pere/sami_parallel huggingface dataset:
Oppikirja on tarkoitettu perusopetuksen alaluokille ja se johdattaa Ánnán ja Saammâlin mukana matkalle inarinsaamen kieleen ja kulttuuriin.
Oahppogirji lea oaivvilduvvon vuođđooahpahusa vuolit luohkáide ja dat jođiha Ánná ja Saammâla fárus mátkái anárašgillii ja kultuvrii.
Isoäiti eli ákku asuu Pakšvuonon rannalla, jossa Ánná käy usein.
Áhkku, anárašgillii ákku, orru Pakšvuona gáttis, gos Ánná fitná dávjá.
Isoäidin kertomusten ja Ánnán ja Saammâlin keskustelujen kautta voi oppia inarinsaamea mielenkiintoisella tavalla.
Anárašgiela lea dál vejolaš oahppat miellagiddevaš vugiin áhku máidnasiid ja Ánná ja Saammâla ságastallamiid bokte.
Kirjan kertomusten viereen samalle aukeamalle on koottu sivun tekstissä olevat uudet sanat, joten kirjaa ei tarvitse selata edestakaisin kieltä opiskellessaan.
Girjji máidnasiid báldii seammá siidduide leat čohkkejuvvon iešguđet teavstta ođđa sánit. Girjji ii nappo leat dárbu bláđestit ovddos maŋos logadettiin.
Oppikirjaan on tulossa myös harjoituskirja, jonka avulla opittujen asioiden kertaaminen on helppoa.
Oahppogirjái lea boahtimen maiddái hárjehusgirji, man vehkiin lea álki geardduhit ohppojuvvon áššiid.
Lukukappaleiden lopussa on kuhunkin kertomukseen sopivia lauluja, jotka tuovat hauskuutta ja vaihtelua oppitunneille.
Lohkanbihtáid loahpas leat máidnasiidda laktáseaddji lávlagat, mat buktet suohttasa oahppodiimmuide.
Kirjan on tehnyt Teija Linnanmäki yhteistyössä kuvittaja Riitta Ahosen kanssa.
Girjji lea dahkan Teija Linnanmäki ovttasbarggus govaid dahkki Riitta Ahoneniin.
Kirjan on kustantanut saamelaiskäräjät ja se on saatavissa Duodji shopista Sajoksesta, Sámi duodjin verkkokaupasta ja saamelaiskäräjien koulutus- ja oppimateriaalitoimistosta info (at) samediggi.
Girjji lea goasttidan sámediggi ja dat lea fidnemis Duodjegávppis Sajosis, Sámi duoji fierbmegávppis ja sámedikki skuvlen- ja oahppamateriáladoaimmahagas info (at) samediggi.
Alkuperäiskansojen elokuvafestivaali Skábmagovat järjestetään 15. kerran Inarissa 31.1.- 4.2.2013.
Skábmagovat ávvuda 15-jahkásaš filbmafestivála
Esityksiä on sekä Saamelaismuseo-Luontokeskus Siidassa että saamelaiskulttuurikeskus Sajoksessa. Lataa
Álgoálbmogiid filbmafestivála Skábmagovat lágiduvvo Anáris 31.1. - 4.2. 2013.
Skábmagovat, suomeksi Kaamoksen kuvia, juhlafestivaalin suojelija on Jenni Haukio.
Festivála lágiduvvo jo 15 geardde ja ávvudoaluid gutnin min festivála suodjaleaddjin lea Jenni Haukio.
Skábmagovat festivaali järjestettiin ensimmäistä kertaa vuonna 1999, jolloin päävieraina olivat Australian aboriginaalit.
jagis 1999 ordnejuvvoi vuosttaš Skábmagovat ja dalle guossin ledje Australia eamiálbmogat ja sin filmmat.
Nyt viisitoista vuotta myöhemmin Skabmagovat-festivaalin juhlavuoden teemakansa on Australian aboriginaalit ja heidän laaja elokuvatuotantonsa.
Dál ávvujagi gutnin mii čájehit viiddis fálaldaga Australia álgoálbmotfilmmain, go sin filmmat leat guhká leamaš ovdagovvan eará álgoálbmot-filbmabargiide.
Heidän pitkälle kehittynyt elokuvateollisuutensa toimii positiivisena esikuvana saamelaiselle elokuvatuotannolle. Festivaalille tulee elokuvia myös mm..
Muđui skábmagovát fállá fas erenomaš viiddis prográmma: filmmat bohtet Ruoššas, Kanadas, Meksikos, Hawaijiis ja vuostaš geardde Tiibet:as.
Kanadasta, Venäjältä, Meksikosta, Hawaijilta ja ensikertaa Tiibetistä.
Sámi filmmain sihke oanehis ja guhkes filmmain mis leat máŋggat sámi vuosttaščájáhusat.
Saamelaiset elokuvat tulevat jälleen kerran laajalla rintamalla ja odotettavissa on useita elokuvien ensiesityksiä.
Mánaid ja nuoraid bárgobajit ja filbmabeaivi lea duorastaga 31.1.
Tuttuun tapaan elokuvia nähdään saamelaismuseo Siidassa ja sen ulkomuseoalueelle rakennettavassa Revontuliteatterissa, kuin myös Saamelaiskulttuurikeskus Sajosissa.
Dán jage filmmát čájehuvvojit Sámikulturguovddáš Sajosis, Sámimusea Siiddas ja dan olgomusea guovlui huksejuvvon guovssahasteahteris.
Inarinsaamen aapinen sai työkirjan
Anárašgiela áppes oaččui bargogirjji
Inarinsaamen vuonna 2011 julkaistu syyslukukauden aapinen on saanut rinnalleen työkirjan
Anárašgiela jagis 2011 almmuhuvvon čakčalohkanbaji áppes lea ožžon bargogirjji
Työkirjan on tehnyt Matti Morottaja, Kuobža-Saammâl Matti, ja sen on kuvittanut Daniel Gelencsér.
Bargogirjji lea dahkan Matti Morottaja, Guovža Sámmola Máhtte, ja govaid dasa Daniel Gelencsér.
Kirja on saatavissa Duodji shopista Sajoksesta ja saamelaiskäräjien koulutus- ja oppimateriaalitoimistosta, info (at) samediggi.
Girji lea fidnemis Duodjegávppis Sajosis ja sámedikki skuvlen- ja oahppamateriáladoaimmahagas, info (at) samediggi.
Saamen kieliyhteistyö uudelle perustalle - pohjoismaisen hankkeen uudet työntekijät tapasivat Sajoksessa
Sámi giellaovttasbargu ođđa vuođu ala – davviriikalaš prošeavtta ođđa bargit deaivvadedje Sajosis
Pohjoismainen Sámi giellagáldu (Saamen kielikaltio) – hanke yhdistää hajanaista saamen kieliyhteistyötä.
Davviriikalaš Sámi giellagáldu – prošeakta ovttasta hádjánan sámi giellaovttasbarggu.
Suomen, Ruotsin ja Norjan saamelaiskäräjien pitkään suunnittelema uusi kieliyhteistyö käynnistyi vuoden alussa.
Suoma, Ruoŧa ja Norgga sámedikkit leat guhká plánen ođđa vuođu sámi giellaovttasbargui. Sámi giellagáldu - prošeakta vulggii johtui jagi álggus.
Hanke yhdistää viiden saamen kielen (pohjois-, inarin-, koltan-, luulajan- ja eteläsaamen) työntekijät yhdeksi kielityötä tekeväksi resurssikeskukseksi.
Prošeakta ovttasta viđa sámegiela (davvisáme-, anáraš-, nuortalaš-, julev- ja lullisámegielaid) bargiid oktan giellaovttasbarggu resursaguovddážin.
Uudet työntekijät tapasivat toisensa ensimmäisen kerran Sajoksessa 20. helmikuuta.
Ođđa giellabargit deaivvadedje vuosttaš geardde Sajosis guovvamánu 20. beaivve.
Saamelainen Parlamentaarinen Neuvosto, joka on Pohjoismaiden saamelaiskäräjien yhteistyöelin, päätti kieliyhteistyön uudelleen organisoimisesta ja laajan kieliyhteistyöhankkeen käynnistämisestä vuonna 2008.
Sámi Parlamentáralaš Ráđđi, mii lea Davviriikkaid sámedikkiid ovttasbargoorgána, mearridii giellaovttasbarggu ođđasisorganiseremis ja viiddis giellaovttasbargofitnu álggaheamis jagis 2008.
Suomen saamelaiskäräjien varapuheenjohtaja Heikki Paltto totesi kieliyhteistyön aloitusseminaarissa olevansa iloinen siitä, että Suomen saamelaiskäräjät on saanut tehtäväkseen johtaa kaikkien aikojen suurinta valtakuntien rajat ylittävää kielihanketta.
Suoma sámedikki várreságadoalli Heikki Paltto gávnnahii ođđa giellaovttasbarggu álggahansemináras, ahte lea ilus das go Suoma sámedikkis lea gudni jođihit dán stuorámus riikka rájáid rasttildeaddji giellaprošeavtta mii goassege lea álggahuvvon.
- Toivon, että hanke kykenisi vahvistamaan ja edistämään kaikkia puhuttuja saamen kieliä ja lisäämään yhteistyötä valtakuntien rajojen yli.
- Sávan, ahte dát prošeakta nagodivččii nannet ja ovddidit buot sámegielaid servodagas ja lasihit ovttasbarggu riikka rájáid rastá.
Pelkonamme on nimenomaan se, että saamen kielten terminologia ja sanavarasto kehittyvät kussakin maassa eri suuntiin, eivätkä saman kielen puhujat enää ymmärrä toisiaan, totesi Paltto.
Ballun namalassii lea, ahte sámegielaid terminologiija ja sátnevuorká šaddá juohke riikkas nu iešguđetláganin, ahte daid hállit eai šat gulahala gaskaneaset, gávnnahii Paltto.
Saamelaisen Parlamentaarisen Neuvoston puheenjohtajana toimiva Norjan saamelaiskäräjien puheenjohtaja Egil Olli painotti puheessaan hankkeen tärkeimmän tehtävän olevan yhteisen kielen säilyttäminen ja kehittäminen.
Sámi Parlamentáralaš Ráđi ja Norgga sámedikki ságadoalli Egil Olli deattuhii ságastis, ahte prošeavtta deháleamos bargu lea bisuhit ja ovddidit oktasaš giela.
– Työskentelemme sen eteen, että ymmärrämme toisiamme valtioiden rajojen ylitse myös tulevaisuudessa, totesi Olli.
– Bargat dan ovdii, ahte gulahallat riikka rájáid rastá maiddái boahttevuođas, gávnnahii Olli.
Hanketta johtava Anne-Maria Magga kertoi hankkeen kokoavan yhteistyöhön viisi saamen kieltä ja yhdeksän asiantuntijatehtävissä toimivaa kielityöntekijää, jotka edustavat kaikkia hankkeen kieliä.
Prošeavtta hoavda Anne-Maria Magga muitalii, ahte fidnu čohkke ovttasbargui vihtta sámegiela ja ovcci áššedovdebargguin doaibmi giellabargi, geat ovddastit buot prošeavtta gielaid.
Lisäksi Suomen ja Norjan saamelaiskäräjillä on muutama hankkeen tehtäviä hoitava hallintotyöntekijä.
Dasa lassin Suoma ja Norgga sámedikkiin leat moatte hálddahusbargi prošeavttas.
– Sámi Giellagáldu ei siten ole yhteen fyysiseen paikkaan sijoitettu keskus vaan kieliyhteistyötä Suomen, Ruotsin ja Norjan saamelaiskäräjien välillä.
– Sámi Giellagáldu ii nappo leat muhtun fysalaš báikái sajáiduvvon guovddáš, baicce giellaovttasbargu Suoma, Ruoŧa ja Norgga sámedikkiid gaskkas.
Uudet työntekijät työskentelevät saamelaiskäräjien sihteeristöissä, kertoi Magga.
Ođđa bargit barget sámedikkiid čállingottiin, muitalii Magga.
Kuvassa Sámi Giellagáldun työntekijöitä, ohjausryhmän jäseniä ja Suomen ja Norjan saamelaiskäräjien johtajia.
Govas leat Sámi Giellagáldu bargit, stivrenjoavkku lahtut ja Suoma ja Norgga sámedikkiid njunnožat.
Uudet kielityöntekijät tapasivat ensimmäistä kertaa Sajoksen parlamenttisali Soljussa järjestetyssä hankkeen avajaistilaisuudessa.
Ođđa giellabargit deaivvadedje vuosttaš geardde Sajosa parlamentasále Soljjus ordnejuvvon prošeavtta álggahandeaivvadeamis.
Kuvassa Suomen saamelaiskäräjien varapuheenjohtaja Heikki Paltto, hankejohtaja Anne-Maria Magga ja Norjan saamelaiskäräjien ja SPN:n puheenjohtaja Egil Olli.
Govas Suoma sámedikki várreságadoalli Heikki Paltto, prošeaktahoavda Anne-Maria Magga ja Norgga sámedikki ja SPN ságadoalli Egil Olli.
Lisätietoja hankkeesta ja Sajoksessa 20.2.2013 järjestetystä aloitusseminaarista:
Lassedieđut prošeavttas ja Sajosis 20-21.2.2013 ordnejuvvon álggahansemináras:
- Heikki Paltto tästä
- Heikki Paltto dás
- Anne-Maria Magga tästä
- Anne-Maria Magga dás
- Ante Aikio tästä
- Ante Aikio dás
- Nils Øivind Helander tästä
- Nils Øivind Helander dás
- Marja-Liisa Olthuis tästä.
- Marja-Liisa Olthuis dás.
Määräaikainen projektipäällikkö
Mearreáigásaš prošeaktahoavda
Saamelaiskäräjät julistaa haettavaksi projektipäällikön määräaikaisen tehtävän, joka alkaa 2.4.2013 ja päättyy 30.6.2014.
Sámediggi almmuha ohcan láhkai prošeaktahoavdda mearreáigásaš barggu, mii álgá 2.4.2013 ja nohká 30.6.2014.
Projektipäällikkö johtaa yhteispohjoismaisen saamen kielen ammatti- ja resurssikeskuksen perustamishanketta, Sámi Giellagáldua, sekä vastaa projektin toteuttamisesta ja koordinoinnista.
Prošeaktahoavda jođiha davviriikkalaš sámegiela fága- ja resursaguovddáža ásahanprošeavtta, Sámi Giellagáldu ja vástida prošeavtta ollašuhttimis ja koordineremis.
Säädösperusteisena kelpoisuusvaatimuksena on tehtävän edellyttämä koulutus (saamelaiskäräjistä annettu asetus 1727/1995) ja lisäksi vaaditaan saamen kielen taitoa.
Seađáhusvuđđosaš gelbbolašvuohtagáibádussan lea barggu eaktudan skuvlejupmi (sámedikkis addojuvvon ásahus 1727/1995) ja lassin eaktuduvvo sámegiela dáidu.
Tehtävän menetyksellistä hoitamista edesauttaa soveltuva korkeakoulututkinto, kokemus vaativista hallinnollisista tehtävistä, johtamisesta ja pohjoismaisesta yhteistyöstä, hyvät vuorovaikutustaidot sekä riittävä norjan- / ruotsinkielen ja hyvä suomen kielen taito.
Barggu ceavzilis dikšuma ovddidit heivvolaš allaskuvladutkkus, hárjánupmi gáibideaddji hálddahusbargguin, hovdemis ja davviriikkalaš oktasašbarggus, buorit gulahallandáiddut ja maiddái doarvái buorre dáro- / ruoŧagiela ja buorre suomagiela dáidu.
Palkkaus määräytyy Suomen saamelaiskäräjien palkkausjärjestelmän vaativuustason IV ja siinä III-II ryhmän mukaan (peruspalkka 2448,54 – 2505,49 euroa / kk).
Bálká mearrašuvvá Suoma sámedikki bálkávuogádaga gáibádusdási IV ja das III-II luohká mielde (vuođđobálká 2448,54 – 2505,49 euro / mb).
Peruspalkan lisäksi maksetaan 24 %:n saamelaisalueen lisä ja työkokemuksen mukaan määräytyvät kokemuslisät.
Vuođđobálkká lassin máksojuvvojit 24 % sámeguovllu lassi ja vásáhuslasit, mat mearrašuvvet bargohárjánumi mielde.
Hakemukset liitteineen tulee toimittaa Suomen saamelaiskäräjien sihteeristöön 12.3.2013 klo 16.00 mennessä osoitteella: Sajos, 99870 Inari.
Ohcamušaid mildosiiguin galgá doaimmahit Suoma sámedikki čállingoddái 12.3.2013 dmu 16.00 rádjai čujuhusain: Sajos, 99870 Anár.
Lisätietoja työstä antaa kieliasiainsihteeri Anne-Maria Magga puh. 010 839 3119 ja kieliturvasihteeri Siiri Jomppanen puh. 050 493 9018.
Lassidieđuid barggus addá giellaáššiidčálli Anne-Maria Magga tel. 010 839 3119 ja gielladorvočálli Siiri Jomppanen tel. 050 493 9018.
Nuorisosihteerin virka
Nuoraidčálli virggi
Hakemukset liitteineen tulee toimittaa saamelaiskäräjien sihteeristöön 2.4.2013 klo 16.00 mennessä osoitteella Sajos, 99870 Inari.
Ohcamušaid mildosiiguin galgá doaimmahit sámedikki čállingoddái 2.4.2013 dmu 16.00 rádjai čujuhusain Sajos, 99870 Anár.
Lisätietoja tehtävästä antaa hallintopäällikkö Juha Guttorm, puh. 010 839 3102.
Lassidieđuid barggus addá hálddahushoavda Juha Guttorm, tel. 010 839 3102.
Saamelaisnuorten taidetapahtuma järjestetään tänä vuonna Hetan koulukeskuksessa 13.-14.3.2013.
Dán jagáš Sámenuoraid dáiddadáhpáhus ordnejuvvo Heahtá skuvlaguovddážis 13.-14.3.2013.
Taidetapahtuma on kaksipäiväinen. Sen aloittaa keskiviikkoillan konsertti, jonka pääesiintyjänä on rapmuusikko Ailu Valle.
Dáiddadáhpáhus bistá dán jagi guokte beaivvi, ja dat álggahuvvo gaskavahko eahkeda konsearttain, man váldonásti lea rapmusihkkár Ailu Valle.
Hänen lisäkseen konsertissa esiintyy monia muita, kuten Ibbá Lauhamaa, Powerdancers, Mikkel Rasmus Logje, Anna-Reetta Niemelä, Ingá-Máret Gaup-Juuso ja Issát Sámmol Hætta.
Su lassin konsearttas leat maiddái máŋggat earát lávdde nalde, nugo Ibbá Lauhamaa, Powerdancers, Mikkel Rasmus Logje, Anna-Reetta Niemelä, Ingá-Máret Gaup-Juuso ja Issát Sámmol Hætta.
Konsertti on kaikille avoin ja ilmainen.
Dát konsearta lea buohkaide rabas ja nuvttá.
Saamelaisnuorten taidetapahtumaan on tullut hyvin ilmoittautumisia.
Sámenuoraid dáiddadáhpáhussii leat boahtán bures dieđiheamit.
Helmikuun loppuun mennessä ilmoittautumisia on tullut jo 280, mutta kun viimeiset ilmoittautumiset saapuvat, on luku varmaan jo yli 300.
Dán rádjai leat dieđiheamit boahtán juo 280, muhto go maŋemus dieđiheamit ollejit lea lohku sihkkarit badjel 300.
Tämä vuonna osallistuu lapsia ja nuoria ympäri saamelaisaluetta, yhteensä 11 eri koulusta.
Dán jage oassálastet mánát ja nuorat birra sámi guovllu, oktiibuot 11 eará skuvllas.
Myös Rovaniemeltä ja Oulusta tulee osallistujia.
Maiddái Roavvenjárggas ja Oulus oassálastet sámegieloahppit.
Teatterikilpailuun on ilmoittautunut kuusi eri teatteriryhmää.
Teáhtergilvui leat dieđihan guhtta joavkku.
Kuva ja runokilpailuun, jossa teemana on ” Nils-Aslak Valkeapään syntymästä 70 vuotta ”, on tullut osallistumisia kaikista näistä yhdestätoista koulusta.
Govva ja diktagilvui, mas fáddan lea “ Áillohačča riegádeamis 70 jagi ”, leat oassálastit buot dáin ovttanuppelot skuvllas.
Saamelaisnuorten taidetapahtuma on osa Nuori Kulttuuri- tapahtumaa.
Sámenuoraid dáiddadáhpáhus lea oassi Nuori Kulttuuri-dáhpáhusa.
Taidetapahtuman muut järjestäjät ovat: Johtti Sápmelaččat ry.
Dáiddadáhpáhusa eará lágideaddjit leat Johtti Sápmelaččat ry.
, Enontekiön kunta, Saamelaiskäräjien nuorisoneuvosto, Saamelaismusiikkikeskus, Saamelainen lastenkulttuurikeskus ja Skábma elokuvakeskus.
, Eanodaga gielda, Sámediggi nuoraidráđđi, Sámi mánáidkulturguovddáš, Sámemusihkkaguovddáš ja Skábma filbmaguovddáš.
Lisätietoja Saamelaisnuorten taidetapahtumasta löydät täältä.
Lassedieđuid sámenuoraid dáiddadáhpáhusa birra gávnnat dákko.
Tänä vuonna Saamelaisnuorten taidetapahtuman löytää myös facebookista:
Dán jage gávdno sámenuoraid dáiddadáhpáhus maiddái facebookkas:
Nähdään Hetassa !
Oaidnalit Heahtás !
Saamelaiskäräjien kokous
Sámedikki čoahkkin
Toimikauden 2012 - 2015 jäsenet ja varajäsenet:
Jagi 2011 válggaid boađusin doaibmabadjái 2012 - 2015 válljejuvvojedje čuovvovaš lahtut ja várrelahtut:
Sanila-Aikio Tiina, Puheenjohtaja
Sanila-Aikio Tiina, ságajođiheaddji
Paltto Heikki I varapj.
Paltto Heikki, I várreságajođiheaddji
Näkkäläjärvi Janne
Magga Ulla-Maarit, II várreságajođiheaddji
Pohjanrinne Arto
Magga-Vars Petra
Äärelä Rauni
Nuorgam Anne
Saamelaiskäräjien kulttuurilautakunta jakoi vuoden 2013 kulttuuriavustukset
Sámedikki kulturlávdegoddi jugii čoahkkimisttis 31.1. – 1.2.2013 jagi 2013 Sámedikki kulturdoarjagiid.
Saamelainen kulttuurimääräraha 2013
Sápmelaš kulturmearreruhta 2013
Saamelaiskäräjät julistaa haettavaksi yhteispohjoismaisen saamen kielen ammatti- ja resurssikeskuksen, Sámi Giellagáldun määräaikaisen pohjoissaamen kielityöntekijän tehtävän ajalle
Sámediggi almmuha ohcanláhkai davviriikkalaš sámegiela fága- ja resursaguovddáža, Sámi Giellagáldu mearreáigásaš davvisámegiela giellabargi barggu áigodahkii 8.4.2013 - 31.5.2014.
Kielityöntekijän tehtäviin kuuluvat kielenhuolto, kielen kehittäminen, terminologiatyö, normitus sekä tiedotus- ja neuvontatyö.
Giellabargi bargguide gullet giellagáhtten, giela ovddideapmi, terminologiijabargu, giela normeren ja diehtojuohkin.
Hakemukset liitteineen tulee toimittaa Suomen saamelaiskäräjien sihteeristöön 2.4.2012 klo 16.00 mennessä osoitteella: Sajos, 99870 Inari. Lisätietoja työstä antaa kieliturvasihteeri Siiri Jomppanen 050 493 90 18 ja kieliasiainsihteeri Anne-Maria Magga 050 364 1387
Ohcamušaid čuvvosiiguin galgá doaimmahit Suoma sámedikki čállingoddái 2.4.2012 dmu 16.00 rádjai čujuhusain: Sajos, 99870 Anár. Lassidieđuid barggus addá gielladorvočálli Siiri Jomppanen tel. 050 493 90 18 ja giellaáššiidčálli Anne-Maria Magga 050 364 1387.
Saamelaiskäräjät vieraili Brysselissä
Sámedikki gallestalai Brysselis
Europarlamentaarikko Nils Torvalds on kutsunut Suomen Saamelaiskäräjät pitämään kokouksen Brysseliin ja tutustumaan EU:n toimintaan.
Europarlamentarihkar Nils Torvalds lea bovden Suoma Sámedikki doallat čoahkkima Brysselii ja oahpásmuvvat EU:a doibmii.
- Tämä on historiallinen tilaisuus.
- Dát lea historjjálaš dilálašvuohta.
Ensimmäistä kertaa saamelaisten parlamentaarinen elin pitää kokousta Euroopan parlamentissa.
Vuosttas geardde sámiid parlamentáralaš orgána doallá čoahkkima Eurohpa parlameanttas.
Samalla vierailu antaa saamelaisille mahdollisuuden vaikuttaa EU:n tasolla.
Seammás galledeapmi addá sámiide vejolašvuođa váikkuhit EU:a dásis.
Haluamme tällä tasolla EU:n ainoana alkuperäiskansana tuoda esille meidän ja muiden valtakulttuurien puristuksessa elävien kansojen ja ryhmien tarpeita, Saamelaiskäräjien puheenjohtaja Klemetti Näkkäläjärvi kertoo.
Mii hálidat dán dásis EU:a áidna eamiálbmogin buktit ovdan min ja earáid váldokultuvrraid deattu vuolde ealli álbmogiid ja joavkkuid dárbbuid, Sámedikki ságadoalli Klemetti Näkkäläjärvi muitala.
Euroopan Unioni on sitoutunut arktisessa tiedonannossaan dialogiin alkuperäiskansojen kanssa.
Eurohpa Uniovdna lea čatnasan árktalaš dieđáhusastis dialogai eamiálbmogiiguin.
Dialogia on käyty ulkosuhdekomissaari Catherine Ashtonin kanssa hänen Suomen vierailunsa yhteydessä vuonna 2011.
Dialoga lea leamaš olgoáššiid komissára Catherine Ashtoniin su Suoma galledeami oktavuođas jagis 2011.
- Muuten dialogi on jäänyt vähäiseksi, Näkkäläjärvi kertoo.
- Muđui dialoga lea báhcán uhcánin, Näkkäläjärvi muitala.
Olen todella iloinen, että Nils Torvalds on kutsunut meidät Brysseliin ja hän on ensimmäisenä europarlamentaarikkona todella edistämässä dialogia EU:n ja alkuperäiskansojen kesken.
Lean duođaid ilolaš, ahte Nils Torvalds lea bovden min Brysselii ja son lea vuosttas europarlamentarihkarin duođaid ovddideamen dialoga EU:a ja eamiálbmogiid gaskkas.
Tämä toimii mielestäni hyvänä esimerkkinä myös EU- komissiolle siitä, että sen tulee ottaa dialogi alkuperäiskansojen kanssa vakavasti.
Dát doaibmá mu mielas buorrin ovdamearkan maid EU- komiššuvdnii das, ahte dat berre váldit dialoga eamiálbmogiiguin duođas.
- Saamelaisten demokraattisesti valittu elin toimii myös esimerkkinä Euroopassa.
- Sámiid demokráhtalaččat válljejuvvon orgána doaibmá maid ovdamearkan Eurohpas.
On vielä valitettavan paljon ryhmiä joilla ei ole edes niitä oikeuksia mitä Suomen saamelaisille on suotu.
Leat vel váidalahtti ollu joavkkut, main eai leat oppa dat vuoigatvuođat mat Suoma sámiide leat addojuvvon.
Mutta tätä ei pidä sanoa itsetyytyväisin mielin, toteaa europarlamentaarikko Torvalds.
Muhto dainna ii gánnát nu čevllohallat, gávnnaha europarlamentarihkar Torvalds.
Meilläkin on paljon parannettavaa.
Misge lea ollu buoridanmunni.
Saamelaiskäräjät keskustelee vierailunsa aikana erityisesti saamelaisten kielellisistä, kulttuurisista ja elinkeinollisista oikeuksista EU:ssa.
Sámediggi ságastallá galledeami áigge erenomážit sámiid gielalaš, kultuvrralaš ja ealáhusaide guoski vuoigatvuođain EU:s.
Saamelaiskäräjille on järjestetty tutustuminen Euroopan Unionin ja komission toimintaan ja tapaaminen talouskomissaari Olli Rehnin kanssa.
Sámediggái lea lágiduvvon oahpásmuvvan Eurohpa Uniovnna ja komiššuvnna doaimmaide ja deaivvadeapmi komissára Olli Rehniin.
Saamelaiskäräjät tutustuu myös Suomen pysyvän edustuston toimintaan Brysselissä ja tapaa EU- neuvoston ihmisoikeustyöryhmän edustajia.
Sámediggi oahpásmuvvá maid Suoma bissovaš ovddastusa doibmii Brysselis ja deaivá EU-ráđi olmmošvuoigatvuođabargojoavkku ovddasteaddjiid.
- Toivomme vierailulta paljon.
- Sávvat galledeamis ollu.
Tärkeimpänä tavoitteena on luoda pysyvät neuvottelumahdollisuudet EU:n kanssa ja saada saamelaiskysymykset huomioitua paremmin EU:n politiikassa.
Dehálamos ulbmilin lea oažžut áigái bissovaš ráđđádallanvejolašvuođaid EU:ain ja oažžut sámegažaldagaid buorebut ovdan EU:a politihkas.
Erityisenä tavoitteena on turvata EU:n InterregSápmi - rahoitusohjelman säilyminen omana ohjelmanaan, sen rahoituksen turvaaminen ja ohjelman hallinnon ja byrokratian keventäminen.
Erenomáš ulbmilin lea dorvvastit EU:a InterregSápmi – ruhtadanprográmma seailun iežas prográmman, dan ruhtadeami dorvvasteapmi ja prográmma hálddahusa ja byrokratia geahppudeapmi.
Tehokkainta olisi siirtää ohjelman hallinnointi suoraan saamelaiskäräjille.
Beaktilamos vuohki livččii sirdit prográmma hálddašeami njuolga sámediggái.
Toivomme myös petopolitiikan kehittämistä EU:n tasolla siten, että sekä petojen suojelu ja saamelaisporonhoidon harjoittaminen olisivat tasapainossa ja elinkeinon harjoittamisen suoja on turvattu, puheenjohtaja Näkkäläjärvi toteaa.
Sávvat maid spirepolitihka ovddideami EU:a dásis nu, ahte sihke spiriid suodjaleapmi ja sámeboazodoalu hárjeheapmi livčče dássedeattus ja ealáhusa hárjeheami suodji lea dorvvastuvvon, ságadoalli Näkkäläjärvi gávnnaha.
Saamenkieliset sote-palvelut ja päivähoito vuonna 2013
Sámegielat sode-bálválusat ja beaivedikšun jagi 2013
Lapin aluehallintovirasto on vahvistanut 8.3.2013 Saamelaiskäräjien ja saamelaisten kotiseutualueen kuntien tekemät sopimukset saamenkielisten sosiaali- ja terveyspalvelujen ja päivähoidon turvaamiseksi osoitettujen valtionavustusten käytöstä vuonna 2013.
Lappi guovlohálddašandoaimmahat lea nannen 8.3.2013 Sámediggi ja sámeguovllu gielddaid dahkan soahpamušaid sámegielat sosiála- ja dearvvašvuođabálvalusaid ja beaivedivššu dorvvasteapmái čujuhuvvon mearreruđaid geavaheamis jagi 2013.
Valtion talousarviossa on ollut vuodesta 2002 lähtien erillinen valtionavustus saamenkielisten sosiaali- ja terveyspalvelujen turvaamiseksi saamelaisten kotiseutualueella.
Stáhta bušeahtas lea leamaš jagis 2002 rájes sierra mearreruhta sámegielat sosiála- ja dearvvašvuođabálvalusaid ordnema várás sámiid ruovttuguovllus.
Määrärahan mitoituksessa on vuonna 2013 huomioitu päivähoidon hallinnonalasiirtoon liittyvä 120 000 € siirto sosiaali- ja terveysministeriöstä opetus- ja kulttuuriministeriön pääluokkaan.
Mearreruđa dásis lea jagi 2013 vuhtii váldon beaivedivššu hálddahuslaš sirdin sosiála- ja dearvvašvuohtaministeriijas oahpahus- ja kulturministeriija váldoluohkkái.
Saamelaiskäräjien esittämä määrärahantarve saamenkielisiin sosiaali- ja terveyspalveluihin oli vuodelle 2013 yhteensä 1,8 miljoonaa euroa.
Sámedikki evttohan mearreruhtadárbu sámegielat sosiála- ja dearvvašvuođabálvalusaid várás lei jahkái 2013 oktiibuot 1,8 miljon euro.
Valtionavustukset saamenkielisten sote-palvelujen ja päivähoidon turvaamiseksi jakautuivat saamelaisten kotiseutualueen kuntien kesken seuraavasti:
Mearreruđát juohkašuvve sámeguovllu gielddaid gaskkas čuovvovaččat:
Enontekiön kunnan saamenkielisten sosiaali- ja terveyspalvelujen ja päivähoidon turvaamiseen yhteensä 87 921,86 euroa:
Eanodaga gieldda sámegielat sosiála- ja dearvvašvuođabálvalusaid ja beaivedivššu dorvvasteapmái oktiibuot 87 921,86 euro:
- Saamenkielisen päivähoidon turvaaminen Hetassa 18 750 €
- Sámegielat beaivedivššu dorvvasteapmi Heahtás 18 750 €
- Saamenkielisen päivähoidon turvaaminen Karesuvannossa ostopalveluna Ruotsin Karesuandosta 9 375 €
- Sámegielat beaivedivššu dorvvasteapmi Gárasavvonis oastinbálvalussan Ruoŧabeale Gárasavvonis 9 375 €
- Saamenkielinen kotiavustaja Veahkki ostopalveluna SámiSoster ry:ltä 21 471,86 €
- Sámegielat ruoktoveahkki, Veahkki oastinbálvalussan Sámisoster rs 21 471,86 €
- Saamenkielinen terveydenhoitaja 9 600 €
- Sámegielat dearvvašvuođadivššár 9 600 €
- Saamenkielinen lähihoitaja 28 725 €
- Sámegielat lagašdivššár 28 725 €
Inarin kunnan saamenkielisten sosiaali- ja terveyspalvelujen ja päivähoidon turvaamiseen yhteensä 256 314,75 euroa:
Anára gieldda sámegielat sosiála- ja dearvvašvuođabálvalusaid ja beaivedivššu dorvvasteapmái oktiibuot 256 314,75 euro:
- Inarin pohjoissaamenkielisen päiväkotiryhmän toiminnan turvaaminen 28 125 €
- Anára girkosiidda davvisámegielat beaiveruovttujoavkku doaimma dorvvasteapmi 28 125 €
- Ivalon pohjoissaamenkielisen ryhmäperhepäiväkodin toiminnan turvaaminen 16 875 €
- Avvila davvisámegielat joavkobearašbeaiveruovttu doaimma dorvvasteapmi 16 875 €
- Koltansaamenkielinen kotipalvelutyöntekijä Sevettijärven alueelle 29 100 €
- Nuortalašgielat ruovttubálvalusbargi Čeavetjávrri guovllus 29 100 €
- Pohjoissaamenkielinen kotipalvelutyöntekijä Pohjois-Inarin alueella 29 625 €
- Davvisámegielat ruovttubálvalusbargi Davvi-Anára guovllus 29 625 €
- Saamenkielinen lähihoitaja, Männikön palvelukoti, osasto Mustikka 30 600 €
- Sámegielat lagašdivššár, Männikkö bálvalanruoktu, ossodat Sárrit 30 600 €
- Saamenkielinen lähihoitaja, Männikön palvelukoti, osasto Hilla-Puolukka 30 600 €
- Sámegielat lagašdivššár, Männikkö bálvalanruoktu, ossodat Luomi-Jokŋa 30 600 €
- Saamenkielinen lähihoitaja, terveyskeskus 20 400 €
- Sámegielat lagašdivššár, dearvvašvuođaguovddáš 20 400 €
- Koltansaamenkielinen kylätyöntekijä Sevettijärvi-Näätämö alueelle 23 663,25 €
- Nuortalašgielat gilibargi Čeavetjávrri guovllus 23 663,25 €
- Saamenkielinen kylätyöntekijä Pohjois-Inarin alueelle 23 663,25 €
- Sámegielat gilibargi Davvi-Anára guovllus 23 663,25 €
- Saamenkielinen kylätyöntekijä Nellim-Keväjärvi alueelle 23 663,25 €
- Sámegielat gilibargi Njellim-Gevajávri guovllus 23 663,25 €
Sodankylän kunnan saamenkielisten sosiaali- ja terveyspalvelujen turvaamiseen yhteensä 45 092,89 euroa:
Soađegili gieldda sámegielat sosiála- ja dearvvašvuođabálvalusaid dorvvasteapmái oktiibuot 45 092,89 euro:
- Saamenkielinen lähihoitaja vanhustenhuoltoon 33 547,50 €
- Sámegielat lagašdivššár boarrásiidfuolahussii 33 547,50 €
- Saamenkielinen kylätyöntekijä, Vuotso 11 545,39 €
- Sámegielat gilibargi, Vuohčču 11 545,39 €
Utsjoen kunnan saamenkielisten sosiaali- ja terveyspalvelujen ja päivähoidon turvaamiseen yhteensä 210 670,50 euroa:
Ohcejoga gieldda sámegielat sosiála- ja dearvvašvuođabálvalusaid ja beaivedivššu dorvvasteapmái oktiibuot 210 670,50 euro:
- Saamenkielisen päivähoidon turvaaminen Utsjoen kirkonkylässä 46 875 €
- Sámegielat beaivedivššu doarvvasteapmi Ohcejoga girkosiiddas 46 875 €
- Saamenkielinen perhetyö 33 675 €
- Sámegielat bearašbargi 33 675 €
- Auttaja-Aslak – toiminta, Utsjoki 28 180,50 €
- Veahkke-Ásllat – doaibma, Ohcejoga girkosiida 28 180,50 €
- Auttaja-Aslak – toiminta, Karigasniemi 26 625 €
- Veahkke-Ásllat – doaibma, Gáregasnjárga 26 625 €
- Saamenkielinen hoivatyöntekijä 31 650 €
- Sámegielat divššodanbargi 31 650 €
- Saamenkielinen toiminnanohjaaja 19 307,50 €
- Sámegielat doaibmajođiheaddji 19 307,50 €
- Saamenkielinen terveydenhoitaja 24 357,50 €
- Sámegielat dearvvašvuohtadivššár 24 357,50 €
Ima Aikio-Arianiackin ja Miro Mantereen runokonserttikiertue Sajoksessa 21.5.
Ima Aikio- Arianaick ja Miro Mantere johtiba diktakonseartamátkkis Sajosis 21.5.2013
” Aurinko juo kermaa ” kuljettaa kesästä kevääseen on Ima Aikio- Arianaick ja Miro Mantereen runokonserttikiertueen nimi.
Ima Aikio- Arianaick ja Miro Mantere johtiba miessemánus diktakonseartamátkkis Roavvenjárggas Ohcejohkii.
Aikio-Arianaick ja Mantere kiertävät toukokuussa runokonserttikiertueella Rovaniemeltä Utsjoelle.
Ima lohká ođđa ja boares divttaidis sámegillii ja Miro lávlu oasi teavsttain suomagillii.
Ima lausuu uutta ja vanhaa tuotantoaan saameksi ja Miro pukee osan teksteistä suomenkielisiksi lauluiksi luoden samalla äänimaiseman, joka vie matkalle kesästä kevääseen.
Son čuojaha ja duddjo divttaide jietnamáilmmi, mii doalvu geasis giđđii.
Kiertue Sajoksessa tiistaina 21.5.2013 klo 18.
Diktakonsearta Anára Sajosis 21.5. dmu 18.
Ima Aikio-Arianaickin ja Miro Mantereen yhteistyö alkoi kolme vuotta sitten, jolloin Ima etsi lastenlevylleen sovittajaa ja tuottajaa.
Ima Aikio-Arianaick ja Miro Mantere ovttasbargu álggii golmma jagi áigi, go Ima ozai heiveheaddji Ima hutkosat-mánáidskearrui.
Todettuaan ettei halua mitään tavanomaista hän päätti kysyä tehtävään äänitaiteilija / muusikko Manteretta.
Son háliidii veahá ođđalágan šuoŋaid ja jearai jietnadáiddár ja musihkkár Mantere álgit bargui.
Ima hutkosat-levyn jälkeen yhteistyö on jatkunut.
Ovttasbargu lea joatkašuvvan dan maŋŋáge.
Miro sävelsi musiikin Iman dokumenttielokuvaan Suomi-saame-suomi, jonka ensi-ilta oli Inarissa Skábmagovat - filmifestivaaleilla helmikuussa.
Miro dagai musihka Ima dokumeantafilbmii “ Suoma-sáme-suoma ”, mii čájehuvvui vuosttas geardde guovvamánus Skábmagovat-filbmafestiválas Anáris.
YLE esittää elokuvan myöhemmin.
YLE čájeha filmma maŋŋá tv:s.
Kolmas yhteinen projekti on ” Aurinko juo kermaa ” - runomusiikkiteos, josta osa nähdään tulevalla kiertueella.
Ima ja Miro goalmmát oktasaš prošeakta lea “ Beaivváš čuohká gaba ” - diktamusihkkaduodji, mas oasi beassá gullat sudno diktamusihkkaturneas.
Runo on musiikkia
Dikta lea musihkka
” Aurinko juo kermaa ” sai alkunsa vajaa kaksi vuotta sitten, kun Miro pyysi Imaa kirjoittamaan lyhyitä, haikumaisia runoja sävelteoksensa ytimeksi.
” Beaivváš čuohká gaba ” riegádišgođii guovtte jagi áigi, go Miro dáhtui Ima čállit oanehis divttaid musihkkaduojis vuođđun.
Vuodessa syntyi melkein 200 runoa, joista pieni osa valikoitui ” Aurinko juo kermaa ” - teokseen.
Jagis ihte masá 200 divtta, main oasáža Ima čohkkii “ Beaivváš čuohká gaba ” várás.
Runot vievät kesästä kevääseen.
Divttat dolvot geasis giđđii.
Miro luo Iman runojen inspiroimana ja äänimaisemilla lausunnan ja musiikin yhtenäiseksi kokonaisuudeksi.
Jagiáiggiid molsašuvvan gullo sániin ja musihkas.
Hänelle runo on musiikkia ja äänimaisemat vuoropuhelua runojen ja luonnon kanssa. Hän antaa niiden ilmentää itseään vapaasti oman itsensä kautta.
Miro diktá Ima divttaid dolvvodit iežas ja dasto son hukse jietnamáilmmi, mas luondu, musihkka ja divttat šaddet oktan ollisvuohtan.
Soitinten ja Miron nauhoittamien luontoäänien lisäksi mukana on ite-soittimia, foundsound ja analoginen ääniteknologia.
Dábálaš čuojanasaid ja Miro bádden luonddujienaid lassin fárus leat maid su iežas dahkan ite-čuojanasat, foundsound ja analogalaš jietnateknologiija.
lähteen reunalla
johkaskálžu čuojaha
jokihelmisimpukka
bulljarasat golggiidit
soittaa kuplia virtaan
Diktačálli ja jietnadáiddár
Runoilija ja äänitaiteilija Runoilija Ima Aikio-Arianaick on julkaissut saameksi viisi runokirjaa, joista Suonat-kirja ilmestyy norjaksi tänä keväänä.
Diktačálli Ima Aikio-Arianaick lea almmustuhttán vihtta diktagirjji, main Suonat-girji ilbmá dán giđa dárogillii.
Aikaisemmin se on käännetty myös suomeksi, englanniksi, unkariksi ja saksaksi.
Jo ovdal dat lea jorgaluvvon suoma-, eaŋgalas-, duiskka- ja ungáragillii.
Hän on kirjoittanut kaksi lastenkirjaa ja sanoittanut kaksi levyllistä lastenlauluja.
Son lea čállán maid guokte mánáidgirjji ja sániid Ima ipmašat ja Ima hutkosat - mánáidskearruid lávlagiidda.
Sen lisäksi pulmankijärveläinen Ima tekee elokuvia ja musiikkivideoita.
Dasa lassin buolbmatjávrelaš Ima dahká filmmaid ja musihkkavideoid.
Porvoolaisen äänitaiteilija ja muusikko Miro Mantereen musiikkia on vaikea luokitella mihinkään kategoriaan.
Jietnadáiddár ja musihkkár Miro Mantere musihka lea váttis heivehit mange kategorijai.
Perinteisten soittimien lisäksi hän tekee musiikkia vaikka kakkuvuoalla ja vessanharjalla.
Dábálaš čuojanasaid lassin son čuojaha vaikko gáhkkolihtiin dahje hivssetgusttain.
Hän luo livenä ääniä, joita äänittää saman tien ja toistaa ne kerroksittain, mistä tulee musiikkiesitys.
Son dahká live-jienaid, bádde daid dađistaga ja bidjá gullot daid badjebadjálaid, mas dasto šaddá musihkka.
Hän on tällaisen live-looping menetelmän uranuurtaja Suomessa.
Aiddo son lea buktán diekkár live-looping vuogi Supmii.
Taiteelliseen työhönsä pohjautuvia musiikkityöpajoja hän on vetänyt mm. elinkautisvangeille ja päihdekuntoutujille.
Dáiddalaš doaimmaidasas vuođđuduvvi musihkkabargobájiid son lea doallan ee. fáŋggaide ja gárrenávdnasiin beasadeaddji olbmuide.
Työpajojen kantavana ideana on, että kaikki osaavat soittaa ja tehdä musiikkia.
Su bargobájiid vuođđojurddan lea, ahte buohkat máhttet čuojahit ja dahkat musihka.
Iman ja Miron runokonserttikiertue Saamelaiskulttuurikeskus Sajoksessa tiistaina 21.5.2013.
Lágideaddjit ja oktavuođadieđut:
Saamelaisen vanhustyön kehittämispäivät III 22.5.2013
Sámiid boarrásiidbarggu ovddidanbeaivvit III 22.5.2013
Saamelaiskäräjien hallinnoima SaKaste – Saamelaisten sosiaali- ja terveyspalvelujen kehittämis-rakenne – hanke järjestää kolmannet saamelaisen vanhustyön kehittämispäivät.
Sámedikki hálddašan SaKaste – Sámiid sosiála- ja dearvvavuođabálvalusaid ovddidan-ráhkadus– fidnu lágida goalmmát geardde sámiid boarrásiidbarggu ovddidanbeivviid.
Hankkeessa kehitetään saamenkielistä palvelutarjontaa ja saamen kielen ja kulttuurin huomioivia toiminta-käytäntöjä sekä vahvistetaan henkilöstön osaamista.
Fidnus ovddiduvvojit sámegielat bálvalusfálaldagat ja sámegiela ja kultuvrra vuhtii váldi doaibma-geavadagat sihke nannejuvvo bargoveaga máhttin.
Kehittämispäivien ja vanhustyön kehittäjä-asiantuntijatiimityöskentelyn pohjalta hankkeessa laaditaan Saamelainen vanhustyön työkalupakki, joka sisältää suosituksia ja toimintamalleja saamenkielisen ikääntyneen väestön parissa työskenteleville.
Ovddidanbeivviid ja boarrásiidbarggu ovddideaddji-áššedovdijoavkobarggu vuođul fidnus ráhkaduvvo sámiid boarrásiidbarggu bargoneavvokássa, mii sisttisdoallá ávžžuhusaid ja doaibmamálliid sápmelaš boarrásiidbarggu bargiide.
Saamelaisen vanhustyön kolmansien kehittämispäivien teemana ovat: Ihmisarvoinen vanhuus, Mitä valvontaviranomaiset edellyttävät sosiaalihuollon asumispalveluilta ?
Sámiid boarrásiidbarggu goalmmáŧ ovddidanbeivviid fáddán leat: Olmmošárvosaš boarisvuohta.
Miten saamen kieli ja kulttuuri huomioidaan laitos- ja asumispalveluissa ?
Maid gohcineiseválddit eaktudit sosiálafuolahusa ássanbálvalusain ?.
Asiantuntijapuheenvuorojen pitäjinä mm.. Marja Vaarama (THL.)
Sápmelaš ahkeolbmuid bálvalan- ja lágádusorrun sámiid ruovttuguovllus– Sámegiela ja kultuvrra vuhtii váldin lágádus- ja orrunbálvalusain.
Ijahis idja-tapahtumalle valtiontukea
Ijahis idja-dáhpahusa várás stáhtadoarjja
Ijahis idja-alkuperäiskansojen musiikkitapahtuma pääsi valtiontuen piiriin kun kulttuuri- ja urheiluministeri Paavo Arhinmäki myönsi 10-vuotistaivaltaan juhlivalle festivaalille 10 000 euron kulttuuriavustuksen.
Ijahis idja-eamiálbmogiid musihkkadáhpáhus beasai stáhta doarjaga birei go kultur- ja valástallanministtar Paavo Arhinmäki mieđihii 10-jagašmátkki ávvudeaddji festiválai 10 000 euro kulturdoarjaga.
Ijahis idjan lisäksi tuen piiriin tuli kymmenen muuta uutta tapahtumaa.
Doarjagat mieđihuvvojit veikkausvuoitováriin. Ijahis idja lassin doarjaga birei bohte logi eará ođđa dáhpahusa.
Harkinnanvaraisen valtionavustuksen keskeinen kriteeri on edistää ja pitää yllä monipuolista taide- ja kulttuuritarjontaa, vahvistaa valtakunnallisesti eri taiteenaloja, edistää kansalaisten tasa-arvoista ja yhdenvertaista osallisuutta ja osallistumista kulttuuriin. Avustukset myönnetään veikkausvoittovaroista.
Vihkkehallanvuloš stáhtadoarjaga dehalaš kriteara lea ovddidit ja bajásdoallat máŋggabealat dáidda- ja kulturfálaldaga, nannet váldegottálaččat iešguđetlágan dáiddasurggiid, ovddidit rikkavuložiid dásseárvosaš ja ovttaveardásaš oasálašvuođa ja oassálastima kultuvrii.
Ijahis idja on Inarissa saamelaiskulttuurikeskus Sajoksessa 16 -18.8.2013 järjestettävä alkuperäiskansojen musiikkifestivaali, joka esittelee saamelaismusiikin lisäksi myös muiden alkuperäiskansojen musiikkia ja kulttuuria.
Ijahis idja lágiduvvo Anáris sámekulturguovddáš Sajosis 16 -18.8.2013 ja dat lea eamiálbmogiid musihkkafestivála, mii ovdanbuktá sámelmusihka lassin maiddái eará eamiálbmogiid musihka ja kultuvrra.
Kaksipäiväinen tapahtuma koostuu lasten- ja nuortenpäivästä työpajoineen ja lastenkonsertteineen, musiikkiseminaarista, erilaisista konserteista sekä saamelaismusiikkiin keskittyvistä klubi-illoista.
Guovttebeaivvat dáhpahus šaddá mánáid- ja nuoraidbeaivvis oktan bargobajiiguin ja mánáidkonsearttaiguin, musihkkasemináras, iešguđetlágan konsearttain sihke sámemusihkii vuodju klubba-eahkeđiin.
Vuoden 2013 Ijahis idjan teema on ” Sukupolvet ”, jonka perusajatuksena on tuoda eri sukupolvia edustavat saamelaismusiikin taitajat yhteen sekä toimia eri-ikäisten saamelaisten kulttuurisena kohtaamispaikkana.
Jagi 2013 Ijahis idja temá lea ” Buolvvat ”, man vuođđojurddan lea buktit iešguđege buolvvaid ovddasteaddji sámemusihka čehpiid oktii sihke doibmet iešguđet ahkásaš sápmelaččaid kulttuvrralaš deaivvadanbáikin.
Tapahtuma on ainut saamelaismusiikkifestivaali koko Suomessa ja yksi merkittävimmistä Pohjois-Lapin kesätapahtumista
Dáhpáhus lea áidna sámemusihkkafestivála oba Suomas ja okta mearkkašahtti Davvi-Lappi geassedáhpáhusain.
Saamelaiskäräjien lisäksi tapahtuman järjestelyihin osallistuvat mm.. Anára Sámisearvi ry., Saamelaismuseo Siida, Saamelaisalueen koulutuskeskus, Inarin kunta, YLE Sápmi ja Giellagas-instituutti.
Sámedikki lassin dáhpáhusa ordnedemiidda oassálastet ee. Anára Sámisearvi ro, Sámemusea Siida, Sámi oahpahusguovddáš, Anára gielda, YLE Sápmi ja Giellagas-instituhtta.
Lisätietoja Ijahis idja-tapahtumasta:
Lassidieđuid Ijahis idja-dáhpahusas:
Anu Magga Tämä sähköpostiosoite on suojattu roskapostia vastaan, aseta javascripttuki päälle nähdäksesi osoitteen.
Anu Magga anu. magga (at) samediggi.
p. 050 567 2204
fi t. 050 567 2204
Nils-Aslak Valkeapään juhlakonsertti Sajoksessa marraskuussa
Áillohačča 70-jagi ávvudankonsearta Sajosis skábmamanus
Saamelaiskulttuurikeskus Sajoksessa järjestetään maailman tunnetuimpiin saamelaistaiteilijoihin lukeutuvan Nils-Aslak Valkeapään juhlakonsertti 9.11.2013.
Sámekulturguovddáš Sajosis ordnejuvvo máilmmi beakkánamos dáiddáriidda gulli Nils-Aslak Valkeapää, Áillohačča, ávvudankonsearta 9.11.2013.
Konsertissa muistellaan Valkeapään elämäntyötä ja uraa.
Konsearttas muittašat Áillohačča eallinbarggu ja karriera.
70-vuotisjuhlavuoden kunniaksi järjestettävä konsertti tuo yhteen joukon joikaajia ja muusikoita, joiden kanssa Valkeapää teki elämänsä aikana pitkään yhteistyötä.
Konsearta, mii ordnejuvvo 70-jagášávvudanjagi gudnin, buktá oktii joavkku juoigiid ja musihkkáriid, geaiguin Áillohaš dagai guhká oktasašbarggu eallimis áigge.
Konsertissa kuullaan lisäksi saamelaisjoikaajien uutta sukupolvea.
Konsearttas gullat lassin sámejuoigiid ođđa buolvva.
Konsertti on musiikin ja visuaalisuuden vaikuttava kokonaisuus.
Konsearta lea musihka ja visuálalašvuođa váikkuheaddji ollisvuohta.
Salissa yhteen sulautuvat Nils-Aslak Valkeapään joiut, valokuvat sekä hänen runonsa.
Sáles oktii suddet oktii Nils-Aslak Valkeapää juigosat, čuovgagovat sihke su divttat.
Konsertin taiteellisena johtajana toimii säveltäjä ja muusikko Seppo Paroni Paakkunainen.
Konseartta dáiddalaš jođiheaddjin doaibmá komponista ja musihkkár Seppo Paroni Paakkunainen.
Illan esiintyjinä Áillohaš Doahkki; Paroni Paakkunainen, Esa Kotilainen, Ilpo Saastamoinen, Matti Kontio, Eerik Siikasaari ja Rune Leskinen sekä Inga Juuso, Johan Anders Bær ja Niko Valkeapää.
Eahkeda loaiddasteaddjin Áillohaš Doahkki; Paroni Paakkunainen, Esa Kotilainen, Ilpo Saastamoinen, Matti Kontio, Eerik Siikasaari ja Rune Leskinen sihke Inga Juuso, Johan Anders Bær ja Niko Valkeapää.
Lisäksi yllätysvieraina " Ailun väärtejä ".
Lassin čiegusguossit " Áillohačča verddet ".
Konsertin järjestävät yhteistyössä Maailman musiikin keskus / Etnosoi !
Konseartta ordnejit oktasašbarggus Máilmmi musihka guovddáš / Etnočuodjá !
, Taiteen edistämiskeskus / Lapin aluetoimipiste ja Saamelaiskäräjät / Saamelaismusiikkikeskus.
, Dáidaga ovddidanguovddáš / Lappi guovlodoaibmabáiki ja Sámediggi / Sámemusihkkaguovddáš.
Lisätietoja konsertista:
Lassidieđut konsearttas:
Ijahis idjan 10-vuotisjuhlien pääesiintyjä on Niko Valkeapää
Ijahis idja 10-jagašávvudemiid oaiveloaiddasteaddji lea Niko Valkeapää
Inarin kirkonkylällä järjestettävä Ijahis idja alkuperäiskansojen musiikkitapahtuma viettää kymmenvuotisjuhliaan 16.–18.8.2013.
Ijahis idja eamiálbmogiid musihkkadáhpahus doallá logijagašávvudemiid Anára girkosiiddas 16.–18.8.2013.
Festivaalin pääesiintyjä on tänä vuonna Niko Valkeapää yhtyeineen.
Festivála oaiveloaiddasteaddjin lea dán jage Niko Valkeapää musihkkajoavkkuinnis.
Valkeapää on yksi kansainvälisesti menestyneimmistä saamelaisartisteista ja on äskettäin (2012) julkaissut kaksi uutta albumia, Gusto ja ÄÄ.
Valkeapää lea okta riikkaidgaskasaččat buoremusat menestuvvan sámeartistain ja lea gieskat (2012) almmustahttán guokte ođđa albuma, Gusto ja ÄÄ.
Valkeapään musiikki vangitsee kuulijansa keskittymään kauniisiin melodioihin, tarttuviin kitarariffeihin ja kuuntelemaan nykypäivän ilmioitä käsitteleviä sanoituksia.
Valkeapää musihkka fáŋge guldaleaddjis vuojulduvvat čáppa melodiijaide, dohppejeaddji gitárrariffaide ja guldalit sániid, mat gieđahallet otnáža albmonemiid.
Niko Valkeapää yhtyeineen esiintyy Ijahis idjassa omassa konsertissaan, joka järjestetään Saamelaiskulttuurikeskus Sajoksen auditoriossa perjantaina 16.8. klo 20.
Niko Valkeapää musihkkajoavkkuinnis loaiddasta Ijahis ijas iežas konsearttas, mii lágiduvvo Sámekulturguovddáš Sajosa auditorias bearjadaga 16.8. dmu 20.
Juhlavuottaan Ijahis idja juhlii entistä laajemmalla ohjelmatarjonnalla.
10-jagášávvudanjagi Ijahis idja ávvuda ain viidásut prográmmafáluin.
Sukupolvet-teemaan paneudutaan tapahtuman 10-vuotisjuhlakonsertissa, jonka lisäksi muita saamelaisartistien konsertteja ohjelmassa on useita.
Buolvvat-temái vuodjut Ijahis ija 10-jagašávvudankonsearttas ja eará sámeartistaid konsearttat prográmmas leat máŋggat.
Tapahtuman alkuperäiskansavieraat tulevat tänä vuonna Chukotkasta, Siperiasta.
Dáhpáhusa eamiálbmotguossit bohtet dán jagi Chukotkas, Siperias.
Festivaalilla kuullaan myös perinteistä joikua, livđeä sekä leuddia.
Festiválas gullat maiddái árbevirolaš juigosa, livđe sihke leudda.
Lapsille ja nuorille on järjestetty tapahtumapäivinä omaa ohjelmaa, kuten musiikkityöpajoja ja muuta ohjattua toimintaa.
Mánáide ja nuoraide lea ordnejuvvon dáhpáhusbeivviid áigge iežas prográmma, dego musihkkabargobájit ja eará jođihuvvon doaibma.
Ijahis idjan perinteinen, kaikille avoin musiikkiseminaari järjestetään Saamelaismuseo Siidassa.
Ijahis ija árbevirolaš, buohkaide rabas musihkkaseminára ordnejuvvo Sámemusea Siiddas.
Myös festivaaliklubit värittävät tapahtumaa saamelaiseen nuorisokulttuuriin painottuvalla sisällöllään.
Maiddái festiválaklubbat ivdnejit dáhpáhusa sáme nuoraidkultuvrii deattuheaddji sisdoaluinneaset.
Ijahis idjan tarkka ohjelma julkistetaan kesäkuussa.
Ijahis ija dárkilis prográmma almmustahtto geassemánus.
Ijahis idjan järjestävät yhteistyössä Anára Sámisearvi ry.
Ijahis ija ordnejit oktasašbarggus Anára Sámisearvi rs.
, Saamelaiskäräjät, Saamelaisalueen koulutuskeskus, Saamelaismuseo Siida, Giellagas-instituutti, Inarin kunta, Taiteen edistämiskeskuksen Lapin toimipiste, Yle Sápmi, Hotelli Kultahovi ja Ravintola Galla. www.ijahisidja.fi
, Sámediggi, Sámi oahpahusguovddáš, Sámemusea Siida, Giellagas-instituhtta, Anára gielda, Dáidaga ovddidanguovddáža Lappi doaibmabáiki, Yle Sápmi, Hotealla Kultahovi ja Restauraŋŋa Galla.
Anna Näkkäläjärvi-Länsman
Anu Magga
Stipendi annettiin yhteensä kuudelle saamen kielen kokeen ylioppilastutkinnossa suorittaneelle, 13:lle perusopetuksen päättäneelle ja kolmelle Saamelaisalueen koulutuskeskuksesta valmistuneelle.
Stipeanddat juhkkojuvvojedje oktiibuot guđa ođđa stuđentii, geat leat čađahan sámegiela iskosa stuđeantadutkosis, 13 vuođđooahpahusa čađahan oahppái ja golmma Sámi oahpahusguovddážis válmmaštuvvan oahppái.
Enontekiön erälukio: Juhán-Tuommá Magga (pohjoissaame) ja Kiia Näkkälä (pohjoissaame)
Eanodaga logahat: Juhán-Tuommá Magga (davvisámegiella) ja Kiia Näkkälä (davvisámegiella)
Ivalon lukio: Gabriela Satokangas (pohjoissaame), Matias West (pohjoissaame) ja Sunna Kokkonen (pohjoissaame)
Avvila logahat: Gabriela Satokangas (davvisámegiella), Matias West (davvisámegiella) ja Sunna Kokkonen (davvisámegiella)
Utsjoen saamelaislukio: Tommi Länsman (pohjoissaame)
Ohcejoga sámelogahat: Tommi Länsman (davvisámegiella)
Sevettijärven koulu: Hannele Fofonoff (koltansaame)
Čeavetjávrri skuvla: Hannele Fofonoff (nuortalašgiella)
Vuotson koulu: Sunna Nikodemus (pohjoissaame)
Vuohču skuvla: Sunna Nikodemus (davvisámegiella)
Hetan peruskoulu: Niki Kumpulainen (pohjoissaame), Anni-Sofia Löf (pohjoissaame) ja Fiia Kimmel (pohjoissaame)
Heahtá badjeskuvla: Niki Kumpulainen (davvisámegiella), Anni-Sofia Löf (davvisámegiella) ja Fiia Kimmel (davvisámegiella)
Inarin yläkoulu: Sakke Kaitsalo (pohjoissaame)
Anára badjeskuvla: Sakke Kaitsalo (davvisámegiella)
Karigasniemen koulu: Christer Rasmus (pohjoissaame)
Gáregasnjárgga skuvla: Christer Rasmus (davvisámegiella)
Utsjokisuun koulu: Tuomo Laiti (pohjoissaame)
Ohcejotnjálmmi skuvla: Tuomo Laiti (davvisámegiella)
Ivalon yläaste: Jolanda Magga (pohjoissaame)
Avvila badjeskuvla: Jolanda Magga (davvisámegiella)
Aleksanteri Kenan koulu, Sodankylä: Saku Puotiniemi ja Miikka Ämmälä (pohjoissaame)
Aleksanteri Kena skuvla, Soađegilli: Saku Puotiniemi (davvisámegiella) ja Miikka Ämmälä (davvisámegiella)
Maikkulan koulu, Oulu: Ante Veijola (pohjoissaame)
Maikkula skuvla, Oulu: Ante Veijola (davvisámegiella)
Pohjankartanon koulu, Oulu: Inka Ryhänen (pohjoissaame)
Pohjankartano skuvla, Oulu: Inka Ryhänen (davvisámegiella)
Saamelaisalueen koulutuskeskuksesta valmistuneet:
Sámi oahpahusguovddážis válmmaštuvvan oahppit:
Sunna Valkeapää (pohjoissaame)
Sunna Valkeapää (davvisámegiella)
Ijahis idjan lasten ja nuortenpäivän ilmoittautuminen päättyy 31.5.2013
Ijahis ija mánáid ja nuoraid beaivái almmuheapmi nohká 31.5.2013
Ijahis idja alkuperäiskansojen musiikkitapahtuma alkaa lasten ja nuortenpäivällä perjantaina 16.8.2013.
Ijahis idja eamiálbmogiid musihkkadáhpáhusa rahpá mánáid ja nuoraid beaivve bearjadaga 16.8.2013.
Ilmoittautuminen lasten ja nuortenpäivän työpajoihin päättyy 31.5.2013.
Almmuheapmi nohka 31.5.2013.
Lasten ja nuortenpäivän ohjelmaan kuuluu perinteisesti musiikkityöpajoja sekä Ijahis ija násttážat - konsertti, jossa lapsilla ja nuorilla on mahdollisuus tuoda oma osaamisensa festivaaliareenalle.
Beaivvi prográmmas leat musihkkabargobájit ja Ijahis ija násttážat - konsearta, gos mánáin ja nuorain lea vejolašvuohta čájehit iežas máhttima dáiddašlájas fuolakeahttá festiválaarenas.
Sekää työpajat, että konsertti järjestetään Inarissa, saamelaiskulttuurikeskus Sajoksen tiloissa.
Dáhpáhusat leat ordnejuvvon Anáris, sámekulturguovddáš Sajosis.
Tähän mennessä lasten ja nuortenpäivään on tullut hyvin ilmoittautumisia koko saamealaisalueelta.
Dán rádjai Ijahis idjii mánáid ja nuoraid beaivái leat boahtán bures dieđiheamit birra oppa Sámi guovllus.
Myöhästyneitä ilmoittautumisia ei oteta huomioon.
Maŋálgihtii almmuheamit eai váldo vuhtii.
Saamelainen lastenkulttuurikeskus Mánnu ja Saamelaismusiikkikeskus järjestävät tapahtumaan kuljetuksen saamenluokille sekä saamenlukijoille.
Sámi mánáidkulturguovddáš Mánnu ja Sámemusihkkaguovddáš lágidit sáhtu dáhpáhussii sámeluohkálaččaide ja sámelohkkiide.
Saamelaiset Suomessa
Sámit Suomas
Saamelaiset ovat Euroopan unionin alueen ainoa alkuperäiskansa.
Sápmelaččat leat Eurohpa uniovnna guovllu áidna eamialbmot.
Saamelaisten alkuperäiskansa-asema on vahvistettu Suomen perustuslaissa.
Sápmelaččaid eamiálbmotsajádat lea nannejuvvon Suoma vuođđolágas.
Alkuperäiskansan kriteeristö pohjautuu kansainvälisen työjärjestön, ILO:n, sopimukseen numero 169.
Eamiálbmotkritearat vuođđuduvvet riikkaidviidosaš bargoorganisašuvnna, ILO, soahpamuššii nummir 169.