pere/sami_parallel huggingface dataset:
Esityksen olivat ohjanneet Anne-Mari Kukkonen ja Berit-Ellen Juuso.
Esityksen olivat ohjanneet Anne-Mari Kukkonen ja Berit-Ellen Juuso.
Taidetapahtumassa palkittiin myös
Taidetapahtumassa palkittiin myös
- Sevettijärven koulun filmiryhmä, joka oli tehnyt lyhytfilmin koltankielisestä Idols - kilpailusta sekä
- Sevettijärven koulun filmiryhmä, joka oli tehnyt lyhytfilmin koltankielisestä Idols - kilpailusta sekä
- inarinsaamenkielinen 0-1 luokkien ryhmä taitavasti tehdyistä animaatioistaan.
- inarinsaamenkielinen 0-1 luokkien ryhmä taitavasti tehdyistä animaatioistaan.
Tervehdys taidetapahtumaan tulijat,
Bures dáiddadáhpáhusa oassálastit,
tiedote sisältää paljon tapahtumaan liittyviä asioita, joten toivon että luette sen huolella.
dieđáhus sisttisdoallá olu dáhpáhussii laktáseaddji áššiid, danin bivddánge lohkabehtet dárkilit dán čađa.
Saamelaisnuorten taidetapahtumaan on vielä muutama viikko.
Sámenuoraid dáiddadáhpáhussii lea vel moadde vahku.
Ilmoittautuminen taidetapahtumaan alkaa huomenna
Almmuheapmi dáiddadáhpáhussii álgá otne 1.3. ja lea rabas
1.3. ja on avoinna 1.-15.3.
1.-15.3.
Ilmoittautuminen tehdään tänä vuonna ainoastaan internetissä Webropol-ohjelman kautta.
Almmuheapmi dahkkojuvvo dán jagi dušše beare interneahtas Webropol-prográmma bokte. Ávžžuhit din
Kehotamme teitä ilmoittautumaan ajoissa, sillä ohjelma sulkeutuu 15.3. kello 23:59 eikä ilmoittautuminen tämän jälkeen
almmuhit iežadet áiggebále, daningo prográmma manná gitta 15.3. diibmu 23:59, iige almmuheapmi dan maŋŋá leat
ole enää mahdollista.
šat vejolaš.
Ilmoittautumisia on kaksi ja kumpaakin varten on oma lomakkeensa Webropol-ohjelmassa, joihin
Dáhpáhussii leat guokte sierra almmuhanskovi, main guktuin lea iežas skovvi Webropol-prográmmas. Liŋkkat
löydätte linkit tiedotteen lopusta.
skoviide gávdnojit dieđáhusa loahpas.
Huomioikaa, että teidän tulee tehdä kaksi (2) eri ilmoitusta:
Fuomášehket, ahte galgabehtet dahkat guokte (2) sierra almmuhusa:
Koulun osallistuminen tapahtumaan
Skuvlla oassálastin dáhpáhussii
a. Ilmoitus sisältää majoituksen, matkustuksen ja
a. Almmuhus sisttisdoallá idjadeami, mátkkiid ja earenomáš
erikoisruokavalioiden tarpeet
borramušdárbbuid
b. sisältää työpajoihin ilmoittautumisen
b. sisttisdoallá almmuheami bargobájiide
Esitysten ilmoittaminen
Čájálmasaid almmuheapmi
a. Jokainen esitys tulee ilmoittaa omalla
a. Juohke čájálmasa galgá almmuhit sierra almmuhanskoviin
ilmoittautumislomakkeellaan b. sisältää esityksen tiedot, osallistujat, kesto, erikoistarpeet
b. sisttisdoallá čájálmasa dieđuid, oassálastiid, bistináiggi ja earenomaš
Lisäksi mukana on
dárbbuid
kolme lautapeli-työpajaa.
BARGOBÁJIT
Työpajoja on yhteensä kahdeksan, joista kukin voi valita kaksi, joihin osallistuu.
Dán jagi bargobájiid fáddán lea dánsa, man bokte ráhkkanit juo boahtte jagi riikkaviidosaš dánsatemái.
Alla olevasta taulukosta löytyvät
Lassin mielde leat golbma speallo
tarkemmat tiedot työpajoista niiden sisällöstä.
bargobáji.
Työpajat järjestetään keskiviikkona 30.3. eri paikoissa.
Bargobájit leat oktiibuot gávcci, main sáhttá válljet eanemustá guokte maidda oassálastá.
Tiedotamme tapahtumaan ja työpajoihin
Vuolabeal tabeallas gávdnojit dárkilut
liittyvistä yksityiskohdista ilmoittautumisajan loppumisen jälkeen.
dieđut bargobájiin. Bargobájit ordnejuvvojit gaskavahku 30.3. sierra báikkiin Anáris.
Työpajoja on rajallinen määrä, joten kehotammekin ilmoittautumaan työpajoihin mahdollisimman nopeasti !
Bargobájit eai leat nu máŋggas, de ávžžuhitge buohkaid almmuhit iežaset bargobájiide jođáneamos lági mielde !
Ilmoitamme lopullisen jaon
Mii almmuhit loahpalaš juogu
ilmoittautumisajan jälkeen.
bargobájiide almmuhanáiggi nohkama maŋŋá.
 Jimi Kettunen on breakdancen Euroopan mestari, Pohjoismaiden mestari ja moninkertainen Suomen mestari.
 Jimi Kettunen lea Breakdance Eurohpa meašttir, Davviriikkaid meašttir ja máŋggageardásaš Suoma meašttir.
Hän on toiminut teatteri- ja tanssitaiteen parissa vuodesta 2003 ja esiintynyt useissa teatteri- ja tanssiteoksissa Suomessa ja ulkomailla.
Son lea bargan teáhter- ja dánsadáidaga báras jagi 2003 rájes ja loaiddastan máŋggain teáhter- ja dánsačájálmasain Suomas ja olgoriikkain.
Hän on myös arvostettu breakdance-tuomari ja – opettaja.
Su atnet árvvus breakdance-oahpaheaddjin ja – duopmárin.
Jimi Kettusen breakdance-työpajassa pääsee tutustumaan katutanssikulttuuriin ja breakdancen perusliikkeisiin.
Jimi Kettunen breakdance-bargobájis beassá oahpásmuvvat gáhttadánsa-kultuvrii ja breakdance vuođđolihkastagaide.
Breakin perusteiden lisäksi tutustutaan myös akrobaattisempiin liikkeisiin ja tehdään tanssillisia sarjoja.
Breakdance vuođđoáššiid lassin bájis oahpásmuvvet maiddái akrobáhtalaš ja dánssalaš lihkastagaide.
 Auri Ahola on tanssitaiteilija, joka on tanssinut Suomen Kansallisbaletissa vuodesta 2004 esiintyen yli 60 teoksessa Suomessa ja ulkomailla.
 Auri Ahola lea dánsadáiddar, guhte lea dánson Suoma Álbmotbaleahtas jagi 2004 rájes ja son lea loaiddastan badjel 60 dánsačájálmasas Suomas ja olgoriikkain.
Hän on tanssinut klassisen baletin merkkiteoksissa sekä kansainvälisten huippukoreografien teoksissa.
Son lea dánson klassihkalaš baleahta mearkkašahtti čájálmasain ja álbmogiidgaskasaš beaggánis koreográfiid čájálmasain.
Lisäksi hän on työskennellyt suomalaisten huippuryhmien kuten Tero Saarinen Companyn ja Compania Kaari & Roni Martinin kanssa.
Son lea lassin bargan suopmelaš beaggánis jovkkuiguin, degomat Tero Saarinen Companyin ja Compania Kaari & Roni Martiniin.
Auri Aholan Tanssiteatteri-työpajassa pääsee kokeilemaan modernia tanssia, balettia, teatteri-ilmaisua sekä näiden yhdistämistä.
Auri Ahola Dánsateáhter-bargobájis besset iskat modearna dánsuma, baleahta ja teáhterovdanbuktima ja daid oktii heiveheami.
 Biret ja Katja Haarla ovat Utsjoen Dalvadaksesta lähtöisin olevat 16-vuotiaat tanssivat kaksoissisaret, jotka asuvat Helsingissä ja opiskelevat Suomen Kansallisoopperan balettilaitoksessa.
 Biret ja Katja Haarla leaba 16-jahkásaččat jumešnieiddat eret Ohcejoga Dalvadasis. Soai orruba Helssegis ja vázziba Suoma Álbmotopera baleahttalágádusas.
Baletin lisäksi siskokset harrastavat jazz-tanssia, modernia tanssia ja taitavat myös monia muita tanssilajeja, kuten hip hoppia, karakteria ja flamencoa.
Baleahta lassin oappážagat dánsuba jazz-dánssa, modearna dánssa ja máhttiba maid eará dánsašlájaid, degomat hiphop, karaktera ja flamenco.
Siskosten työpajoissa pääsee tutustumaan baletin alkeisiin, sekä jazziin ja modernin tanssin maailmaan.
Oappážagaid bargobájis besset oahpásmuvvat baleahta álgooahpuide, jazzii ja modearna dánssa máilbmái.
 Olá-Mihkku Länsman on nuori tanssijalupaus, jonka työpajassa pääsee tutustumaan paritanssin saloihin.
 Olá-Mihkku Länsman lea nuorra dánsadáiddar, gean bargobájis besset oahpásmuvvat bárradánssa čiegusvuođaide.
Työpajassa harjoitellaan paritanssin vientiä ja seurannan alkeita.
Su bargobájis hárjehallet mii lea bárradánsun ja mo dat dáhpáhuvvá.
 Maiju Saijets pitää pohjoissaamenkielistä saamelainen sukupeli – työpajaa.
 Maiju Saijets doallá davvisámegiel sámi sohkaspeallu – bargobáji.
Työpajassa päästään uunituoreen lautapelin avulla harjoittelemaan saamelaisten rikasta sukusanastoa.
Bargobájis besset mihá ođđa spealu bokte hárhehallat sámiid rikkes sohkasátneráju.
Työpaja liittyy Kuati-nimiseen saamenkieliseen varhaiskasvatuksen oppimateriaalipankki-hankkeeseen.
Bargobádji laktása Kuati-nammasaš sámegiel árabajásgeassima oahppamateriálabáŋkoprošektii.
 Raija Lehtola pitää koltansaamenkielistä saamelainen sukupeli – työpajaa.
 Raija Lehtola doallá nuortalašgiel sámi sohkaspeallu-bargobáji.
 Heli Aikio pitää inarinsaamenkielistä saamelainen sukupeli – työpajaa.
 Heli Aikio doallá anárašgiel sámi sohkaspeallu-bargobáji.
Työpajassa päästään uunituoreen lautapelin avulla
Bargobájis besset mihá ođđa spealu bokte hárhehallat sámiid rikkes
harjoittelemaan saamelaisten rikasta sukusanastoa.
sohkasátneráju.
Saamelaisnuorten taidetapahtuman 2016 teknisiä tietoja Sajoksen suhteen
Sámenuoraid dáiddadáhpáhusa 2016 teknihkalaš dieđut Sajosa hárrái
Sajoksen auditorion äänentoistojärjestelmä kykenee toistamaan musiikkia, äänimaisemia ja vaikkapa tehosteita näytelmien aikana.
Sajosa auditorio jietnavuogádat sáhttá buvttadit musihka, jietnamáilmmiid dahje vaikkoba efektaid čájálmasa áigge.
Käytössä on myös 4 kpl headset-mikrofoneja ja muutama langaton mikrofoni (esim. kertojan käyttöön).
Geavahusas leat 4 headset-mikrofovnna ja moadde giehtamikrofovnna (omd. máinnašeaddji geavahussii).
Toivomme kuitenkin esiintyjien käyttävän ääntään reippaasti !
Sávvat goittotge čájáhalliid geavahit jiena roahkkadit !
On myös tärkeä tietää etukäteen, mikäli esityksessä on esim. soittimia tai muita erityistarpeita.
Lea maiddái dehálaš diehtit ovddalgihtii juos čájálmasas leat omd. čuojánasat dahje eará earenomašdárbbut.
Esiintymislava on n. 8 metriä leveä, 4 metriä syvä ja korkeus hieman alle metrin.
Lávdi lea s. 8 mehtera govdat, 4 mehtera čiekŋal ja gosii mehtera allat.
Lavan etulaita tulee olemaan samoilla kohdin kuin kuvan 1 laatikko.
Lávddi ovdaravda lea seamma sulaid go gova 1 gássa.
Saliin ei tule varsinaisia lavasteita vaan tarkoituksena on heijastaa lavan taakse ja sivuille kuvia.
Sávvat ahte sálii eai boađe olu lávdelágidandiŋggat (kulissat), baicce ulbmilin lea speadjalastit lávddi duohkái ja ravddaide govaid.
Kuvat voivat olla piirustuksia, valokuvia, tekstiä tai videota.
Govat sáhttet leat sárgosat, čuovgagovat, teaksta dahje filmmat.
Pinta, jolle kuvat heijastetaan, ei ole täysin suora, vaan kulmikas.
Vuođđu, masa govaid speadjalastet ii leat áibbas duolbbas, muhto máŋggačiegat.
Tällöin lopputulos ei ole täysin realistinen joten kuvien ei tarvitse olla niin tarkkoja.
Danin loahppaboađus ii leat áibbas realisttalaš ja govat eai dárbbaš leat nu dárkilat.
Kts. kuva 2, jossa kuva on heijastettu taustaseinän alaosaan.
Gč. gova 2, mas govva lea speadjalastojun maŋáseainni vuolleoassái.
Kuvia voidaan tarvittaessa vaihtaa esim. kohtausten välillä, mutta jos kuvia on todella paljon (ja ne pitää ajastaa tarkkoihin kohtiin), tulee koululta löytyä henkilö joka kuvat tulee ajamaan.
Govaid lea vejolaš dárbbu mielde molsut omd. čájálmasa dáhpáhusaid gaskkas, muhto juos govat leat issoras olu (ja daid galgá bidjat dihto áigge dihto sajiide) galgá joavkku beales leat gii nu, gii boahtá láidestit govaid geavahusa.
Sama pätee myös äänimaailmaan.
Seammaláhkai lea maid jietnamáilmmis.
Normaalitilanteissa Sajoksen teknikot voivat huolehtia kuvien ja äänien ajamisesta.
Dábálaš dilis Sajosa teknihkarat sáhttet fuolahit govaid ja jienaid geavaheamis.
Lavalle voi tuoda omia lavasteita, mutta toivomme että niiden rakentaminen / sijoittelu / purku tapahtuvat sutjakkaasti.
Lávddi oažžu ieš maid lágidit, muhto sávvat ahte daid huksen / stellen / burgin dáhpáhuvvet háhppilit.
Pyydämme toimittamaan etukäteen käsikirjoitukset, joissa on ilmoitettu toiveet äänistä, valoista, lavasteista ja kaikesta muustakin.
Sihtat din doaimmahit ovddalgihtii giehtačállosiid, main bohtet ovdan sávaldagat jienain, čuovggain, lávdelágideamis ja earás.
 Teatris 2016 on tarkoitettu teatteria harrastaville Suomessa asuville nuorille.
TEATRIS 2016 NJUOLGGÁDUSAT
 Teatrikseen voivat osallistua kaikki 10–25 – vuotiaat.
 Teatrisii sáhttet oassálastit buohkat 10-25 – ahkásaččat.
Ryhmäläisistä 1/3 voi poiketa ikäsarjasta.
Lahtuin 1/3 oažžu spiehkkasit ahkeluohkás.
Poikkeaman suuruutta vuosissa ei rajoiteta.
Spiehkastaga sturrodat ii leat ráddjejuvvon jagiid mielde.
 Teatris on esittävän taiteen tapahtuma, missä esitys / näytelmä voi koostua puheteatterista, tanssia ja / tai musiikkia sisältävästä teatterista sekä esimerkiksi teatteriklovneriasta.
 Teatris lea čájeheaddji dáidaga dáhpáhus, mas čájáhus / čájálmas sáhttá leat hupmanteáhter, dánsa ja/dahje teáhter musihkain ja ovdamearkkadihte teáhterklovneriija.
 Teatris tapahtumat on tarkoitettu nuorten ryhmille.
 Teatris-dáhpáhusat leat dárkkuhuvvon nuoraid joavkkuide.
Ryhmässä tulee olla vähintään kolme nuorta.
Joavkkus galgá leat unnimustá golbma nuora.
Teatterin ammatillisessa koulutuksessa opiskelevat (toinen aste, TEAK ja ammattikorkeakoulut) eivät voi osallistua.
Dakkárat eai sáhte oassálastit, geat gazzet oahpu teáhtera ámmátlaš skuvlejumis (nubbi ceahkki, TEAK ja ámmátallaskuvllat).
 Teosten vähimmäispituus on 15 minuuttia ja enimmäispituus 60 minuuttia.
 Čájáhus / čájálmas galgá bistit unnimustá 15 minuhta, iige oaččo bistit eanet go 60 minuhta.
 Teatris aluetapahtumia järjestetään eri puolella Suomea.
 Teatrisa guovlodáhpáhusat ordnejuvvojit miehtá Suoma.
Aluetapahtumiin ei ole esikarsintaa, vaan niihin voi osallistua ilmoittautumalla.
Guovlodáhpáhusaide ii leat ovdarátkin, muhto daidda sáhttá oassálastit go beare almmuha iežas.
 Valtakunnalliseen Teatris – tapahtumaan valitaan osallistujat aluetapahtumista.
 Riikkaviidosaš Teatris – dáhpáhussii válljejuvvojit oassálastit guovlodáhpáhusain.
Valittavat ryhmät edustavat oman alueensa nuorta teatteria.
Joavkkut, mat válljejuvvojit, ovddastit iežaset guovllu nuorra teáhtera.
Valinnan tekee aluetapahtuman ammattilaisista koostuva raati.
Guovlodáhpáhusa ámmátolbmot válljejit geat besset viidáset.
 Valtakunnalliseen tapahtumaan sama ryhmä voi osallistua vain yhdellä esityksellä.
 Joavkkut sáhttet oassálástit riikkaviidosaš dáhpáhussii dušše ovttain čájáhusain / čájálmasain.
Linkit ilmoittautumislomakkeisiin:
Liŋkkat almmuhanskoviide:
Ilmoittautumislomakkeessa on tarkat kysymykset ja kohdat joihin tulee vastata.
Almmuhanskovis leat dárkiles jearaldagat ja sajit, maidda galgá vástidit.
Ilmoittautumislomakkeet on pyritty tekemään mahdollisimman yksinkertaisiksi, mutta mikäli ilmenee ongelmia niiden kanssa, pyydämme teitä ottamaan yhteyttä Unna-Maari Pulskaan.
Leat viggan ráhkadit skovi nu oktageardánin go vejolaš.
Yhteystiedot löytyvät alta.
Juos daiguin bohtet čuolmmat, de váldet oktavuođa Unna-Maari Pulskai.
Tiedotamme majoitukseen, matkustamiseen ja ohjelmaan liittyvistä asioista ilmoittautumisajan jälkeen.
Dieđihit idjadeami, mátkkiid ja prográmma birra almmuhanáiggi maŋŋá.
Saamelaiskäräjät maksaa järjestämänsä majoituksen.
Sámediggi máksá dan idjadeapmi, man dat ieš ordne.
Mikäli teillä herää kysyttävää, voitte ottaa yhteyttä tapahtuman suunnittelijaan Unna-Maari Pulskaan.
Juos bohtet jearaldagat, váldet oktavuođa dáhpáhusa plánejeaddjái Unna-Maari Pulskai.
Yhteystiedot löytyvät alta.
Oktavuohtadieđut gávdnojit vuolábealde.
Tervetuloa Inariin !
Bures boahtin Sámenuoraid dáiddadáhpáhussii !
Saamelaiskäräjien koulutus- ja oppimateriaalilautakunta asetti kokouksessaan 12.4.2006 väliaikaisen työryhmän tehtävänään selvittää saamelaisopetuksen tilannetta ja valmistella ehdotuksia saamelaisopetuksen kehittämiseksi saamelaisten kotiseutualueen ulkopuolella.
Sámedikki skuvlen- ja oahppamateriálalávdegoddi ásahii čoahkkimisttis 12.4.2006 gaskaboddosaš bargojoavkku, mii galggai čielggadit sámeoahpa husa diliid ja válmmaštallat evttohusaid sámeoahpahusa ovddideamis sámiid ruovttuguovllu olggobealde.
Saamen kielen opetus saamelaisten kotiseutualueen ulkopuolella on 1990 luvulta lähtien noussut kipeäksi ongelmaksi, jonka ratkaisemiseksi lukuisat kotiseutualueen ulkopuolella asuvat ja sinne muuttaneet saamelaisvanhemmat ovat pyytäneet saamelaiskäräjien apua.
Sámegiela oahpahus sámiid ruovttu guovllu olggobealde lea šaddan stuorra váttisvuohtan 1990 logu rájes.
Vanhemmat ovat huolissaan lastensa saamen kielen taidosta, tulevaisuudesta, yhteyksistä saamelaisyhteisöön ja heidän saamelaisesta identiteetistään.
Máŋggat ruovttuguovllu olggobealde orru dahje dohko fárren sámi vánhemat leat bivdán sámedikkis veahki čoavdin dihtii váttisvuođaid.
Lisäksi he ovat huolestuneita saamen kielen ja kulttuurin tulevaisuudesta ja niiden siirtymisestä uusille suku polville.
Dasa lassin leat vánhemat fuolas sámegiela ja sámi kultuvrra boahtte áiggis ja daid sirdáseamis ođđa sohkabuolvvaide.
Saamen kielen opetuksen järjestäminen perusopetus ja lukioikäisille saamelais lapsille ja nuorille on ollut kotiseutualueen ulkopuolella asuvien vanhempien minimivaatimus.
Sámi vánhemiid minimagáibádussan sámiid ruovttuguovllu olggobealde lea leamaš sámegiela oahpahusa ordnen vuođđooahpahus ja logahatahkásaš sámemánáide ja nuoraide.
Jotkut vanhemmat ovat toivoneet myös saamenkielisen opetuksen järjestämistä.
Muhtin vánhemat leat maid sávvan oahpahusa ordnema sámegillii.
Vanhempien pyynnöt ja vaatimukset ovat kuitenkin törmänneet kouluissa ja kouluvirastoissa monen laisiin muureihin.
Vánhemiid bivdagat ja gáibádusat leat goittotge dávjá bisánan iešguđetlágán eastagiidda skuvllain ja oahpahusa virgeeiseválddiiguin.
Saamen kielen opetus on tuntematon ja marginaalinen asia kotiseutualueen ulkopuolella.
Sámegiela oahpahus lea dovdameahttun ja marginála ášši sámiid ruovttuguovllu olggobealde.
Rehtorit ja kouluviranomaiset eivät ole aiemmin kohdanneet saamen kielen opetukseen liittyviä kysymyksiä ja vaatimuksia.
Rektorat ja skuvlaeiseváldit eai leat ovdal gullan eaige deaivan sámegiela oahpahussii laktáseaddji gažaldagaid ja gáibádusaid.
Jotkut vanhemmista ovat pyytäneet neuvoja myös opetushallituksesta ja opetusministeriöstä.
Muhtin vánhemat leat maid bivdán rávvagiid oahpahusráđđehusas ja oahpahusministeriijas.
Tilanne on usein johtanut luopumiseen, koska vanhemmat ovat tunteneet itsensä voimattomiksi asian edessä.
Boađus leamaš dávjá áššis luohpan daningo vánhemat leat dovdan iežaset fámoheapmin ášši ovddas.
Hämmennystä on myös aiheuttanut saamen kielen rinnastuminen opetushallinnon määräyksissä ja ohjeissa maahanmuuttajien kieliin.
Eahpesihkkarvuođa lea maid dagahan sámegiela buohtastahttin oahpa hus hálddahusa mearrádusain ja njuolggadusain sisafárrejeaddjiid gielaide.
Saamelaiskäräjien koulutus ja oppimateriaalilautakunta päätti tarttua asiaan asettamalla työryhmän selvittämään saamen opetuksen tilannetta ja mahdollisuuksia muualla kuin kotiseutualueella.
Sámedikki skuvlen ja oahppamateriálalávdegoddi mearridii gieđa hallat ášši dárkilabbot ja ásahii bargojoavkku čielggadan dihtii sáme oahpahusa diliid ja vejolašvuođaid ruovttuguovllu olggobealde.
Työryhmä päätti heti toimintansa alussa ryhtyä kokeiluluontoisesti konkreettisiin toimiin opetuksen kehittämiseksi ja toimi läheisessä yhteistyössä Saamelais-alueen koulutuskeskuksen (Sámi oahpahusguovddáš) Saame virtuaalikoulu
Bargo joavku mearri dii dálán go bargagođii álggahit konkrehtalaš geahčča laddan doaimmaid ovddidan dihtii oahpahusa. Dat bargagođii lagaš ovttasbarggus Sámi oahpa hus guovddáža (Saamelaisalueen koulutuskeskus) Sámi virtuála skuvla prošeavttain.
hankkeen kanssa. Saamelaiskäräjillä ei kuitenkaan ollut käytettävissään varoja saamelaisopetuksen tiedotus tai kehittämistehtäviin.
Sámedikkis eai goittotge lean resurssat oahpahusa diehtojuohkin dahje ovddidanbargguide.
Koulutus ja oppimateriaalilautakunnalla oli (ja on edelleen) käytettävissään ainoastaan saamenkielisen oppimateriaalin valmistamiseen osoitettu valtionavustus, jota ei ollut mahdollista käyttää tähän tarkoitukseen.
Skuvlen ja oahppamateriála lávdegottis lei (ja lea ain) geavahan láhkái dušše sáme gielat oahppamate riála buvttadeami várás čujuhuvvon stáhtaveahkki, man ii lean vejolaš geavahit dán ulbmilii.
Saamelaiskäräjien yleisillä toimintavaroilla voitiin kuitenkin palkata luokanopettaja Rauna Rahko yhdeksi kuukaudeksi kesällä 2007 kokoamaan tietoja eri puolilla Suomea annetusta saamen kielen opetuksesta.
Sámedikki almmolaš doaibmaváriiguin lei goittotge vejolaš bálkáhit luohkáoahpaheaddji Rauna Rahko ovtta mánnui geasset 2007.
Opetusta on annettu pienessä mitassa 1980 luvun lopusta lähtien muutamalla paikkakunnalla.
Su bargun lei čohkket dieđuid iešguđet guovlluin Suomas addojuvvon sámegiela oahpahusas, mii leamaš muhtin báikegottiin 1980 logu loahpa rájes.
Rahkon tehtävänä oli myös koota kokemuksia ja tietoja, joita saatiin Saame virtuaalikoulu hankkeen kanssa tehdystä yhteistyöstä.
Rahko bargun lei maid čohkket vásihusaid ja dieđuid, mat ledje ožžojuvvon ovttasbarggus Sámi virtuála skuvla prošeavttain.
Tässä raportissa käytettävällä käsitteellä ŠsaamelaisopetusŠ tarkoitetaan saamen kielissä ja saamen kielillä annettavaa opetusta.
Dán raporttas geavahuvvo doaba ŠsámeoahpahusŠ, mainna oaivvilduvvo oah pahus sámegielas ja sámegillii.
Käsitteellä Šsaa-men kieliŠ tarkoitetaan kaikkia kolmea Suomessa puhuttua ja Suomen kouluissa opetettua saamen kieltä: inarinendangered languagesŠ).
Doahpagiin ŠsámegiellaŠ oaivvilduvendan-gered languagesŠ).
Unescon luokittelun mukaan inarin (severely endangered languages).
Unesco meroštallama mielde anárašseverely endangered languages).
, koltan ja pohjoissaamea. Viimeksi mainittu on saamen kielistä suurin ja sen asema opetuksessa on muita saamen kieliä vahvempi.
vo jit buot golbma Suomas hubmojuvvon ja Suoma skuvllain oahpahuvvon sáme giela: anáraš, nuortalaš ja davvisámegiella.
Kaikki kolme saamen kieltä kuuluvat kansainvälisten luokitusten mukaan maailman uhanalaisten kielten joukkoon (esim.
Davvisámegiella lea stuorámus dáin gielain ja dan sadji oahpahusas lea nannosut go eará sámegielaid.
www.unesco.org Š ja koltansaamen kielet kuuluvat vakavasti uhanalaisten kielten joukkoon
Buot golbma sámegiela gullet álbmogiidgaskasaš standardi se remiid mielde máilmmi áitatvuloš gielaid jovkui (omd. www.unesco.org Š ja nuortalaš gielat gullet duođalaččat áitojuvvon gielaide (
Työryhmän puheenjohtajana toimi Petra Magga, jäseninä Ellen Näkkälä - järvi, Rauna Rahko ja Eeva-Liisa Rasmus ja sihteerinä Ulla Aikio- Puoskari.
Bargojoavkku ságadoallin barggai Petra Biret Magga, lahttun Ellen Näkkälä järvi, Rauna Rahko ja Eeva-Liisa Rasmus ja čállin Ulla Aikio-Puoskari.
Työryhmä on hoitanut tehtäväänsä pääasiassa sähköpostitse.
Bargovuohkin leamaš eanaš epoastaságastallan. Dábálaš
Varsinaisia kokouksia se on pitänyt kolme.
čoahk ki mat leat dollojuvvon golbmii.
Työryhmä jättää selvityksensä toimenpideehdotuksineen saamelaiskäräjille ja toivoo, että selvityksessä julkaistuista tiedoista on hyötyä myös valtakunnallisille kouluhallinnon viranomaisille sekä kuntien ja kaupunkien opetusasioista päättäville.
Bargojoavku guođđá iežas čielggadeami ovttas doaibma bidjoevttohusaiguin sámediggái ja sávvá, ahte raporttas almmuhuvvon dieđuin lea ávki maiddái riikka dási oahpahushálddahusa eiseválddiide ja mearrádusaid dahkkiide gielddaid ja gávpogiid hálddahusas.
Inarissa marraskuussa 2008 Työryhmän puolesta
Anáris skábmamánus 2008 Bargojoavkku bealis Petra MaggaságadoalliUlla Aikioskuvlenčálli Puoskari
Saamelaisväestön määrä kotiseutualueen ulkopuolella
Sámiid mearri ruovttuguovllu olggobealde
Tarpeet saamen kielen opetuksen järjestämiseksi kotiseutualueen ulkopuolella ovat kasvaneet sitä mukaa kun saamelaisväestön muuttoliike kasvu keskuksiin ja kaupunkeihin on lisääntynyt.
Dárbu ordnet sámegiela oahpahusa ruovttuguovllu olggobealde lea lassánan dađi mielde go sámiid fárren guovddážiidda ja gávpogiidda lea lassánan.
Saamelaisväestön lukumäärää osoittavat tiedot päivitetään joka neljäs vuosi saamelaiskäräjävaalien (vuoteen 1995 asti saamelaisvaltuuskunnan vaalien) yhteydessä.
Dieđut sámiid lohkomearis dárkkistuvvojit juohke njealját jagi sámedikki válggaid (jagi 1995 rádjái Sámi Parlamentta válggaid) oktavuođas.
Uusimmat tilastotiedot ovat vuodelta 2007 (ks. liite 1 raportin lopussa).
Ođđaseamos statistihkat leat jagis 2007 (gč. mildosa 1 raportta loahpas).
Tilastot osoittavat saamelaisväestön ja äänioikeutettujen saamelaisten määrän yli kaksinkertaistuneen ensimmäisistä saamelaisvaaleista, vuodesta 1972 lähtien (kuva 1).
Statistihkat čájehit, ahte sámiid mearri ja jietnavuoigadahtton sámiid mear ri lea vuosttaš sámeválggaid (1972) rájes lassánan badjel guovttegeardá sažžan (govva 1).
Kotiseutualueen ulkopuolella asuvien osuus koko saamelaisväestöstä on kaksinkertaistunut vuosien 1983 ja 2007 välillä.
Ruovttuguovllu olggobealde orru sámiid oassi olles sámiid olmmošlogus lea duppalduvvan jagiid 1983 ja 2007 gaskkas.
Vuonna 1983 saamelaisväestön kokonaismäärä oli noin 5700 henkeä, joista reilut 1800 (noin 30 % asui kotiseutualueen ulkopuolella.
Jagi 1983 sámiid olles mearri lei sullii 5700 olbmo, geain ráhpat 1800 (sullii 30 % orro ruovttuguovllu olggobealde.
Kotiseutu alueen ulkopuolella asuvien osuus on ohittanut kotiseutualueella asuvien lukumäärän 2000 luvun alussa (kuva 2).
Ruovttuguovllu olggobealde orru sámiid oassi lea 2000 logu áigge mannan badjel daid sámiid meari, geat orrot ruovttuguovllus (govva 2).
Kuva 1.
Govva 1.
Äänioikeutettujen lukumäärä saamelaisvaltuuskunnan ja saamelaiskäräjien vaaleissa 1972–2007.
Jietnavuoigadahtton olbmuid lohkomearri Sámi Parlamentta ja Sámedikki válggain 1972–2007.
Kuva 2.
Govva 2.
Suomen saamelaisväestön määrä saamelaisten kotiseutualueella ja muualla maassa 1983–2007.
Suoma sámiid lohkomearri sámiid ruovttuguovllus ja eará sajiin riikkas 1983–2007.
Muuttoliike on voimistunut 1990 luvun puolivälin jälkeen ja tilastot osoittavat muuttajien olevan useimmiten parhaassa työiässä olevia henkilöitä ja lapsiperheitä.
Sámiid eretfárren lea nanosmuvvan 1990 logu gaskamuttu maŋŋá ja sta tis tihkat čájehit, ahte eretfárrejeaddjiin eatnašat leat buoremus bargo agis ja maiddái mánnábearrašat.
Tilastojen mukaan vuonna 2003, jolloin saamelaisväestön kokonaismääräksi ilmoitettiin vajaat 8000 henkilöä, jo noin 70 % alle 10 vuotiaista lapsista ja 62 % alle 45 vuotiaista saamelaisista asui saame laisten kotiseutualueen ulkopuolella.
Jagi 2003 statistihkaid mield e sámiid olles lohkomearri lei vádjit 8000 olbmo ja dalle juo sullii 70 % vuollel 10 jahkásaš mánáin ja 62 % vuollel 45 jahkásaš sámiin orro sámiid ruovttu guovllu olggobealde.
Vuoden 2007 tilastoissa prosenttiosuudet ovat kasvaneet hieman.
Proseantaoasit leat veaháš sturron jagi 2007 statistihkain.
11–17vuotiaista saamelaisnuorista kotiseutualueen ulkopuolella asuu noin 59 % ja 18–24vuotiaista reilut 60 %.
11–17jahkásaš sámenuorain sullii 59 % ja 18–24 jahkásaččain ráhpat 60 % orrot dál sámiid ruovttuguovllu olggobealde.
Saamelaisvästön kokonaismäärä vuoden 2007 laskennan mukaan on 9350 henkeä (ks. liite 1).
Sámiid olles mearri jagi 2007 rehkenastima mielde lea 9350 (gč. mildosa 1).
Vuoden 2007 saamelaiskäräjävaalien yhteydessä koottujen tilastojen mukaan saamelaisia asuu yhteensä noin 230 kunnassa.
Jagi 2007 sámediggeválggaid oktavuođas čohkkejuvvon statistihkaid mielde sámit orrot oktiibuot sullii 230 gielddas.
Saamelaisten kotiseutu alueen ulkopuolisia saamelaisasutuksen keskittymiä ovat Rovaniemi, Oulu ja sen lähialueet sekä Helsinki ja sen lähialueet.
Sámiid ruovttuguovllu olggo bealde dakkár báikegottit, main orrot eanet sámit, leat Roavvenjárga, Oulu ja dan lagašguovllut ja Helsset ja dan lagašguovllut.
Pääkaupungissa ja sen naapurikunnissa asuu lähes 1000 saamelaista (Espoo, Helsinki, Vantaa, Kirkkonummi, Järvenpää, Kerava, Kauniainen, Tuusula), Oulussa ja sen lähialueilla (Oulu, Oulunsalo, Kempele, Lumijoki, Liminka, Tyrnävä, Muhos, Ylikiiminki, Kiiminki, Haukipudas, Hailuoto) noin 600 saamelaista.
Oaivegávpogis ovttas kránnjagielddaiguin orrot sullii 1000 sápmelačča (Espoo, Helsset, Vantaa, Kirkkonummi, Järvenpää, Kerava, Kauniainen, Tuusula), Oulus ja dan lagašguovlluin (Oulu, Oulunsalo, Kempele, Lumijoki, Liminka, Tyrnävä, Muhos, Ylikiiminki, Kiiminki, Haukipudas, Hailuoto) sullii 600 sápmelačča.
Rovaniemen kaupungin alueella asuu noin 550 saamelaista, Tampereella ja sen lähialueilla noin 150, Kemi – Tornioalueella noin 110 ja Turun kaupungissa vajaat 100 saamelaista.
Roavvenjárgga gávpogis orrot sullii 550 sápmelačča, Tamperes ja dan lagašguovlluin sullii 150, Kemi – Tornio guovllus sullii 110 ja Turku gávpogis vádjit 100 sápmelačča.
Saamelaisalueen ulkopuolella, mutta kuitenkin Lapin läänin alueella asuu yhteensä noin 1200 saamelaista.
Sámiid ruovttu guovllu olggobealde, muhto goittotge Lappi leana guovllus orrot oktiibuot sullii 1200 sápmelačča.
Lapin läänin alueella asuu siten yli 50 % saamelaisväestöstä.
Lappi leana guovllus orru nappo badjel 50 % sápmelaččain.
Kotiseutualueen prosenttiosuutta väestöstä vähentävät vielä ulkomailla, yhteensä noin 20 maassa, asuvat Suomen saamelaiset.
Ruovttuguovllu proseantaoasi unnidit vel Suoma sámit, geat orrot olgoriikkain (sullii 20 riikkas).
Suurin osa heistä asuu Ruotsissa ja Norjassa, osa niiden saamelaisalueilla.
Stuorámus oassi sis orru Ruoŧas ja Norggas, oassi dáid riikkaid sámeguovlluin.
Saamelaisten kotiseutualueella poismuutto näkyy mm. perusopetus ikäisten lasten ja nuorten määrän laskuna.
Eretfárren oidno sámiid ruovttuguovllus ee. das, ahte vuođđooahpahusahkásaš mánáid ja nuoraid mearri geahppána.
Perusopetuksen oppilasmäärät ovat laskeneet kaikissa saamelaisten kotiseutualueen kunnissa tuntuvasti 1990 luvun puolivälistä alkaen.
Vuođđooahpahusa oahppiid mearit leat mannan čielgasit vulos guvlui sámiid ruovttuguovllu buot gielddain 1990 logu gaskamuttu rájes.
Ikäluokkien pienenemisen seurauksena saamelaisalueen kunnat ovat lakkauttaneet 1990 luvulla yhteensä neljä ja 2000 luvun aikana yhteensä kuusi kyläkoulua, joissa kaikissa (yhtä lukuunottamatta) annettiin saamen kielen ja / tai saamenkielistä opetusta.
Dás lea čuvvon dat ahte ruovttuguovllu gielddat leat heaittihan 1990 logus oktiibuot njeallje ja 2000 logus oktiibuot guhtta giliskuvlla, main buohkain (earret ovttas) addojuv vui oahpahus sámegielas ja / dahje sámegillii.
Maan ainoa saamelaisenemmistöinen kunta Utsjoki on menettänyt 1990 luvun puolivälin jälkeen asukkaistaan noin 10 %.
Suoma áidna gielda, gos sámit leat eanetlohkun, Ohcejohka, lea 1990 logu gaskamuttu maŋŋá manahan ássiidis sullii 10 %.
Samalla perusopetus ikäisten lasten määrä kunnassa on laskenut noin 26 %.
Seammás lea vuođđooahpahusahkásaš mánáid mearri gielddas njiedjan sullii 26 %.
Utsjoen väki luku ei ole vähentynyt enää kahtena viimeisenä vuonna.
Ohcejoga ássiid lohku ii leat geahppánan šat guovtti maŋimuš jagi áigge.
Saamelaisopetuksen voimassaolevat mahdollisuudet – lainsäädäntö ja viranomaismääräykset
Sámeoahpahusa vejolašvuođat, mat leat fámus – láhkaásaheapmi ja eiseváldemearrádusat
Lainsäädäntö ja opetussuunnitelman perusteet
Láhkaásaheapmi ja oahppoplána vuođustusat
Saamen kieli voi nykyisten säännösten mukaan olla perusopetuksen ja lukion opetuskieli, äidinkielen oppiaine ja vieraan kielen oppiaine.
Sámegiella sáhttá dálá njuolggadusaid mielde leat vuođđooahpahusa ja logahaga oahpahusgiella, eatnigiela oahppoávnnas ja vieris giela oahppoávnnas.
Äidinkielen opetukseen liittyy lisäksi suomen kielen opetus, joka tarkoittaa äidin kielen oppituntien jakamista saamen ja suomen kielten kesken.
Eatnigiela oahpahussii laktása lassin suomagiela oahpa hus, mii dárkkuha eatnigiela oahppodiimmuid juohkima sáme ja suomagielaid gaskan.
Vieraan kielen opetus tarkoittaa perusopetuksen alemmilla vuosiluokilla alkavaa vapaaehtoista ainetta (A2, toinen vieras kieli), jonka opetus jatkuu vuosiluokilla 7–9 valinnaisena aineena.
Vieris giela oahpahus dárkkuha vuođđooahpahusa vuolit jahke luohkáin álgi eaktodáhtolaš ávdnasa (A2, nubbi vieris giella), man oahpahus joatkašuvvá jahkeluohkáin 7–9 válljenávnnasin.
Lisäksi perusopetuksen opetussuunnitelman perusteissa on määritelty oppimäärä myös lyhyen vieraan kielen opetusta varten (B2), jonka opetusta annetaan vuosiluokilla 8–9.
Lassin vuođđo oahpa husa oahppaplána vuođustusain lea meroštallojuvvon oahppo mearri maid dái oanehis vieris giela oahpahusa várás (B2), man oahpa hus addojuvvo jahkeluohkáin 8–9.
Lukiossa saamen kielen opiskelua on mahdollista jatkaa äidinkielenä, perus opetuksen vuosiluokilla 1–6 alkaneena pitkänä vieraana kielenä (Akieli) tai perusopetuksen vuosiluokilla 7–9 alkaneena lyhyenä vieraana kielenä (B2).
Logahagas sámegiela lohkama lea vejolaš joatkit eatnigiellan, vuođđooahpahusa jahkeluohkáin 16 álgán guhkes vieris giellan (Agiella) dahje vuođđooahpahusa jahkeluohkáin 79 álgán oanehis vieris giellan (B2).
Saame voi olla myös lukiossa alkava lyhyt vieras kieli (B3).
Sámegiella sáhttá leat maid logahagas álgi oanehis vieris giella (B3).
Lukiolainsäädäntö mahdollistaa periaatteessa myös saamenkielisen opetuksen.
Logahat láhkaásaheapmi dahká vejolažžan prinsihpas maid sámegielat oahpahusa.
Käytännössä saamen kieli on kuitenkin lukiossa lähes poikkeuksetta oppiaine, eikä opetuskieli.
Geavadis sámegiella lea goittotge logahagas measta beare oahppo ávnnas iige oahpahusgiella.
Ylioppilastutkinnossa on mahdollista suorittaa saamen kielessä äidinkielen ja vieraan kielen koe.
Stuđeantadutkosis lea vejolaš čađahit sáme gielas eatnigiela ja vieris giela iskosa.
Toistaiseksi äidinkielen koetta ei ole ollut mahdollista suorittaa koltansaamen kielessä.
Dán rádjái eatnigiela iskosa ii leamaš vejolaš čađahit nuortalašgielas.
Ylioppilaskirjoituksissa saamen vieraan kielen kokeeseen osallistuvat suorittavat saman kokeen, riippumatta siitä ovatko he opiskelleet kieltä pitkän vai lyhyen oppimäärän mukaan.
Stuđeantačállosiin sámegiela vieris giela iskosii oassálastit dahket buohkat seamma iskosa, fuolakeahttá das leatgo sii lohkan giela guhkes dahje oanehis oahppomeari mielde.
Perusopetuslain, lukiolain ja ammatillista koulutusta koskevan lain saamen kielen asemaa koskevat säännökset ovat lähellä toisiaan.
Vuođđooahpahuslága, logahatlága ja ámmátlaš skuvlejumi guoskevaš lága sámegiela sajádaga guoski njuolggadusat leat lahka nuppiid.
Poikkeuksen muodostaa perusopetuslain 10 §, joka velvoittaa saamelaisalueen kunnat antamaan saamen kieltä osaavien oppilaiden opetuksen pääosin saamen kielellä.
Spiehkastahkan lea vuođđooahpahuslága 10 §, mii geatnegahttá sámiid ruovttuguovllu gielddaid addit sámegiela máhtti oahppiid oahpahusa eanaš sámegillii.
Opetuskieltä koskeva perusopetuslain 10 § on samalla ainoa säännös, joka yksiselitteisesti turvaa saamelaisoppilaan oikeutta omaan kieleensä.
Oahpahusgiela guoski vuođđooahpahuslága 10 § lea seammás áidna njuolggadus, mii ovttačilggolaččat dorvvasta sámeoahppi vuoigatvuođa iežas gillii.
Saamelaisten kotiseutualueen ulkopuolella annettavasta saamen kielen opetuksesta ei ole säännöksiä opetuslaeissa.
Sámiid ruovttuguovllu olggobealde addojuvvon sámegiela oahpahusas eai leat earenoamáš mearrádusat oahpahuslágain.
Opetusta on kuitenkin ollut mahdollista antaa opetusministeriön erillisen päätöksen perusteella.
Oahpahusa lea leamaš goittotge vejolaš addit oahpahusministeriija sierra mearrádusa vuođul.
Saamen kielen opetus saatettiin vuonna 1995 samojen määräysten alaisiksi kuin maahanmuuttajien omien kielten opetus.
Sámegiela oahpahus šattai jagi 1995 seamma mearrádusaid vuollái go sisafárre jeaddjiid iežaset gielaid oahpahus.
Opetusministeriön päätös ” maahanmuuttajien sekä saamenkielisten, romanikielisten ja vieraskielisten oppilaiden täydentävään opetukseen peruskoulussa ja lukiossa myönnettävän valtionavustuksen perusteista ” korvasi aiemmin voimassa olleen päätöksen ylimääräisen valtionavustuksen myöntämisestä maahanmuuttajien tukiopetukseen peruskoulussa ja lukiossa.
Oahpahusministeriija mearrá dus Šsisafárrejeaddjiid sihke sámegielat, románagielat ja vierisgielat oahppiid dievasmahtti oahpahussii vuođđoskuvlla ja logahaga várás mieđi huvvon stáhtadoarjaga vuođustusainŠ buhttii ovdal fámus lean mear rá dusa Šbadjel mearálaš stáhtadoarjaga mieđiheamis sisafárrejeaddjiid doarjja oahpa hussii vuođđoskuvllas ja logahagasŠ.
Voimassa oleva säännös on vuodelta 2007.
Njuolggadus, mii lea fámus, lea jagis 2007.
Sen mukaan (3 §, 1 mom) oppilaitoksissa, joissa ei järjestetä perusopetuslain 12 §:ssä ja lukiolain 8 §:ssä tarkoitettua äidinkielen opetusta saamenkielisille, romanikielisille ja vieras kielisille oppilaille, voidaan suorittaa avustusta ao. asetuksen mukaan.
Dan mielde (3 §, 1 mom) oahppo lágádusaide, main ii ordnejuvvo vuođđooahpahuslága 12 §:s ja logahat lága 8 §:s dárkkuhuvvon eatnigiela oahpahus sámegielat, románagielat ja vierisgielat oahppiide, sáhttá máksojuvvot doarjja.
Säännöksen mukaan (3 §, 2–3 mom):
Njuolggadusa 3 §, 2–3 mom.
” Valtionavustusta suoritetaan enintään 2,5 opetustunnista viikossa opetusryhmää kohti.
mielde (jorgaluvvon suomagielas dása):ŠStáhtadoarjja máksojuvvo eanemustá 2,5 oahppodiimmus vahkus oahpahusjoavkku vuostá.
Avustuksen saamisen ehtona on, että asianomaisen kielen opetusryhmään on kuulunut lukukauden alussa vähintään neljä oppilasta tai kurssimuotoisessa opetuksessa kurssin alkaessa siihen osallistuu vähintään neljä oppilasta tai opiskelijaa.
Doarjaga fidnema eaktun lea, ahte áššái gullevaš giela oahpahusjoavkkus leat leamaš lohkanbaji álggus njeallje oahppi dahje gursaoahpahusas go gursa álgá dasa oassálastet unnimustá njeallje oahppi dahje stuđeantta.
Samassa opetusryhmässä voi olla asianomaista kieltä äidinkielenään tai muutoin tätä kieltä kotonaan puhuvia oppilaita ja ulkomailta muuttaneita suomalaisoppilaita.
Seamma oahpahusjoavkkus sáhttet leat áššáigullevaš giela eatni giellan dahje muđuid dán giela ruovttus hálli oahppit ja olgo riikkain fárren suopmelaš oahppit.
Samassa opetusryhmässä voi niin ikään olla oppilaita eri vuosiluokilta ja eri kouluista sekä myös esiopetusta perusopetuksessa saavia oppilaita. ”
Seamma oahpahusjoavkkus sáhttet leat oahppit sierra jahkeluohkáin ja sierra skuvllain ja maiddái ovda oahpahusa oažžu vuođđoahpahusa oahppit.
Vuonna 1998 toteutettu koulutuksen lainsäädännön kokonaisuudistus merkitsi parannuksia saamelaisopetuksen asemaan saamelaisten kotiseutu alueella.
Jagi 1998 ollašuhttojuvvon skuvlejumi láhkaásaheami olles ođastus mearkkašii buorádusaid sámeoahpahusa dillái sámiid ruovttuguovllus.
Toiminnallisista säännöksistä merkittävimmäksi on osoittautunut perusopetuslain opetuskieltä koskeva 10 §.
Doaibmama guoski mearrádusain stuorámus mearkkašupmi lea leamaš vuođđooahpahuslága oahpahusgiela guoski 10 §:s.
Se on turvannut saamenkielisen opetuksen säilymisen ikäluokkien pienenemisestä huolimatta (ks. kuva 3).
Dat lea dorvvastan sáme gielat oahpahusa seailuma ahkeluohkáid unnumis fuolakeahttá (gč. gova 3).
Muutoksilla opetuksen resurssisäännöksiin on kuitenkin ollut toiminnallisia säännöksiä suurempi ohjaava vaikutus saamelaisopetuksen toteutumiseen.
Oahpahusa resursamearrádusaide dahkkojuvvon nuppástusain lea goittotge leamašan stuorát stivrejeaddji váikkuhus sámeoahpahusa ollašuvvamii go doaibmama guoski njuolggadusain.
Opetuksen resurssit
Oahpahusa resurssat
Vuoden 1999 alusta lähtien voimassa ollut laki opetus ja kulttuuritoimen rahoituksesta on turvannut saamelaisopetuksen järjestämisen perusedel lytykset saamelaisten kotiseutualueen kunnissa.
Jagi 1999 álggu rájes fámus leamašan láhka oahpahus ja kulturdoaimma ruhtadeamis lea dorvvastan sámeoahpahusa ordnema vuođđo vejolašvuođaid sámiid ruovttuguovllu gielddain.
Ikäluokkien pieneneminen kotiseutualueella on nähtävissä laskevana linjana myös saamelaisopetuksen tilastoissa (ks. kuva 4), mutta suurta romahdusta ei ole tapahtunut.
Ahkeluohkáid unnun ruovttuguovllus lea oaidnimis luoiti linján maid sáme oahpahusa statistihkain (gč. gova 4), muhto stuorra gahččan ii leat dáhpáhuvvan.
Ilman erityisrahoitusta opetustilanne olisi nykyistä heikompi.
Sierraruhtadeami haga oahpahusdilli livččii heittodut go dat dál lea.
Saamelaisopetusta koskeva erityisrahoitus on osoittautunut kannustimeksi, jonka perusteella kuntien saama valtionavustuksen määrä kasvaa tai laskee sen mukaan miten paljon ne lisäävät tai vähentävät saamen kielen ja saamenkielistä opetusta.
Sámeoahpahusa guoski sierraruhtadeapmi lea hástalan gielddaid ordnet eanet sámeoahpahusa. Gielddaid oažžun stáhtadoarjaga mearri lassána dahje unnu dan mielde man olu dat lasihit dahje geahpedit sámegiela dahje sámegielat oahpahusa.
Opetus ja kulttuuritoimen rahoituksesta annetun lain 43 § (2. mom) mukaan ” Saamelaisten kotiseutualueen kunnille sekä muille mainitulla alueella toimiville koulutuksen järjestäjille myönnetään vuosittain valtionavustusta saamenkielisestä ja saamen kielen opetuksesta perus opetuksessa, lukiossa ja ammatillisessa koulutuksessa aiheutuviin kustannuksiin valtioneuvoston vahvistamien perusteiden mukaisesti.
Oahpahus ja kulturdoaimma ruhtadeamis addojuvvon lága 43 § 2 mom. mielde (jorgaluvvon suomagielas dása):ŠSámiid ruovttuguovllu gielddaide sihke earáide máinnašuvvon guovllus doaibmi skuvlejumi ordnejeaddjiide mieđihuvvo jahkásaččat stáhtadoarjja sámegielat ja sámegiela oahpahusas vuođđooahpahusas, logahagas ja ámmátlaš skuvlejumis šaddi goluid várás ráđđehusa nannen vuođustusaid mielde.
Valtionavustukset yhteenlaskettuina vastaavat mainittuun opetukseen tarvittavan opetushenkilöstön palkkaamisesta aiheutuvia keskimääräisiä kustannuksia. ”
Oktii rehkenastojuv von stáhtadoarjagiid mearit vástidit máinnašuvvon oahpahussii dárbbašuvvon oahpahusveaga bálkáheamis šaddi gaskamearálaš goluid.
Valtioneuvoston päätöksen mukaan oppilasryhmän keskimääräisen koon kunnan sisällä on oltava vähintään kolme (3).
Stáhtaráđi mearrádusa mielde oahppiid joavkku gaskamearálaš sturrodat gieldda siste galgá leat unnimustá golbma (3).
Saamelaisten kotiseutu alueen kuntien saamelaisopetusta varten saama valtionavustus on ollut vuosina 2002–2006 keskimäärin 1.2 miljoonaa euroa / vuosi.
Sámiid ruovttuguovllu gielddaid sámeoahpahusa várás oažžun stáhtadoarjja lea leamaš jagiid 2002–2006 gaskamearálaččat 1.2 miljovnna euro / jahki.
Erityisrahoituksen seurauksena saamelaisopetus ei ole enää aiempien vuosikymmenten tavoin joutunut kilpailemaan rahoituksesta muiden kunnallisten palveluiden kanssa.
Sierraruhtadeami váikkuhussan leamaš, ahte sámeoahpahus ii leat šat ovddit logijagiid láhkai gártan gilvalit ruhtadeamis gielddaid eará bálvalusaiguin.
Saamelaisten kotiseutualueen ulkopuolella annettavaa saamen kielen opetusta varten kunnan on vuodesta 2007 alkaen ollut mahdollista saada valtionavustusta enintään 2,5 viikkotunnin täydentävää opetusta varten (vuoteen 2006 saakka kahden viikkotunnin opetusta varten).
Sámiid ruovttuguovllu olggobealde addojuvvon sámegiela oahpahusa várás gielddas lea leamaš jagi 2007 rájes vejolaš oažžut stáhtadoarjaga eane mustá 2,5 vahkkodiimmu dievasmahtti oahpahusa várás (jagi 2006 rádjai guovtti vahkkodiimmu oahpahusa várás).
Opetushallitus asettaa vuosittain haettavaksi opetusministeriön asetuksessa (ks. edellä) säädetyn opetuksen valtionavustukset.
Oahpahusráđđehus bidjá jahkásaččat ohcanláhkai oahpahusministeriija ásahusas (gč. ovddabealde) mearriduvvon oahpahusa stáhtadoarjagiid.
Opetushallituksen tiedotteen mukaan ” maahanmuuttajien oman äidinkielen, saamen kielen ja romanikielen opetuksen ” erillisen valtionavustuksen laskennallisena kustannuksena opetustuntia kohti pidetään 22 e. Opetusministeri Antti Kalliomäen ilmoittaman tiedon mukaan kotiseutualueen ulkopuolella annettua saamen kielen opetusta varten myönnettiin valtionavustusta vuonna 2005 yhteensä 3.943 euroa.
Oahpahusráđđehusa dieđáhusa mielde Šsisafárrejeaddjiid iežaset eatnigiela, sámegiela, ja romána giela oahpahusa Š sierra stáhtadoarjaga rehkenastojuvvon goast tá dussan oahpahusdiimmu guovdu atnojuvvo 22 e. Oahpahusministtar Antti Kalliomäki almmuhan dieđu mielde ruovttuguovllu olggo bealde addojuvvon sámegiela oahpahusa várás mieđihuvvui stáhtadoarjja jagi 2005 oktiibuot 3.943 euro.
Opetushallituksesta saadun tiedon mukaan vastaavat summat vuosilta 2006 ja 2007 olivat 4.616 ja 5.032 euroa.
Oahpahusráđđehusas ožžon dieđu mielde vástideaddji submit jagiin 2006 ja 2007 ledje 4.616 ja 5.032 euro.
Avustusta ovat saaneet Oulu, Rovaniemi (vuonna 2005 myös Rova niemen maalaiskunta) ja vuodesta 2006 alkaen myös Tampereen kaupunki.
Doarjaga leat ožžon Oulu, Roavvenjárga (jagi 2005 maid Roavvenjárgga dálongielda) ja jagi 2006 rájes maid Tampere gávpot.
Saamelaisopetuksen erityisiin resursseihin kuuluvat myös Saamelaiskäräjien valmistamat oppimateriaalit, jotka jaetaan kouluille ilmaiseksi koulutus ja oppimateriaalilautakunnan linjauksen mukaan.
Sámeoahpahusa sierra resurssaide gullet maid Sámedikki ráhkadan oahppa materiálat, mat juhkkojuvvojit skuvllaide nuvttá skuvlen ja oahppa materiálalávdegotti mearrádusa mielde.
Saamelaiskäräjät saa vuosittain valtion talousarvion kautta saamenkielisen oppimateriaalin valmistamista varten tarkoitetun valtionavustuksen.
Sámediggi oažžu jahkásaččat stáhta bušeahtas sámegielat oahppamateriála ráhkadeami várás oaivvilduvvon stáhtadoarjaga.
Oppimateriaalimääräraha on pysynyt noin 250.000 euron tasolla vuodesta 1993 lähtien (ks. liite 2).
Oahppamateriálamearreruhta lea bisson sullii 250.000 euro dásis jagi 1993 rájes (gč. mildosa 2).
Samaan aikaan materiaalitarpeet ja valmistuskustannukset ovat kohonneet tuntuvasti.
Seamma áigge materiáladárbbut ja válmmaštangolut leat loktanan ollu.
Saamelaiskäräjien päätöksellä jakaa valtion rahoituksella julkaistu oppimateriaali ilmaiseksi kouluille (esiopetus, perusopetus, lukiokoulutus, ammatillinen peruskoulutus) on haluttu osaltaan helpottaa saamen kielen ja saamenkielisen opetuksen järjestämismahdollisuuksia kunnissa, joiden talous on kireällä ja jotka ovat vuodesta toiseen pyrkineet löytämään uusia säästökohteita talousarvioistaan.
Sámedikki mearrá dusain juohkit stáhta ruhtademiin almmuhuvvon oahppamateriála nuvttá skuvllaide (ovda oahpahussii, vuođđooahpahussii, logahatskuvlejupmái ja ámmátlaš vuođđo skuvlejupmái) leat háliidan álkidahttit sámegiela ja sámegielat oahpa husa ordnenvejolašvuođaid gielddain, maid ruhtadoallu lea čavga dilis ja mat leat jagis nubbái figgan gávdnat ođđa seastinčuozahagaid ieža set bušeahtain.
Oppimateriaa lin ilmaisjakelu on osoittautunut onnistuneeksi ratkaisuksi.
Oahppamateriála nuvttá juohkin lea leamaš lihkostuv van čoavddus.
Saamen kielen rinnastuminen maahanmuuttajien kieliin
Sámegiela buohtastahttin sisafárrejeaddjiid gielaide
Edellä kuvatun opetusministeriön asetuksen (aiemmin päätöksen) tarkka noudattaminen saamen opetusta järjestäneissä kaupungeissa on johtanut erikoisiin tilanteisiin.
Ovddabealde muitaluvvon oahpahusministeriija ásahusa dárkkes čuovvun sámegiela oahpahusa ordnen gávpogiin lea dolvon earenoamáš diliide.
Esimerkkeinä sellaisista mainittakoon Helsingin kaupungin opetusviraston maaliskuussa 2007 haettavaksi julistama maahanmuuttajien äidinkielen opettajan osapäiväinen tehtävä, opetettavana kielenä saamen kieli.
Ovdamearkan dákkáraččain mainnašehkot Helssega gávpoga oahpahus doaimmahaga njukčamánus 2007 ohcanláhkai almmuhuvvon sisafárrejeaddjiid eatni giela oahpaheaddji oasseáigásaš doaibma, oahpahan giellan sámegiella.
Hakuilmoituksessa kuvattiin haettavaksi julistettua tehtävää mm. seuraavin sanoin:
Ohcanalmmuhusas muitaluvvui ohcan láhkai almmu huvvon doaimma birra ee. čuovvovaš sániiguin (jorgaluv von suoma gielas dása):”Ohcat sámegiela oahpaheaddji, juos sámegiela oahpahusa háli deaddji joavku šaddá.
Maahanmuuttajien äidinkielen opettajan tehtävänä on opettaa maahanmuuttajataustaisille oppilaille heidän äidinkieltään tai kotona puhuttua kieltä.
Sisafárrejeaddjiid eatnigiela oahpaheaddji bargun lea oahpahit dakkár oahppiide, geain lea sisafárrejeaddji duogáš, sin eatnigiela dahje ruovttus hállojuvvon giela.
Opetuksen tavoitteena on saada oppilaat kiinnostumaan omasta äidinkielestään, käyttämään ja kehittämään äidinkielen taitojaan sekä arvostamaan omaa taustaansa ja kulttuuriaan.
Oahpahusa ulbmilin lea fidnet oahppiid beroštuvvat iežaset eatnigielas, geavahit ja ovddidit eatnigiela dáidduideaset sihke árvvus atnit iežaset duogáža ja kultuvrra.
Opetusryhmässä voi olla myös suomalaisia oppilaita, jotka ovat hankkineet ulkomailla vieraan kielen taidon.
Oahpahusjoavkkus sáhttet leat maid suopmelaš oahppit, geat leat skáhppon olgoriikkain vieris giela máhtu.
Opetuksessa noudatetaan kunnallisia opetussuunnitelmia.
Oahpahusas čuvvojuvvojit gielddaid oahppaplánat.
Opetukseen osallistuminen on vapaaehtoista ja sitä annetaan kaksi tuntia viikossa.
Oahpahussii oassálastin lea eaktodáhtolaš ja dat addojuvvo guokte diimmu vahkus.
Opetus järjestetään koulupäivän alussa tai lopussa tai iltapäivä tai iltaopetuksena.
Oahpahus ordnejuvvo skuvlabeaivvi álggus dahje loahpas dahje eahketbeaive dahje eahketoahpahussan.
Osa tehtävistä on sivutoimisia.
Oassi bargguin leat siidodoaibmasaččat.
Opetusryhmän oppilaat voivat olla useasta eri koulusta ja tiedoiltaan ja taidoiltaan eritasoisia.
Oahpahusjoavkku oahppit sáhttet leat máŋgga skuvllas ja dieđuideaset ja dáidduideaset dáfus iešguđetlágan dásis.
Opettajan tulee kyetä opetuksen ennakkosuunnitteluun ja eriyttämiseen.
Oahpaheaddji galgá bastit ovddalgihtii plánet ja sierranahttit oahpahusa.
Päätoiminen opettaja opettaa useissa eri kouluissa ja hän voi joutua siirtymään koulusta toiseen saman päivän aikana.
Váldodoaibmasaš oahpaheaddji oahpaha máŋggain skuvllain ja son sáhttá gártat sirdašuvvat skuvllas nubbái seamma beaivvi áig ge.
Opettajalta toivotaan siten joustavuutta.
Oahpaheaddjis vurdojuvvoge ná vuogáiduvvan máhttu.
Myös suomalaisen koulujärjestelmän tuntemus ja riittävän hyvä suomen kielen taito katsotaan eduksi. ”
Maid suopmelaš skuvlavuogádaga dovdamuš ja doarvái buorre suomagiela dáidu gehččojuvvo ovdun. ”