pere/sami_parallel huggingface dataset:
Utsjoen kunnan saamenkielisten sosiaali- ja terveyspalvelujen turvaamiseen yhteensä 236 331,50 euroa:
Ohcejoga gieldda sámegielat sosiála- ja dearvvašvuođabálvalusaid dorvvasteapmái oktiibuot 236 331,50 euro:
- Saamenkielisen päivähoidon turvaaminen Utsjoen kirkonkylässä 45 675 €
- Sámegielat beaivedivššu doarvvasteapmi Ohcejoga girkosiiddas 45 675 €
- Saamenkielinen perhetyö 30 316,50 €
- Sámegielat bearašbargi 30 316,50 €
- Karasjoen kriisi- ja insestikeskuksen sopimuksen jatkaminen 1 750 €
- Kárášjoga kriisa- ja inseastaguovddáža soahpamuša joatkin 1 750 €
- Auttaja-Aslak – toiminta, Utsjoki 30 750 €
- Veahkke-Ásllat – doaibma, Ohcejoga girkosiida 30 750 €
- Auttaja-Aslak – toiminta, Karigasniemi 33 000 €
- Veahkke-Ásllat – doaibma, Gáregasnjárga 33 000 €
- Hoivatyöntekijä 34 440 €
- Divššodanbargi 34 440 €
- Saamenkielinen toiminnanohjaaja 33 000 €
- Sámegielat doaibmajođiheaddji 33 000 €
- Saamenkielinen terveydenhoitaja 27 400 €
- Sámegielat dearvvašvuohtadivššár 27 400 €
Lapin aluehallintovirasto on vahvistanut 6.2.2015 saamenkielisten sosiaali- ja terveyspalvelujen turvaamiseksi osoitetun määrärahan 480 000 € ja 28.2.2015 saamenkielisen päivähoidon turvaamiseksi osoitetun määrärahan 120 000 € käytöstä.
Lappi guovlluhálddahusdoaimmahat lea nannen 6.2.2015 sámegielat sosiála- ja dearvvasvuođabálvalusaid dorvvasteapmái čujuhuvvon mearreruđa 480 000 € ja 28.2.2015 sámegielat beaivedivššu dorvvasteapmái čujuhuvvon mearreruđa 120 000 € geavaheamis.
Saamelaisten kielellisten ja kulttuuristen oikeuksien toteuttamiseksi on valtion talousarviossa ollut vuodesta 2002 lähtien erillinen valtionavustus.
Sámiid gielalaš ja kultuvrralaš vuoigatvuođaid ollašuhttima várás lea stáhta bušeahtas leamaš jagi 2002 rájes sierra stáhtadoarjja.
Valtionavustus maksetaan Saamelaiskäräjien kautta saamelaisten kotiseutualueen kunnille.
Stáhtadoarjja máksojuvvo Sámedikki bokte sámiid ruovttuguovllu gielddaide.
Saamelaiskäräjien esittämä määrärahantarve saamenkielisiin sosiaali- ja terveyspalveluihin oli vuodelle 2015 yhteensä 1,4 miljoonaa euroa.
Sámedikki evttohan mearreruhtadárbu sámegielat sosiála- ja dearvvasvuođabálvalusaide lei jahkái 2015 oktiibuot 1,4 miljovnna euro.
Myönnetty 600 000 euron valtionavustuksen käyttö on saamelaiskäräjien ja saamelaisten kotiseutualueen kuntien välisten sopimusten mukaan vuonna 2015 seuraava:
Juolluduvvon 600 000 euro stáhtadoarjaga geavaheapmi lea sámedikki ja sámiid ruovttuguovllu gielddaid gaskasaš soahpamušaid mielde jagis 2015 čuovvovaš:
Enontekiön kunnan saamenkielisten sosiaali- ja terveyspalvelujen turvaamiseen yhteensä 90 679,66 euroa:
Eanodaga gieldda sámegielat sosiála- ja dearvvasvuođabálvalusaid dorvvasteapmái oktiibuot 90 679,66 euro:
- Saamenkielisen päivähoidon turvaaminen Hetassa 16 842,11 €
- Sámegielat beaivedivššu dorvvasteapmi Heahtás 16 842,11 €
- Saamenkielisen päivähoidon turvaaminen Karesuvannossa ostopalveluna Ruotsin Karesuandon saamenkielisestä päiväkodista 8 421,05 €
- Sámegielat beaivedivššu dorvvasteapmi Gáresavvonis oastobálvalussan Ruoŧa Karesuando sámegielat beaiveruovttus 8 421,05 €
- Saamenkielinen kotiavustaja Veahkki 24 349,50 €
- Sámegielat ruovttuveahkki Veahkki 24 349,50 €
- Saamenkielinen lähihoitaja 21 669 €
- Sámegielat lagašdivššár 21 669 €
- Saamenkielinen vastuuhoitaja, Muonion vuodeosasto 19 398 €
- Sámegielat vástudivššár, Muonio seaŋgaossodat 19 398 €
Inarin kunnan saamenkielisten sosiaali- ja terveyspalvelujen turvaamiseen yhteensä 247 907,99 euroa:
Anára gieldda sámegielat sosiála- ja dearvvasvuođabálvalusaid dorvvasteapmái oktiibuot 247 907,99 euro:
- Inarin pohjoissaamenkielisen päiväkotiryhmän toiminnan turvaaminen 23 157,89 000 €
- Anára davvisámegielat beaiveruoktojoavkku doaimma dorvvasteapmi 23 157,89 000 €
- Ivalon pohjoissaamenkielisen päiväkotiryhmän toiminnan turvaaminen 15 438,60 €
- Avvila davvisámegielat beaiveruoktojoavkku doaimma dorvvasteapmi 15 438,60 €
- Koltansaamenkielinen kotipalvelutyöntekijä Sevettijärven alueelle 29 304 €
- Nuortalašgielat ruoktobálvalusbargi Čeavetjávrri guvlui 29 304 €
- Pohjoissaamenkielinen kotipalvelutyöntekijä Pohjois-Inarin alueella 28 684,50 €
- Davvisámegielat ruoktobálvalusbargi Davvi-Anára guvlui 28 684,50 €
- Saamenkielinen lähihoitaja, Männikön palvelukoti, osasto Mustikka 30 555 €
- Sámegielat lagašdivššár, Männikkö bálvalanruoktu, ossodat Mustikka 30 555 €
- Saamenkielinen lähihoitaja, Männikön palvelukoti, osasto Hilla-Puolukka 30 555 €
- Sámegielat lagašdivššár, Männikkö bálvalanruoktu, ossodat Hilla-Puolukka 30 555 €
- Saamenkielinen lähihoitaja, terveyskeskus 20 370 €
- Sámegielat lagašdivššár, dearvvasvuođaguovddáš 20 370 €
- Koltansaamenkielinen kylätyöntekijä Sevettijärvi-Näätämö alueelle 22 806 €
- Nuortalašgielat gilibargi Čeavetjávri-Njávdán guvlui 22 806 €
- Saamenkielinen kylätyöntekijä Pohjois-Inarin alueelle 23 856 €
- Sámegielat gilibargi Davvi-Anára guvlui 23 856 €
- Saamenkielinen kylätyöntekijä Nellim-Keväjärvi alueelle 23 181 €
- Sámegielat gilibargi Njellim-Keväjärvi guvlui 23 181 €
Sodankylän kunnan saamenkielisten sosiaali- ja terveyspalvelujen turvaamiseen yhteensä 52 536 euroa:
Soađegili gieldda sámegielat sosiála- ja dearvvasvuođabálvalusaid dorvvasteapmái oktiibuot 52 536 euro:
- Saamenkielisten vanhusten kotihoidon palvelujen turvaaminen 28 958,25 €
- Sámegielat boarrásiid ruoktodivššu bálvalusaid dorvvasteapmi 28 958,25 €
- Saamenkielinen kylätyöntekijä Vuotson alueella 23 577,75 €
- Sámegielat gilibargi Vuohču guvlui 23 577,75 €
Utsjoen kunnan saamenkielisten sosiaali- ja terveyspalvelujen turvaamiseen yhteensä 208 876,35 euroa:
Ohcejoga gieldda sámegielat sosiála- ja dearvvasvuođabálvalusaid dorvvasteapmái oktiibuot 208 876,35 euro:
- Saamenkielisen päivähoidon turvaaminen, Utsjokisuun saamelainen päiväkoti 35 087,72 €
- Sámegielat beaivedivššu dorvvasteapmi, Ohcejohnjálmmi sámi beaiveruoktu 35 087,72 €
- Saamenkielisen päivähoidon turvaaminen, Karigasniemen saamelainen päiväkoti 21 052,63€
- Sámegielat beaivedivššu dorvvasteapmi, Gáregasnjárgga sámi beaiveruoktu 21 052,63€
- Saamenkielinen perhetyö 30 565,50 €
- Sámegielat bearašbargu 30 565,50 €
- Auttaja-Aslak – toiminta, Utsjoki 27 473,25 €
- Veahkke-Ásllat – doaibma, Ohcejohka 27 473,25 €
- Auttaja-Aslak – toiminta, Karigasniemi 26 979,75 €
- Veahkke-Ásllat – doaibma, Gáregasnjárga 26 979,75 €
- Saamenkielinen hoivatyöntekijä 26 817 €
- Sámegielat divššodanbargi 26 817 €
- Saamenkielinen toiminnanohjaaja 18 110,50 €
- Sámegielat doaimmajođiheaddji 18 110,50 €
- Saamenkielinen terveydenhoitaja 22 790 €
- Sámegielat dearvvasvuođadivššár 22 790 €
Lisätietoja: Pia Ruotsala, ma hallintopäällikkö, Saamelaiskäräjät, 040-7262688,
Lassedieđut: Pia Ruotsala, má hálddahushoavda, sámediggi, 040-7262688,
Saamelaiskäräjät on antanut tänään lausunnon Kilpisjärvi 2020-hankkeesta Enontekiön kunnalle.
Sámediggi lea addán otne cealkámuša Gilbbesjávri 2020-fidnus Eanodaga gildii.
Kilpisjärven (saam. Gilbbesjávri) kehittämissuunnitelman on tarkoitus luoda pohja Kilpisjärven alueelle laadittavalle yleiskaavalle.
Gilbbesjávrri ovddidanplána oaivilin lea ráhkadit vuođu Gilbbesjávrri guvlui ráhkaduvvon oppalašlávvii.
Hanketta valmistelee ohjausryhmä.
Fidnu válmmaštallá stivrenjoavku.
Saamelaiskäräjien edustaja ohjausryhmässä on poromies Per Antti Labba.
Sámedikki ovddasteaddji stivrenjoavkkus lea badjealmmái Per Antti Labba.
Hanketta johtaa Enontekiön kunta.
Fidnu jođiha Eanodaga gielda.
Kehittämissuunnitelmassa esitetään maisemahissiä ja pysäköintialuetta Saanalle (saam. Sáná), uusia matkailu- ja lomarakennusalueita, mönkijärataa sekä uusia teitä Tsahkaljärvelle (saam. Čahkaljávri) ja Jehkakselle (saam. Jeahkkáš).
Ovddidanplánas evttohuvvojit duovddahissa ja parkerensadji Sánái, ođđa turisma- ja luopmovisteguovllut, njealjejuvllatgeinnodat ja maiddái ođđa luottat Čahkaljávrái ja Jeahkkážii.
Saamelaiskäräjät ei voi kannattaa näitä esityksiä.
Sámediggi ii sáhte guottihit dáid evttohusaid.
Kehittämisessä ei ole huomioitu saamelaiskulttuurin ja – poronhoidon tarpeita.
Ovddideamis eai leat vuhtii váldon sámekultuvrra ja – boazodoalu dárbbut.
Kehittämissuunnitelma pilaisi Saanan valtakunnallisesti arvokkaan maiseman sekä Kilpisjärven alueen kulttuurihistorialliset ja ympäristölliset arvot.
Ovddidanplána bilidivččii Sáná riikkaviidosaččat divrras duovdaga ja maiddái Gilbbesjávrri guovllu kulturhistorjjálaš ja biraslaš árvvuid.
Saamelaiskäräjät näkee, että Kilpisjärven kehittämisessä tulee panostaa ekologisen matkailun kehittämiseen ja tukea lihasvoimin tapahtuvaa retkeilyä.
Sámediggi oaivvilda, ahte Gilbbesjávrri ovddideamis galgá deattuhit ekologalaš turismma ovddideami ja doarjut olmmošvuimmiiguin ollašuhtton vánddardeami.
Kehittämissuunnitelmassa tulee ensisijaisesti turvata alueen asukkaiden viihtyvyys.
Ovddidanplánas galgá ovdasajis sihkkarastit guovllu orruid loaktima.
Olemassa oleva perusinfrastruktuuri, kuten jätevedenpuhdistuskapasiteetti, sähköverkko ja matkapuhelinverkko tulee saada asianmukaiselle tasolle ennen uusien rakentamishankkeiden aloittamista.
Gávdnomis leahkki vuođđoinfrastruktuvrra, nugo duolvačáhceráidnenkapasiteahtta, elrávdnefierpmádat ja mátketelefonfierpmádat galget ožžojuvvot áššáigullevaš dássái ovdal ođđa huksenfidnuid álggaheami.
Uusia matkailupalveluita voi hillitysti rakentaa. ”
Ođđa turismabálvalusaid sáhttá govttolaččat hukset. ”
Tilaa loma- ja matkailupalveluille saadaan luopumalla matkailuvaunualueista ja ottamalle niistä vapautuvat alueet lomarakennus- ja matkailupalvelukäyttöön ”, kertoo Klemetti Näkkäläjärvi.
Sadji luopmo- ja turismabálvalusaide ožžojuvvo go luhppojuvvo mátkevovdnaguovlluin ja váldojit dain guorusin báhcán guovllut luopmoviste- ja turismabálvalusatnui ”, muitala Klemetti Näkkäläjärvi.
Kehittämissuunnitelmaa on valmisteltu suurella kiireellä.
Ovddidanplána lea válmmaštallon stuorra hoahpuin.
Enontekiön kunta on esittänyt, että kehittämissuunnitelma hyväksyttäisiin 9.2.2011 pidettävässä ohjausryhmän kokouksessa. ”
Eanodaga gielda lea evttohan, ahte ovddidanplána dohkkehuvvošii 9.2.2011 stivrenjoavkku čoahkkimis. ”
Saamelaiskäräjät vaatii hankkeelle jatkoaikaa kesäkuuhun 2011 asti.
Sámediggi gáibida fidnui joatkkaáiggi geassemánu 2011 rádjái.
Kehittämissuunnitelma on keskeneräinen ja ristiriitainen, vaikutusten arvioinnit puutteellisia ja alueen asukkaita ja saamelaiskäräjiä tulee kuulla ennen suunnitelmasta päättämistä, joten lisäaika on todella tarpeen ”, näkee Näkkäläjärvi.
Ovddidanplána lea gaskan ja ruossalas, váikkuhusaid árvvoštallamat leat váilevaččat ja guovllu orruid ja sámedikki galgá gullat ovdal plánas mearrideami, nu ahte lassiáigi lea duođaid dárbbatlaš ”, oaivvilda Näkkäläjärvi.
Kilpisjärven kehittämissuunnitelma huolettaa alueen saamelaisia. ”
Gilbbesjávrri ovddidanplána fuolastuhttá guovllu sápmelaččaid. ”
Jos esitykset toteutuvat, loppuu monelta poronhoito täällä Käsivarressa.
Juos evttohusat olláhuvvet, nohká máŋgasis boazodoallu dáppe Giehtaruohttasis.
Kehittämissuunnitelmassa esitetään niin suurien alueiden siirtämistä poronhoidon ulottumattomiin, että saamelaisten perusoikeudet olisivat vaarassa.
Ovddidanplánas evttohuvvojit nu stuorra guovlluid sirdimat boazodoalu olggobeallái, ahte sámiid vuođđovuoigatvuođat leat uhki vuolde.
Kehittämissuunnitelmaa ei voi hyväksyä tällaisena ”, kertoo Per Antti Labba.
Ovddidanplána ii sáhte dohkkehit dákkárin ”, muitala Per Antti Labba.
Saamelaiskäräjien lausunto Kilpisjärvi 2020-hankkeesta löytyy osoitteesta: www.samediggi.fi  dokumentit  lausunnot 2011.
Sámedikki cealkámuš Gilbbesjávri 2020-fidnus gávdno čujuhusas: www.samediggi.fi  dokumentit  lausunnot 2011.
Saamelaisen kulttuuriperinnön suojaa parannettava
Sámi kulturárbbi suoji ferte buoridit
Saamelaiskäräjien 3.12. järjestämässä seminaarissa Levillä keskusteltiin saamelaisen kulttuuriperinnön suojan tarpeista.
Sámedikki 3.12. lágidan semináras Levis ságastallui sámi kulturárbbi suoji dárbbuin.
Seminaarissa kävi ilmi, että saamelaiskulttuurin suojan parantaminen vaatii lisää resursseja ja ohjeistusta.
Semináras bođii ovdan, ahte sámekultuvrra suoji buorideapmi gáibida lasi resurssaid ja rávvagiid.
Seminaarin avannut saamelaiskäräjien elinkeino- ja oikeuslautakunnan varapuheenjohtaja Heikki Paltto kertoi saamen kielen ja elinkeinojen välistä suhteesta. ”
Seminára rahpan sámedikki ealáhus- ja vuoigatvuođalávdegotti várreságajođiheaddji Heikki Paltto muitalii sámegiela ja ealáhusaid gaskavuođas. ”
Saamen kielen ja saamelaiselinkeinojen tulevaisuus liittyvät yhteen.
Sámegiela ja sámeealáhusaid boahttevuohta laktásit oktii.
Ilman elinvoimaisia saamelaiselinkeinoja saamen kieli heikkenee ”.
Almmá fámolaš sámeealáhusaid sámegiella hedjona ”.
Saamelaiskäräjien puheenjohtaja Klemetti Näkkäläjärvi puhui saamelaisen aineettoman kulttuuriperinnön suojelun tilanteesta Suomessa ja saamelaiskäräjien välisessä yhteistyössä.
Sámedikki ságajođiheaddji Klemetti Näkkäläjärvi hálai sámiid ávnnahis kulturárbbi suodjaleami dilis Suomas ja sámedikkiid gaskasaš ovttasbarggus.
Puheenjohtaja Näkkäläjärvi lupasi tiivistä yhteistyötä saamelaisen kansalaisyhteisön kanssa saamelaiskulttuurin aseman parantamiseksi. ”
Ságajođiheaddji Näkkäläjärvi lohpidii lávga ovttasbarggu sámi álbmotservošiin sámekultuvrra sajádaga buorideapmin. ”
Meidän, saamelaiskäräjien ja taitelijoiden ja käsityöntekijöiden tulisi yhdistää voimansa yhteisen saamelaiskulttuuripoliittisen ohjelman laatimiseen.
Mii, sámediggi ja dáiddarat ja duojárat galggašeimmet čohkket fámuid oktasaš sámekulturpolitihkalaš prográmma ráhkadeapmái.
Saamelaiskäräjät järjestää keväällä 2011 yhteiskokouksen saamelaisten kulttuuri- ja taidejärjestöjen kanssa.
Sámediggi lágida giđđat 2011 oktasaščoahkkima sámiid kultur- ja dáiddaservviiguin.
Kokouksessa on tarkoitus yhdessä valmistella esityksiä saamelaiskulttuurin suojan parantamiseksi.
Čoahkkimis lea dárkkuhus ovttas válmmaštallat evttohusaid sámeskultuvrra suoji buorideapmin.
Saamelaiskulttuurin suojan parantaminen vaatii lisää resursseja ja oikeudellisen suojan kehittämistä ”
Sámekultuvrra suoji buorideapmi gáibida lasi resurssaid ja vuoigatvuođalaš suoji ovddideami ”
Saamelaismuseo Siidan, saamelaisten kansallismuseon, johtaja Tarmo Jomppanen käsitteli puheessaan saamelaisen aineellisen kulttuuriperinnön suojelun tarpeita. ”
Sámemusea Siidda, sámi álbmotmusea, hoavda Tarmo Jomppanen gieđahalai ságastis sámi materiálalaš kulturárbbi suodjaleami dárbbuid. ”
Museotoiminnan ja saamelaisen aineellisen kulttuurisen suojan kehittämisen turvaamiseksi Suomen museoissa olevat saamelaiskokoelmat tulisi saada saamelaisyhteisön palvelukseen ja kokoelmat olisi saatava julkisesti esille.
Museadoaimma ja sámi materiálalaš kultuvrralaš suoji ovddideami sihkkarastima várás Suoma museain leahkki sámečoakkáldagaid galggašii oažžut sámeservoša bálvalussii ja čoakkáldagaid galggašii oažžut almmolaččat oidnosii.
Seuraavalle hallituskaudelle tulee asettaa tavoitteeksi Saamelaismuseo Siidan laajennus ja laajennuksen rahoituksen turvaaminen. ”
Čuovvovaš ráđđehusáigodahki galgá ásahit ulbmilin Sámemusea Siidda viiddideami ja dan ruhtadeami sihkkarastima. ”
Sámi Duodji ry:n puheenjohtaja Rauna Triumf kertoi saamen käsityön kulttuurisesta merkityksestä ja saamen käsityön tukitarpeista. ”
Sámi Duodji rs ságajođiheaddji Rauna Triumf muitalii duoji kultuvrralaš mearkkašumis ja duoji doarjjadárbbuin. ”
Duodji on elämäntapa, osa saamelaista sosiaalista järjestelmää, jonka kanssa kasvetaan ja opitaan.
Duodji lea eallinvuohki, sámi sosiálalaš vuogádaga oassi, mainna bajásšaddojuvvo ja ohppojuvvo.
Duodji on saamelaisten kollektiivista omaisuutta ja se ilmentää saamelaiskulttuurin holistista ajattelua, missä kaikki vaikuttaa kaikkeen.
Duodji lea sámiid kollektiivvalaš opmodat ja dat ovdanbuktá sámekultuvrra holisttalaš jurddašeami, mas buot váikkuhit buot áššiide.
Valitettavasti Sámi Duodjin asema ei ole riittävän hyvä koulutuksessa ja yhteiskunnassa.
Lea váidalahtti, ahte Sámi Duoji sajádat ii leat doarvái buorre skuvlemis ja servodagas.
Sámi Duodjin turvaaminen edellyttää lisää resursseja ja käsityön koulutuksen kehittämistä saamelaisista lähtökohdista käsin.
Sámi Duoji sihkkarastin eaktuda lasi resurssaid ja duoji skuvlema ovddideami sámi vuolggasajiin.
Lisäksi haluan kiittää saamelaiskäräjiä ja saamelaiskäräjien puheenjohtajaa Sámi Duodjin tarpeiden huomioimisesta ”.
Lassin háliidan giitit sámedikki ja sámedikki ságajođiheaddji Sámi Duoji dárbbuid fuopmášeamis ”.
Joikaaja, saamelaiskäräjien hallituksen jäsen Petra Magga-Vars kertoi joiun merkityksestä sekä sanoin että joiuin: ” Joiku ilmentää saamelaiskulttuuria.
Juoigi, sámedikki stivrra lahttu Petra Magga-Vars muitalii luođi mearkkašumis sihke sániiguin ja juoigamiin: ” Luohti govve sámekultuvrra.
Joiun sisällöistä voi selkeästi nähdä paikalliskulttuurin ilmentymiä ja oppia esivanhempien historiasta.
Luođi sisdoaluin sáhttá čielgasit oaidnit báikkálaškultuvrra iešvuođaid ja oahppat máttarvánhemiid historjjás.
Joiun asema ei Suomessa riittävän hyvä.
Luođi sajádat ii Suomas leat doarvái buorre.
Joiku tarvitsee enemmän tukea, resursointia ja näkyvyyttä koko Suomessa.
Luohti dárbbaša eanet doarjaga, resurserema ja oidnoma olles Suomas.
Koulujen tulisi ottaa joiku osaksi opetussuunnitelmia jotta joiusta saadaan luonteva osa yhteiskuntaa ”.
Skuvllat galggašedje váldit luođi oahppaplánaid oassin vuoi luođis boahtá servodaga lunddolaš oassi. ”
Seminaari lähetti vahvan viestin opetus- ja kulttuuriministeriölle, saamelaiskäräjille ja saamelaisalueen koulutuskeskukselle saamen käsityön opetuksen kehittämistarpeista.
Seminára sáddii nana signála oahpahus- ja kulturministeriijai, sámediggái ja sámi oahpahusguovddážii sámeduoji oahpahusa ovddidandárbbuin.
Saamelaisalueen koulutuskeskuksen saamen käsityön opetus ei palvele saamelaiskulttuurin tarpeita, koska opetus tehdään suomalaisen kulttuurin lähtökohdista käsin.
Sámi oahpahusguovddáža sámeduoji oahpahus ii bálval sámekultuvrra dárbbuid, go oahpahus lágiduvvo suopmelaš kultuvrra vuolggasajiin.
Seminaari totesi, että koulun opetusta on muutettava siten, että opetus houkuttelee myös saamelaisnuoria.
Seminára gávnnahii, ahte skuvlla oahpahusa galgá nuppástuhttit nu, ahte oahpahus hovkkahallá maiddái sámenuoraid.
Kulttuuriministeri Wallin lähetti kirjallisen tervehdyksen seminaariin.
Kulturministtar Wallin sáddii čálalaš dearvvahusa seminárai.
Lentolakko esti kulttuuri- ja urheiluministerin matkan Leville.
Girdinstreaika esttii kultur- ja valástallanministara mátkki Levii.
Ministeri Wallin kertoi tietävänsä Suomessa elävänä ruotsinkielisenä millaista on elää kielivähemmistössä.
Ministtar Wallin muitalii diehtit Suomas ássi ruoŧagielat olmmožin makkár lea eallit giellavehádahkan.
Omasta taustastani johtuen voin hyvin kuvitella miltä teistä tuntuu kun puolustatte oikeuksianne.
Iežan duogáža dihte sáhtán bures govahallat mo din mielas orru, go bealuštehket iežadet vuoigatvuođaid.
Ministeri Wallin kirjoitti olevansa erityisen iloinen olen siitä, että saamelaisnuoret ovat niin aktiivisia saamelaiskulttuurin vaalimisessa ja kehittämisessä. ”
Ministtar Wallin čálii leat erenomáš ilolaš das, ahte sámenuorat leat nu aktiivvalaččat sámekultuvrra gáhttemis ja ovddideamis. ”
Hallituksen ensi vuoden talousarvioesitykseen sisältyy myös saamenkielisen oppimateriaalimäärärahan korottaminen.
Ráđđehusa boahtte jagi bušehttii gullá maiddái sámegielat oahppamateriálamearreruđa bajideapmi.
Lisäyksissä mainitaan, että saamenkielisten oppimateriaalirahoista tulee kohdentaa riittävästi varoja myös koltan ja inarinsaamenkielisten oppikirjoihin. ”
Lasáhusain máinnašuvvo, ahte sámegielat oahppamateriálaruđain galgá čujuhit doarvái ruđaid maiddái nuortalaš- ja anárašgielat oahppagirjjiide. ”
, Wallin kirjoitti
, Wallin čálii.
Lisätietoja: Puheenjohtaja Näkkäläjärvi (050-5242109) Seminaarin puheenjohtaja Aslak Paltto (+358405620354)
Lassidieđut: Ságajođiheaddji Näkkäläjärvi (050-5242109) Seminára ságajođiheaddji Aslak Paltto (+358405620354)
Saamelaiskäräjät on lausunut alueiden kehittämislaista (Alke) Työ- ja elinkeinoministeriölle 7.7.2009.
Sámediggi lea cealkán guovlluid ovddidanlágas (Alke / Alueiden kehittämislaki) Bargo- ja ealáhusministeriijai 7.7.2009.
Saamelaiskäräjät on esittänyt lukuisia huomioita Alke-lakiin ja pitää lakiehdotusta puutteellisena.
Sámediggi lea buktán ovdan moanaid fuomášumiid guovlluid ovddidanláhkii ja atná láhkaevttohusa váilevažžan.
Saamelaiskäräjien näkökulman mukaan lakiehdotus ei vähennä byrokratiaa eikä huomioi saamelaisten perustuslaillista kulttuuri-itsehallintoa ja Vanhasen II hallituksen hallitusohjelman linjausta saamelaisen kulttuuri-itsehallinnon turvaamisesta.
Sámedikki oainnu mielde láhkaevttohus ii geahpet byrokratiija iige váldde vuhtii vuođđolágas leahkki sámiid kulturiešráđđema iige Vanhanen II ráđđehusa ráđđehusprográmma linjema sámiid kulturiešráđđema dorvvasteamis.
Alke-laki liittyy Alku-hankkeeseen (aluehallinnon kehittämishanke) ja sen tarkoituksena on ohjata alueiden kehittämistä.
Guovlluid ovddidanláhka (Alke-láhka) gullá Alku-fidnui (guovlohálddahusa ovddidanbargu) ja dan dárkkuhussan lea stivret guovlluid ovdánumi.
Alke-laki lisää maakunnan liittojen valtaa ja siirtää tehtäviä nykyisiltä lääninhallituksilta maakuntien liitoille.
Guovlluid ovddidanláhka lasiha eanangottiid lihtuid válddi ja sirdá bargguid dálá leanaráđđehusain eanangottiid lihtuide.
Lakiehdotus lisäisi maakuntien liittojen ohjausvaltaa aluehallintovirastoihin ja ministeriöihin, koska maakuntasuunnitelma ja sen toteuttamissuunnitelma ohjaisivat valtion aluehallintovirastoja ja rahoituksen jakoa ja toisi maakuntien liitot vaikuttamaan aluehallintovirastojen strategiseen ohjaukseen ja tulosneuvotteluihin.
Láhkaevttohus lasihivččii eanangottiid lihtuid stivrenválddi guovlohálddahusvirgedoaimmahagaide ja ministeriijaide, das go eanangotteplána ja dan ollašuhttinplána stivrešedje stáhta guovlohálddahusvirgedoaimmahagaid ja ruhtadeami juohkima ja buvttášii eanangottiid lihtuid váikkuhit guovlohálddahusvirgedoaimmahagaid strategalaš stivremii ja boađusráđđádallamiidda.
M aakuntaohjelma ja sen toteuttamissuunnitelma olisivat osa maakunnan liiton ja valtion aluehallintoviranomaisten ohjaus- ja suunnitteluprosessia.
Eanangotteprográmma ja dan ollašuhttinplána livčče eanangotti lihtu ja stáhta guovlluhálddahusvirgeoapmahaččaid stivren- ja plánenprosessa oassi.
M aakuntien liitot ovat kunnallisia kuntayhtymiä, joiden edustuksellisuus päätetään kunnallisvaalien tuloksen perusteella.
Eanangottiid lihtut leat gielddaid gieldaovttastumit, maid ovddastus mearriduvvo gieldaválggaid bohtosa vuođul.
M aakuntien liitoilla on jo nykyisin suuri valta aluekehittämisestä maakuntakaavoitusprosessissa.
Eanangottiid lihtuin lea jo dál stuorra váldi guovlluovdánahttimis eanangottelávvaproseassas.
Ehdotettujen tehtävien siirto asettaa selkeitä uhkia toiminnan riippumattomuudelle.
Evttohuvvon bargguid sirdin bidjá čielga áitagiid doaimmaid sorjjasmeahttunvuhtii.
On syytä pohtia maakuntien liittojen aluekehitystehtävien kasvaessa voidaanko maakuntien liittojen toimintaa tarkastella kunnallisen itsehallinnon periaatteiden kautta, koska lainsäädäntöhankkeiden myötä maakuntien liittojen toiminnassa on piirteitä sekä kuntayhtymätoiminnasta että valtion aluehallintaviranomaistehtävistä.
Lea sivva guorahallat eanangottiid lihtuid guovlluovddidanbargguid stuorodettiin sáhttágo eanangottiid lihtuid doaibmama geahččat gielddaid iešráđđema vuođđojurdagiid čađa, das go láhkaásahusáigumušaid mielde eanangottiid lihtuid doaimmain leat mihtilmasvuođat sihke gieldaovttastupmedoaimmain ja stáhta guovlluidhálddašaneiseváldebargguin.
Lakiehdotus esittää maakunnan yhteistyöryhmille (M YR) uusia tehtäviä aluetason strategisena linjauksia tekevänä sekä kansallista aluepolitiikkaan yhteen sovittavana elimenä.
Láhkaevttohus evttoha eanangotti oktasašbargojoavkkuide (M YR. / EOJ) ođđa bargguid guovlodási strategalaš orgánan, mii dahkká linjemiid sihke doaibmá oktiiheiveheaddjin riikka guovlopolitihkkii.
Saamelaiskäräjät näkee ongelmallisena M YR:in tehtävien lisäämisen suhteessa saamelaisten kulttuuri-itsehallintoon ja aluehallintoon.
Sámediggi oaidná problémalažžan EOJ bargguid lasiheami sámiid kulturiešráđđema ja guovlohálddahusa ektui.
M YR nimitetään maakuntahallituksen päätöksellä ja se kokoaa edustajia eri viranomaisista ja järjestöistä.
EOJ nammaduvvo eanangottehálddahusa mearrádusa vuođul ja dat čohkke ovddasteaddjiid ieš guđege eiseválddiin ja servviin.
M YR ei ole suoraan vastuullinen millekään elimelle, vaan ohjaa päätöksillään useiden eri viranomaisten toimintaa ja rahanjakoa.
EOJ:s ii leat ovddasvástideapmi njuolga mange orgánai, muhto dat stivre mearrádusainis guin máŋggaid sierra virgeoapmahaččaid doaibmama ja ruhtajuogu.
M YR:in lisääntyneet tehtävät voivat olla ristiriidassa saamelaisten kulttuuri-itsehallinnon kanssa.
Eanangotti oktasašbargojoavkkuide lassánan barggut sáhttet leat ruossalasvuođas sámiid kulturiešráđđejumiin.
Ylipäätään, M YR:ille ja maakuntien liitoille esitetään osittain päällekkäisiä tehtäviä.
Oppalohkái eanangotti oktasašbargojoavkkuide ja eanagottiid lihtuide evttohuvvojit muhtun muddui badjálas barggut.
Tämä lisää byrokratiaa eikä kevennä aluehallintoa hallitusohjelman tavoitteiden mukaisesti.
Dát lasiha byrokratiija iige geahpet guovlohálddahusa, nugo ráđđehusprográmma mihttomeriin oaivvilduvvo.
Saamelaiskäräjien näkökulmasta Alkella on vaikutuksia saamelaisten perusoikeuksiin ja niiden toteutumiseen.
Sámedikki oainnu mielde guovlluid ovddidanlágas leat váikkuhusat sápmelaččaid vuođđovuoigatvuođaide ja daid ollašuvvamii.
Esitys lisää maakunnan liittojen aluepoliittista ohjaus- ja kehittämisvaltaa saamelaisten kulttuuri-itsehallintoa käsittävälle alueelle ollen ristiriidassa saamelaisten kulttuuri-itsehallinnon ja alkuperäiskansa-aseman kanssa.
Evttohus lasiha eanangotti lihtuid guovlopolitihkalaš stivren- ja ovddidanválddi sámiid kulturiešráđđemii gulli suorgái ja lea ná ruossalasvuođas sámiid kulturiešráđđejumiin ja eamiálbmotsajádagain.
Toteutuessaan Alke voi heikentää saamelaista kulttuuriitsehallintoa ja estää sen dynaamisen kehittymisen.
Ollašuvadettiin guovlluid ovddidanláhka sáhttá fuonidit sámiid kulturiešráđđema ja eastá dan dynámalaš ovdáneami.
Saamelaiskäräjät haluaa huomioida, että välillisesti Alke-lainsäädäntö lisää kuntien valtaa ja kehittää aluepolitiikkaa kuntajohtoiseksi.
Sámediggi háliida váldit vuhtii, ahte guovlluid ovddidanláhkaásahus lasiha mohki bokte gielddaid válddi ja ovddida guovlopolitihka gielddaid hovdema vuollái.
Saamelaiskäräjät esittää, että saamelaisten kotiseutualueen aluekehitystehtävät tulee siirtää kokonaisuudessaan Saamelaiskäräjien tehtäväksi.
Sámediggi evttoha, ahte sápmelaččaid ruovttuguovllu guovlluovddidanbarggut galget sirdojuvvot oppalohkái Sámedikki bargun.
Saamelaiskäräjien yleiskokous on kokouksessaan 10.3.2009 lausunut aluehallinnon uudistamishankkeesta (ALKU-hanke).
Sámedikki dievasčoahkkin lea čoahkkimisttis 10.3.2009 cealkán guovlohálddahusa oñasmahttinfidnu birra (ALKU-fidnu).
Saamelaiskäräjien yleiskokouksen mukaan aluehallinnon kehittämishanke sivuuttaa kokonaan saamelaisille perustuslaissa ja saamelaiskäräjälaissa turvatun omaa kieltään ja kulttuuriaan koskevan itsehallinnon.
Sámedikki dievasčoahkkima mielde guovlohálddahusa ovddidanfidnu ii váldde ollege vuhtii sámiide vuoññolágas ja sámediggelágas dorvvastuvvon iežaset giela ja kultuvrra guoski iešráññema.
ALKU-hankkeessa tulee tehdä perusteellinen arvio saamelaisen itsehallinnon tilasta ja suhteesta uudistukseen.
ALKU-fidnus berre dahkat vuñolaš árvvoštallama sámiid iešráññema dilis ja gaskavuoñas oñastussii.
ALKU-hankkeessa tulee tehdä ehdotukset saamelaisen itsehallinnon kehittämisestä ja selkeästi saamelaisten itsehallinnon piiriin kuuluvien tehtävien siirtämisestä saamelaiskäräjille hallitusohjelman ja perustuslain mukaisesti.
ALKU-fidnus berre dahkat evttohusaid sámiid iešráññema ovddideamis ja čielgasit sámiid iešráññema ollái gullevaš bargguid sirdimis sámediggái ráññehusprográmma ja vuoññolága mielde.
Perustuslain ja saamelaiskäräjälain valmistelussa ja säädettyjen lakien yleisperusteluissa lähdettiin siitä, että saamelaisten kieltään ja kulttuuriaan koskeva itsehallinto on kehittyvä, eikä taantuva.
Vuoññolága ja sámediggelága válmmaštallamis ja ásahuvvon lágaid almmolašvuoñustusain vulgojuvvui das, ahte sámiid giela ja kultuvrra guoski iešráññen manná ovddos iige maŋos.
Perustuslain säännökset yhdistettyinä saamelaisten itsehallintoelimen, saamelaiskäräjien, perustamiseen merkitsivät alkua ja poliittis-hallinnollisten raamien luomista jatkossa tapahtuvalle saamelaisten itsehallinnon sisällölliselle kehittämiselle.
Vuoññolága njuolggadusaid laktin sámiid iešráññenorgána, Sámedikki, vuoññudeapmái mearkkašedje álggu ja politihkalaš-hálddahuslaš rámaid ráhkadeami sámiid iešráññema sisdoalu ovddideapmái boahttevuoñas.
Käynnissä oleva aluehallinnon uudistus, avatessaan useita valtion hallintotehtäviä koskevia säädöksiä ja siirtäessään tehtäviä viranomaiselta toiselle antaa mahdollisuuden saamelaisten itsehallinnon turvaamiseen ja edelleen kehittämiseen vuosien 1993-1995 lainvalmistelussa todettujen periaatteiden ja tavoitteiden mukaisesti.
Guovlohálddahusa oñasmahttin, mii dál lea joñus, rabadettiin máŋggaid stáhta hálddahusbargguid guoski njuolggadusaid ja sirddedettiin bargguid virgeoapmahaččas nubbái addá vejolašvuoña sámiid iešráññema dorvvasteapmái ja viidásabbot ovddideapmái jagiid 1993-1995 láhkaválmmaštallamis gávnnahuvvon prinsihpaid ja ulbmiliid mielde.
Aluehallinnon uudistamishankkeessa on kuitenkin valmisteltu saamen kielen, saamelaisopetuksen ja saamenkielisten sosiaali- ja terveyspalveluiden valtionavustuksia koskevia hallinnollisia muutoksia, jotka tulevat toteutuessaan merkittävästi joko heikentämään jo aikaansaatua saamelaisten itsehallintoa tai estämään saamelaisten itsehallinnon kehittämistä.
Guovlohálddahusa oñasmahttinfidnus lea goittotge válmmaštallon sámegiela, sámeoahpahusa ja sámegielat sosiála- ja dearvvasvuoñabálvalusaid stáhtadoarjagiid guoskevaš hálddahuslaš nuppástusat, mat bohtet ollašuvadettiin dovdomassii jogo hedjonahttit jo áigáiožžojuvvon sámiid iešráññema dahje eastit sámiid iešráññema ovddideami.
Saamelaisten asema ja oikeudet omaa kieltään ja kulttuuriaan koskevaan itsehallintoon tulevat heikkenemään ja saamelaisten oman itsehallinnon kehittäminen pysähtymään, jopa taantumaan ALKU-hankkeen toteutuessa.
Sámiid sajádat ja vuoigatvuoñat iežaset giela ja kultuvrra guoski iešráññemii bohtet hedjonit ja sámiid iežaset iešráññema ovddideapmi bisánit, joba mannat maŋos jos ALKU-fidnu ollašuvvá.
Saamelaisten itsehallintoa heikentävät ja sen kehittämistä estävät kolme uudistukseen sisältyvää ehdotusta ovat:
Sámiid iešráññema hedjonahttet ja dan ovddideami estet golbma oñastussii gullevaš evttohusa:
- saamenkieliseen ja saamen kielen opetukseen osoitettavien valtionavustusten siirtäminen opetusministeriöstä aluehallintovirastoon (eikä saamelaisten oman itsehallinnon tehtäväksi) (kuntien valtionosuusjärjestelmän uudistuksessa),
riijas guovlohálddahusvirgebáikái (iige sámiid iežaset iešráññema bargun) (gielddaid stáhtaruhtaortnega oñasmahttimis),
- saamen kielilaissa tarkoitettujen valtionavustusten myöntämisen siirtäminen oikeusministeriöstä aluehallintovirastoon (eikä saamelaisten oman itsehallinnon piiriin) ja
jas guovlohálddahusvirgebáikái (iige sámiid iežaset iešráññema bargun) ja
- saamenkielisten sosiaali- ja terveyspalveluiden turvaamiseksi osoitettavan valtionavustuksen siirtäminen pois saamelaisten itsehallinnolta osoitettavaksi suoraan kunnille.
- sámegielat sosiála- ja dearvvasvuohtabálvalusaid dorvvasteapmái dárkkuhuvvon stáhtadoar
Mainitut hallintotehtävät kuuluvat selkeästi saamelaisten omaa kieltään ja kulttuuriaan koskevan itsehallinnon piiriin ja ne tulee joko siirtää valtakunnalliselta viranomaiselta suoraan saamelaisten itsehallintoelimelle, saamelaiskäräjille, tai säilyttää (sosiaali- ja terveyspalveluiden valtionavustus) saamelaiskäräjien tehtävinä.
Máinnašuvvon hálddahusbarggut gullet čielgasit sámiid iežaset giela ja kultuvrra guoskevaš iešráññema ollái ja daid galgá jogo sirdit riikkadási virgeoapmahaččas njuolgga sámiid iešráññenorgánai, Sámediggái, dahje seailluhit (sosiála- ja dearvvasvuohtabálvalusaid stáhtadoarjja) Sámedikki bargun.
Saamelaiskäräjät ei hyväksy saamelaisille perustuslaissa turvatun itsehallinnon heikentämistä ja sen kehittämisen pysäyttämistä.
Sámediggi ii dohkket sámiide vuoññolágas dorvvastuvvon iešráññema hedjonahttima ja dan ovdáneami bisánahttima.
Saamelaiskäräjien keskeiset ehdotukset: 1.
1.
ALKU-hankkeen lainsäädännöstä ja hankkeen tuomista muutoksista hallintoon ja valtioapujärjestelmään on järjestettävä saamelaiskäräjälain § 9 mukaiset neuvottelut, selvitettävä hankkeiden vaikutukset saamen kieleen ja saamelaisen perustuslailliseen kulttuuri-itsehallintoon.
ALKU-fidnu láhkaásaheamis ja fidnu buktin nuppástusain hálddahussii ja stáhtadoarjjaortnegii galgá lágidit sámediggelága § 9:s dárkkuhuvvon ráññádallamiid, čielggadit fidnuid váikkuhusaid sámegillii ja sámiid vuoññolágalaš kulturiešráññemii.
Saamen kielilakia 1086/2003 on noudatettava ALKU-hankkeen valmistelussa ja hankkeen toteutuksessa.
Sámi giellalága 1086/2003 galgá čuovvut ALKU-fidnu válmmaštallamis ja fidnu ollašuvvamis.
Saamelaiskäräjille on siirrettävä saamelaisten kotiseutualueen maakunta-ohjelman laadinta sekä koulutuksen, luonnonvarojen, ympäristön ja liikenteen ennakointi- ja suunnittelutehtävät.
Sámediggái galgá sirdit sámiid ruovttuguovllu eanangoddeprográmma ráhkadeami ja maiddái skuvlema, luondduriggodagaid, birrasa ja johtolaga ráhkkanan- ja plánenbargguid.
Aluehallintaviranomaisten on neuvoteltava ja laadittava yhteistyössä saamelaisten kotiseutualuetta ja saamelaiskulttuuria koskevat strategia-asiakirjat.
Guovlohálddahusvirgeoapmahaččat galget ráññádallat ja ráhkadit ovttasbarggus sámiid ruovttuguovllu ja sámekultuvrra guoski strategiijaáššebáhpáriid.
Saamelaisopetuksen opettajien palkkaukseen tarkoitettujen valtionavustusten (L1998/635; muutos 1998/1186, 43§ 2 mom) hallinto tulee siirtää Saamelaiskäräjien tehtäviin.
Sámeoahpahusa oahpaheaddjiid bálkáheapmái dárkkuhuvvon stáhtadoarjagiid (L1998/635; nuppástus 1998/1186, 43§ 2 mom) hálddahus galgá sirdit Sámedikki bargun.
Valtionavustuksen piiriin tulee saattaa koko saamelaisopetus riippumatta opetusta järjestävän koulun sijaintipaikkakunnasta.
Stáhtadoarjagiid ollái galgá sirdit heailla sámeoahpahusa fuolakeahttá das gos oahpahusa lágideaddji skuvlla lea.
Saamen kielilain § 31 mukaiset rahoitustehtävät siirretään saamelaiskäräjien hallintaan.
Sámi giellalága § 31:s dárkkuhuvvon ruhtadanbarggut sirdojit Sámedikki hálddašeapmái.
Aluehallintavirastoille luodaan saamenkielinen palveluyksikkö saamelaisten kotiseutualueelle.
Guovlohálddahusvirgebáikkiide ollašuhtto sámegielat bálvalanossodat sámiid ruovttuguvlui.
Saamelaiskäräjät esittää, että saamenkielisten sosiaali- ja terveyspalvelujen rahoitus-, valvonta- ja valtionaputehtävät siirretään saamelaiskäräjille saamelaiskäräjien esityksen mukaisesti.
Sámediggi evttoha, ahte sámegielat sosiála- ja dearvvasvuohtabálvalusaid ruhtadan-, gohcin- ja stáhtadoarjjabarggut sirdojit Sámediggái Sámedikki evttohusa mielde.
ALKU-hanke tulee käsitellä perustuslakivaliokunnassa.
ALKU-fidnu galgá gieñahallat vuoññoláhkaváljagottis.
ALKU-hankkeessa huomioidaan hallitusohjelman tavoite saamelaisen kulttuuriitsehallinnon turvaamisesta, ILO 169-sopimuksen ratifioinnin mahdollistamisesta sekä pohjoismaisen saamelaissopimuksen ratifioinnin mahdollistamisesta.
ALKU-fidnus vuhtiiváldo ráññehusprográmma ulbmil sámiid kulturiešráññema dorvvasteamis ja ILO 169-soahpamuša ratifieremis ja maiddái davviriikkalaš sámesoahpamuša ratifieremis.
Uusi hallitusohjelma tukee saamelaiskulttuuria
Ođđa ráđđehusprográmma doarju sámekultuvrra
Perjantaina julkistettiin Kataisen I hallituksen hallitusohjelma.
Bearjadaga almmustahttui Katainen I ráđđehusa ráđđehusprográmma.
Ohjelma on historiallinen saamelaisten kannalta.
Prográmma lea historjjálaš sápmelaččaid dáfus.
Ensimmäistä kertaa hallitusohjelmassa asetetaan tavoitteeksi saamelaiskulttuurin ja saamelaisten oikeuksien kokonaisvaltainen kehittäminen.
Vuosttas háve ráđđehusprográmmas biddjojedje ulbmilin sámekultuvra ja sápmelaččaid vuoigatvuođaid oppalaš ovddideapmi.
Suuri osa saamelaiskäräjien tämän vaalikauden keskeisistä tavoitteista kirjautui hallitusohjelmaan. ”
Stuorámus oassi sámedikki dán válgabaji guovddáš ulbmiliin girjejuvvojedje ráđđehusprográmmai. ”
Olen hyvin tyytyväinen hallitusohjelman keskeisiin linjauksiin.
Lean duođaid duhtavaš ráđđehusprográmma guovddáš linnjemiidda.
Hallitusohjelmassa tuetaan niin saamen kieltä, perinteistä tietoa, kielenelvytysohjelmaa ja kehitetään saamelaista kulttuuriitsehallintoa ”, kertoo saamelaiskäräjien puheenjohtaja Klemetti Näkkäläjärvi, joka osallistui myös saamelaiskäräjien edustajana hallitusneuvotteluihin.
Ráđđehusprográmmas dorjojuvvo nu sámegiella, árbevirolaš diehtu, gielaealáskahttinprográmma ja ovddiduvvo sámi kulturiešstivrejupmi ”, muitala sámedikki ságajođiheaddji Klemetti Näkkäläjärvi, gii maiddái oassálasttii sámedikki ovddasteaddjin ráđđehusšiehtadallamiidda.
Hallitusohjelmassa asetetaan tavoitteeksi ILO 169-sopimuksen ratifiointi.
Ráđđehusprgrámmas biddjo ulbmilin ILO 169-soahpamuša ratifiseren.
Vaikka ILO 169 sopimuksen ratifiointi on ollut Suomen tavoitteena pitkään, koskaan aiemmin asiasta ei ole kirjattu hallitusohjelmassa. ”
Vaikke ILO 169 soahpamuša ratifiseren leamašan Suoma ulbmilin guhká, goassige ovdal áššis ii leat girjejuvvon ráđđehusprográmmas. ”
Hallitusohjelman tavoite tukee pohjoismaisen saamelaissopimuksen jatkoneuvotteluja ” näkee puheenjohtaja Näkkäläjärvi.
Ráđđehusprográmma ulbmil doarju davviriikkalaš sámi soahpamuša joatkkaráđđádallamiid ” oaivvilda ságajođiheaddji Näkkäläjärvi.
Saamelaiskäräjien tekemät esitykset maankäytön ohjausjärjestelmän uudistamiseksi kirjautuivat myös hallitusohjelmaan.
Sámedikki bargan evttohusat eanageavahusa stivrenvuogi ođasmahttima várás girjejuvvojedje maiddái ráđđehusprográmmai.
Hallitus sitoutuu kehittämään maankäyttöä ohjaavaa lainsäädäntöä selkiyttämällä ja osallistumalla alkuperäiskansoja koskevaan kansainväliseen yhteistyöhön alkuperäiskansojen tosiasiallisen suojelun vahvistamiseksi. ”
Ráđđehus čatnasa ovddidit eanageavahusa stivrejeaddji láhkaásaheami čielggasmahttimiin ja oassálastimiin álgoálbmogiid guoski riikkaidgaskasaš ovttasbargui álgoálbmogiid duođalaš suodjaleami nannema várás. ”
Linjaus tukee myös biodiversiteettisopimuksen artikla 8(j):n toimeenpanoa.
Linnjen doarju maiddái biodiversiteahttasoahpamuša artihkal 8(j) olláhuhttima.
Artikla 8(j)-työryhmän loppuraportissa esitetään maankäyttöä ohjaavan lainsäädännön kehittämistä ” taustoittaa Näkkäläjärvi.
Artihkal 8(j)-bargojoavkku loahpparaporttas evttohuvvo eanageavahusa stivrejeaddji láhkaásaheami ovddideapmi ” čilge Näkkäläjärvi.
Hallitusohjelmassa sitoudutaan vahvistamaan porotalouden kehittämistä ja joustavoittamaan porotalouden vahingonkorvausjärjestelmää.
Ráđđehusprográmmas čatnasuvvo nannet boazodoalu ovddideapmi ja dahkko soddjileabbon boazodoalu vaháhiid gokčan.
Kalastuksen osalta hallitusohjelmassa sitoudutaan toteuttamaan tarvittavat toimenpiteet vaelluskalakantojen suojelemiseksi.
Guollebivddu oasil ráđđehusprográmmas čatnasuvvo olláhuhttit dárbbašlaš doaibmabijut goargŋu guliid suodjaleami várás.
Saamelaiskäräjien aloitteesta Suomessa valmistellaan parhaillaan esitystä saamen kielten elvyttämisohjelmaksi.
Sámedikki álgagis Suomas válmmaštallo bárrásiin evttohus sámegielaid ealáskahttinprográmman.
Esitys ohjelmaksi valmistuu kuluvan vuoden lopussa.
Evttohus prográmman válmmaštuvvá dán jagi loahpas.
Hallitusohjelmassa sitoudutaan toteuttamaan saamen kielten elvyttämisohjelma, sen resursointi ja luomaan pysyvä toimintamalli saamen kielten elvyttämiseksi.
Ráđđehusprográmmas čatnasuvvo olláhuhttit sámegielaid ealáskahttinprográmma, dan resurseren ja bissovaš doaibmamálle ráhkadeapmi sámegielaid ealáskahttimii.
Saamen kielellisistä oikeuksista linjataan hallitusohjelmassa laajemminkin.
Sámi gielalaš vuoigatvuođat linnjejuvvojit ráđđehusprográmmas viidáseabbotge.
Hallitus sitoutuu turvaamaan sosiaali- ja terveyspalveluita saamen kielellä ja laatimaan kansallinen kielistrategia.
Ráđđehus čatnasa dorvvastit sosiála- ja dearvvašvuohtabálvalusaid sámegillii ja ráhkadit álbmotlaš giellastrategiija.
Strategiassa ja kehittämisessä kiinnitetään erityistä huomiota saamen, romanikielen sekä viittomakielen asemaan.
Strategiijas ja ovddideamis giddejuvvo earenoamáš fuomášupmi sáme-, romána- ja seavagiela sajádahkii.
Hallitusohjelmassa sitoudutaan uudistamaan kansallinen biodiversiteettistrategia, kestävän kehityksen ohjelma ja toteuttamaan uhanalaisten luontotyyppien toimintasuunnitelma.
Ráđđehusprográmmas čatnasuvvo dasa, ahte ođasmahtto álbmotlaš biodiversiteahttastrategiija, suvdilis ovdáneami prográmma ja olláhuhtto áitatvuloš luondotiippaid doaibmaplána.
Biodiversiteettistrategian toimeenpanossa sitoudutaan turvaamaan saamelainen kulttuurinen tapa ja perinne käyttää luontoa. ”
Biodiversiteahttastrategiija olláhuhttimis čatnasuvvo dorvvastuvvot sámi kultuvrralaš vuohki ja árbevierru geavahit luonddu. ”
Saamelaiskulttuurin tarpeita tuetaan näillä linjauksilla kokonaisvaltaisesti.
Sámekultuvrra dárbbut dorjojuvvojit dáid linnjemiin oppalaččat.
Kansallisen kestävän kehityksen strategian osana on oma saamelainen kestävän kehityksen strategia.
Álbmotlaš suvdilis ovdáneami strategiija oassin lea iežas sámi suvdilis ovdáneami strategiija.
Kansallinen artikla 8(j)-työryhmä on tehnyt kattavan esityksen uuden biodiversiteettistrategian saamelaiskulttuuria koskeviksi toimenpiteiksi.
Álbmotlaš artihkal 8(j)bargojoavku lea bargan viiddes evttohusa ođđa biodiversiteahttastrategiija sámekultuvrra guoski doaibmabidjun.
Uhanalaisten luontotyyppien toimintasuunnitelmassa on sitouduttu selvittämään mahdollisuuksia uudistaa poronhoitolakia, sen toimeenpanoa sekä poronhoidon tukimuotoja siten, että niillä voitaisiin parantaa uhanalaisten ja silmälläpidettävien luontotyyppien tilaa ja toteuttaa samalla biodiversiteettisopimuksen alkuperäiskansoja koskevia velvoitteita (artiklat 8 j ja 10 c).
Áitatvuloš luondotiippaid doaibmaplánas lea čatnasuvvon čielggaduvvot vejolašvuođat ođasmahttit boazodoallolága, dan olláhuhttima ja maiddái boazodoalu doarjjahámiid nu, ahte dain sáhtášii buoridit áitatvuloš ja čalmmisadnon luondotiippaid dili ja olláhuhttit seamma háve biodiversiteahttasoahpamuša álgoálbmogiid guoski geatnegasvuođaid (artihkalat 8 j ja 10 c).
Linjaukset ovat saamelaiskulttuurin ja saamelaisporonhoidon kannalta todella hyviä.
Linnjemat leat sámekultuvrra ja sámeboazodoalu dáfus oalle buorit.
Saamelaiskäräjät on tehnyt ja tekee edelleen lujasti töitä näiden strategioiden ja ohjelmien valmistelemiseksi ja toimeenpanemiseksi ” Näkkäläjärvi kertoo.
Sámediggi lea bargan ja áŋgiruššá ainge dáid strategiijaid ja prográmmaid válmmaštallama ja olláhuhttima várás ” Näkkäläjärvi muitala.
Hallitusohjelmassa on huomioitu saamelaiskäräjien tekemät esitykset saamelaisen kulttuuriitsehallinnon kehittämiseksi ja sen resursoimiseksi.
Ráđđehusprográmmas leat vuhtiiváldon sámedikki dahkan evttohusat sámi kulturiešstivrejumi ovddideami ja dan resurserema várás.
Hallitusohjelmassa sitoudutaan kehittämään saamelaista kulttuuri-itsehallintoa ja sen toimintaedellytyksiä. ”
Ráđđehusprográmmas čatnasuvvo ovddiduvvot sámi kulturiešstivrejupmi ja dan doaibmaneavttut. ”
Tämä on todella tärkeä linjaus.
Dát lea duođaige dehalaš linnjágeassin.
Hallitusohjelma tulee tuomaan lisää mahdollisuuksia saamelaiskäräjille ja kirjausten toteutuminen edellyttää vahvaa saamelaiskäräjien panosta ” Näkkäläjärvi näkee.
Ráđđehusprgrámma boahtá buktit lasi vejolašvuođaid sámediggái ja girjemiid olláhuhttin gáibida sámedikkis duođalaš návccaid bidjama dasa ” Näkkäläjärvi oaidná.
Saamelaisasiat tulevat olemaan esillä hallitusohjelman toimeenpanossa laajemminkin.
Sámeáššit bohtet leat ovdan ráđđehusprográmma olláhuhttimis viidáseabbotge.
Hallitus laatii vaalikauden aikana ihmisoikeuspoliittisen toimintaohjelman.
Ráđđehus ráhkada válgabaji áigge olmmošriektepolitihkalaš doaibmanprográmma.
Ihmisoikeuspoliittisessa toimintaohjelmassa tullaan käsittelemään myös saamelaisten oikeuksia.
Olmmošriektepolitihkalaš doaibmanprográmmas bohtet gieđahallot maiddái sámi vuoigatvuođat.
Hallitusohjelmassa on linjattu myös Metsähallituslain asemaa.
Ráđđehusprográmmas lea linjejuvvon maiddái Meahciráđđehusa sajádat.
Metsähallitus tullaan säilyttämään kokonaisuutena. ”
Meahciráđđehus boahtá seailluhuvvot ollislašvuohtan. ”
Hallitusohjelmassa sitoudutaan myös huolehtimaan alempiasteisen tieverkon kunnosta maaseutuelinkeinojen ja metsätalouden toimintaedellytykset turvaavalla tavalla.
Ráđđehusprográmmas čatnasuvvo maiddái dasa, ahte fuolahuvvo vuolitdási geaidnofierpmi ortnegis dálonguovloealáhusaid ja vuovdedoalu doaibmaneavttuid sihkkarasti vugiin.
Linjaus on tärkeä ja tukee erityisesti Nellimin tien perusparannusta, koska tie on tärkeä kolttasaamelaisten elinkeinoille ” sanoo Näkkäläjärvi.
Linnjen lea dehalaš ja doarju earenoamážit Njellima luotta vuođđodivvuma, go luodda lea dehalaš nuortalaččaid ealáhusaide ” dadjá Näkkäläjärvi.
Hallitusohjelma Internetissä http://www.valtioneuvosto.fi/tiedostot/julkinen/hallitusneuvottelut
Ráđđehusprográmma Interneahtas.
Artikla 8(j)-työryhmän loppuraportti www.samediggi.fi/art8j
Artihkal 8(j)-bargojoavkku loahpparaporta.
Lisätietoja: puheenjohtaja Klemetti Näkkäläjärvi, klemetti.nakkalajarvi@samediggi.fi, 050
Lassidieđut: ságajođiheaddji Klemetti Näkkäläjärvi
Ihmisoikeuspoliittinen selonteko on kerran vaalikaudessa annettava selonteko eduskunnalle, jossa käsitellään ihmisoikeuksien nykyistä tilaa Suomessa ja määritetään painopisteitä valtion kansalliselle ja kansainväliselle ihmisoikeuspolitiikalle.
Olmmošvuoigatvuohtapolitihkalaš čielggadeapmi lea oktii válgabajis addojuvvon čielggadeapmi riikkabeivviide, mas giehtadallo olmmošvuoigatvuođaid dálá dilli Suomas ja meroštallojit guovddášáššit stáhta álbmotlaš ja riikkaidgaskasaš olmmošvuoigatvuohtapolitihkai.
Valtioneuvosto antaa selonteon Eduskunnalle syysistuntokaudella 2009.
Stáhtaráđđi addá čielggadeami Riikkabeivviide čakčačoahkkináigodagas 2009.
Saamelaiskäräjät esittää lausunnossaan lukuisia tarkennuksia ihmisoikeuspoliittiseen selontekoon.
Sámediggi ovdanbuktá cealkámušas máŋggaid dárkkálmahttimiid olmmošvuoigatvuohtapolitihkalaš čielggadeapmái.
Saamelaiskäräjät esittää saamelaiskäräjälain § 9 mukaisten neuvottelujen käymistä ilmisoikeuspoliittisesta selonteosta.
Sámediggi evttoha sámediggelága § 9 mielde ráđđádallamiid olmmošvuoigatvuohtapolitihkalaš čielggadeamis.
Lausunnossaan saamelaiskäräjät kiinnitti erityisesti huomiota saamenkielisiin sosiaali- ja terveyspalveluihin, saamen kielilain toteutumiseen, saamelaiskoulutuksen saatavuuteen, saamelaisten maaoikeuksiin sekä Suomen kansainvälisen ihmisoikeuspolitiikan tavoitteisiin.
Cealkámušas sámediggi giddii erenomáš fuopmášumi sámegielat sosiála- ja dearvvasvuohtabálvalusaide, sámi giellalága ollašuvvamii, sámeoahpahusa oažžunvejolašvuhtii, sámiid eanavuoigatvuođaide ja Suoma riikkaidgaskasaš olmmošvuoigatvuohtapolitihka ulbmiliidda.
Ihmisoikeuspoliittisessa selonteossa tavoitteena on, että Suomi ratifioisi ILO 169-sopimuksen alkuperäis- ja heimokansojen oikeuksista.
Olmmošvuoigatvuohtapolitihkalaš čielggadeamis ulbmilin lea, ahte Suopma ratifiere ILO 169 soahpamuša eamiálbmogiid vuoigatvuođain.
Saamelaiskäräjät esitttää, että ihmisoikeuspoliittisessa selonteossa otetaan selkä kanta siihen, miten ILO 169-sopimuksen ratifioinnissa edetään ja millaisella aikataululla, koska jo edellisessä ihmisoikeuspoliittisessa selonteossa vuodelta 2004 asetettiin tavoitteeksi ratifioida ILO 169-sopimus ja tavoite jäi toteutumatta.
Sámediggi evttoha, ahte olmmošvuoigatvuohtapolitihkalaš čielggadeamis váldojuvvo čielga oaivil dasa, mo ILO 169 soahpamuša ratifieremis ovdánuvvo ja makkár áigetávvaliin, go jo ovddit olmmošvuoigatvuohtapolitihkalaš čielggadeamis jagis 2004 ásahuvvui ulbmilin ratifieret ILO 169 soahpamuš ja ulbmil bázii ollašuvakeahttá.
Saamelaiskäräjien näkemyksen mukaan saamelaisten itsemääräämisoikeus ei toteudu perustuslain edellyttämällä tavalla.
Sámedikki oainnu mielde sámiid iešmearridanvuoigatvuohta ii ollašuva vuođđolága gáibidan vugiin.
Saamelaiskäräjät myös edellyttää, että selonteossa otetaan tavoitteeksi saamelaisten itsemääräämisoikeuden kehittäminen.
Sámediggi maiddái gáibida, ahte čielggadeamis váldojuvvo ulbmilin sámiid iešmearridanvuoigatvuođa ovddideapmi.
Saamelaiskäräjät esittää, että Suomi ratifioi UNESCO:n sopimuksen aineettoman kulttuuriperinnön suojelusta pikaisesti ja käsittelee asiaa ihmisoikeuspoliittisessa selonteossa.
Sámediggi evttoha, ahte Suopma ratifiere UNESCO soahpamuša ávnnahis kulturárbbi gáhttemis jođánit ja gieđahallá ášši olmmošvuoigatvuohtapolitihkalaš čielggadeamis.