahin ságastan Suoma ja Ruoŧa riikkaid vuostehágu ratifiseret davviriikkalaš sámi soahpamuša ja deattuhin, ahte sámi soahpamuša ii oaččo rahpat ođđa ráđđádallamiidda.
Pohjoismainen saamelaissopimus on neuvoteltu ja odottaa yksiselitteisesti vain ratifiointia.
Davviriikkalaš sámi soahpamuš lea ráđđádallojuvvon ja vuordá ovttačilggolaččat duššefal ratifiserema.
Suomen ja Ruotsin tulisi ratifioida Ilo 169-sopimus pikaisesti.
Suopma ja Ruoŧŧa galggaleigga ratifiseret maiddái Ilo 169-soahpamuša jođáneamos lági mielde.
Seuraavana päivänä Ruotsin Saamelaiskäräjät aloitti järjestäytymiskokouksensa, jota jäinkin seuraamaan vähäksi aikaa.
Čuovvovaš beaivve Ruoŧa Sámediggi álggahii iežas ortniiduvvančoakkáma, man báhcenge čuovvut oanehis boddii.
Ruotsin Saamelaiskäräjien hallituksen puheenjohtajan valinta olikin monimutkainen ja vaiherikas prosessi, joka selvisi vasta torstaina.
Ruoŧa Sámedikki stivrra ságadoalli válljen leinai mohkkás ja máŋggamuttot proseassa, mii čielggai easka duorastaga.
Puheenjohtajaksi valittiin ensimmäisessä äänestyksessä Per Mikael Utsi selvällä äänten enemmistöllä.
Ságadoallin válljejuvvui vuohččan Per Mikael Utsi čielga eanetloguin.
Seuraavana päivänä hän kuitenkin erosi, ja tehtävään valittiin myöhemmin tiukassa äänestyksessään Sara Larsson.
Maŋit beaivve son goit geassádii ja ságadoalli bargui válljejuvvui maŋŋel Sara Larsson.
Torstaina oli lomien jälkeinen ensimmäinen meidän Saamelaiskäräjiemme hallituksen kokous.
Duorastaga lei fas vuosttaš min Sámedikki stivrra čoakkán luomuid maŋŋel.
Kokouksessa käsiteltiin ikuisuuskysymykseksi muodostunutta Saamelaiskäräjien tilintarkastuskertomuksen vastuuvapautta, joka tuodaan seuraavaan yleiskokoukseen käsiteltäväksi.
Čoakkáma áššelisttus lei agálašvuohtagažaldahkan šaddan Sámedikki rehketdoalloloahpaheami vástufriddjavuohta, mii buktojuvvo čuovvovaš dievasčoakkáma gieđahallamii.
Kokouksessa oli käsiteltävänä runsaasti lausuntoja.
Čoakkáma áššelisttus ledje olu cealkámušat.
Hallitus hyväksyi lausunnon riistaeläimien ohjeellisiksi arvoiksi, jota käsittelin viime blogissani.
Stivra dohkkehii cealkámuša fuođđoelliid rávaárvvuin. Das čállen mannan bloggastan.
Lausunnon kohteena oli maa- ja metsätalousministeriö asetusluonnos mm. petoeläimien ohjeellisista arvoista.
Cealkámuša čuozáhahkan lei eanan- ja meahccedoalloministeriija ásahushámus ee. beahtoelliid rávaárvvuin.
Hallitus edellytti korvaustason kohtuullistamista, saamelaiskäräjälain § 9 mukaisia neuvotteluja ja asian liittyessä perusoikeuksiin korvaustasoista tulee päättää eduskunnassa.
Stivra gáibida buhtadusdási govttolažžan vuolideami, sámediggelága 9 §:a ráđđádallamiid ja go ášši guoská vuođđorivttiid de buhtadusdásis galgá mearriduvvot riikkabeivviin.
Saamelaiskäräjien hallitus oli hyvin huolissaan siitä, että korvaustason ollessa hyvin korkea se toimii tuplarangaistuksena, joka ei ole Suomen lakien mukaista.
Sámedikki stivra lei fuolas das, ahte go buhtadusdássi lea hui allat de dat doaibmá guovttegeardán ráŋggaštussan, mii ii leat Suoma lágaid mielde.
Asialistalla oli myös lausunto tarkastamattoman lampaanlihan suoramyynnin sallimisesta poronhoitoalueella.
Áššelisttus lei maid cealkámuš dárkkiskeahtes sávzabierggu njuolggovuovdima suovvamis boazodoalloguovllus.
Äänestyksen jälkeen hallitus päätti olla lausumatta asiasta.
Jienasteami maŋŋel stivra mearridii, ahte ii cealkke áššis.
Itse olin lausumisen kannalla.
Ieš bealuštin cealkima.
Hallitus päätti myös äänestyksen jälkeen ehdottaa yleiskokoukselle että Saamelaiskäräjät ei lausuisi Muotkavaaran tiehankkeesta.
Stivra mearridii maid jienasteami maŋŋel evttohit dievasčoakkámii ahte Sámediggi ii cealkkále Muotkevári luoddafidnus.
Itse kannatin asiasta lausumista.
Ieš guottihin áššis cealkima.
Lisäksi hallitus antoi lausunnon luonnoksesta hallituksen esitykseksi maatalouden luopumistukijärjestelmän jatkamiseksi vuosille 2011-2014.
Dasa lassin stivra attii cealkámuša ráđđehusa evttohusas eanandoalu lohpandoarjjaortnega joatkimis jagiide 2011-2014.
Hallitus edellytti asiassa käytävän saamelaiskäräjälain § 9 mukaiset neuvottelut.
Stivra gáibidii ahte áššis doaimmahuvvojit sámediggelága 9 §:a ráđđádallamat.
Järjestelmässä on useita epäkohtia.
Ortnegis leat máŋggat vigit.
Eräänä sellaisena on luopumisen jälkeen sallitun poromäärän pienuus, joka olisi esityksen mukaisessa järjestelmässä kuusi poroa.
Oktan dakkárin lea lobálaš boazomeari unnivuohta, mii livččii evttohusa miel vuogádagas guhtta bohcco.
Luopumistukijärjestelmä ei takaa riittävää eläkettä ja riittävä eloporojen pitomahdollisuus turvaisi perheen ruokahuollon.
Luohpandoarjjaortnet ii dáhkit dárbahassii stuora ealáhaga ja dárbahassii stuora eallit guđđojun bohccuid meari doallan dorvvastivččii ahte bearrašis livččii borramuš.
Järjestelmä estää muutoinkin luopujien porojen myynnin kaupalliseen tarkoitukseen.
Ortnet eastá muđuidnai luhppiid bohccuid vuovdima gávppálaš dárkkuhussii.
Hallitus esitti lausunnossaan, että saamelaisessa poronhoidossa luopuja saisi pitää halutessaan 30 poroa, koska pedot voivat verottaa poromäärää ja ehdotettu määrä turvaisi perheen ruokahuollon.
Stivra evttohii cealkámušasttis, ahte sámi boazodoalus luohppi oaččulii jos dan háliida ealihit 30 bohcco, daningo beađut sáhttet goddit boazomeari ja evttohuvvon mearri dorvvastivččii bearraša biebmodárbbu.
Luopumistukijärjestelmässä on parannuksena se, että puolison ei edellytetä luopuvan poronhoidosta samanaikaisesti puolison kanssa jos hän ei ole luopumisiässä.
Luohpanortnegis lea buorádussan dat, ahte beallelaš ii gáibiduvvo luohpat oktanaga beallelaččain jos son ii leat luohpanagis.
Järjestelmä kuitenkin edellyttää puolison luopuvan poronhoidosta myöhemmin.
Luohpanortnet goitge gáibida beallelačča luohpat boazodoalus maŋŋel.
Saamelaiskäräjät ei voi hyväksyä sitä, että toisen puolison päätös määrää että myös toisen on luovuttava poronhoidosta.
Sámediggi ii sáhte dohkkehit dan, ahte nuppi beallelačča mearrádus mearrida ahte maid nubbi galgá luohpat bohccuin.
Puolisolle tulee taata elinkeinonvapaus ja vapaus luopua tai jatkaa poronhoitoa haluamallaan tavalla.
Beallelažžii galgá dáhkiduvvot ealáhusluomusvuohta ja luomusvuohta luohpat dehe joatkit boazodoalu iežas dáhtu mielde.
Lisäksi jatkajalle on taattava tukia elinkeinon harjoittamiseen.
Dasa lassin joatkái galget dáhkiduvvot doarjagat ealáhusain bargamii.
Lausunnot löytyvät lähipäivinä Saamelaiskäräjien kotisivuilta.
Cealkámušat gávdnojit fargga Sámedikkki ruovttusiidduin.
Asialistalla oli myös nimitysasioita ja esityksiä.
Áššelisttus ledje maid nammadanáššit ja evttohusat.
Lauantaina osallistuin kolttasaamelaisten asuttamisen ja Sevettijärven koulun 60-vuotisjuhlaan.
Lávvordaga oassálasten nuortalaččaid oruiduhttima ja Čeavetjávrre skuvlla 60-jagi ávvodoaluide.
Toin tilaisuuteen Saamelaiskäräjien tervehdyksen, joka löytyy suomeksi Saamelaiskäräjien kotisivuilta.
Bukten dilálašvuhtii Sámedikki dearvvahusa, mii gávdno suomagillii Sámedikki ruovttusiidduin.
Tilaisuus oli lämminhenkinen ja antoi runsaalle kutsuvierasjoukolle monipuolisen kuvan kolttasaamelaiskulttuurista ja sen elinvoimaisuudesta.
Dilálašvuohta lei liekkus ja doppe ledje olu guossit ja sii bessenai oaidnit máŋggabeallásaččat nuortalaškultuvrra ja dan ealasvuođa.
Erityisesti minua sykähdytti kolttasaamelaislapsien taitavat katrilli-esitykset.
Earenoamážit munnje bázii millii nuortalašmánáid čeahpes katrilladánssat.
Tällä viikolla kokoukset jatkuvat, nyt onneksi kotipuolessa.
Dán vahku čoakkámat joatkahuvvet, ja dál gal lihkus dáppe iežan ruovttuguovllus.
Alkuviikosta on perinteiset luonnonsuojelukäräjät Metsähallituksen, Lapin Ympäristökeskuksen, Ympäristöministeriön, Saamelaiskäräjien ja Kolttien kyläkokouksen kesken täällä Enontekiöllä.
Álgovahku leat juo árbevirolažžan šaddan luonddusuodjalangearregat – dán vuoru Eanodagas, ja daidda oassálastet Sámedikki ovddasteddjiid lassin Meahcceráđđehusa, Sámi leana birasguovddáža, Birasministeriija ja Nuortalaččaid siidasobbara ovddasteaddjit.
Tutustumme Pöyrisjärven ympäristöön ja keskustelemme ajankohtaisista asioista.
Oahpásnuvvat Bievrrašjávrre birrasii ja ságastallat áigeguovdilis áššiin.
Perjantaina on vuorossa saamelaiskäräjälain § 9 mukaiset neuvottelut Saananjuuren asemakaavasta Enontekiön kunnan kanssa.
Beajadaga leat sámediggelága 9 §:a ráđđádallamat Sánávuole sadjelávas Eanodaga suohkaniin.
Klemetti Näkkäläjärvi
Dearvvuođaiguin
Viime keksiviikkona osallistuin Ihmisoikeusliiton järjestämään perus- ja ihmisoikeusfoorumiin Helsingissä.
Mannan gaskavahkko oassálasten Olmmošvuoigatvuohtalihtu lágidan vuođđo- ja olmmošvuoigatvuohtaforumii Helssegis.
Tilaisuudessa saamelaiset olivat hyvin edustettuna sekä kuulijoina että puhujina.
Dilálašvuođas sápmelaččat ledje bures ovddastuvvon sihke guldaleddjiid ja ságastalliid joavkkus.
Saamelaiskäräjäjäsen Pekka Aikio piti kattavan esityksen saamelaisten lainsäädännöllisestä asemasta.
Sámediggelahttu Pekka Aikio doalai gokčevaš sáhkavuoru sápmelaččaid lágalaš sajádagas.
Osallistuin itse paneeliin, jossa puhujina oli tarkoitus olla maa- ja metsätalousministeri, ulkoministeri, oikeusministeri ja saamelaiskäräjien puheenjohtaja.
Oassálasten ieš panelii, mas hubmiin galge leat eanan- ja meahccedoalloministtar, olgoministtar, vuoigatvuohtaministtar ja sámedikki ságadoalli.
Ministereistä vain oikeusministeri Tuija Brax osallistui tilaisuuteen, maa- ja metsätalousministeriötä edusti virkamies.
Ministariin dušše vuoigatvuohtaministtar Tuija Brax oassálasttii dilálašvuhtii, eanan- ja meahccedoalloministeriija ovddastii virgeolmmoš.
On mukavaa tehdä yhteistyötä saamelaisia ja ihmisoikeuksia kunnioittavan oikeusministerin kanssa.
Lea suohtas bargat ovttas vuoigatvuohtaministariin, gii gudnejahttá sámiid ja olmmošvuoigatvuođaid.
Paneelissa käsiteltiin aihetta toteutuvatko saamelaisten oikeudet.
Panelas gieđahallojuvvui fáddá olláhuvvetgo sápmelaččaid vuoigatvuođat.
Toin omassa puheenvuorossani esille saamelaisten kielellisiä oikeuksia, maaoikeuskysymystä sekä miten saamelaiset voitaisiin ottaa mukaan saamelaisalueen maankäyttöhallintoon.
Bukten iežan sáhkavuorustan ovdan sápmelaččaid gielalaš vuoigatvuođaid, eananvuoigatvuođaid ja mot sápmelaččat sáhtále váldojuvvot mielde sámi guovllu eanangeavahanhálddašeapmái.
Toin esille, että niin kauan kun Ilo 169-sopimus on ratifioimatta ja saamelaisten maanomistuskysymys ratkaisematta, saamelaisten oikeudet eivät ole toteutuneet.
Bukten ovdan, ahte nu guhká go Ilo 169-soahpamuš ii leat ratifiserejuvvon ja sápmelaččaid eananvuoigatvuohta-gažaldat čoavddekeahttá, de sápmelaččaid vuoigatvuođat eai leat olláhuvvan.
Saamelaisten oikeudet eivät toteudu saamelaisten kotiseutualueella ulkopuolella, mutta oikeudet eivät toisaalta toteudu riittävällä tasolla myöskään saamelaisten kotiseutualueella.
Sápmelaččaid vuoigatvuođat eai olláhuva sápmelaččaid ruovttuguovllu olggobealde, muhto nuppe dáfus dat eai gal olláhuva dárbbašlaš dásis sámiid ruovttuguovllusge.
Aluehallintouudistuksen myötä saamelaisille voitaisiin antaa enemmän vaikutusmahdollisuuksia.
Guovlohálddahusođastusa mielde sámiide sáhtále addot eambbo váikkuhanvejolašvuođat.
Perjantaina osallistuin syyttäjälaitoksen Inarissa järjestämään seminaariin saamelaisten kotiseutualueen oikeuspalveluista.
Bearjadaga oassálasten sivaheaddjelágádusa Anáris lágidan seminárii sámiid ruovttuguovllu riektebálvalusain.
Käytin tilaisuudessa saamelaiskäräjien puheenvuoron.
Atnen dilálašvuođas sámedikki sáhkavuoru.
Tilaisuudessa kuultiin lisäksi oikeusministeriön valtakunnansyyttäjä Matti Kuusimäen sekä poliisi- ja oikeusavun edustajien puheenvuorot.
Dilálašvuođas gulaimet dasa lassin vuoigatvuohtaministeriijas riikkasivaheaddji Matti Kuusimäki sihke boles- ja riekteveahki ovddasteddjiid sáhkavuoruid.
Puheeni on löydettävissä kokonaisuudessaan saamelaiskäräjien sivuilta
Mu doallan sáhkavuoru biddjo ollislažžan sámedikki siidduide
pohjoissaameksi ja suomeksi.
davvisáme- ja suomagillii.
Puheessani toin esille, että saamenkielisiä palveluja ei voida hoitaa vain tulkkauksen kautta saamelaisten kotiseutualueella kuten on vallitseva käytäntö.
Sáhkavuorustan bukten ovdan, ahte sámiid ruovttuguovllu sámegielalaš bálvalusat eai sáhte dikšojuvvot dušše dulkomiin dego dál lea dilli.
Poliisi- ja syyttäjätoimessa sekä oikeusjärjestelmän hallintohenkilöstössä tulisi olla saamenkielentaitoista henkilökuntaa, jotta saamelaisten kielelliset oikeudet toteutuvat, asiakkaiden oikeusturva toteutuu ja oikeuden toteutuminen ei viivästy.
Boles- ja sivaheaddjedoaimmas sihke riektevuogádaga hálddahusbargiid gaskkas galggale leat sámegielalaš bargit, vai sápmelaččaid gielalaš vuoigatvuođat olláhuvvet, áššehasaid riektedorvu olláhuvvá ja ahte vuoigatvuođa olláhuvvan ii ádján.
Esitin, että saamen kielen taito on oltava erityisansio poliisin, syyttäjätoimen ja tuomioistuinten rekrytointivaatimuksissa.
Ieš ovdanbukten sáhkavuorustan, ahte sámegiela máhttu galgá leat earenoamáš ánsu bolesa, sivaheaddjedoaimma ja duopmostuoluid rekryterengáibádusain.
Ilokseni valtakunnansyyttäjä Matti Kuusimäki ymmärsi näkemykseni ja totesi tilanteen kestämättömäksi jos saamenkieliset palvelut toteutuvat viranomaisissa vain tulkkaamalla.
Lei illu fuobmát stáhtasivaheaddji Matti Kuusimäki ipmirdit mu oainnu ja son logaige dili gierdameahttumin, jos sámegielalaš bálvalusat olláhuvvet eiseválddiid olis dušše dulkoma bakte.
Valtakunnansyyttäjä tuki saamelaiskäräjiin toiveita sekä lupasi tutkia mahdollisuuksia ja pohtia miten saamelaisten kotiseutualueelle voitaisiin saada saamen kielen hallitsevia henkilöitä syyttäjäpalveluihin.
Stáhtasivaheaddji doarjjui sámedikki sávaldagaid ja lohpidii dutkat vejolašvuođaid ja guorahallat mot sámiid ruovttuguovllus sáhtálii oažžut sámegiela máhtolaš olbmuid sivaheaddjebálvalusaide.
Syvennämme keskustelujamme kesän kynnyksellä.
Čiekŋudedne ságastallamiiddáme geasi lahka.
Toinen ajankohtainen asia on käräjäuudistus, jonka mukaan saamelaisten kotiseutualue jaettaisiin kahden käräjäoikeuden, Itä- ja Länsi-Lapin, alaisuuteen.
Nubbi áigeguovdilis ášši lea diggeođastus, man mielde sámiid ruovttuguovlu juhkkojuvvolii guovtti, Nuorta- ja Oarje-Sámi, diggerievtti vuollásašvuhtii.
Käräjäuudistuksessa saamelaisten kotiseutualueen on säilyttävä yhtenäisenä, koska on vaarana, että kahden eri käräjäoikeuden alaisuudessa saamenkieliset palvelut huononisivat entisestään.
Diggeođastusas sámiid ruovttuguovlu galgá seailluhuvvot oktilažžan, daningo lea várran, ahte guovtti sierra diggerievtti vuollásašvuođas sámegielalaš bálvalusat hedjonivčče ovdalaččasge.
Käräjäoikeusuudistuksessa tulisi myös taata saamelaisten kotiseutualueen erityiskysymysten osaaminen ja saamen kielilain vaatimuksien täyttäminen.
Diggeriekteođastusas galggalii maid dáhkidit sámiid ruovttuguovllu sierragažaldagaid máhttima ja sámi giellalága gáibádusaid deavdima.
Oikeusministeriön edustaja oli myötämielinen asialle ja lupasi kuulla toiveitamme.
Vuoigatvuohtaministeriija ovddasteaddji lei miehtemielalaš áššái ja
Neuvottelemme asiasta tarkemmin vielä loppukevään aikana.
lohpidii gullat sávaldagaideamet ja ráđđádallat áššis dárkileappot vel loahppagiđa áigge.
Viikon alussa minua haastateltiin NRK Sámiradioon Utsjoen Tenon alueen yksityisten maiden myynnistä, asia tuli radiosta vasta perjantaina ilmeisesti sopivan vastakommentoijan löytymisen myötä.
Vahku álggus NRK Sámirádio jearahalai mu Ohcejoga Deanu guovllu priváhta olbmuid eananvuovdimis, ášši bođii rádios easka bearjadaga várra heivvolaš vuostekommenterejeaddji gávdnoma mielde.
Minun on kommentoitava asiaa näin blogissani, koska toimittaja oli leikannut haastatteluni puheenvuoroja merkittävästi.
Mun ferten kommenteret ášši ná blogistan, daningo doaimmaheaddji lei čuohppan jearahallaman sáhkavuoruid mearkkašahtti ládje.
Norjan puolella saamelaisradion toimittajat ja saamelaispoliitikot ovat huolestuneet siitä, että yksityiset myyvät omia maitaan paikkakunnan ulkopuolisille Tenon varrelta toimittajan sanoin: ” saamelaisalue myydään paloittain ulkopuolisille ”.
Norgga bealde sámi rádio doaimmaheaddjit ja sámi politihkkárat leat fuolas das, ahte ovttaskas olbmot vuvdet iežaset eatnamiid báikegotti olggobeale olbmuide Deatnogátti guora doaimmaheaddji sániiguin: ” sámieanan vuvdojuvvo bihtáid mielde vierrásiidda ”.
Suomessa saamelaisten kotiseutalueen maista noin 90 % omistaa Suomen valtio, ja vain noin 10 % maaalueista on yksityisten omistuksessa, eli ongelma ei ole kovin suuri.
Suomas sámiid ruovttuguovllu eatnamiin sulaid 90 % eaiggáduššá Suoma stáhta ja dušše sulaid 10 % eatnamiin leat priváhta oamastusas, ii dát leat beare čuolbmás ášši.
Yksityiset menettävät maan myymisen kanssa samassa suhteessa pyyntioikeuksia Tenon alueella, mikä on tosiasia ja vain siltä osin ongelmallinen mikäli maakauppaa tehdessä myyjät eivät ole tästä tietoisia.
Ovttaskas olbmot masset eananvuovdima mielde seamma gori mielde bivdovuoigatvuođaid Deanus, mii dieđusge lea duohta ja dušše dan dáfus problemáhtalaš jos eanangávppi dagadettiin vuovdit eai dás dieđe.
Käytäntö on kuitenkin oikeudenmukainen ja Suomen oikeusjärjestelmän mukainen.
Geavat lea goitge vuoiggalaš ja Suoma riektevuogádaga mielde.
Valtionmaan myyntiin saamelaiskäräjät haluaa vaikuttaa ja tarvittaessa estää valtionmaiden myynnin, jos se haittaa tai estää saamelaiskulttuurin ja – elinkeinojen harjoittamisedellytyksiä.
Stáhtaeatnama vuovdimii sámediggi háliida váikkuhit ja dárbbu mielde eastit stáhtaeatnamiid vuovdima, jos dat hehtte dehe eastá sámikultuvrra ja sámi ealáhusaiguin bargama.
Yksityismaan myymiseen saamelaiskäräjät ei voi puuttua.
Priváhta eatnamiid vuovdimii sámediggi ii sáhte seahkánit.
Suomen perustuslain § 15 takaa omaisuuden suojan, ja yksityisillä ihmisillä on oikeus myydä maitaan vapaasti.
Suoma vuođđolága 15 § dáhkida opmodatsuoji ja ovttaskas olbmuin lea vuoigatvuohta vuovdit eatnamiid lupmosit.
Aivan toinen asia on se, että mihin tarkoitukseen maata käytetään tämän jälkeen, tähän asiaan saamelaiskäräjät voi ja yrittääkin vaikuttaa.
Aivve eará ášši lea dat, ahte man dárkkuhussii eanan dan maŋŋel adnojuvvo, dán áššái sámediggi sáhttá ja galgánai váikkuhit.
Tämä koskee kaikkea maankäyttöä, sekä yksityisten, valtion ja kuntien omistuksessa olevia alueita.
Dát guoská buot eanangeavaheami, sihke priváhta olbmuid, stáhta ja suohkaniid eaiggáduššan eatnamiid.
Saamelaiskärät pyrkii vaikuttamaan alueidenkäyttöön jo etukäteen tuomalla näkemyksensä alueiden kaavoitukseen, joka ohjaa alueen maankäyttöä.
Sámediggi viggá váikkuhit guovlluidgeavahussii juo ovddalgihtii nu ahte buktá oainnus guovlluid lávvaráhkadeapmái, mii stivre guovllu eanangeavahusa.
Kaavoitus ohjaa sitä, miten alueita saa käyttää.
Lávven stivre dan, mot eatnamiid sáhttá geavahit.
Mikäli maankäyttö ei ole kaavoituksen mukainen tai alueella ei ole kaavoitusta, rakentaminen on mahdollista vain kuntien myöntämällä poikkeusluvalla.
Jos eanangeavaheapmi ii čuovo lávvema dehe guovllu várás ii leat lávva, huksen lea lobálaš dušše suohkaniid mieđihan spiehkastatlobiin.
Poikkeuslupien myöntämisessä huomioidaan jo aika hyvin biologiset seikat, koska niiden myöntämisessä kuullaan alueellisia ympäristökeskuksia, mutta kulttuurisia seikkoja ei huomioida.
Spiehkastatlobiid mieđiheamis váldojuvvojit vuhtii juo oalle bures biologalaš áššit, daningo daid mieđiheamis gullet guovlluid birasguovddážiid, muhto kultuvrralaš dagaldagat eai váldojuvvo vuhtii.
Meidän saamelaiskäräjien tulee tietenkin pohtia ja tutkia, että myös saamelaiskäräjiä kuultaisiin poikkeuslupien myöntämisessä saamelaisten kotiseutualueella.
Sámediggi galgá dieđusge suokkardallat ja dutkat, ahte maiddái sámedikki gulale spiehkastatlobiid mieđiheamis sámiid ruovttuguovllus.
Maanataina lähden suunnistamaan kohti Helsinkiä.
Mánnodaga dollen Helssega guvlui.
Olen tiistaina kokouksissa maa- ja metsätalousministeriössä metsäasetuksen muuttamisesta ja keskiviikkona ympäristöministeriössä Kaldoaivin erämaan ja Lemmenjoen kansallispuiston hoito- ja käyttösunnitelmista.
Čoakkámasttán eanan- ja meahccedoalloministeriijas meahcceásahusa rievdadeamis ja gaskavahkko Gáldoaivve meahcceguovllu ja Leammi álbmotmeahci dikšun- ja geavahanplánin.
Perjantaina olen Rovaniemellä neuvotteluissa Tunturi-Lapin maakuntakaavasta.
Bearjadaga ráđđádalan Duottar-Sámi eanangoddelávas Roavenjárggas.
Klemetti Näkkäläjärvi
Ruovttus Vuottesjávrres
Suomalais-ugrilaisen maailmankongressin terveisiä
Suoma-ugralaš álbmogiid máilmmikongreassas
Osallistuin 27.6.-1.7 suomalais-ugrilaisten kansojen maailmankongressiin Hanti-Mansiassa, Venäjällä.
Oassálasten 27.6. – 1.7. suoma-ugralaš álbmogiid máilmmikongressii Hanti-Mansias Ruoššas.
Maailmankongressissa suomalais-ugrilaiset ja samojedikansat käsittelevät kulttuurin säilyttämiseen ja elvyttämiseen sekä alkuperäis- ja vähemmistökansojen oikeuksiin liittyviä kysymyksiä.
Máilmmikongreassas suoma-ugralaš ja samojedaálbmogat gieđahallet kultuvrra seailluheami ja ealáskahttima gažaldagaid sihke álgoálbmot- ja veahádatálbmogiid vuoigatvuođaid áššiid.
Suomalais-ugrilaisen maailmankongressin sihteeristö sijaitsee Suomessa ja sitä hallinnoi Suomi-Venäjä Seura.
Suoma-ugralaš álbmogiid máilmmikongreassa čállingoddi lea Suomas ja dan hálddahusas vástida Suopma-Ruošša searvi.
Lisätietoa yhteistyöstä: http://www.venajaseura.com/?sc=4907&sc2=5004 Maailmankongressi on kokoontunut vuodesta 1992 lähtien.
Lassidiehtu ovttasbarggus: http://www.venajaseura.com/?sc=4907&sc2=5004. Máilmmikongreassa lea čoahkkanan jagi 1992 rájes.
Maailmankongressissa on edustettuna saamen kansa.
Máilmmikongreassas lea ovddasteaddjin maid sámi álbmot.
Kongressiin osallistui Suomen saamelaisia kolme ja venäjänsaamelaisia saamelaisia seitsemän.
Kongressii oassálaste Suomas golbma ja Ruošša bealde čieža sápmelačča.
Norjan ja Ruotsin saamelaiskäräjät eivät lähettäneet edustajiaan kongressiin.
Norgga ja Ruoŧa sámedikkit eaba sádden ovddasteddjiid kongressii.
Kongressissa olivat kaikki suomalais-ugrilaiset kansat edustettuina ja osallistujia oli noin 1000 henkilöä.
Kongreassas leat buot suoma-ugralaš álbmogat ovddastuvvon ja oasseváldit ledje birrasii 1000 olbmo.
Kongressin tärkeyden osoituksena siihen osallistuivat neljän maan, Unkarin, Suomen, Venäjän ja Viron presidentit.
Kongreassa dehálašvuođas čujuha dat, ahte dasa oassálaste njealji riikka, Uŋgara, Suoma, Ruošša ja Estteeatnama presideanttat.
Ensi kertaa maailmankongressin historiassa suomalais-ugrilaisten kansoja asuttavien valtioiden presidentit olivat yhteistuumin maailmankongressissa läsnä.
Vuosttaš geardde máilmmikongreassa historjjás suoma-ugralaš álbmogiid ásaiduhtti riikkaid presideanttat ledje ovttas ráđiid máilmmikongreassas mielde.