pere/sami_parallel huggingface dataset:
Saamelaisopetuksen nykytilanne enteilee paluuta kansakoulun aikaan, jolloin saamen kielellä ei ollut asemaa opetuksessa ja saamelaisten kielenvaihdos eteni nopeasti.
Sámeoahpahusa dálá dilli ávašta máhccama álbmotskuvlla áigái, goas sámegielas ii leamašan sajádat oahpahusas ja sámiid giellamolsun ovdánii jođánit.
Kotiseutualueen ulkopuolella asuvien saamelaislasten- ja nuorten tilanne muistuttaa heidän isovanhempiensa lapsuuden tilannetta.
Ruovttuguovllu olggobealde ássi sámemánáid- ja nuoraid dilli muittuha sin áhkuid ja ádjáid mánnávuođa dili.
Kun kieltä ei opeteta koulussa, sen puhujat jäävät luku- ja kirjoitustaidottomiksi omassa kielessään.
Go giella ii oahpahuvvo skuvllas, dan hállit báhcet lohkan- ja čállindáidduheapmen iežaset gielas.
Kielen puhujien määrä vähenee eikä uusia kielen käyttäjiä tule.
Giela hálliid mearri geahppána eaige ođđa giela geavaheaddjit boađe.
Heikomman kielitaidon omaavat menettävät joko kielensä kokonaan tai kieli jää kehittymättä, koska revitalisaation mahdollistava kielen kirjallinen haltuunotto ei ole mahdollista.
Heajut gielladáiddolaččat masset jogo gielaset obban dahje giella báhcá ovdánkeahttá, go revitalisašuvnna vejolažžan dahkki giela čálalaš hálduiváldin ii leat vejolaš.
Koulutuspoliittinen välinpitämättömyys saamelaisopetuksen ongelmien ratkaisemiseksi on johtamassa saamen kieltä puhuvien ihmisten määrän nopeaan vähenemiseen ja saamelaisten kotiseutualueen ulkopuolella asuvien saamelaisten kielen ja identiteetin vaihtumiseen.
Skuvlenpolitihkalaš berošmeahttunvuohta sámeoahpahusa váttisvuođaid čoavdimii lea doalvumin sámegiela hálliid meari johtilis geahppáneapmái ja sámiid ruovttuguovllu olggobealde ássiid sámiid giela ja identitehta molsašuvvamii.
Opetusta koskevissa säännöksissä kotiseutualueen ulkopuolella asuvia saamelaisia kohdellaan maahanmuuttajiin verrattavana ryhmänä, josta työryhmän raportti antaa joitakin konkreettisia esimerkkejä.
Oahpahusa guoskevaš njuolggadusain ruovttuguovllu olggobealde ássi sámit giehtadallojit sisafárrejeaddjiide buohtalaston joavkun, mas bargojoavkku raporta addá muhtin konkrehtalaš ovdamearkkaid.
Tilanne on Suomen perustuslain ja Suomen antamien, alkuperäiskansaansa koskevien kansainvälisten sitoumusten vastainen, todetaan Saamelaiskäräjien työryhmän torstaina 13.11. julkistamassa, sarjassaan ensimmäisessä saamelaiskäräjien koulutusraportissa.
Dilli lea Suoma vuođđolága ja Suoma addin, eamiálbmogiid guoskevaš riikkaidgaskasaš čatnasumiid vuostásaš, gávnnahuvvo Sámedikki bargojoavkku duorastaga 13.11. olggosaddin, vuosttas sámedikki skuvlenraporttas.
Työryhmä on selvittänyt kotiseutualueen ulkopuolella muutamalla paikkakunnalla, mm.. Helsingissä, Tampereella, Oulussa ja Rovaniemellä annettua saamen kielen opetusta ja toteaa raportissaan, ettei opetuksella ole nykysäännöksin kehittymisedellytyksiä.
Bargojoavku lea čielggadan ruovttuguovllu olggobealde moatti báikegottis, ee. Helssegis, Tamperees, Oulus ja Roavvenjárggas addojuvvon sámegiela oahpahusa ja gávnnaha raporttas, ahte oahpahusas ii leat dálá njuolggadusaid vuođul ovdánanvejolašvuohta.
Saamen kielen ja saamenkielisessä opetuksessa ja sen tilanteessa on paljon puutteita myös kotiseutualueella, mutta kotiseutualueen ulkopuolella tilanne on hälyttävä.
Sámegiela ja sámegielat oahpahusas ja dan dilis leat olu váilevuođat maiddái ruovttuguovllus, muhto ruovttuguovllu olggobealde dilli lea fuolastuhtti.
Alkuperäiskansan kielen opetusta annetaan kotiseutualueen ulkopuolella samoin perustein kuin mm. maahanmuuttajien kielten opetusta.
Eamiálbmoga giela oahpahus addojuvvo ruovttuguovllu olggobealde seamma vuođustusaiguin go ee. sisafárrejeaddjiid gielaid oahpahus.
Maahanmuuttajien kielet ovat usein suuria maailmankieliä, kuten espanja, englanti, punjabi tai arabia.
Sisafárrejeaddjiid gielat leat dávjá stuorra máilmmigielat, nugo espánjagiella, eaŋgalsgiella, punjabi dahje arabia.
Opetusta on mahdollista saada enintään 2,5 viikkotuntia ja se on perusopetusta täydentävää oman äidinkielen tai kotikielen opetusta, jonka tunnit pidetään yleensä muun koulupäivän jälkeen tai koulupäivän viimeisinä tunteina.
Oahpahusa lea vejolaš oažžut eanemustá 2,5 vahkkudiimmu ja dat lea vuođđooahpahusa dievasmahtti iežas eatnigiela dahje ruovttugiela oahpahus, man diimmut dollojit dábálaččat eará skuvlabeaivve maŋŋá dahje skuvlabeaivve maŋimuš diibmun.
Kielen opetuksen asema koulutyössä on heikko ja tätä opetusta saa vain murto-osa kotiseutualueen ulkopuolella asuvista saamelaislapsista ja – nuorista.
Giela oahpahusa sajádat skuvlabarggus lea headju ja dán oahpahusa oažžu dušše áibbas uhca oassi sámemánáin- ja nuorain, geat ásset ruovttuguovllu olggobealde.
Opetuksen aikaansaaminen on vaikeaa, koska saamen kielen opetus on kotiseutualueen ulkopuolisille kouluille, rehtoreille ja opetusviranomaisille uusi ja tuntematon asia.
Oahpahusa áigáioažžun lea váttis, go sámegiela oahpahus lea ruovttuguovllu olggobeale skuvllaide, rektoraidda ja oahpahusvirgeoapmahaččaide ođđa ja amas ášši.
Saamelaiset vanhemmat ja paikalliset kouluviranomaiset ovat muutamilla paikkakunnilla yrittäneet kehittää opetustilannetta, mutta se on nykysäännösten pohjalta mahdotonta, todetaan raportissa.
Sámi vánhemat ja báikkálaš skuvlavirgeoapmahaččat leat moatte báikegottis figgan ovddidit oahpahusdili, muhto dat lea dálá njuolggadusaid vuođul veadjemeahttun, gávnanhuvvo raporttas.
Saamelaiset vanhemmat ovat pyytäneet usein Saamelaiskäräjiltä apua tilanteeseen ja uskoneet sen itsehallintoelimenä voivan vaikuttaa opetuksen järjestämiseen.
Sámi vánhemat leat bivdán máŋgii Sámedikkis veahki dillái ja jahkkán dan iešráđđenorgánan sáhttit váikkuhit oahpahusa lágideapmái.
Saamelaiskäräjien mahdollisuudet vaikuttaa oman kansansa opetukseen ovat kuitenkin minimaaliset eikä saamelaisille perustuslaissa turvattua kulttuuri-itsehallintoa ole toteutettu koulutuksen alueella.
Sámedikki vejolašvuođat váikkuhit iežas álbmoga oahpahussii leat goittotge vánet iige sámiide vuođđolágas sihkkaraston kulturiešráđđen leat ollašuhtton skuvlema suorggis.
Saamelaiskäräjien koulutus- ja oppimateriaalitoimistosta pitäisi työryhmän mielestä kehittää saamelaisopetuksen kokonaisuudesta vastuuta kantava, sitä seuraava, opetuksesta raportoiva ja säännöllisesti opetusministeriön kanssa neuvotteleva keskus.
Sámedikki skuvlen- ja oahppamateriáladoaimmahagas galggašii bargojoavkku mielas ovddidit sámeoahpahusa oppalašvuođas vástu guoddi, dan čuovvu, oahpahusas raporterejeaddji ja fásta oahpahusministeriijain ráđđádalli guovddáža.
Tämä ei kuitenkaan ole mahdollista kotiseutualueen ulkopuolella.
Dát ii goittotge leat vejolaš ruovttuguovllu olggobealde.
Saamen kielen opetus ja sen kehittäminen tulisi työryhmän mielestä mahdollistaa laajentamalla nykyisin saamelaisten kotiseutualuetta koskeva saamelaisopetuksen rahoitus koko maahan.
Sámegiela oahpahusa ja dan ovddideami galggašii bargojoavkku mielas dahkat vejolažžan viiddidemiin dálá sámiid ruovttuguovllu guoskevaš sámeoahpahusa ruhtadeami olles riikii.
Kotiseutualuetta koskeva rahoitussäännös opetus ja kulttuuritoimen rahoituksesta annetussa laissa turvaa koulutuksen järjestäjille valtionavustuksen, joka vastaa noin 100-prosenttisesti tästä opetuksesta aiheutuvia opettajien palkkausmenoja.
Ruovttuguovllu guoskevaš ruhtadannjuolggadus oahpahus ja kulturdoaimma ruhtadeamis addojuvvon lágas sihkkarastá skuvlema lágideaddjiide stáhtadoarjaga, mii vástida sullii 100-prosentalaččat dán oahaphusas boahtán oahpaheaddjiid bálkágoluid.
Toisena väylänä opetuksen kehittämiseen esitetään Inarin kirkonkylässä sijaitsevassa saamelaisalueen koulutuskeskuksessa kehitetyn verkko-opetuksen vakinaistamista ja kielen verkko-opetuksen mahdollistamista kaikkiin niihin peruskouluihin kotiseutualueella ja sen ulkopuolella, jossa on vaikeuksia löytää saamenkielentaitoisia opettajia.
Nubbin vuohkin oahpahusa ovddideapmái evttohuvvo Anára kirkosiiddas doaibmi Sámi oahpahusguovddážis ovddiduvvon fierpmádatoahpahusa fástan dahkama ja giela fierpmádatoahpahusa vejolažžan dahkama buot daid vuođđoskuvllaide ruovttuguovllus ja dan olggobealde, gos leat váttisvuođat gávdnat sámegieldáiddolaš oahpaheaddjiid.
Koulutuskeskuksessa on jo vuosien ajan kehitetty verkkopedagogiikkaa ja teknisiä valmiuksia ja se pystyisi antamaan saamen kielen verkko-opetusta myös kotiseutualueen ulkopuolelle, mikäli sillä olisi tätä koskeva koulutuksen järjestämislupa ja varoja verkko-opettajien palkkaamiseen.
Oahpahusguovddážis leat jo jagiid áigge ovddidan fierpmádatpedagogihka ja teknihkalaš válmmašvuođaid ja dat basttášii addit sámegiela fieprmádatoahpahusa maiddái ruovttuguovllu olggobealde, juos das livčče dan guoskevaš skuvlema ordnenlohpi ja várit fierpmádatoahpaheaddjiid bálkáheapmái.
Verkko-opettajia tarvittaisiin kaikkiin kolmeen Suomessa puhuttuun ja kouluissa opetettuun saamen kieleen, inarin-, koltan- ja pohjoissaameen.
Fierpmádatoahpaheaddjit dárbbašuvvošedje buot golmma Suomas hállon ja skuvllas oahpahuvvon sámegillii, anáraš-, nuortalaš- ja davvisámegillii.
Kaikki saamen kielet kuuluvat kansainvälisten luokitusten mukaan (mm. www.unesco.org gt; endangered languages) maailman uhanalaisten kielten joukkoon, inarin- ja koltansaame vakavasti uhanalaisten kielten joukkoon.
Buot sámegielat gullet riikkaidgaskasaš luohká mielde (mm. www.unesco.org gt; endangered languages) máilmmi áitatvuloš gielaid jovkui, anáraš- ja nuortalašgiella nannosit áitatvuloš gielaid jovkui.
Niidenkin opetus Suomen kouluissa on tärkeää, mutta vain harvat niistä ovat kotimaissaan uhanalaisessa asemassa kuten saamen kielet pohjoismaisissa kotivaltioissaan.
Daidge oahpahus Suoma skuvllain lea dehalaš, muhto dušše hárve gielat dain leat ruovtturiikkain áitatvuloš sajádagas nugo sámegielat davviriikkalaš ruovttustáhtain.
Työryhmän puheenjohtajana toimi saamelaiskäräjien jäsen Petra Magga ja jäseninä kieliasiainsihteeri Ellen Näkkäläjärvi, virtuaaliopetuksen koordinaattori Eeva-Liisa Rasmus ja luokanopettaja Rauna Rahko.
Bargojoavkku ságajođiheaddjin doaimmai sámedikki lahttu Petra Magga ja lahttun giellaáššiidčálli Ellen Näkkäläjärvi, virtuálaoahpahusa koordináhtor Eeva-Liisa Rasmus ja luohkáoahpaheaddji Rauna Rahko.
Työryhmän raportin on kirjoittanut saamelaiskäräjien koulutussihteeri Ulla Aikio-Puoskari.
Bargojoavkku raportta lea čállán sámedikki skuvlenčálli Ulla Aikio-Puoskari.
Vähemmistövaltuutettu: ” Suomeen tarvitaan saamen kielen elvytysohjelma ”
” Suomas dárbbašuvvo sámegiela ealáskahttinprográmma ”
Suomen saamelaisista jo suurin osa asuu saamen kotiseutualueen ulkopuolella, lapsista jopa 70 %.
Suoma sápmelaččain juo váldooassi orru sámiid ruovttuguovllu olggobealde, manáin juoba 70 %.
Kieleen liittyvien oikeuksien toteutuminen myös pääkaupunkiseudulla on siten tärkeää.
Gillii laktáseaddji vuoigatvuođaid ollašuvvan maiddái oaivegávpotguovllus lea dehálaš.
Vähemmistövaltuutetun 13.11. julkaistun selvityksen mukaan palvelut toteutuvat kuitenkin puutteellisesti.
Veahádatsáttaolbmo 13.11. Helssegis almmuhan čielggadeami mielde bálvalusaid ollašuvvamis leat váilevuođat.
Saamenkielisillä lapsilla olisi lain mukaan oikeus päivähoitoon saamen kielellä koko maan alueella.
Sámegielat mánáin livččii lága mielde vuoigatvuohta sámegielat beaivedikšui olles riikkas.
Kuitenkaan esimerkiksi Helsingissä saamenkielistä päivähoitoa ei ole.
Helssegis ii goittotge leat opanassii sámegielat beaivedikšun.
Alueella asuvat saamelaiset vanhemmat pitävät selvityksen mukaan saamen kielen ja kulttuurin siirtymistä lapsille tärkeänä ja toivovat päivähoitoa saameksi.
Guovllus orru sámi vánhemat atnet čielggadeami mielde dehálažžan dan, ahte sámegiella ja kultuvra sirdásit mánáide ja doivot sámegielat beaivedikšunfálaldaga. ”
- Tarvitaan pikaisia neuvotteluja osapuolten välillä tilanteen korjaamiseksi, vähemmistövaltuutettu painottaa.
- Dili buorideamis dárbbašuvvojit johtilit ráđđádallamat oassebeliid gaskkas ”, deattuha veahádatsáttaolmmoš.
Vähemmistövaltuutetun selvitys tuo esiin myös puutteita koulujen saamen kielen opetuksessa.
Veahádatsáttaolbmo čielggadeamis buktojuvvojit ovdan maiddái váilevuođat skuvllaid sámegiela oahpahusas.
Väestön vanhetessa tulee pohtia myös äidinkieleltään saamelaisten vanhusten tilannetta.
Maiddái sámegielat vuoras olbmuid diliid galggašii čielggadit.
Pääkaupunkiseudun saamelaiset toivovat omaa tilaa, joka mahdollistaisi kulttuurin ylläpitämisen myös kaupunkiolosuhteissa.
Oaivegávpotguovllu sámit doivot maiddái iežaset saji dahje vistti, mii attášii vejolašvuođaid sámi kultuvrra bisuheapmái maiddái oaivegávpotdiliin.
Saamelaisten perustuslaillinen oikeus omaan kieleen ja kulttuuriin koskee koko maata.
Sámiide vuođđolágas dorvvastuvvon vuoigatvuohta sin iežaset gillii ja kultuvrii guoská olles riikii.
Suomessa puhuttavista kolmesta saamen kielestä kaikki ovat varsin pieniä, mutta erityisesti inarinsaame ja koltansaame edellyttävät kiireellisiä ja pitkäjänteisiä tukitoimia selvitäkseen.
Buot Suomas hubmojuvvon golbma sámegiela leat oalle unnit, muhto earenoamážit anáraš- ja nuortalašgielaid bisuheamis dárbbašuvvojit hohpolaš ja joatkkevaš doarjjadoaimmat.
- Odottaminen ei tässä tilanteessa ole ratkaisu, vähemmistövaltuutettu toteaa.
- ” Vuordin ii leat miige čovdosiid dán dilis ”, gávnnaha veahádatsáttaolmmoš.
Suomeen tarvittaisiin kiireellisesti saamen kielen elvyttämisohjelmaa, kuten saamelaiskäräjät on esittänyt.
Supmii dárbbašuvvošii hohpoleamos lági mielde sámegiela revitaliserenprográmma, nugo sámedikki lea evttohan.
Vähemmistövaltuutetun mukaan saamen kieleen liittyvät toimenpiteet ovat nykyisellään lyhytjänteisiä eivätkä riitä kielten tulevaisuuden turvaamiseksi.
Veahádatsáttaolbmo mielde sámegillii guoski doaibmabijut leat dál bieđgguid eaige leat doarvái gielaid boahttevuođa dorvvasteamis. ”
- Suomella on suuri vastuu alkuperäiskansan kielen säilymisestä tuleville sukupolville, vähemmistövaltuutettu painottaa.
- Suomas lea stuorra ovddasvástádus álgoálbmotgielaid bisuheamis ja sirdáseamis boahttevaš buolvvaide ”, deattuha veahádatsáttaolmmoš.
Vähemmistövaltuutetun teettämän tutkimuksen laati osittain saamenkielisten haastattelujen pohjalta Anne Länsman.
Veahádatsáttaolbmo dutkamuša lágidii oassin sámegielat jearahallamiid vuođul Anne Länsman.
Tutkimus julkistettiin ja saamen kielen ja saamelaisopetuksen tilanteesta keskusteltiin vähemmistövaltuutetun, saamelaiskäräjien ja lapsiasiavaltuutetun yhdessä järjestämässä seminaarissa Helsingissä 13.11.
Dutkamuš lea almmuhuvvon suoma- ja sámegillii ja lea diŋgomis čujuhusas Tämä sähköpostiosoite on suojattu roskapostia vastaan, aseta javascripttuki päälle nähdäksesi osoitteen.
Lisätiedot: Vähemmistövaltuutettu Johanna Suurpää, p. 1604 3445, 050-396 0140
dahje dan lea maiddái vejolaš printet interneahtas čujuhusas www.ofm.fi.
Valtiosihteeri Raimo Valle: jokaisella oikeus oppia saamen kieltä koulussa
Stáhtačálli Valle: juohkehaččas riekti sámegiela oahpahussii
Valtiosihteeri Raimo Valle selvitti Norjan hallituksen saamelaispoliittisia linjauksia ja ILO-sopimuksen vaikutuksia saamelaisopetukseen Helsingissä järjestetyssä seminaarissa 13.11.
Stáhtačálli Raimo Valle čilgii Norgga ráđđehusa sámepolitihkálaš linjá ja ILO-álgoálbmotsoahpámuša váikkuhusaid sámeoahpahussii Helssegis 13.11. ordnejuvvon semináras.
Saamen ja norjan kielet ovat tasavertaisia kieliä Norjassa.
Sámegiella lea ovttadássásaš giella dárogielain Norggas.
Oikeus saamen kielen oppimiseen koulussa kuuluu opetuslain mukaan jokaiselle saamelaisoppilaalle asuinpaikasta riippumatta.
Vuoigatvuohta sámegiela oahppamii skuvllas gullá oahpahuslága mielde juohke sámeoahppái beroškeahttá ássanbáikkis.
Saamen kielen hallintoalueella omaan kieleen ja kulttuuriin liittyvät opetukselliset oikeudet ovat muuta maata laajemmat.
Sámegiela hálddašanguovllus sámegillii ja – kultuvrii laktáseaddji vuoigatvuođat oahpahusas leat viidásabbot go eará osiin riikkas.
- Norjan hallitus noudattaa aktiivista saamelaispolitiikka, jonka perustana ovat maan perustuslain ŠsaamelaispykäläŠ (§ 110 a), vuonna 1987 säädetty saamelaislaki ja kansainvälisen työjärjestö ILO:n sopimus n:o 169.
- Norgga ráđđehus ollašuhttá aktiivvalaš sámepolitihká, man vuođđun leat vuođđolága ŠsámeparagráfaŠ (§ 110 a), jagis 1987 mearriduvvon sámeláhka ja álbmogiidgaskasaš bargoorganisašuvdna ILO:n soahpamuš nr 169.
Vallen mukaan saamelaisia koskeva koulutuspolitiikka on sovitettu vastaamaan ILO-sopimuksen vaatimuksia.
Valle mielde sámiide guoski skuvlenpolitihkká lea heivehuvvon vástidit ILO-soahpámuša gáibádusaid.
ILO-sopimuksen mukaan opetusohjelmia ja koulutusmahdollisuuksia tulee suunnitella ja toteuttaa yhteistyössä alkuperäiskansan kanssa.
ILO-soahpámuša mielde oahpahusprográmmat ja skuvlenfálaldagat galget plánejuvvot ja ollašuhttojuvvot ovttasráđiid álgoálbmogiin.
– Uuden opetuslain tullessa voimaan vuonna 1999 saamelaiskäräjien vaikutusvalta lisääntyi ja vastuu mm. saamelaisoppilaita koskevien opetussuunnitelmien valmistamisesta siirtyi saamelaiskäräjille.
– Go ođđa oahpahusláhka bođii fápmui jagi 1999, de sámediggi oaččui eambbo dadjamuša ja ovddasvástádusa ee. ráhkadahttit oahppoplánaid vuođđoskuvlla sámeohppiide.
Saamelaiskäräjät neuvottelee opetussuunnitelmista opetusministeriön (Kunnskapsdepartement) kanssa, joka hyväksyy ne.
Sámediggi ráđđádallá oahppoplánain máhttodepartemeanttain, mii mearrida plánain.
- Opetussuunnitelmatehtävien lisäksi saamelaiskäräjien tehtäviin kuuluu saamenkielisen oppimateriaalin tukijärjestelmän hallinto ja kehittäminen, kertoi Valle.
- Oahppaplánabargguid lassin sámedikkis lea ovddasvástádus oahpponeavvoovddideami doarjjaortnegiid hálddahusas ja ovddideamis, muitalii Valle.
Käytännössä se tarkoittaa oppimateriaalivarojen hallinnointia ja jakamista, materiaalityön seurantaa ja pedagogista ohjausta.
Praktihkas dat oaivvilda oahppamateriálaváriid hálddahusa ja juohkima, materiálabarggu čuovvuma ja pedagogalaš bagadallama.
- Saamen kielen ja saamen opetusasioiden edistäminen hallituspolitiikassa merkitsee uusien urien avaamista.
- Sámegiela ja sámi oahpahusáššiid ovddideapmi lea ođđa luottaid boltunbargu.
Maan hallitus on antanut viimeisten kahden vuoden aikana viisi tiedonantoa suurkäräjille.
Ráđđehus lea addán vihtta stuorradiggedieđáhusa maŋimuš guovtte jagis.
Kolme niistä käsittelee yksinomaan koulu- ja opetusasioita.
Dáin stuorradiggedieđáhusain golbma gieđahallet oppalaččat skuvlla oahpahusa.
Kaksi tiedonannoista käsittelee erityisesti saamen kieliä ja Norjan saamelaispolitiikka, kertoi Valle.
Guokte dáin dieđáhusain gieđahallet erenoamážit sámegielaid ja Norgga sámepolitihká, muitalii Valle.
Valtiosihteeri Raimo Vallen puhe luettavissa kokonaisuudessaan tästä Stáhtačálli Raimo Valle Helssegis 13.11.2008 ja Statssekretær Raimo Valle 13.11.2008 Helsingfors.
Stáhtačálli Raimo Valle sáhka lohkan láhkái dás Stáhtačálli Raimo Valle Helssegis 13.11.2008 ja Statssekretær Raimo Valle 13.11.2008 Helsingfors
Saamelaiskäräjät haluaa perustaa inarin- ja koltansaamen kielen kääntäjän virat
Sámediggi hálida anáraš- ja nuortalašgielaid jorgaleaddjiid
Saamelaiskäräjät haluaa vakinaistaa vuonna 2008 työnsä aloittaneiden inarin- ja koltansaamen kielten kääntäjien virat.
Sámediggi hálida vuođđudit anáraš- ja nuortalašgielaide fásta jorgaleaddjiid virggiid.
Saamelaiskäräjät esittää asetukseen muutosta, joka mahdollistaa virkojen vakinaistamisen.
Sámediggi evttoha ásahussii rievdádusa, mii dagašii vejolažžan fásta virggiid vuođđudeami ja daid deavdima.
Virkojen vakinaistaminen edellyttää saamelaiskäräjistä annetun asetuksen muutosta, jossa virallisilta kielenkääntäjiltä edellytetään mm. kielitutkintoa, jota ei ole vielä mahdollista suorittaa kyseessä olevissa kielissä.
Fásta virggiid vuođđudeapmi gáibida rievdádusa sámedikkis addojuvvon láhkaásahussii daningo ásahus gáibida virggálaš giellajorgaleaddjiin ee. gielladutkosa. Gielladutkosa čađaheapmi ii leat vuos vejolaš dáin gielain.
Saamelaiskäräjien toimistoon voitiin ensimmäistä kertaa palkata inarin- ja koltansaamenkieliset kielenkääntäjät keväällä 2008, jolloin tarkoitusta varten saatiin varat valtion talousarviossa.
Sámedikki doaimmahahkii lei vuosttaš geardde vejolaš bálkáhit anáraš- ja nuortalašgielaid giella-jorgaleaddjiid giđđat 2008, go dárkkuhussii čujuhuvvui ruhta stáhta bušeahtas.
Saamen kielen toimistossa työskentelee jo aiemmin palkattuja pohjoissaamen kielenkääntäjiä, joista kolme valmistaa käännöksiä pelkästään Utsjoen kunnan tarpeisiin.
Sámegiela doaimmahagas barget juo ovdal bálkáhuvvon davvisámegiela giellajorgaleaddjit, geain golmmas ráhkadit jorgalusaid dušše Ohcejoga gieldda dárbbuide.
Kielitoimiston tehtävänä on mm. seurata ja toteuttaa saamen kielilaissa säädettyjä saamelaisten kielellisiä oikeuksia.
Gielladoaimmahaga bargun lea ee. čuovvut ja ollašuhttit sámi giellalágas mearriduvvon sámiid gielalaš vuoigatvuođaid.
Kielenkääntäjien lisäksi kielitoimistossa työskentelee saamen kieliturvasihteeri ja saamen kieliasiainsihteeri, jotka vastaavat mm. kielipoliittisten asioiden valmistelusta ja hoitavat pohjoismaiseen saamen kieliyhteistyöhön liittyviä asioita.
Giellajorgaleaddjiid lassin gielladoaimmahagas barget sámi gielladorvočálli ja sámi giellaáššiidčálli, geat vástideaba ee. giellapolitihkálaš áššiid válmmaštallamis ja dikšuba davviriikkalaš sámi giellaovttasbargui gulli áššiid.
Muita saamelaiskäräjien hallituksen kokouspäätöksiä 21.11.2008:
Eará sámedikki stivrra čoahkkinmearrádusat Avvilis 21.11.2008:
Saamenkielinen asiointi viranomaisissa edelleen kankeaa -
Áššiid dikšun sámegillii ain gággat eisseváldiin -
Viranomaiset eivät ole lisänneet työntekijöidensä saamen kielen taitoa ja saamenkielistä palvelua
Virgeeisseváldit eai leat lasihan bargiideaset sámegiela máhtu eaige sámegielat áššehasbálvaleami
Saamelaisten kotiseutualueen viranomaisissa on edelleen vain vähän sellaisia työntekijöitä, jotka kykenevät palvelemaan asiakkaita saamen kielellä.
Sámiid ruovttuguovllu virgeeisseváldiin leat ain unnán dakkár bargit, geat bastet bálvalit áššehaččaid sámegillii.
Vuonna 2004 voimaan tulleen uuden saamen kielilain tarkoituksena oli tehdä saamenkielinen viranomaisissa asiointi luonnolliseksi ja vähentää vähitellen hankalaksi koettua tulkkausta.
Jagi 2004 fápmui boahtán sámi giellalága ulbmilin lei dahkat áššiid dikšuma eisseváldiin sámegillii lunddolažžan ja gulul unnidit dulkojumi, man leat vásihan unohažžan ja váigadin.
Saamelaiskäräjien hallitus antoi 21.11. lausuntonsa valmistelussa olevaan valtioneuvoston kielilainsäädäntöä koskevaan kertomukseen.
Sámedikki stivra attii cealkámušas stáhtaráđi muitalussii, mii guoská giellaláhkaásaheapmái ja lea aiddo válmmaštallama vuolde vuoigatvuohtaministeriijas.
Saamelaiskäräjät on tehnyt laajan selvityksen saamen kielilain toteutumisesta vuosina 2004-2006.
Sámediggi lea dahkan viiddis čilgehusa sámi giellalága ollašuvvamis jagiin 2004-2006.
Sen mukaan saamelaisten kotiseutualueen kunnissa ei ole tapahtunut todellista muutosta saamenkielisen henkilöstön ja palvelun määrässä.
Dan mielde sámiid ruovttuguovllu gielddain ii leat dáhpáhuvvan mearkkašahtti rievdádus sámegielat bargiid ja bálvalusaid mearis.
Kotiseutualueen kunnista ainoastaan Utsjoen kunnassa saamen kieli nähdään viranhoidon edellytykseksi tai erityiseksi ansioksi.
Ruovttuguovllu gielddain dušše Ohcejoga gielddas sámegiella atnojuvvo virgegáibádusaid eaktun dahje earenoamáš ánsun.
Saamelaisalueella työskentelevistä kuntien ja valtion työntekijöistä 9,5 % kykenee antamaan asiakaspalvelua saameksi.
Sámeguovllus bargi gielddaid ja stáhta bargiin dušše 9,5 % bastá bálvalit olbmuid sámegillii.
Saamenkielisiä palveluita järjestetään eniten sivistystoimessa eli perusopetuksessa, lasten päivähoi-dossa ja esiopetuksessa.
Sámegielat bálvalusat ordnejuvvojit eanemus čuvgehusdoaimmas nugo vuođđooahpahusas, mánáid baivedivššus ja ovdaoahpahusas.
Lähes kaikki muu saamenkielinen palvelu tapahtuu edelleen tulkkipalveluiden ja asiakirjakäännösten kautta.
Measta visot eará sámegielat bálvalusat dáhpáhuvvet ain dulkonbálvalusaid ja áššegirjjiid jorgaleami bokte.
Erityisen ongelmalliseksi on koettu saamen kielen käyttö puhelimitse tapahtuvassa asioinnissa.
Earenoamáš váttisin leat vásihan sámegiela geavaheami áššiid divššodettiin telefovnnas.
Viranomainen ei yleensä pysty järjestämään saamenkielistä puhelinpalvelua.
Virgeeisseváldi ii dábálaččat bastte ordnet telefonbálvaleami sámegillii.
Myönteisenä kehityksenä pidetään viranomaisten saamenkielisen tiedotustoiminnan lisääntymistä, mm. useiden yhteisöjen internet-sivustojen julkaisemista myös saamen kielellä.
Positiivvalaš ovdaneapmin adnojuvvo dat, ahte virgeeisseváldiid diehtojuohkin sámegillii lea lassánan ee. dan bokte go máŋggat eisseváldit leat almmuhan internetsiidduid maiddái sámegillii.
Saamelaiskäräjien omassa toiminnassa myönteistä on inarin- ja koltansaamenkielisten kielenkääntäjien palkkaamismahdollisuus saamen kielen toimistoon vuonna 2008.
Sámedikki iežas doaimmain positiivvalaš lea, ahte leat bastán bálkahit anáraš- ja nuortalašgielaid jorgaleaddjiid sámegiela doaimmahahkii jagi 2008.
Lausunnossa kiinnitetään myös huomiota siihen, että valtaosa saamelaisväestöstä jää kaikkien saamen kielioikeuksien ulkopuolelle sen takia, että he asuvat saamen kielilain pääasiallisen soveltamisalueen, eli saamelaisten kotiseutualueen ulkopuolella.
Cealkámušas giddejuvvo fuomášupmi maiddái dasa, ahte váldooassi sámi álbmogis báhcá buot sámi giellavuoigatvuođaid olggobeallái danin go sii ásset sámi giellalága oaiveáššálaš doaibmanguovllu, namalassii sámiid ruovttuguovllu olggobealde.
Nilla Tapiola edustajaksi porotalous- ja luontaiselinkeinojen neuvottelukuntaan
Nilla Tapiola ovddasteaddjin boazodoallo- ja luondduealáhusaid ráđđádallangoddái
Utsjokelainen Nilla Tapiola nimettiin saamelaiskäräjien edustajaksi maa- ja metsätalousministeriön asettamaan porotalous- ja luontaiselinkeinotutkimuksen neuvottelukuntaan maaliskuuhun 2010 asti.
Ohcejohkalaš Nilla Tapiola namahuvvui sámedikki ovddasteaddjin eana- ja meahccedoalloministeriija ásahan boazodoallo- ja luondduealáhusdutkámuša ráđđádallangoddái njukčamánu 2010 rádjái.
Ministeriö pyysi saamelaiskäräjiä nimeämään neuvottelukuntaan uuden edustajan edesmenneen rehtori Lassi Valkeapään tilalle.
Ministeriija bivddii sámedikki nammadit ráđđádallangoddái ođđa ovddasteaddjis čakčat jápmán rektor Lassi Valkeapää sadjái.
Tapiolan varajäsenenä toimii jo aiemmin tehtävään nimetty Ristenrauna Magga.
Tapiola várrelahttun bargá juo ovdal bargui nammaduvvon Ristenrauna Magga.
Vuotsolainen Petra Biret Magga nimettiin saamelaiskäräjien edustajaksi maakotkan porotaloudelle aiheuttamien vahinkojen korvausjärjestelmän seurantaryhmään.
Vuohččulaš Petra Biret Magga nammaduvvui sámedikki ovddasteaddjin eanagoaskima boazodollui dagahan vahágiid buhtadanortnega čuovvu bargojovkui.
Seurantaryhmän on asettanut ympäristöministeriö.
Bargojoavkku lea ásahan birasministeriija.
Urpo Vuolab varaedustajaksi metsähallituksen Utsjoen yhteistyöryhmään
Urpo Vuolab várreovddasteaddjin meahcceráđđehusa Ohcejoga ovttasbargojovkui
Urpo Vuolab nimettiin saamelaiskäräjien varaedustajaksi metsähallituksen Utsjoen yhteistyöryhmään.
Urpo Vuolab nammaduvvui sámedikki várreovddasteaddjin meahcceráđđehusa Ohcejoga ovttasbargojovkui.
Saamelaiskäräjien varaedustajana ryhmässä on aiemmin toiminut Pentti Pieski, joka on pyytänyt uuden varaedustajan nimeämistä sen jälkeen kun hän on siirtynyt metsähallituksen työntekijäksi.
Sámedikki várreovddasteaddjin bargojoavkkus lea ovdal bargan Pentti Pieski, gii lea bivdán ođđa várreovddasteaddji nammadeami dan maŋŋá go son lea sirdásan meahcceráđđehusa bargin.
Edustajaehdokkaita kirjastoapurahalautakuntaan
Sámi evttohasat girjerájusveahkkeruđaid lávdegoddái
Saamelaiskäräjät esittää opetusministeriölle saamelaisedustusta ministeriön alaisuudessa toimivaan kirjastoapurahalautakuntaan.
Sámediggi evttoha oahpahusministeriijai sámiid ovddasteaddjiid ministeriija vuolde doaibmi girjerájusveahkkeruđaid lávdegoddái.
Lautakunta jakaa kirjailijoille ja kääntäjille apurahoja ja avustuksia.
Lávdegoddi juohká girječálliide ja jorgaleaddjiide veahkkeruđaid ja stipeanddaid.
Ministeriö nimeää lautakuntaan yhteensä seitsemän jäsentä ja heille varajäsenet.
Ministeriija namuha lávdegoddái oktiibuot čieža lahtu ja daidda várrelahtuid.
Saamelaiskäräjät asetti ehdolle seuraavat kaikkia kolmea Suomessa puhuttua saamen kieltä edustavat henkilöt: Erkki Lumisalmi, Jouni Ilmari Jomppanen, Matti Morottaja, Anni Näkkäläjärvi, Hilkka Rasmus ja Rauna Paadar-Leivo.
Sámediggi ásahii evttohassan čuovvovaš olbmuid, geat ovddastit buot golmma Suomas hubmojuvvon sámegiela: Erkki Lumisalmi, Jouni Ilmari Jomppanen, Matti Morottaja, Anni Näkkäläjärvi, Hilkka Rasmus ja Rauna Paadar-Leivo.
Erkki Lumisalmi edustajaksi Kolttakulttuurisäätiöön
Erkki Lumisalmi ovddasteaddjin Nuortalaškultuvrra doarjjafondii
Erkki Lumisalmi nimettiin saamelaiskäräjien edustajaksi perustettavaan Kolttakulttuurisäätiöön.
Erkki Lumisalmi nammaduvvui sámedikki ovddasteaddjin nuortalaškultuvrra ođđa doarjjafondii (Kolttakulttuurisäätiö).
Saamelaismuseosäätiö pyysi keväällä patentti- ja rekisterihallitukselta lupaa Kolttakulttuurisäätiön perustamiseen.
Sámi museafoanda (Saamelaismuseosäätiö) bivddii giđđat pateanta- ja registrerenráđđehusas lobi nuortalaškultuvrra doarjjafoandda vuođđudeapmái.
Lupa säätiön perustamiseen saatiin lokakuussa 2008.
Lohpi foandda vuođđudeapmái bođii golggotmánus 2008.
Säätiön tarkoituksena on tukea ja edistää kolttasaamelaista kulttuuria sekä ylläpitää ja ohjata Sevettijärvellä sijaitsevaa kolttakult-tuurikeskusta.
Foandda ulbmilin lea doarjut ja ovddidit nuortasámiid kultuvrra ja bajásdoallat ja stivret nuortalaškultuvrra guovddáža, mii lea Čeavetjávrris.
Toimittajat:
Doaimmaheaddjit:
Ulla Aikio-Puoskari (vastaava toimittaja)
Ulla Aikio-Puoskari (vástideaddji doaimmaheaddji)
Suvi West & Saamelaisalueen koulutuskeskus / Sámi oahpahusguovddáš, medialinja: lyhytvideot
Suvi West & Sámi oahpahusguovddáža medialinjá: oanehis filmmat
Milla Elmiina Pulska 2015
Solinum Oy / Janne Mikkola: siidduid teknihkalaš ollašuhttin
Irmeli Moilanen 2015
Olggosaddi:
Studio Borga / Minna Saastamoinen: grafiikka
Sámediggi / skuvlen- ja oahppamateriáladoaimmahat
Solinum Oy / Janne Mikkola: sivuston tekninen toteutus
http://www.samediggi.fi /
Julkaisija:
info (at) samediggi. fi
Kustantajat:
Ruhtadeaddjit:
Saamelaiskäräjät ja sisäasiainministeriön YES-projekti.
Sámediggi ja sisáššiidministeriija YES-prošeakta.
Saamelaiskäräjät kiittää YLE Sámi radion toimitusta ja kaikkia muita eri tavoin nettilehden tekoon osallistuneita ja sivustolle materiaalia ja julkaisuoikeuksia luovuttaneita.
Sámediggi giitá YLE Sámi radio doaimmahusa ja buohkaid earáid geat leat ieš guđet láhkái oassálastán neahttaaviissa doaimmaheapmái dahje addán materiála ja almmuhanvuoigatvuođaid.
Saamelaiskäräjät / Koulutus- ja oppimateriaalitoimisto, SAJOS, 99870-Inari, Suomi / Finland.
Sámediggi / Skuvlen- ja oahppamateriáladoaimmahat, SAJOS, 99870-Anár, Suopma / Finland.
Saamelaiset – yksi kansa neljässä valtiossa
Sámit - okta álbmot njealji riikkas
Saamelaiset ovat yksi kansa neljän valtion alueella.
Sámit leat okta álbmot njealji riikka, Suoma, Ruoŧa, Norgga ja Ruošša guovlluin.
Saamelaispoliittisen teesin mukaan Suomessa, Ruotsissa, Norjassa ja Venäjällä asuvat ” saamelaiset ovat yksi kansa, jonka yhtenäisyyttä valtioiden rajat eivät saa rikkoa ”.
Sámepolitihkalaš čuoččuhusa mielde ” sámit leat okta álbmot, man oktilašvuođa riikkaid ráját eai oaččo rihkkut ”.
Saamelaiset tekevät tänä päivänä laajaa yhteistyötä yli valtiorajojen. Myös eri maissa asuvien saamelaisten keskinäinen yhteenkuuluvuudentunne on nykyään vahva.
Sámiid váldegottiid rájáid rasttildeaddji oktiigullevašvuohta lea dán áigge nana vuođu alde ja oktasašbargu viiddis.
Yhteistyötä tekevät virallisen saamelaisyhteisön edustajat, eli Suomessa, Ruotsissa ja Norjassa toimivat saamelaisparlamentit sekä lisäksi kansalaisjärjestöt, eri alojen taide- ja ammattijärjestöt ja myös oppilaitokset.
Oktasašbarggu dahket nu virggálaš sámeservodaga ovddasteaddjit, Suomas, Ruoŧas ja Norggas doaibmi sámeparlameanttat (saamelaiskäräjät / sámediggi / sametinget) go álbmotsearvvit, sierra surggiid ovddasteaddji dáidda- ja ámmátsearvvit ja oahppolágádusatge.
Saamelaisasioita koskevaa yhteistyötä tehdään myös maiden hallitusten ja paikallisten viranomaisten tasolla.
Sámeáššiid guoski oktasašbargu dahkkojuvvo maid riikkaid ráđđehusaid ja báikkálaš eiseválddiid dásis.
Merkittävimpiä yhteisen arkipäivän rakentajia ovat saamenkielinen radio ja TV, joiden seuraamismahdollisuudet ovat laajentuneet internetin myötä kaikkialle.
Dehálamos oktasaš árgabeaivve huksejeaddjit leat sámegielat radio ja TV, maid čuovvunvejolašvuođat leat viidánan interneahta mielde juohke beallai.
Lisäksi sukujuuret ja yksityisten ihmisten yhteydet kulkevat luontevasti valtakuntien rajojen yli.
Dasa lassin priváhta olbmuid fuolke- ja eará oktavuođat ollet lunddolaččat riikkarájáid rastá.
Yhteinen kieli tekee saamelaisalueesta yhteisen levikkialueen myös saamenkieliselle kirjallisuudelle, musiikille, elokuvalle ja tiedotusvälineille ja yhteisen toiminta-alueen saamenkieliselle teatterille ja erilaisille tapahtumille musiikkifestivaaleista kirkkopäiviin.
Oktasaš giella dahká sámeguovllus oktasaš leavvanviidodaga maid sámegielat girjjálašvuhtii, musihkkai, ealligovvii ja dieđihangaskaomiide ja oktasaš doaibmaguovllu sámegielat teáhterii ja sierralágan dáhpáhusaide musihkkafestiválain girkobeivviide.
Yhteisinä kielinä toimivat saamen suurin kielimuoto pohjoissaame ja luulajan-, etelä- ja koltansaame.
Oktasaš giellan leat sámegiela stuorámus giellahápmi davvisámegiella ja juliv-, lullisáme- ja nuortalašgiella.
Luulajan- ja eteläsaamea puhutaan Norjan ja Ruotsin alueilla.
Julivgiela ja lullisámegiela hállet Norgga ja Ruoŧa guovlluin.
Koltansaame puolestaan toimii yhdyssiteenä Suomen ja Venäjän kolttasaamelaisten välillä.
Nuortalašgiella fas lea gulahallangaskaoapmin Suoma ja Ruošša nuortalaččaid gaskkas.
Pohjoissaamea käytetään perinteisesti Suomen, Ruotsin ja Norjan alueilla.
Davvisámegiela geavahit árbevirolaččat Suoma, Ruoŧa ja Norgga guovlluin.
Nykyisin sen osaajia on myös Venäjän puolella.
Dán áigge dan hállet maid Ruošša bealde.
Saamelaisväestön määrän arvioidaan yleensä olevan 60.000-100.000 välillä.
Sámit leat árvvu mielde 60.000-100.000 gaskkas.
Norjassa on arviolta 40.000-60.000, Ruotsissa 15.000-20.000, Suomessa 9300-10.000 ja Venäjällä noin 2 000 saamelaista.
Norggas leat árvvu mielde 40.000-60.000, Ruoŧas 15.000-20.000, Suomas 9.300-10.000 ja Ruoššas sullii 2.000 sápmelačča.
Veli-Pekka Lehtola: Saamelaiset – historia, yhteiskunta, taide.
Sámit leat eanetlohkun muhtun gielddain Sámis: Suoma Ohcejoga, Norgga Guovdageainnu, Kárášjoga, Deanu ja Unjárgga gielddain.
Saamelaisten kansallispäivä 6.2.
Sámiid álbmotbeaivi 6.2.
Neljän valtakunnan alueella asuvat saamelaiset viettävät yhteistä kansallispäivää (Sámiid álbmotbeaivi) helmikuun 6. päivänä.
Njealje riikkas ássi sápmelaččat ávvudit oktasaš álbmotbeaivvi guovvamánu 6. beaivve.
Juhlallisuuksia järjestetään silloin eri puolilla Saamenmaata.
Dalle sámit ávvudit miehtá Sámeeatnama.
Päivä on yksi saamelaisten liputuspäivistä, mutta lisäksi niin Suomen, Ruotsin kuin Norjankin viranomaiset suosittavat yleistä liputusta.
Beaivi lea okta sámiid leavgabeivviin, muhto maiddái Suoma, Ruoŧa ja Norgga eiseválddit ávžžuhit atnit leavgga almmolaččat.
Saamelaisten kansallispäivä on vielä nuori juhlapäivä. Suomalaiseen almanakkaan se merkittiin vasta vuonna 2004.
Sámiid álbmotbeaivi lea vel nuorra ávvudanbeaivi, suopmelaš almmenáhkkái dat merkejuvvui jagis 2004.
Kansallispäivästä päätettiin kuitenkin jo vuonna 1992, ja juhlapäivän juuret juontavat yli sadan vuoden taakse, vuoteen 1917.
Álbmotbeaivvi birra mearriduvvui goit juo jagis 1992 Helssegis ordnejuvvon 15. sámekonfereanssas ja dan ruohttasat leat badjel čuođi jagi duohken, jagis 1917.
Tuolloin Norjan Trondheimissä järjestettiin ensimmäinen pohjoismainen saamelaiskokous, jonka tarkoitus oli pohtia saamelaisten elinmahdollisuuksia ja ottaa kantaa saamelaisia koskeviin kysymyksiin.
Dalle Norgga Troandimis ordnejuvvui vuosttas davviriikkalaš sámečoahkkin, man ulbmilin lei guorahallat sámiid eallinvejolašvuođaid ja váldit beali sámiide guoski gažaldagaide.
Käsitellyistä aiheista tärkeimpiä olivat liikkumiseen, maiden käyttöön, poronhoitoon ja koulunkäyntiin liittyvät kysymykset.
Gieđahallon fáttáin dehálepmosat ledje lihkadeapmái, eanageavaheapmái, boazodollui ja skuvlavázzimii guoski gažaldagat.
Ensimmäisen kokouksen satakunta osanottajaa tulivat pelkästään Ruotsista ja Norjasta, eikä historiallinen kokous vielä tarkoittanut säännöllisen ja valtakunnan rajat ylittävän saamelaisyhteistyön alkua.
Vuosttas čoahkkima čuođenáre oasseváldi bohte Ruoŧas ja Norggas, iige historjjálaš čoahkkin vel oaivvildan jeavddalaš ja riikkarájáid rasttildeaddji sámeoktasašbarggu álggu.
Silti sen merkitys oli suuri: pohja tulevalle työlle oli luotu, ja saamelaisten yhteinen esiintyminen huomattiin.
Dattetge dan mearkkašupmi lei stuoris: vuođđu boahttevaš bargui lei huksejuvvon, ja sámiid oktasaš deaivvadeapmi fuomášuvvui.
Saamelaisten poliittisen tietoisuuden katsotaankin heränneen juuri tuolloin.
Máŋgasat leatge dan mielas ahte sámiid politihkalaš diđolašvuohta badjánišgođii aiddo dalle.
Helsingin kaupungintalon juhlaliputus saamelaisten kansallispäivänä 6.2.2008.
Helssega gávpotdálu leavgaatnin sámiid álbmotbeaivve 6.2.2008.
Kuva: Pirita Näkkäläjärvi.
Govva: Pirita Näkkäläjärvi.
Julkaistu kuvaajan luvalla.
Almmustahtton govvejeaddji lobiin.
” Emme ole koskaan ymmärtäneet toimia yhdessä yhtenä kansana.
” Eat leat goasge ádden doaibmat ovttas oktan álbmogin.
Tänään yritämme ensi kertaa sitoa - - - saamelaiset toisiinsa ”, totesi saamelaisyhteistyön äidiksi kutsuttu naisjärjestön aktiivi Elsa Laula Renberg Trondheimin kokouksen avajaispuheessaan.
Otne geahččalat vuosttas geardde čatnat - - - sámiid oktii ”, dajai sámeoktasašbarggu eadnin gohčoduvvon nissonsearvvi aktiiva Elsa Laula Renberg Troandima čoahkkima rahpansáhkavuorustis.
Nykyään saamelaiset juhlivat yhteistä kansallispäiväänsä yhtä aikaa.
Dán áigge sámit ávvudit oktasaš álbmotbeaivviset oktanaga.
Juhlallisuuksissa puhutaan eri kieliä ja pukeudutaan paikallisiin pukuihin, mutta juhlapäivä, lippu ja kansallislaulu ovat kaikkialla samat.
Ávvudemiin sii hállet máŋgga sierra sámegiela ja gárvodit báikkálaš gávttiide, muhto ávvudanbeaivi, leavga ja álbmotlávlla leat juohke sajis seammát.
Elsa Laula Renberg – saamelaisyhteistyön äiti
Elsa Laula Renberg – sámeoktasašbarggu eadni
Vuoden 1917 historiallisen kokouksen koollekutsujana oli naisjärjestö Brurskanken samisk kvindeforening, jonka johdossa toimi aktiivinen vaikuttaja Elsa Laula (1877-1931).
Jagi 1917 historjjálaš čoahkkima bovdii čoahkkái nissonsearvi ŠBrurskanken samisk kvindeforeningŠ, man njunnožis doaimmai aktiivvalaš nisu Elsa Laula (1877-1931).
Hän oli alkujaan Ruotsin saamelainen, joka avioiduttuaan ja muutettuaan Norjaan tunnettiin sukunimellä Laula Renberg.
Elsa Laula lei álgoálggus Ruoŧa sápmelaš, guhte náitalettiin Tomas Renbergiin Norgii, dovdojuvvui sohkanamain Laula Renberg.
Hänen sanansa kokouksen avauspuheenvuorossa nostavat hyvin esille vuoden 1917 kokouksen tarkoituksen:
Su sánit čoahkkima rahpansáhkavuorus buktet bures ovdan jagi 1917 čoahkkima ulbmila: ” Eat leat goasge ádden doaibmat ovttas oktan álbmogin.
Tänään yritämme ensi kertaa sitoa - - - saamelaiset toisiinsa.
Otne geahččalat vuosttas geardde čatnat - - - sámiid oktii ”.
Kokouksen yhtenä seurauksena Ruotsin Östersundissa järjestettiin jo seuraavana vuonna (1918) valtakunnallinen saamelaiskokous, jonka keskeisiksi asioiksi nousivat koulukysymykset.
Čoahkkin oaččui áigái dan ahte Ruoŧa Östersunddas ordnejuvvui juo maŋit jagi (1918) riikkaviidosaš sámečoahkkin, man guovddáš áššin ledje skuvlagažaldagat.
Norjassa vastaava valtakunnallinen saamelaiskokous järjestettiin Tenon kunnassa vuonna 1919.
Norggas seammasullasaš riikkaviidosaš sámečoahkkin ordnejuvvui Deanu gielddas jagis 1919.
Elsa Laula oli jo aikaisemmin vaikuttanut aktiivisesti saamelaisen yhdistystoiminnan alkamiseen.
Elsa Laula lei juo ovdal váikkuhan aktiivvalaččat sámi searvedoaimma álgimii.
Hän oli vuonna 1904 Ruotsissa perustetun ensimmäisen saamelaisyhdistyksen, Wilhelminan-Åselen saamelaisyhdistyksen, puheenjohtaja.
Son lei jagis 1904 Ruoŧas vuođđuduvvon vuosttas sámesearvvi, Wilhelmina-Åsele sámesearvvi, ságajođiheaddji.
Yhdistys toimi aktiivisesti muun muassa poronhoitajasaamelaisten ja maanviljelijöiden ristiriitojen ratkaisemiseksi ja pyrki vaikuttamaan saamelaisten kouluoloihin.
Searvi doaimmai aktiivvalaččat ee. boazosápmelaččaid ja eanadoalliid soahpameahttunvuođaid ordnemis ja váikkuhii sámiid skuvladiliid ordnen komitea ásaheapmái.
Elsa Laula Renberg vaikutti aktiivisesti saamelaisyhdistysten syntymiseen myös Norjassa, jossa perustettiin viisi saamelaisyhdistystä vuosina 1906-08, nekin Ruotsin tapaan eteläsaamelaisilla alueilla.
Elsa Laula Renberg váikkuhii aktiivvalaččat sámeservviid vuođđudeapmái maid Norggas, gos vuođđuduvvojedje vihtta sámesearvvi jagiin 1906-08, datge Ruoŧa láhkai lullisámi guovlluin.
Finnmarkenin alueella saamelaisyhdistysten perustaminen oli vilkasta 1910–luvulla.
Finnmárkku guovllus sámeservviid vuođđudedje viššalit 1910–logus.
Yhdistystoiminnan lisäksi Norjan ja Ruotsin saamelaiset pyrkivät 1900–luvun alussa ajamaan asioitaan myös sanomalehtien avulla.
Searvedoaimma lassin Norgga ja Ruoŧa sámit geahččaledje 1900–logu álggus ovddidit áššiideaset maid aviissaid bokte.
Vuonna 1904 Finnmarkissa perustettu sanomalehti Sagai Muittaleagje (Uutisten kertoja) jää historiaan ensimmäisen saamelaisen valtiopäivämiehen Isak Saban (Sápp-Issát) saamisessa Norjan Suurkäräjille kahdeksi istuntokaudeksi (1906-1912).
Jagis 1904 Finnmárkkus vuođđuduvvon aviisa Sagai Muittaleagje (Ođđasiid muitaleaddji) báhcá historjái vuosttas sápmelaš riikkabeaialbmá Isak Saba (Sápp-Issát) oažžumis Norgga Stuorradiggái guovtti badjái (1906-1912).
Suomen saamelaisten yhdistystoiminta alkoi toisen maailmansodan jälkeen, vuonna 1945, kun Samii Litto – Saamelaisten yhdistys perustettiin evakkomatkalla Alavieskassa.
Suoma sámiid searvedoaibma álggii nuppi máilmmisoađi maŋŋá, jagis 1945, go Samii Litto vuođđuduvvui eváhkkomátkkis Alavieskas.
Sitä ennen olivat suomalaiset Lapin ystävät perustaneet Lapin Sivistysseuran (Sámi Cuvgehussearvi) vuonna 1932 Helsingissä.
Dan ovdal ledje suopmelaš Sámi ustibat vuođđudan Sámi Čuvgehussearvvi jagis 1932 Helssegis.
Seura alkoi vuonna 1934 julkaista saamenkielistä Sabmelaš – lehteä ja vaikutti yhdessä Samii Litton kanssa ensimmäisen saamelaisasiain komitean asettamiseen Suomessa vuonna 1949.
Searvi olggosaddigođii jagis 1934 sámegielat Sabmelaš – bláđi ja váikkuhii ovttas Samii Litto – servviin vuosttas sámeáššiid komitea ásaheapmái Suomas jagis 1949.
Samii Litton aikaansaannoksiin voidaan lisäksi lukea Saamelaisten kristillisen kansanopiston (Sámii kristtalaš nuoraidskuvla) perustaminen Inariin vuonna 1952 (-1993) ja Saamelaismuseon (Sámi musea) avaaminen kävijöille Inarissa vuonna 1962.
Samii Litto ánsun sáhttá lohkat maid Sámiid kristtalaš nuoraidskuvlla vuođđudeami Anárii jagis 1952 (-1993) ja Sámi musea rahpama olbmuide Anáris jagis 1962.
Saamelaismuseo on edelleen toiminnassa ja se on yksi Suomen suosituimmista museoista, ks.
Sámi musea doaibmá ainge ja dat lea okta Suoma bivnnuhamos museain, gč. www.siida.fi.
www.siida.fi.
Girjegiisá Oy / Ohcejohka.
Karl Nickul 1970: Saamelaiset kansana ja kansalaisina.
Aage Solbakk 1997: Sámi historjá II.
Suomalaisen kirjallisuuden seuran toimituksia 297.
Davvi Girji OS: www.davvi.no
Helsinki.
Davvi Girji OS: www.davvi.no
Veli-Pekka Lehtola: Saamelaiset – historia, yhteiskunta, taide.
Čálliidlágádus: www.calliidlagadus.org
Saamelaisten kansallispäivä otetaan almanakkaan 2004
Sápmelaččaid álbmotbeaivi váldojuvvo kaleandarii 2004
Saamelaiskulttuurin ensyklopedia
Sámekultuvrra ensyklopediija
Saamen suvun laulu - Sámi soga lávlla
Sámi soga lávlla
Saamen suvun laulu (Sámi soga lávlla) on saamelaisten kansallislaulu.
Sámi soga lávlla lea sámiid álbmotlávlla.
Laulun sanat on kirjoittanut saamelaisten merkkimies Isak Saba (1875-1921).
Lávlaga sániid lea čállán sámiid mearkaalmmái Isak Saba / Sápp-Issát (1875-1921).
Hän oli Finnmarkin Nessebystä (Unjárga / Uuniemi) kotoisin ollut opettaja ja ensimmäinen saamelainen valtiopäivämies.
Son lei oahpaheaddji ja eret Finnmárkku Unjárggas, vuosttas sápmelaš riikkabeaialmmái.
Saban runo valittiin kansallislauluksi 13. saamelaiskonferenssissa Åressa elokuussa 1986.
Saba dikta válljejuvvui álbmotlávllan 13. sámekonfereanssas Åres borgemánus 1986.
Laulun on säveltänyt norjalainen Arne Sørlie.
Lávlagii lea bidjan nuohta norgalaš Arne Sørlie.
Sävellys hyväksyttiin virallisesti saamelaisten 15. konferenssissa Helsingissä vuonna 1992.
Nuohtta dohkkehuvvui virggálaččat sámiid 15. konfereanssas Helssegis 1992.
Saamen suvun laulu on käännetty kuudelle saamen kielelle ja myös suomeksi, jonka käännöksen on tehnyt Otto Manninen.
Sámi soga lávlla lea jorgaluvvon guđa sámegillii ja maiddái suomagillii, man jorgalii Otto Manninen.
Kansallislaulua lauletaan kaikkialla siellä, missä vietetään saamelaisten juhlaa.
Sámit lávlot Sámi soga lávlaga álo go ávvudit.
Yleensä sitä lauletaan seisaalleen nousten.
Dábálaččat dat lávlojuvvo čuoččat.
Isak Mikal (Mikkel) syntyi Per Sabbasenin ja Britha Aikion seitsenlapsisen perheen toiseksi nuorimmaksi lapseksi.
Isak Mikal (Mikkel) riegádii Per Sabbasena ja Britha Aikio čieža máná bearrašii nubbin nuoramus mánnán.
Hänen isänsä oli kauppias, karjanhoitaja ja kalastaja, ja siksi perheellä olikin varaa asua monia muita mukavammin.
Su áhčči lei gávpejas, šibitdoalli ja guolásteaddji, ja danin bearaš suittiige ássat stuorát ja buoret viesus go máŋgasat earát.
Sittemmin Saban synnyinkoti on korjattu ja siitä on tehty osa Várjjat Sámi Musean (Varanger Sámi museum) näyttelyä.
Maŋŋá Saba mánnávuođa ruoktu lea divvojuvvon ja lea dál oassi Várjjat Sámi Musea (Varanger Sámi museum) čájáhusa.
Saba tunnetaan erityisesti saamelaisten kansallislaulun sanoittajana, mutta hän oli myös opettaja ja poliitikko.
Saba dovdet erenomážit das go son lea čállán sániid sámiid álbmotlávlagii, muhto son lei maid sápmelaš oahpaheaddji ja politihkkár.
Ensimmäisenä saamelaisena valtiopäivämiehenä Norjan Suurkäräjillä vuosina 1907-1912 hän edusti Ruijan työväenpuoluetta.
Vuosttas sápmelaš riikkabeaialmmájin Norgga Stuorradikkis jagiin 1907-1912 son ovddastii Finnmárkku bargiidbellodaga.
Saba tuli valituksi valtiopäiville, sillä hän onnistui viemään eteenpäin saamelaisten oikeuksia koskevaa ohjelmaa, jossa korostettiin muun muassa saamenkielisten jumalanpalvelusten ja Raamattujen tärkeyttä sekä vaadittiin yhtäläisiä maanosto-oikeuksia.
Saba válljejuvvui riikkabeivviide, dasgo son lihkostuvai doalvut ovddosguvlui sámiid vuoigatvuođaid guoski prográmma, mas deattuhuvvui earet eará sámegielat ipmilbálvalusaid ja Biibbaliid dehálašvuohta sihke gáibiduvvojedje ovttalágan eanaoastinvuoigatvuođat.
Saban vaikuttaessa Norjassa elettiin vielä virallisen norjalaistamispolitiikan aikaa, jolloin saamen kieli ja saamelainen kulttuuri pyrittiin kitkemään pois.
Dalle go Saba váikkuhii Norggas elle vel virggálaš dáruiduhttinpolitihka áiggi ja sámegiela ja sámekultuvrra geahččaledje jávkadit.
Isak Saba kuoli alkukesästä vuonna 1921 vain 46-vuotiaana.
Saba jámii álgogease 1921 dušše 46-jahkásažžan.
Sanomalehti Nuorttanáste julkaisi pian hänen kuolemansa jälkeen muistokirjoituksen, jonka mukaan saamelaiset olivat menettäneet tärkeän edustajansa, joka jätti jälkeensä sukupolvien ajan elävän perinnön.
Sámi aviisa Nuorttanáste almmustahtii Saba jápmima maŋŋá muitočállosa, man mielde sámit ledje manahan dehálaš ovddasteaddjiset, guhte guđii maŋŋásis sohkabuolvvaid čađa ealli árbbi.
Kuuntele ja laula pohjoissaameksi
Guldal ja lávllo davvisámegillii
(julkaistu esittäjän luvalla)
(almmustahtton lávlu lobiin)
(julkaistu esittäjien luvalla)
Duottar leabbá duoddar duohkin,
Kuuntele ja laula koltansaameksi
ruoškkas, ruovggas rođuin gullo,
(julkaistu esittäjien luvalla)
juhca jávrriin, jalgadasain,
Sanat suomeksi
geresskálla máđii miel.
Kaukaa alta seitsentähden Lapin kulma kuumottavi aava Turjan tunturisto järvi järven tuolla puolen, valtahiset harjat, huiput kohoo kohti ilman kantta, joet joikaa, korvet kaikaa, niemet pystyt, rautarinnat, työntyy tyrskymerta päin.
mehciid, mearaid, mearragáttiid,
Tuimat tääl ' on talven viimat, tuulet, tuiskut määrättömät, Saamen suku sieluin, mielin silti rakastavi maitaan; kulkijalle kuudan hohtaa, roihuavat pohjanpalot, poro pärskyy koivikossa, melu täyttää järvet, jängät pulkankolke talvitiet.
golli siste guollebivdit
Taas kun kesäpäivän kehrä kultaa metsät, meret, rannat, kalamiehet meren, järven kultakimalteessa keinuu, kultasotkat soutaa, soiluu hopeoina Lapin virrat, välkkyy airo, vilkkuu sauvoin, miehet laskee lauleskellen kosket, könkäät, suvannot.
suilot mearain, suilot jávrriin
Sortumatta Saamen heimo kestänyt on vainolaisten tapporetket, kirokaupat, viekkaat väärän veron viejät.
geavgŋáid, guoikkaid, goatniliid.