pere/sami_parallel huggingface dataset:
Kenelle haluat antaa luottamuksesi ?
Geasa attát luohttamuša ?
Vaalipäivänä äänestetään äänestyskortissa ilmoitetussa vaalihuoneistossa. Äänivaltaiset jäsenet saavat äänestyskortin postitse viimeistään 31. elokuuta.
Válgabeaivvi don jienastat jienastangoarttas namahuvvon válgalanjas maid oaččut ruktui boastta bakte maŋemusat borgemánu 31. b..
Kortissa kerrotaan lisäksi, onko vaalipäivänä erityisiä äänten vastaanottopaikkoja. Äänestää voi myös ennen vaalipäivää.
Dasa lassin das čuožžu maiddái jus gávdnojit sierra jienastanvuostáiváldinbáikkit válgabeaivvis.
Kirkollisvaalit käsittävät kolme tai neljä vaalia
Girkoválggain leat golbma dehe njeallje válgga
Kirkollisvaaleissa (kyrkoval) äänestetään kolmessa tai neljässä vaalissa. Sen ratkaisee kotiseurakunnan paikallinen organisaatio:
Girkoválggain don jienastat golbma dehe njeallje válggain, dan mielde makkár báikkálaš organisašuvdna lea dan searvegottis masa don gullot.
1) kirkkovaltuusto (kyrkofullmäktige) tai välittömillä vaaleilla valittu kirkkoneuvosto (direktvalt kyrkoråd)
1) Girku alimus stivra dehe njuolggaválljejuvvon girkoráđđi.
Kirkkovaltuustossa ja kirkkoneuvostossa käsitellään seurakunnan toimintaa ja tavoitteita koskevia asioita.
Dás gieđahallojuvvojit áššit mat gullojit searvegotti eallimii, o.m.d. doaibma mii jođihuvvo ja makkár ulbmiliid searvegoddi galgá ollašuhttit.
2) yhtymän yhteinen kirkkovaltuusto (samfällda kyrkofullmäktige)
2) Searvegoddeovttastus
Useat seurakunnat tekevät yhteistyötä yhtymässä taloutta ja hallintoa koskevissa asioissa.
Dávjá barget máŋga searvegotti ovttas ruhta- ja hálddašanáššiin.
Kun kyse on taloudesta ja hallinnosta, usea seurakunta toimii monesti yhteistyössä yhtymässä.
Searvegoddeovttastus mearrida návccaid, gittaopmodaga ja seammásullasaš áššiid birra.
3) hiippakuntavaltuusto (stiftsfullmäktige)
3) Bismágotti áirrasgoddi
Ruotsin kirkko on jaettu kolmeentoista hiippakuntaan.
Ruoŧa girku lea juhkojuvvon golbmanuppilohkái bismágoddái.
Kunkin hiippakunnan johdossa on piispa.
Juohke bismágoddi jođihuvvo bismmás.
Yksi hiippakunnan tehtävistä on tukea seurakuntia niiden toiminnan kehittämisessä.
Bismágoddi galgá o.m.d. doarjut searvegottiid ovddidit doaimmaideaset.
4) kirkolliskokous (Kyrkomötet)
4) Girkočoahkkin
Kirkolliskokous on Ruotsin kirkon korkein päättävä elin ja siinä on 251 jäsentä.
Girkočoahkkin lea Ruoŧa girku alimis mearrideaddji orgána 251 áirasiin.
Siellä ratkaistaan yhteiset asiat, jotka koskevat esimerkiksi kirkon säännöstöä ja kasteeseen, konfirmaatioon, vihkimiseen ja hautaukseen liittyviä kysymyksiä.
Dás mearriduvvojit oktasaš áššit, mat o.m.d. gusket girku njuolggadusaide ja gásttahan-, rihppaskuvla-, vihahan- ja hávdádusáššiide.
Äänestyskortista näkyy, missä vaaleissa saa äänestää.
Oainnát jienastangoarttas majn válggain sáhtát jienastit.
Välittömät vaalit
Govva-organisašuvdnagovvideapmi
Kansallinen taso
Njuolggoválggat
Kirkolliskokous
Sisriikkalaš dássi
Kirkkohallitus
Girkočoahkkin
Alueellinen taso
Guovlluguovdasaš dássi
Hiippakuntavaltuusto
Bismágotti áirrasgoddi
Hiippakuntahallitus
Bismágotti stivra
Paikallinen taso
Báikkálaš dássi
Paikallinen taso, kun seurakunta ei kuulu yhtymään
Báikkálaš dássi go searvegoddi ii leat mielde searvegoddeovttastusas
Paikallinen taso, kun seurakunta kuuluu yhtymään
Báikkálaš dássi go searvegoddi lea mielde searvegoddeovttastusas
Yhtymän yhteinen kirkkovaltuusto
Searvegoddeovttastus
Kirkkolautakunta
Girkolávdegoddi
Kirkkovaltuusto
Girku áirrasgoddi
Kirkkoneuvosto
Girkoráđđi
Välittömillä vaaleilla valittu kirkkoneuvosto
Njuolggoválggain válljejuvvon girkoráđđi
Kirkonkokous
Báikkálaš girkočoahkkin
Näin se toimii
Ná dat doaibmá
Harmaat ruudut = elimet, joita vaalit koskevat.
Ránes ruođut = orgánat maid mii válljet girkoválggain.
Kokovalkeat ja - harmaat ruudut = päättävät elimet.
Ollásit devdo-juvvon devdojuvvon vilges ja ránes ruođut = mearrideaddji orgánat.
Viivoitetut ruudut = toimeenpanevat elimet.
Ruođut main leat viivvat = doaibmaheaddji orgánat.
Välittömillä vaaleilla valittu kirkkoneuvosto on sekä päättävä että toimeenpaneva elin.
Njuolggoválggain válljejuvvon girkoráđđi lea sihke mearrideaddji ja doaibmaheaddji orgána.
Äänioikeutettu saa äänestää kolmessa tai neljässä vaalissa, ts. kirkolliskokoukseen, hiippakuntavaltuustoon ja yhteen tai kahteen paikalliseen elimeen sen mukaan, kuuluuko seurakunta johonkin yhtymään.
Jus dus lea njuolggus jienastat golbma dehe njeallje válggain, de jienastat Girkočoahkkin- ja bismágotti áirrasgotti válggain ja maiddái ovtta dehe guovtti báikkálaš válggain dan mielde jus searvegoddi gullo searvegoddeovttastussii vai ii.
Äänestäminen
Jienasteapmi
Kirkollisvaaleissa äänestetään suurin piirtein samoin kuin yleisissä vaaleissa.
Jienastanvuohki lea sullii seammálágán go eará almmolaš válggain.
Jos äänestää ennen vaalipäivää tai erityisessä äänten vastaanottopaikassa, on käytettävä äänestyskorttia.
Don fertet geavahit jienastangoartta jus jienastat ovdal válgabeaivvi ja jus don jienastat sierra jietnavuostáiváldinbáikkis.
Vaikka äänestää vaalihuoneistossa, äänestyskortti tulee ottaa mukaan.
Váikko jienastat válgalanjas dus ferte leat jienastangoarta mielde.
Vaalipäivänä 18. syyskuuta
Válgabeaivvis čakčamánu 18. beaivvi
Vaalihuoneistossa
Válgalanjas
Äänestyskortissa lukee, missä vaalihuoneistossa (vallokal) voi äänestää ja milloin se on auki.
Jienastangoarttas čuožžu man válgalanjas don sáhtát jienastit ja rahpanáiggit.
Erityisessä äänten vastaanottopaikassa
Sierra jietnavuostáiváldinbáikkiin
Joskus järjestetään myös erityisiä äänten vastaanottopaikkoja (särskilt röstmottagningsställe). Jos sellaisia on vaalipäivänä, niiden sijainnista ja aukioloajoista ilmoitetaan äänestyskortissa.
Muhtomin gávdnojit maiddái sierra jietnavuostáiváldinbáikkit, jus dakkárat gávdnojit válgabeaivvis de čuožžu jienastangoarttas leat dieđut báikki ja áiggiid birra.
Ennen vaalipäivää
Ovdal válgabeaivvi
Toimistot koko maassa
Doaimmahagat olles riikkas
5. syyskuuta–14. syyskuuta voi koko maassa äänestää ennakkoon kirkkoherranvirastoissa ja seurakuntatoimistoissa.
Gaskal čakčamánu 5. ja 14. beivviid don sáhtát jienastit ovddalgihtii searvegoddedoaimmahagain olles riikkas.
Lisätietoja saa seurakunnasta, jossa haluaa äänestää.
Váldde aktavuođa searvegottiin gos áiggut jienastit jus dárbbašat eanet dieđu.
Erityiset äänten vastaanottopaikat
Sierra jietnavuostáiváldinbáikkit
Ennakkoäänestystä varten on myös saatettu järjestää erityisiä äänten vastaanottopaikkoja (särskilt röstmottagningsställe).
Sáhttet maiddái gávdnot sierra jietnavuostáiváldinbáikkit mat leat rahpasat ovddalgihtiijienasteami várás.
Tietoja eri mahdollisuuksista saa omasta seurakunnasta.
Váldde aktavuođa iežat searvegottiin vai beasat diehtit makkár vejolašvuođat leat.
Kirjeäänestys
Jienastit reivve bakte
Yksi ennakkoäänestystapa on kirjeäänestys (brevröstning).
Nubbi vuohki jienastit ovddalgihtii lea reivve bakte.
Siihen tarvitaan ns. kirjeäänestyspaketti (brevröstningspaket), jonka voi tilata kirkkoherranvirastosta tai seurakuntatoimistosta.
Dalle don dárbbašat ” reivejienastanpakeahta ”, dan don ieš diŋgot iežat searvegoddedoaimmahagas.
Se sisältää kaiken tarvittavan, mm. tyhjiä vaalilippuja, jotka voi täyttää itse.
Das leat visot maid don dárbbašat, earret eará guorus válgalihput maid ieš beasat deavdit.
Tavallisesti siltä nimeämisryhmältä, jota aikoo äänestää, voi kuitenkin saada painettuja vaalilippuja.
Dábálaččat don goitge sáhtat oažžut válmmasit devdojuvvon válgalihpuid dan nominerenjoavkkus masa áiggut jienastit.
Kirjeäänen on oltava perillä viimeistään 14. syyskuuta.
Du reivejietna ferte ollet ovdal čakčamánu 14. beaivvi.
Äänestys valtuutetun välityksellä
Jienasteapmi áirrasa bakte
Äänestäminen valtuutetun välityksellä (budröstning) tehdään samalla tavoin kuin kirjeäänestys, mutta se on tarkoitettu etupäässä niille, jotka ovat aikoneet äänestää vaalihuoneistossa mutta joilla on este vaalipäivänä. ”
Jienasteapmi áirrasa bakte dáhpahuvvá sullii seammáláhkai go reivve bakte muhto lea vuosttažettiin oaivvilduvvon daidda geat leat áigun jienastit válgalanjas muhto leat eastašuvvan válgabeaivvis. ”
Kirjeäänestyspaketti ” sisältää myös kaiken sen, mitä tarvitaan äänestettäessä valtuutetun välityksellä.
Reivejienastanpakeahta ” sisdoallá maiddái visot maid don dárbbašat áirrasjienasteami várás.
Keitä voi äänestää ?
Geaidda sáhtát jienastit ?
Äänestäessään voi myös valita henkilön, siis merkitä nimeämisryhmän listalle rastin sen ehdokkaan kohdalle, jonka mieluiten haluaa tulevan valituksi.
Girkoválggain don jienastat nominerenjovkkui, mij vástida bellodaga almmolaš válggain.
Valittavissa olevat ryhmät saa yleensä tietää omasta seurakunnastaan.
Sáhtát maiddái persuvnna ala jienastit.
Luettelot on julkaistu myös Internet-osoitteessa www.svenskakyrkan.se.
Dat mearkkaša ahte don bijat ruossa dan evttohasa ovdii nominerenjoavkku listtus maid eanemusat háliidat galgá beassat sisa.
Vaalitulokset
Válgaboađus
Alustavat tulokset julkaistaan vaalihuoneistojen suljettua ovensa Internet-osoitteessa www.svenskakyrkan.se sitä mukaa, kun laskenta edistyy.
Ruovttusiiddus www.svenskakyrkan.se oainnát gaskaboddosaš bohtosiid bidjojuvvot sisa dađi mielde go jienat rehkenastojuvvojit čoahkkái maŋŋel go leat válgalanjaid dahppan.
Lopullinen tulos julkaistaan mm. sivulla www.svenskakyrkan.se, kun hiippakunnat ovat tarkistaneet kaikki äänimäärät.
Loahpalaš boađus almmuhuvvo earret eará ruovttusiiddus go bismágottit leat dárkkistan visot jienaid.
Äänivaltaisille jäsenille lähetetään äänestyskortti (röstkort) joka on perillä viimeistään 31. elokuuta.
Don, geas lea njuolggus jienastit, oaččut jienastangoarttat ruktui boasttain maŋemusat borgemánu 31. beaivvi.
Äänestyskorttiin on merkitty yksilölliset tiedot siitä, missä vaaleissa saa äänestää ja missä ja milloin äänestäminen on mahdollista.
Jienastangoarttas gávdnojit du persovnnalaš dieđut ja das čuožžu maiddái makkár válggain don beasat jienastit, goas ja gos.
Jos äänestyskortti on kadonnut tai jos siinä on virheitä, tulee ottaa yhteys kirkkohallitukseen, Kyrkostyrelsen, Svenska kyrkan, 751 70 Uppsala, 018-16 96 00 (Informationsservice), tai tilata uusi osoitteesta www.svenskakyrkan.se.
Jus leat láhppan jienastangoartta dehe jus das leat boasttu dieđut, váldde aktavuođa Girkostivrrain, Svenska Kyrkan, 751 70 Uppsala,
Myös sen, joka ei ole saanut äänestyskorttia ollenkaan mutta joka on mielestään äänestyskelpoinen, tulee ottaa yhteys kirkkohallitukseen.
son gii ii leat ožžon jienastangoartta muhto oaivvilda ahte sus lea njuolggus jienastit galgá maiddái váldit aktavuođa Girkostivrrain.
Äänestyskortti lähetetään väestökirjoissa olevaan osoitteeseen.
Jienastangoarta sáddejuvvo dan čujuhussii gos leat čálihuvvon.
Kopio äänestyskortista (dubblettröstkort) voidaan faksata siihen seurakuntaan, jossa äänestää, ja Ruotsin kirkon ulkomaanseurakuntiin.
Duppál jienastangoarta fáksejuvvo searvegoddái gos jienastat ja Ruoŧa Girku olgoriikkasearvegottiide.
– Katastrofien ja onnettomuuksien jälkihoito ?
– Gávdnot go lihkushisvuođat ja roasut leat dáhpáhuvvan ?
– Kaste, konfirmaatio, vihkiminen ja hautaaminen ?
– Gásttahit, konfirmeret, vihahit ja hávdádit ?
– Reilu kauppa ?
– Vuoiggalaš gávppašeapmái ?
– Pakolaiskysymykset ?
– Báhtareaddji jearaldagaide ?
– Joulun, pääsiäisen ja helluntain vietto ?
– Ávvudit juovllaid, beassážiid ja hellodagaid ?
– Käynnit vanhusten, sairaiden ja yksinäisten luona ?
– Guossástallat boarrasiid, skihpa ja oktonas olbmoid ?
– Ympäristötyö ?
– Birasbargui ?
– Lasten ja nuorten musiikkitoiminta ?
– Musihkkadoaibmaide mánáide ja nuoraide ?
– Kirkkorakennusten hoitaminen ?
– Fuolahit girkoráhkadusaid ?
Kortissa kerrotaan lisäksi, onko vaalipäivänä erityisiä äänten vastaanottopaikkoja. Äänestää voi myös ennen vaalipäivää.
Dasa lassin das čuožžu maiddái jus gávd-nojit sierra jienastanvuostáiváldinbáikkit válgabeaivvis.
1) kirkkovaltuusto (kyrkofullmäktige) tai välittömillä vaaleilla valittu kirkkoneuvosto (direktvalt kyrkoråd) Kirkkovaltuustossa ja kirkkoneuvostossa käsitellään seurakunnan toimintaa ja tavoitteita koskevia asioita.
Dás gieđahallojuvvojit áššit mat gullojit searvegotti eallimii, o.m.d. doaibma mii jođihuvvo ja makkár ulbmiliid searvegoddi galgá ollašuhttit.
2) yhtymän yhteinen kirkkovaltuusto (samfällda kyrkofullmäktige) Useat seurakunnat tekevät yhteistyötä yhtymässä taloutta ja hallintoa koskevissa asioissa.
2) SEARVEGODDEOVTTASTUS Dávjá barget máŋga searvegotti ovttas ruhta- ja hálddašanáššiin.
3) hiippakuntavaltuusto (stiftsfullmäktige) Ruotsin kirkko on jaettu kolmeentoista hiippakuntaan.
Ruoŧa girku lea juhkojuvvon golbmanuppilohkái bismágoddái.
4) kirkolliskokous (kyrkomötet) Kirkolliskokous on Ruotsin kirkon korkein päättävä elin ja siinä on 251 jäsentä.
4) GIRKOČOAHKKIN Girkočoahkkin lea Ruoŧa girku alimis mearrideaddji orgána 251 áirasiin.
vaalipäivänä 18. syyskuuta
VÁLGABEAIVVIS ČAKČAMÁNU 18.
vaalihuoneistossa Äänestyskortissa lukee, missä vaalihuoneistossa (vallokal) voi äänestää ja milloin se on auki.
Jienastangoarttas čuožžu man válgalanjas don sáhtát jienastit ja rahpanáiggit.
erityisessä äänten vastaanottopaikassa Joskus järjestetään myös erityisiä äänten vastaanottopaikkoja (särskilt röstmottagningsställe). Jos sellaisia on vaalipäivänä, niiden sijainnista ja aukioloajoista ilmoitetaan äänestyskortissa.
Muhtomin gávdnojit maiddái sierra jietnavuostáiváldinbáikkit, jus dakkárat gávdnojit válgabeaivvis de čuožžu jienastangoarttas leat dieđut báikki ja áiggiid birra.
ennen vaalipäivää
OVDAL VÁLGABEAIVVI
toimistot koko maassa 5. syyskuuta–14. syyskuuta voi koko maassa äänestää ennakkoon kirkkoherranvirastoissa ja seurakuntatoimistoissa.
Gaskal čakčamánu 5. ja 14. beivviid don sáhtát jienastit ovddalgihtii searvegoddedoaimmahagain olles riikkas.
erityiset äänten vastaanottopaikat Ennakkoäänestystä varten on myös saatettu järjestää erityisiä äänten vastaanottopaikkoja (särskilt röstmottagningsställe).
Sáhttet maiddái gávdnot sierra jietnavuostáiváldinbáikkit mat leat rahpasat ovddalgihtiijienasteami várás.
kirjeäänestys Yksi ennakkoäänestystapa on kirjeäänestys (brevröstning).
Nubbi vuohki jienastit ovddalgihtii lea reivve bakte.
äänestys valtuutetun välityksellä
JIENASTEAPMI ÁIRRASA BAKTE Jienasteapmi áirrasa bakte dáhpahuvvá sullii seammáláhkai go reivve bakte
Äänestäminen valtuutetun välityksellä (budröstning) tehdään samalla tavoin kuin kirjeäänestys, mutta se on tarkoitettu etupäässä niille, jotka ovat aikoneet äänestää vaalihuoneistossa mutta joilla on este vaalipäivänä. ”
muhto lea vuosttažettiin oaivvilduvvon daidda geat leat áigun jienastit válgalanjas muhto leat eastašuvvan válgabeaivvis. ”
Kirkollisvaaleissa äänestetään nimeämisryhmää (nomineringsgrupp), joka vastaa yleisten vaalien puoluetta.
Girkoválggain don jienastat nominerenjovkkui, mij vástida bellodaga almmolaš válggain.
Jos äänestyskortti on kadonnut tai jos siinä on virheitä, tulee ottaa yhteys kirkkohallitukseen, Kyrkostyrelsen, Svenska kyrkan, 751 70 Uppsala, 018-16 96 00 (Informationsservice), tai tilata uusi osoitteesta www.svenskakyrkan.se. Myös sen, joka ei ole saanut äänestyskorttia ollenkaan mutta joka on mielestään äänestyskelpoinen, tulee ottaa yhteys kirkkohallitukseen.
Jus leat láhppan jienastangoartta dehe jus das leat boasttu dieđut, váldde aktavuođa Girkostivrrain, Svenska Kyrkan, 751 70 Uppsala, 018-16 96 00 (Diehtojuohkinbálvalus) dehe diŋgo ođđa goartta ruovttusiiddu bakte; www.svenskakyrkan.se son gii ii leat ožžon jienastangoartta muhto oaivvilda ahte sus lea njuolggus jienastit galgá maiddái váldit aktavuođa Girkostivrrain.
Suomeksi / Finska
Davvisámegiella / Nordsamiska
SuomeksiFinska
Feber mánáin – maid sáhttá ieš dahkat ?
Takaisin teeman aloitussivulle
Feber hos barn - vad kan man göra själv ?
Kuume on osa kehon puolustusjärjestelmää
Feber lea oassi goruda bealuštusas
Tee lapsen olo mahdollisimman mukavaksi.
Geahččal dahkat mánnái nu vuogasin go vejolaš.
Lapselle on hyvä antaa juotavaa usein.
Lea maid buorre dávjá addit juhkamuša.
Kuumeella tarkoitetaan sitä, että ruumiinlämpö on normaalia korkeampi.
Feber mearkkaša ahte goruda temperatuvra lea alit go dábálaččat.
Kuume ei sinänsä ole vaarallista, vaan se on kehon puolustautumiskeino tulehduksia vastaan.
Dat ii leat iešalddis váralaš muhto goruda bealuštus vuolšši vuostá.
Lapset saavat helposti kuumetta virusten aiheuttamien tulehdusten, kuten vilustumisen, yskän ja kurkkukivun vuoksi.
Mánát ožžot álkit febera ja dat leat erenoamážit vuolššit maid virus lea dagahan, dego nuorvu, gosot ja čottabávččas, mat loktejit goruttemperatuvrra.
Lapsen ruumiinlämpö voi nousta myös vilkkaan leikin tai intensiivisen liikunnan vuoksi.
Temperatuvra sáhttá maid loktanit jus mánná stoahká hui viššalit dehe lihkada sakka.
Harvinaisissa tapauksissa kuumeen taustalla voi olla vakava sairaus.
Hárve dáhpáhusas sáhttá feber čujuhit váralaš skibasvuhtii.
Lapsella on kuumetta, jos lämpötila aamulla tai puolen tunnin levon jälkeen on yli 38 astetta.
Mánás lea feber jus temperatuvra iđđes árrat dehe beallediimmu vuoiŋŋasteami maŋŋá lea badjel 38 gráda.
Useimmiten kuumeen huomaa lapsen voinnista.
Dábálaččat fuobmá ahte mánás lea feber.
Jos on epävarma, voi mitata lapsen lämmön. Tärkeintä on kuitenkin tarkkailla lapsen vointia.
Jus eahpida sáhttá mihtidit febera mánás, muhto deháleamos lea čuovvut mot mánná veadjá.
Jos olet aikeissa ottaa yhteyttä sairaanhoitoon, on hyvä mitata ensin kuume.
Jus áigu váldit oktavuođa buohccedivššuin lea buorre ahte lea mihtidan temperatuvrra.
Ruumiinlämpö on varminta mitata peräaukosta.
Sihkkareamos lea mihtidit goruttemperatuvrra bađas.
Saatavilla on myös korvakuumemittareita, jotka oikein käytettynä ovat hyvä vaihtoehto.
Lea maid leahkime bealljeliekkasmihttár, mii njuolga anus lea buorre.
Niiden käyttö saattaa olla hankala hyvin pienten lasten kuumeen mittaamiseen, sillä näiden korvakäytävä on liian ahdas.
Dakkára lea váttis geavtit una mánážiin go gullankanála lea ila baski.
Lepoa ja paljon juotavaa
Atte máná vuoiŋŋastit ja juhkat olu
Kuumeinen lapsi tarvitsee lepoa parantuakseen ja hänen täytyy olla kotona koulusta tai esikulusta.
Mánná geas lea feber dárbbaha oažžut leahkit ruovttus skuvllas dehe ovdaskuvllas vai beassá vuoiŋŋastit ja virkkosmuvvat.
Lapsen ei tarvitse maata sängyssä, mutta fyysistä rasitusta tulee välttää.
Mánná ii dárbbat leahkit seaŋggas, muhto ii galgga rahčat rumašlaččat.
On parasta antaa lapsen päättää itse, kuinka paljon hän jaksaa olla jalkeilla.
Buoremus lea addit máná iežas mearridit man olu nagoda leahkit badjin.
Kuume lisää nesteen tarvetta.
Mánná dárbbaha eanet čázi go dábálaččat go lea feber.
Jotta lapsi saisi riittävästi nestettä, hänelle on hyvä antaa juotavaa usein.
Vai mánná oažžu nuogis čázi lea buorre dávjá geahččalit addit juoidá juhkat.
Anna lapselle sellaista ruokaa ja juomaa, josta hän pitää, esimerkiksi jäätelöä, kiisseliä tai velliä.
Atte mánnái mas dat liiko ja ieš háliida borrat ja juhkat, ovdamearkka dihte lákcajieŋa, vatnosa dehe juvcca.
Jos lapsen ruokahalu on huono, tavallista ruokaa ei tarvitse syödä.
Jus mánás ii leat borranlustu ii dat dárbbat borrat dábálaš biepmu.
Ei ole vaarallista, vaikka lapsi söisi huonommin muutaman päivän ajan.
Ii daga maidege jus mánná borrá heajubut moadde beaivvi.
Jos lapsi pissaa harvoin tai on voimaton ja väsynyt, se saattaa johtua liian vähäisestä nesteen saannista.
Jus mánná cissá hárvuid dehe lea šlieddas ja váiban soaitá sivvan leahkit ahte mánná lea juhkan unnán.
Tee lapsen olo mahdollisimman mukavaksi
Daga nu vuogasin go vejolaš
Lapsen voi antaa nukkua ohuen lakanan alla tai pelkissä alusvaatteissa, jos se tuntuu hänestä miellyttävältä.
Jus mánná dovdá vuogasin sáhttá diktit máná nohkkat asehis láhkániin dehe beare vuolildus biktasiiguin.
Jos lapsi kuumeen noustessa hytisee vilusta, hänet voi peitellä ylimääräisillä huovilla ja näin yrittää tehdä hänen olonsa mahdollisimman mukavaksi.
Muhto jus mánná goadná ja galbmo, mii lea dábálaš go feber loktana, sáhttá gokčat filttiin ja dahkat nu vuogasin go vejolaš.
Reseptittä saatavat lääkkeet
Reseaptakeahtes dálkasat
Kuumeen hoitoon tarvitaan harvoin kuumetta alentavia lääkkeitä.
Febera dárbbaha hárve dikšut feberavuolidan dálkasiiguin.
Lapsen kuume kestää yleensä vain muutaman päivän, eikä tavallisesti ole vakavaa.
Eanas mánáin lea feber mii bistá moadde beaivvi muhto dat ii dárbbat mearkkašit maidege váralačča.
Kuumetta alentavaa lääkettä voi kuitenkin antaa, jos lapsen vointi on kuumeen vuoksi merkittävästi huonontunut, esimerkiksi jos hänellä on kipuja kehossa tai hän on ärtyisä tai jos hän syö, juo tai nukkuu huonosti tai hänen on vaikea rauhoittua iltaisin.
Muhto sáhttá addit feberavuolidan dálkasa jus mánná veadjá fuomášahtti heajuid febera dihte, ovdamearkka dihte sus lea gorut bávččas, biehku, borrá ja juhká heajubut, nohkká heajuid dehe lea váttis lotkkodit eahkes.
Alle kuuden kuukauden ikäisiä lapsia ei saa hoitaa kuumetta alentavilla lääkkeillä ennen kuin on ensin ottanut yhteyttä sairaanhoitoon.
Vuollái guđa mánnosaš mánáid geain lea feber ii galgga dikšut dálkasiiguin ovdalgo lea leamaš oktavuođain divššuin.
Yli kolmen kuukauden ikäisten lasten hoitoon käytetään parasetamolia sisältäviä lääkkeitä, esimerkiksi Alvedonia tai Panodilia.
Febera vuostá badjel golmma mánnosaš mánáide lea dálkkas mii siskkilda paracetamole, ovdamearkka dihte Alvedon dehe Panodil.
Yli kuuden kuukauden ikäisille voidaan antaa Ipreniä tai Ibumetinia, jotka sisältävät ibuprofeenia.
Guđa mánu rájis mánná sáhttá oažžut dálkasa mii siskkilda ibuprofena, mii vuvdojuvvo ovdamearkka dihte namain Ipren dehe Ibumetin.
Lääkkeitä on saatavilla nestemäisenä tai peräpuikkoina, jotka sisältävät oikean annoksen pienelle lapselle.
Dálkasat leat golgi hámis dehe bahtabuikun, mii dolvojuvvo máná bahtaráigái, rivttes attus una mánáide.
Vanhemmille lapsille on saatavilla myös tabletteja.
Boarrásit mánáide leat maid tableahtat.
Noudata tarkasti pakkauksen ohjeita.
Čuovo báhka rávvagiid dárkilit.
Älä yhdistele eri lääkkeitä.
Ale ovttastahte sierra dálkasiid.
Alle 18-vuotiaille lapsille ei saa antaa asetyylisalisyylihappoa sisältäviä kuumetta alentavia lääkkeitä, kuten Magnecyliä, Treoa tai Albyliä.
Vuollái 18 jahkásaš mánáide geain lea feber ii galgga geavtit febervuolidan dálkasiid main lea acetylsalicylsyra, ovdamearkka dihte Magnecyl, Treo dehe Albyl.
Ehkä tarpeen ottaa yhteys sairaanhoitoon
Sáhttá dárbbahit váldit oktavuođa divššuin
Hoitoon hakeutumisesta päätetään ennen kaikkea lapsen yleisvoinnin perusteella.
Erenomážit árvvoštallamiin mot mánná muđui veadjá sáhttá mearridit dárbbahago váldit oktavuođa dearvvasvuođaguovddážiin dehe ii.
Epävarmoissa tilanteissa voi aina soittaa sairaanhoitoneuvontaan tai terveyskeskukseen, erityisesti silloin, jos lapsella on kuumeen ohella muita vaivoja.
Sáhttá álo riŋget buohccidivššurávahahkii dehe dearvvašvuođaguovddážii jus lea eahpesihkkar, erenomážit jus mánás leat eará váivvit seamma áigge go lea feber.
Kuumeinen lapsi on syytä viedä välittömästi terveyskeskukseen tai akuuttivastaanotolle, jos ilmenee jokin tai useita seuraavista vaivoista:
Galgá ohcat dikšui dakkaviđe dearvvašvuođaguovddážii dehe heahtevuostáváldimii jus mánás lea feber ja lea juoga, dehe máŋga dáin váivviin:
lapseen ei saa tavanmukaista kontaktia
ii leat seamma oktavuohta go dábálaččat
lapsi vaikuttaa väsyneeltä ja uupuneelta eikä jaksa juoda
orru hirbmat váibbas iige nagot juhkat
lapselle nousee yli 41 asteen kuume.
temperatuvra lea badjel 41 gráda.
Terveyskeskukseen tai päivystysvastaanottoon tulee aina ottaa yhteyttä, jos
Galgá álo váldit oktavuođa dearvvašvuođaguovddážiin dehe fáktavuostáváldimiin jus mánná lea
alle kolmen kuukauden ikäiselle lapselle nousee yli 38 asteen kuume
nuorat go golbma mánu ja lea feber badjel 38 gráda
3–6 kuukauden ikäiselle nousee yli 39 asteen kuume
golmma ja guđa mánu gaskkan ja lea feber badjel 39 gráda.
Hoitoon täytyy hakeutua lapsen ikään katsomatta myös silloin, jos lapsen kuume on kestänyt yli neljä vuorokautta.
Galgá váldit oktavuođa divššuin jus feber ii leat luoitán njealji jándora geažis, beroškeahttá máná agis.
Kysy neuvoa
Jeara ráđi
Voit soittaa ympäri vuorokauden sairaanhoitajalle ja kysyä neuvoa.
Don sáhtát birra jándora sárdnut buohccedivššáriin ja oažžut ráđi.
Soita numeroon 1177.
Riŋge 1177.
Sieltä voidaan myös kertoa, mihin terveyskeskukseen kuulut.
Dat gii vástida sáhttá maid muitalit man dearvvašvuođaguovddážii gullot.
1117 Vårdguiden – toimitus ja toimitusneuvosto on myös muokannut, tarkastanut ja hyväksynyt kaiken sisällön.
1177 Vårdguiden redakšuvdna ja redakšuvdnaráđđi leat maid heivehan, dárkkistan ja dohkkehan buot sisdoalu.
SuomeksiFinska
Nuorvu mánás – maid sáhttá ieš dahkat ?
Takaisin teeman aloitussivulle
Förkylning hos barn - vad kan man göra själv ?
Nuhaa, yskää ja joskus kuumetta
Nuorvu, gosot ja muhtumin feber
Lapsen on helpompi hengittää, jos hänen pääpuoltaan kohotetaan.
Mánás lea álkit vuoigŋat jus dat oađđá oaivi badjin.
Sängyn pääpuolta voi kohottaa asettamalla patjan alle ylimääräisiä tyynyjä.
Sáhttá maid loktet seaŋgga oaivegeaži bidjamiin liige bolstariid báljá vuollái.
Flunssaan sairastuneet lapset ovat usein muutaman päivän voimattomia, väsyneitä tai alakuloisia ja itkuisia.
Mánát mat leat vilostuvvan leat dávjá šlieddasat, váibasat, vehá surolaččat ja ludnjásat vuosttaš beivviid.
Tyypillisiä oireita ovat tukkoinen tai vuotava nenä ja kurkkukipu tai korvakipu.
Sis láve leat njunni dievva dehe sis lea golgi nuorvu ja sáhttet leat erdot ja sis sáhttá leahkit cottabávččas dehe bealljenávllat.
Oireisiin voi kuulua myös yskä tai kuume.
Sis sáhttá maid leahkit vehá gosohat ja muhtumin feber.
Nenäerite on aluksi kirkasta ja läpinäkyvää. Muutaman päivän kuluttua se muuttuu paksummaksi ja väriltään joko keltaiseksi tai vihreäksi.
Álggos snuolga lea dávjjimus girkkis ja čađačuovgi ja moatti beaivvi geažis šaddá suohkadit, ja fiskadin ja ruonádin.
Flunssa menee yleensä ohi itsestään viikon tai kahden kuluessa.
Nuorvvu vuosttaš beivviid mánná veadjá heajumusat.
Tavallisen flunssan aiheuttaja on virus.
Vahku guovtti geažis nuorvu láve mannat badjel iešalddis.
Viruksia vastaan ei ole olemassa lääkkeitä, jotka voisivat nopeuttaa lapsen paranemista.
Dábálaš nuorvvu sivvan lea virus, ja virusa vuostá eai leat mangelágán dálkasat mat sáhttet dagahit ahte mánná dearvvaštuvvá jođáneappot.
Kuumeisten ja huonovointisten lasten tulee pysyä kotona
Mánát geain lea feber ja leat šlieddasat galget bissut ruovttus
Kuumeisten, huonovointisten ja väsyneiden lasten tulee jäädä kotiin lepäämään.
Mánát geain lea feber ja leat váibasat ja šlieddasat galget bissut ruovttus ja vuoiŋŋastit.
Tavallisesti lasten pitää myös saada olla kotona ensimmäinen kuumeeton päivä, ilman että lapsi on saanut kuumetta alentavaa lääkettä.
Máŋggat mánát dárbbahit maid beassat leahkit ruovttus vuosttaš beaivvi go sis ii leat feber, almmá sii leat geavtán febervuolidan dálkasiid.
Lasten tulee olla niin pirteitä, että heillä on riittävästi energiaa olla esikoulussa tai koulussa.
Sii dárbbahit virkkosmuvvat vai nagodit ovdaskuvllain ja skuvllain.
Lepo on tärkeää
Vuoiŋŋasteapmi lea dárbbašlaš
Lapselle tulee antaa mahdollisuus levätä, mutta tämän ei tarvitse pysytellä sängyssä.
Lea buorre sállet máná vuoiŋŋastit, muhto son ii dárbbat leahkit seaŋggas.
Yleensä lapsi tuntee itse, paljonko hän jaksaa olla jalkeilla.
Mánná láve dovdat ieš olugo nagoda leahkit badjin.
Nukkuminen ja hengittäminen saattavat helpottua, jos pään alla on muutama lisätyyny.
Sáhttá orrut álkit vuoigŋat ja oađđit go leat moadde liige bolstara oaivve vuolde.
Tämä pätee etenkin vanhempiin lapsiin, jotka makaavat paikoillaan.
Dát guoská erenomážit boarrásit mánáide geat vellehit lotka.
Vauvoja voi päivällä pitää kantoliinassa, babysitterissä tai sylissä.
Una mánážiid sáhttá atnit raddelávkkas, mánástuolus dehe askkis beaivvi áigge.
Monien lasten ruokahalu heikkenee flunssan aikana.
Máŋgga mánás lea heajut borranlustu go dábálaččat.
Lapselle kannattaa antaa sellaista ruokaa, josta tämä pitää, esimerkiksi velliä, jogurttia tai jäätelöä.
Mánnái sáhttá addit dakkára man dat háliida ovdamearkka dihte, yogurtte dehe lákcajieŋa.
Jos lapsella on kuumetta, hänelle on hyvä antaa lisäjuomaa.
Jus mánás lea feber lea buorre addit liige juhkosa.
Keittosuolaliuosta tai nenäsumutetta tukkoiseen nenään
Sálteluvus dehe njunnespraya go njunni lea dievva
Jos lapsen nenä on tukossa, tukkoista nenää voi avata sumuttamalla tai tiputtamalla nenään keittosuolaliuosta.
Jus mánás lea njunni dievva sáhttá goaikkuhit dehe sprejjet sálteluvvosa njunnái, mii njárbuda snuolggaid.
Samalla nenästä voi hellävaraisesti myös poistaa limaa.
Oažžu maid eret loahppa snuolggaid álkit.
Keittosuolaliuosta on saatavilla apteekeissa.
Sálteluvvosa gávdná oastit apotehkas.
Liuoksen voi valmistaa myös itse sekoittamalla millilitran – yhden maustemitallisen – suolaa desilitraan vettä.
Luvvosa sáhttá maid ieš ráhkadit luvvademiin millilittara- ovtta ruddamihtu- sáltti desilittarii čázi.
Keittosuolaliuosta voi tiputtaa lapsen nenään pumpulitupon avulla.
Sálteluvvosa goaikkuheapmái máná njunnái sáhttá geavtit bumbolduhku.
Vaikeampaan nenän tukkoisuuteen voi lapselle antaa turvotusta lievittäviä nenätippoja tai nenäsumutetta.
Go njunni lea sakka buđđosan mánnái sáhttá addit bohtagaluoitin njunnegoaikkanasaid dehe njunnespreijje mii geahpida bohtaneami njunis.
Näitä lääkkeitä voi ostaa apteekista ilman reseptiä, ja niitä voi käyttää yhtäjaksoisesti enintään kymmenen päivää.
Dákkár dálkasat gávdnojit oastit reseaptahaga iige galgga geavtit guhkit go logi beaivvi maŋŋálaga.
Nenäsumutteita ja nenätippoja on tarjolla eri ikäisille lapsille. Pakkauksesta käy ilmi, minkä ikäiselle tuote on tarkoitettu.
Njunnespreijjet ja njunnegoaikkanasat lea heivehuvvon agi jelgii, mii almmuhuvvo báhkas.
Reseptittä saatavat kuumetta alentavat lääkkeet
Reseaptakeahtes febervuolidan dálkasat
Kuumeen hoitoon tarvitaan harvoin kuumetta alentavia lääkkeitä.
Febera dárbbaha hárve dikšut febervuolidan dálkasiiguin.
Lapsen kuume kestää yleensä vain muutaman päivän, eikä tavallisesti ole vakavaa.
Eanaš mánáin lea feber mii bistá moadde beaivvi mii ii dárbbat mearkkašit maidege váralačča.
Kuumetta alentavia lääkkeitä voidaan kuitenkin antaa, jos lapsen vointi on kuumeen vuoksi huonontunut merkittävästi, esimerkiksi jos lapsella on kipuja kehossa tai hän on ärtyisä tai jos lapsi syö, juo tai nukkuu huonosti, tai hänen on vaikea rauhoittua iltaisin.
Muhto galgá addit febervuolidan dálkasiid jus mánná veadjá mearkkašahtti heajuid feberis, ovdamearkka dihte sus lea gorut bávččas, lea lunjas, borrá ja juhká heajubut, nohkká heajuid dehe lea váttis lotkkodit eahkes.
Alle kuuden kuukauden ikäisiä lapsia ei saa hoitaa kuumetta alentavilla lääkkeillä ennen kuin on ottanut yhteyttä sairaanhoitoon.
Vuollái guđa mánnosaš máná geas lea feber ii galgga dikšut váldditkeahttá álggos oktavuođa divššuin.
Yli kolmen kuukauden ikäisten lasten hoitoon voi käyttää parasetamolia sisältäviä lääkkeitä, esimerkiksi Alvedonia tai Panodilia.
Febera vuostá badjel golmma mánnosaš mánnái lea dálkkas mii siskkilda paracetamola, ovdamearkka dihte Alvedon dehe Panodil.
Yli kuuden kuukauden ikäisille voidaan antaa ibuprofeenia sisältävää Ipreniä, jota saa apteekista ilman reseptiä.
Guđa mánu rájes mánná sáhttá oažžut Iprena dehe Ibumetiinna, mii lea reseaptakeahtes ja siskkilda ibuprofena.
Lääkkeitä on saatavilla nestemäisenä tai peräpuikkoina, jotka sisältävät oikean annoksen pienelle lapselle.
Dálkasat leat golgi hámis dehe bahtabuikun ja rivttes attus una mánážiidda.
Älä yhdistele eri lääkkeitä.
Ale seagut sierra dálkasiid.
Alle 18-vuotiaille lapsille ei saa antaa asetyylisalisyylihappoa sisältäviä kuumetta alentavia lääkkeitä, kuten Magnecyliä, Treoa tai Albyliä.
Vuollai 18 jahkásaš mánát geain lea feber eai galgga geavtit feberavuolidan dálkasiid main lea acetylsalicylsyra, ovdamearkka dihte Magnecyl, Treo dehe Albyl.
Reseptittä saatavat yskänlääkkeet
Reseaptakeahtes gosohatdálkasat
Reseptittä saatavien yskänlääkkeiden teho ei ole kovin hyvä.
Reseaptakeahtes gosotdálkasat eai láve ábuhit.
Jos lapsella on yskä, on tärkeää, että lapsi yskii liman ulos keuhkoputkista.
Jus mánás lea gosot lea dehálaš ahte mánná gossá bajás šliivvi vai giegir ráinnasduvvá.
Yskää lievittävät lääkkeet vaikeuttavat liman yskimistä ulos keuhkoputkista.
Gosohalitnudan dálkasat dahket váddáseabbon mánnái oažžut bajás šliivvi.
Limaa irrottavien lääkkeiden teho on puolestaan epävarma.
Šliivvilodjen dálkasiin vuorustis lea eahpesihkkar vuoibmi.
Yskän lievittämiseksi voi sen sijaan kokeilla lämpimän tai viileän juotavan antamista lapselle.
Gosoha lidnudeapmái sáhttá dan sajis geahččalit addit liegga dehe galbma juhkosa.
Alle kaksivuotiaille lapsille ei saa koskaan antaa yskänlääkettä ilman että on ensin ottanut yhteyttä lääkäriin.
Vuollái guovttejahkásaš mánnái ii galgga goassege addit gosotdálkasa ovdalgo álggos lea váldán oktavuođa doaktáriin.
Miten tartunnan leviämistä voi estää ?
Mot sáhttá eastit njoammuma viiduma ?
Tartunnan leviämisen estämiseksi on hyvä opettaa lapset aivastamaan ja yskimään kyynärtaipeeseen ja käyttämään paperinenäliinoja.
Eastadan dihte darvviheami earáide lea buorre oahpahit mánáid gastit ja gossat gardnjilmohkkái ja geavtit bábernjunneliinniid.
On hyvä pitää huoli, että lapset pesevät kätensä useamman kerran päivässä.
Galgá oaidnit ahte sii basset gieđaid máŋgii beaivvis.
Yritä opettaa lapsi olemaan kaivamatta nenäänsä tai hieromaan silmiään.
Geahččal maid oahpahit ahte mánát eai goaivvo njuni dehe čalmmiid.
Virus tarttuu ja leviää helpoimmin sitä kautta.
Jur doppe virus álkimusat darvána ja viidu.
Tartunnan leviämistä voi ehkäistä myös niin, että lapset eivät leiki flunssaan sairastuneiden kanssa.
Njoammunviidun unno maid jus mánná ii stoaga dainna geas lea nuorvu.
Anna lasten olla ulkona mahdollisimman paljon, myös talvella.
Sálle máná leahkit olgun nu olu go vejolaš, dálvet nai.
Muista, että ympäristön tupakansavulle altistuvat lapset sairastuvat flunssaan helpommin.
Jurddat ahte mánáide geat šaddet gierdat duhpátsuovas birrasis álkibut boahtá nuorvu.
Ehkä tarpeen ottaa yhteys sairaanhoitoon
Soaitá dárbbahit váldit oktavuođa divššuin
On erittäin tärkeää tarkkailla lapsen yleisvointia.
Lea dehálaš geahččat dárkilit mot mánná veadjá.
Jos lapsi vaikuttaa väsyneeltä eikä jaksa juoda, on välittömästi otettava yhteys terveyskeskukseen tai akuuttivastaanottoon.
Galgá dakkaviđe váldit oktavuođa dearvvasvuođaguovddážiin dehe fáhkkavuostáváldimiin jus mánná orru hirbmat váibbas iige nagot juhkat.
Lapsi tarvitsee hoitoa myös silloin, jos hänellä on hengitysvaikeuksia tai yskä, joka pahenee ja kuulostaa haukkuvalta.
Seamma guoská jus mánás lea lossat vuoigŋat dehe jus mánás lea gosahat mii vearrána, erenomážit jus dat šárrá.
Jos lapsen korvasta valuu nestettä, tulee ottaa yhteyttä terveyskeskukseen tai päivystykseen, jotta lapsen korvat saadaan tutkittua.
Jus bealjis golgá golggus galgá váldit oktavuođa dearvvasvuođaguovddážiin dehe fáktavuostáváldimiin, nu ahte mánná dutkojuvvo.
Jos lapsella on korvakipuja eivätkä nämä mene ohi, tulee vuorokauden kuluessa ottaa yhteyttä terveyskeskukseen tutkimusta varten.
Jus mánás lea bealljenávllát, iige mana badjel, ferte váldit oktavuođa dearvvasvuođaguovddážiin dutkama dihte jándora siste.
Sieltä voidaan kertoa, mihin terveyskeskukseen kuulut.
Dat geat vástidit sáhttet maid muitalit man dearvvasvuođaguovddážii don leat čállon.
1117. se – toimitus ja toimitusneuvosto on myös muokannut, tarkastanut ja hyväksynyt kaiken sisällön.
1177 Vårdguiden redakšuvdna ja redakšuvdnaráđđi leat maid heivehan, dárkkistan ja dohkkehan buot sisdoalu.
SuomeksiFinska
Gynekologalaš seallaiskkusváldin Gynekologisk cellprovtagning
Takaisin teeman aloitussivulle
Čoahkkáigeassu (ca 2 sidor)
Naiset kutsutaan säännöllisesti (ca 3 sidor)
Mii lea gynekologalaš seallaiskkus ? (ca 3 sidor)
Kaikkien ei tarvitse antaa näytettä (ca 2 sidor)
Nissonat bovdejuvvojit jeavddalaččat (ca 2 sidor)
Näin tutkimus tehdään (ca 2 sidor)
Nu dutkan dáhpáhuvvá (ca 2 sidor)
Koska vastaukset tulevat ?
Goas oažžu vástádusa ?
(ca 3 sidor)
(ca 3 sidor)
Tiivistelmä
Čoahkkáigeassu
Kohdunkaulan syöpää vastaan voi suojautua antamalla säännöllisesti gynekologisen solunäytteen.
Guođđimiin jeavddalaččat gynekologalaš seallaiskosa sáhttá suddjet iežas viigáčeabetboraš-dávddas.
Solunäyte otetaan emättimen pohjan kohdunnapukasta, ja se voi osoittaa varhain mahdollisia solumuutoksia, jotka voisivat johtaa kohdunkaulan syöpään.
Seallaiskosat váldo goaŧŧonjálmmis čoavjevuođus ja sáhttá árrat čájehit jus leat seallarievdamat mat sáhtáše dagahit goaŧŧočeabetborašdávdda.
Useimmat havaituista solumuutoksista ovat lieviä muutoksia, jotka paranevat itsekseen, mutta osa joudutaan poistamaan.
Eanaš seallarievdamat mat fuomášuvvojit leat álkit rievdamat mat buorránit ieža, muhto muhtimiid ferte váldit eret.
Hyvin harvoissa tapauksissa solunäyte saattaa osoittaa, että tutkittavalla on syöpä.
Hui hárve dáhpáhusas sáhttá seallaiskkus čájehit borašdávdda.
Silloin syöpä on yleensä varhaisessa vaiheessa, ja hoito voi olla helppoa eikä aiheuta paljon sivuvaikutuksia.
Dálle borašdávda láve leahkit árra dásis ja dikšun sáhttá šaddat álkibun ja unnit liigeváikkuhusaiguin.
Ruotsissa naiset kutsutaan säännöllisesti gynekologisen solunäytteen ottoon eli ns. seulontaan.
Ruoŧa nissonat bovdejuvvojit dássedit gynekologalaš seallaiskkusváldimii, ng. screening.
23–50-vuotiaat naiset kutsutaan joka kolmas vuosi; sen jälkeen viiden vuoden välein, kunnes he täyttävät 60 vuotta.
Jus lea 23 ja 50 gaskkan boahtá bovdehus juohke goalmmát jagi. Dan maŋŋel juohke viđat jagi dassážiigo lea 60 jagi boaris.
Yli 50-vuotiaiden osalta rutiinit voivat olla hieman erilaisia sen mukaan, missä päin maata asuu.
Jus lea badjel 50 jagi sáhttet rutiinnat leat sierralágánat ja vuolgit das man guovllus riikkas orru.
Solunäytteen voi antaa myös ollessaan muista syistä kätilön tai gynekologin vastaanotolla gynekologisessa tutkimuksessa.
Seallaiskosa sáhttá guođđit maid jurttamovrra dehe gynekologa luhtte čađahahttin dihte gynekologalaš dutkama eará siva dihte.
Valmistelut
Ráhkkáneapmi
Mitään erityisiä valmisteluja ei tarvitse tehdä, mutta olisi hyvä pidättäytyä yhdynnästä ja voiteiden käytöstä sukupuolielimissä vuorokautta ennen tutkimusta.
Ii dárbbat ráhkkanit mange ládje, muhto lea buorre ahte ii leat anašan dehe geavtán mangelágán sálvva čoavjevuođus jándora ovdal dutkama.
Muuten näytteen tulkinta voi vaikeutua.
Muđui iskosa lea váttis dulkot.
Näytettä ei myöskään saa antaa kuukautisten aikana.
Iige galgga guođđit iskosa go leat mánodávddat.
Miten tutkimus tehdään ?
Mot dutkan dáhpáhuvvá ?
Ennen näytteen ottoa riisutaan alaruumis paljaaksi ja asetutaan gynekologiseen tutkimustuoliin.
Go iskkus váldo ferte nuoladit goruda vuolit oasi ja velledit gynekologalaš dutkanstullui.
Lääkäri tai kätilö voi ottaa näytteen hieman eri tavoin.
Doavttir dehe jurttamovra sáhttá váldit iskosa máŋgga ládje.
Useimmiten käytetään pientä lastaa, jota vedetään pitkin kohdunnapukkaa ja sitten pientä pehmeää harjaa kohdunkaulan kanavan alimmassa osassa.
Dávjjimusat gevtojuvvo una lasta mii sihkkojuvvo goaŧŧonjálmmi vuostá ja dasto una dipma borstta goaŧŧočeabetkanála vuolit oasi vuostá.
Usein näytteenoton yhteydessä tutkittavalle esitetään myös muutamia kysymyksiä.
Dávjá oažžu maid vástidit muhtin jearaldagaide iskkusváldima oktavuođas.
Vastaukset ovat tärkeitä, jotta näyte voidaan analysoida oikealla tavalla.
Vástádusat leat dehálaččat vai iskosa sáhttá analyseret riekta.
Tutkimus ei satu ja sen tekemiseen kuluu vain muutamia minuutteja.
Dutkamuš ii bávččagahtte ja čađaheapmi váldá dušše moadde minuhta.
Solunäytteestä saa vastauksen yleensä kuudessa viikossa.
Vástádusa seallaiskosii oažžu guđa vahku siste.
Miltä tutkimuksen jälkeen tuntuu ?
Got veadjá maŋŋel ?
Näytteen otto on vaaratonta.
Iskkusváldin lea riskkaheapme.
Joskus voi esiintyä pientä verenvuotoa, mutta se on vaaratonta.
Muhtumin soaitá vehá vardit maŋŋel muhto dat ii leat váralaš.
Mikä on gynekologinen solunäyte ?
Mii lea gynekologalaš seallaiskkus ?
Gynekologinen solunäyte on näyte, joka otetaan kohdunnapukasta, ts.
Seallaiskosa guođđin
kohdunkaulan alimmasta osasta, joka avautuu emättimeen.
Gynekologalaš seallaiskkus lea iskkus mii váldojuvvo goaŧŧočeabeha vuolit oasis mii gohčoduvvo goaŧŧonjálbmin ja mii luoitá viigái.
Näyte voi osoittaa varhain, onko olemassa solumuutoksia, jotka voivat johtaa kohdunkaulan syöpään.
Iskkus sáhttá árrat čájehit jus olbmos leat seallarievdamat main sáhttá vuolgit goaŧŧočeabetborašdávda.
Useimmat havaituista solumuutoksista ovat lieviä ja paranevat itsekseen, mutta osa joudutaan poistamaan.
Eanas seallarievdamat mat fuomášuvvojit leat geahppasit rievdamat mat buorránit ieža, muhto oassi dárbbaha váldot eret.
Näyte voi myös osoittaa syövän, joskin se on hyvin harvinaista.
Iskkus sáhttá maid čájehit borašdávdda, vaikko dat lea hui eahpedábálaš.
Antamalla säännöllisesti solunäytteen saa vahvan suojan kohdunkaulan syöpää vastaan, koska solumuutokset voidaan löytää ennen niiden kehittymistä syöväksi.
Jus jeavddalaččat guođđá seallaiskosa oažžu nanu suoji goaŧŧočeabetborašdávdda vuostá daningo seallarievdamat sáhttet gávdnojuvvot ovdalgo dat leat ovdánan borašdávdan.
Solunäyte on otetaan kohdunkaulan alimmasta osasta, emättimeen avautuvasta kohdunnapukasta.
Seallaiskkus váldojuvvo goaŧŧočeabeha vuolit oasis, goaŧŧonjálmmis mii luoitá viigái.
Livmoder = Kohtu Äggstock = Munasarja Livmoderhals = Kohdunkaula Livmodertapp = Kohdunnapukka Slida = Emätin
Livmoder = goaŧŧu Äggstock = monneráksá Livmoderhals = goaŧŧočeabet Livmodertapp = goaŧŧonjálbmi Slida = viigá, cinni
Säännölliset tarkastukset
Jeavddalaš dárkkástusat
Gynekologisen solunäytteen otto kuuluu terveystarkastuksiin eli ns. seulontoihin, joihin naiset kutsutaan Ruotsissa säännöllisesti.
Gynekologalaš seallaiskkus gullo dearvvašvuođadárkkástusaide, ng. screening masa Ruoŧa nissonat bovdejuvvojit jeavddalaččat.
Seulontojen ansiosta solumuutokset voidaan havaita ja hoitaa varhain, mikä on johtanut siihen, että kohdunkaulan syövästä on tullut merkittävästi harvinaisempi 40 viime vuoden aikana.
Daningo seallarievdamat dalle sáhttet áicojuvvot ja dikšojuvvot árrat, lea dagahan ahte goaŧŧočeabetborašdávda lea šaddan fuomášahtti eahpedábáleabbon maŋemus 40 jagis.
Solunäytteet muissa tilanteissa
Seallaiskosat eará dilálašvuođain
Gynekologisen solunäytteen voi antaa myös ollessaan muista syistä kätilön tai gynekologin vastaanotolla gynekologisessa tutkimuksessa.
Gynekologalaš seallaiskosa sáhttá guođđit maid jus lea jurttamora dehe gynekologa luhtte ja čađaha gynekologalaš dutkama eará siva dihte.
Joskus solunäyte voi olla osa gynekologin selvitystyötä, jos on esimerkiksi esiintynyt kuukautisvuotohäiriöitä, mutta se voi silti olla sopiva tilaisuus antaa seulontanäyte.
Muhtumin sáhttá seallaiskkus leahkit oassi gynekologalaš dutkamis jus leat ovdamearkka dihte vardinheađuštus, muhto dalle soaitá maid leahkit buorre dilálašvuohta guođđit screeneniskosa.
Se on sopivaa, jos muutenkin olisi pian aika antaa näyte tai jos jokin aikaisempi solunäytekontrolli on jäänyt tekemättä.
Dat soaitá leahkit vuogas jus goittotge fargga galgá guođđit iskosa, dehe jus lea missen ovddit seallaiskkusdárkkástusa.
Solumuutokset ja syöpä
Seallarievdamat ja borašdávda
Solumuutokset voivat johtua bakteerien aiheuttamasta ärsytyksestä limakalvolla tai tilapäisestä virustartunnasta.
Seallarievdamiid sivvan sáhttá leahkit vuohččecuocca hearddohuvvan mat bakteriijat leat dagahan dehe gaskaboddosaš virusinfekšuvdna.
Se on tavallisin solumuutostyyppi ja voi parantua itsekseen.
Dat lea dábáleamos sealla rievdantiipa mii sáhttá buorránit ieš.
Toisia solumuutoksia, jotka voisivat johtaa kohdunkaulan syöpään, voidaan poistaa vähäisellä toimenpiteellä.
Eará seallarievdamat mat sáhtále šaddat goaŧŧočeabetborašdávdan, sáhttet váldojuvvot eret unnit doaibmabijuin.
Jos tutkittavan solunäyte ei ole normaali, tehdään selvitys ja usein hänet kutsutaan silloin lääkärin tutkimuksiin.
Jus lea seallaiskkus mii ii leat normála dahkkojuvvo dárkkástus ja dalle dávjá gohččojuvvo doaktárii.
Silloin hänelle voidaan ehdottaa, että solumuutokset poistetaan tai että voidaan odottaa ja katsoa, paranevatko muutokset itsekseen.
Dalle olmmoš sáhttá oažžut evttohusa ahte seallarievdamat váldojuvvojit eret dehe sáhttá vuordit ja geahččat jus rievdamat buorránit ieža.
Solumuutoksen kehittyminen kohdunkaulan syöväksi kestää yleensä pitkän ajan, tavallisesti kymmenestä viiteentoista vuotta.
Láve váldit guhkes áiggi ovdalgo seallarievdamat ovdánit goaŧŧočeabetborašdávdan, dábálaččat logis vihttanuppelot jahkái.
On hyvin epätavallista, että solunäytteen otossa havaitaan jo kehittynyt syöpä, mutta niin käy joissakin yksittäistapauksissa.
Lea hui eahpedábálaš ahte juo ovdánan borašdávda fuomášuvvo seallaiskkusváldimis, muhto dat dáhpáhuvvá hui hárvvui.
Silloin syöpä on yleensä varhaisessa vaiheessa, jolloin hoito voi olla helppoa ja siitä voi olla vähemmän sivuvaikutuksia.
Dalle láve borašdávda leahkit árramuttus ja dikšun sáhttá šaddat álkibun unnit siidováikkuhusaiguin.
Vuosittain vajaat 450 ruotsalaista naista saa kohdunkaulan syövän ja paljon useampi, noin 30 000 naista, saa tiedon, että heillä on solumuutoksia.
Juohke jagi ožžot illá 450 ruoŧŧelaš nissona goaŧŧočeabetborašdávdda dan sadjáigo, sullii 30 000 nissona, ožžot dieđu ahte sis leat seallarievdamat.
Naiset kutsutaan säännöllisesti
Nissonat bovdejuvvojit jeavddalaččat
Naiset kutsutaan kolmen vuoden välein
Nissonat bovdejuvvojit juohke goalmmát jagi
Kaikki 23–50-vuotiaat naiset kutsutaan antamaan solunäyte joka kolmas vuosi.
Buot nissonat 23 ja 50 gaskkan ožžot bovdehusa seallaiskkusváldimii juohke goalmmát jagi.
Tämän jälkeen 50–60-vuotiaat kutsutaan joka viides vuosi.
Dasto oažžu bovdehusa juohke viđat jagi 50 ja 60 jagi gaskkan.
Yli 50-vuotiaiden osalta kutsujen väli voi vaihdella asuinpaikkakunnan mukaan.
Jus lea badjel 50 jagi sáhttá áigi bovdehusaid gaskkan molsasaddat vuolgá das gos orru riikkas.
Ne jotka ovat aikaisemmin saaneet hoitoa solumuutosten vuoksi, saattavat tarvita solunäytekontrolleja myös 60 ikävuoden jälkeen.
Nissonat geat ovdal leat dikšojuvvon seallarievdamiid dihte sáhttet dárbbahit seallaiskkusdárkkástusaid maid maŋŋel 60 jagi.
Kutsu lähetetään siihen osoitteeseen, jossa asianomainen on kirjoilla, ja osallistuminen on aina vapaaehtoista.
Bovdehus sáddejuvvo dan čujuhussii gosa lea sisačálihuvvon ja lea álo eaktodáhtolaš oassálastit.
Millä vastaanotolla näyte otetaan ?
Man vuostáváldimii iskkus guđđojuvvo ?
Kutsun saaneelta näytteen ottaa kätilö lähimmällä kätilövastaanotolla, josta käytetään myös nimitystä äitiysneuvola.
Go lea ožžon bovdehusa seallaiskosa váldá jortamovra lagamus jortamovravuostáváldimis, mii maid gohčoduvvo etniidrávvenguovddážin.
Useimmissa tapauksissa on varattu valmiiksi kellonaika, jonka voi tarvittaessa vaihtaa.
Dábálaččat oažžu bovdehusa mearriduvvon áigái man sáhttá molsut.
Eräillä paikkakunnilla ajanvarauksen voi vaihtaa myös toiselle vastaanotolle.
Dihto báikkiin sáhttá maid molsut áiggi eará vuostáváldimii.
Jos solunäyte annetaan gynekologisen tutkimuksen yhteydessä esimerkiksi gynekologilla tai ehkäisyneuvonnan yhteydessä, tapana on myös rekisteröidä näytteet niin, että tutkittava saa seuraavan kutsun solunäytekontrolliin, kun on kulunut kolmesta viiteen vuotta.
Jus guođđá seallaiskosa gynekologalaš dutkama oktavuođas, ovdamearkka dihte gynekologa luhtte dehe prevenšuvnnašávnnasrávvemiin, lávejit iskosat maid registrerejuvvot nu ahte oažžu boahttevaš fálaldaga seallaiskkusdárkkástussii go lea gollan golbma dehe vihtta jagi.
Kaikkien ei tarvitse antaa näytettä
Muhtimat eai dárbbat guođđit iskosa
Kutsua eivät saa alle 23- ja yli 60-vuotiaat
Dat geat leat vuollái 23 ja badjel 60 eai bovdejuvvo
Solumuutokset ovat sellaisinaan melko tavallisia ennen 23 ikävuotta, mutta niin nuorilta naisilta useimmat muutokset häviävät itsekseen.
Jus lea vuollái 23 jagi ii bovdejuvvo seallaiskkusdárkkisteapmái. Seallarievdamat leat iešalddes oalle dábálaččat ovdal 23 jagi, muhto eatnasat jávket ieža nu nuorra nissoniin.
Kohdunkaulan syövän kehittyminen niin nuorena on äärimmäisen harvinaista.
Lea hui eahpedábálaš ahte goaŧŧočeabetborašdávda ovdána nu árrat.
Jos 60 vuotta täyttänyt on osallistunut gynekologiseen solunäytekontrolliin ja useat näytteet ovat olleet normaaleja, riski kohdunkaulan syövän kehittymiseen myöhemmällä iällä on hyvin pieni.
Jus lea oassálastán gynekologalaš seallaiskkusdárkkisteapmái ja leat leamaš máŋga normála seallaiskosa go lea deavdán 60 jagi lea riska hui unni ahte maŋibus eallimis ovddida goaŧŧočeabetborašdávdda.
Näytettä ei tarvitse antaa, jos ei ole koskaan ollut yhdynnässä
Dat geain ii leat leamaš seksa eai dárbbat guođđit iskosa
Jos ei ole koskaan ollut yhdynnässä, ei tarvitse antaa solunäytettä.
Jus ii goassege leat leamaš seksa ii dárbbat guođđit seallaiskosa.
Kohdunkaulan syöpää esiintyy vain naisilla, jotka ovat olleet yhdynnässä ja saaneet siten ihmisen papilloomavirus- eli HPV-tartunnan.
Goaŧŧočeabetborašdávda albmana beare nissoniin geain leamaš seksa ja geat dalle leat bostohallan dihto tiippat HPV:ai, humant papillomvirusii.
Jos on homoseksuaali
Jus lea homoseksuálalaš