pere/sami_parallel huggingface dataset:
6.2 Saamelaisten historia toiseen maailmansotaan asti
6.2 Historihkka sámiid birra 2. máilmmesoađi rádjai
Vuonna 1998 valmistuneessa pohjoismaisen saamelaissopimuksen tarvetta ja perustetta
Jagi 1998 raporttas, man namma lea» Behov og grunnlag for en nordisk samekon
käsittelevässä raportissa, joka on asiantuntijatyöryhmän työn perustana olevaa aineistoa, on
vensjon ” (davviriikkalaš sámekonvenšuvnna oažžuma dárbu ja vuođđu), ja mii lea
oma saamelaisten historiaa käsittelevä lukunsa, jonka on kirjoittanut fil.
áššedovdi joavkku barggu vuođđoávnnas, lea sierra historihkkakapihttal maid
kand. Steinar
cand. phil..
Pedersen.
Steinar Pedersen čálii.
Asiantuntijatyöryhmä ei näe tarvetta tarkastella aihetta erikseen historiallisesta
Áššedovdi joavku ii oainne dárbbu dás buktit sierra
näkökulmasta vaan tyytyy toistamaan edellä mainitussa luvussa esitetyn joiltakin osin täydennetyn yhteenvedon tärkeistä vuosiluvuista ja tapahtumista, jotka liittyvät saamelaisten
historjjálaš geahčastagaid, muhto duhtá geardut namahuvvon kapihttala addin visogova, veaháš lasihettiin muhtun vuođđaloguid ja sámi álbmoga ja stáhtaid
ja valtioiden väliseen suhteeseen:
gaskasaš dáhpáhusaid:
Kristillisen ajanlaskun alku Saamelaiset ovat oma etninen ryhmänsä, ja saamelaisen kulttuurin piirteet ovat jäljitettävissä edelliselle vuosituhannelle.
Kr. f Sámit ilbmet sierra čearddalaš joavkun, ja sámi kultursárgosiid lea vejolaš guorrat ruovttoluotta vássán jahkeduháhii.
Saamelaiset asuttavat laajoja osia Keski-Skandinaviaa ja sen pohjoispuolisia, nykyisestä Suomesta Laatokalle ja koko Kuolan niemimaalle ulottuvia alueita, jotka käsittivät yhteensä noin 6–700 000 km.
Sámit ásset viidát dain guovlluin mat ollet Gaska-Skandinavias davás, dáláš Supmii, Ladogai, ja olles Guoládahkii – buohkanassii 6-700 000 km.
He hallitsivat yksin huomattavia osia tästä alueesta.
Stuorra osiin dain guovllus sii leat áidna ássit.
890 Pohjoisnorjalainen talonpoikaispäällikkö Ottar matkustaa Tromssasta pohjoiseen Vienanmeren sisäosiin. Hän kohtaa Jäämeren rannikolla ainoastaan saamelaisia metsästäjiä, kalastajia ja linnunpyytäjiä.
Davvinorgalaš oaivámuš Ottar vuolgá mátkái Romssas davás, Vilgesmeara siskkit guovlluide – miehtá jiekŋameara gátti son deaivvaha duššefal sámi meahcásteddjiid, guolásteddjiid ja loddebivdiid.
Pähkinäsaaren rauha. Ruotsin ja Novgorodin välinen raja.
Nöteborg-ráfi: Ruoŧa ja Novgoroda gaskasaš rádji.
1326/29 Norjan ja Novgorodin välinen kahdenvälinen verotussopimus: kyseiset valtiot verottavat yhdessä Tromssan ja Kuolan niemimaan etelärannikolla sijaitsevan Væleån välisellä alueella asuvia saamelaisia.
1326/29 Bilaterála vearuhansoahpamuš Norgga ja Novgoroda gaskka: Dat guokte stáhta galget goappašagat vearuhit sámiid Romssa ja Væleå gaskkas, mii lea Guoládaga lullegáttis.
1300−1500- luku Saamelaiset joutuvat useilla paikkakunnilla moninkertaisen verotuksen, ryöstelyn ja painostuksen kohteiksi.
1300-logus 1500- lohkui Sámiide deaividit máŋgga sajis máŋggageardánis vearuheamit, rievideamit ja bággemat.
Perämeren sisäosista kotoisin olevat pirkkalaiset (Birkarl) ovat Ruotsin valtiovallan edeltäjiä saamelaisten verottajina.
Bottenviikka siskkit guovlluid birkálaččat leat ruoŧŧilaš stáhtaválddi ovddasmannit sámiid vearuhemiineaset.
Pohjanmaalla poronhoitoa harjoittavat saamelaiset maksavat kirkonkymmenyksiä elinkeinonsa harjoittamisesta.
Österbottenis boazodoallit mákset girkui logádasa iežaset ealáhuslobi dihte.
Laamanni antaa Ruotsissa tuomioita lappalaisten ja ei-lappalaisten välisissä kiistoissa.
Lágamánni dubme sámiid ja ruoŧŧilaččaid gaskasaš riidduid Ruoŧas.
Venäjän suuriruhtinas julistautuu saamelaisten päälliköksi, antaa yksityiskohtaisia toimintaohjeita verovoudeilleen ja tunnustaa saamelaisten omistusoikeuden alueisiinsa.
Ruošša stuorraoaivámuš cealká iežas leat sámiid oaivámuš, attii dárkilis gohččosiid iežas vearrosunddiide, ja dohkkeha sámiid eaiggátvuođa iežaset guovlluide.
Ruotsin kuningas ottaa vastatakseen pirkkalaisten siihen asti suorittamasta saamelaisten verottamisesta aivan Pohjoiselle jäämerelle asti ja tunnustaa saamelaisten omistusoikeuden alueisiinsa.
Ruoŧŧilaš gonagasváldi váldá birkálaččain alccesis válddi vearuhit sámiid gitta Jiekŋameara rádjai, ja dohkkeha sámiid eaiggátvuođa daidda guovlluide.
Stettinin rauha: Tanska-Norja ja Ruotsi sopivat rajojen säilyttämisestä ennallaan.
Stettin-ráfi: Danmárku-Norga ja Ruoŧŧa sohpet ahte rájit bissot.
Poronhoidolle on voinut olla merkitystä sillä, että nyt hyväksyttiin toisen maan alamaisten oikeudet oman maan rajan sisäpuolella.
Boazodollui dat sáhttá leat leamaš deaŧalaš ahte dohkkehedje nuppi riikka riikkavuložiid vuoigatvuođaid iežaset riikkarájiid siskkobealde.
Juhana III vahvistaa Suvantovaaran lappalaiskylän ” ylimuistoisen nautintaoikeuden ” Sonkamuotkassa.
Johan III nanne Suondovara čearu ” urminnes hävd ” (dološáigásaš vuoigatvuođa) Songa-muotkkis.
Täyssinän rauha: Venäjä luovuttaa Jäämeren rannikkoa koskevan Varangin länsipuolisten alueiden verotusoikeuden ja herruuden Ruotsille, joka täten laajentaa toimintaansa Ruijassa.
Teusina-soahpamuš: Ruošša luoitá Ruŧŧii iežas gáibádusaid vearuheapmái ja isitvuhtii jiekŋameara gáttiin oarjjabealde Várjjaga, ja dasto Ruoŧŧilaš doaibma lassána Finnmárkkus.
Kaarle IX:n verollepanoa koskeva kirje, joka koskee lappalaisten metsää, maata, jokia ja vesistöjä.
Karl IX vearuhanreive mii gusto sámiid vuvddiide, eatnamiidda, jogaide ja čázádagaide.
Lapin lappalaiskylille, koska ” kylät ” maksoivat veroa Ruotsin kruunulle.
Karl IX ” suodjalanreive buot vierrásiid vuostái ” muhtun Geama sámesiiddaide dainnago ” siiddat ” mákse vearu ruoŧŧilaš ruvdnui.
Kaarle IX painatti Kuningas Kristofferin maalain, joka oli voimassa yleisenä lakina Ruotsissa vuoteen 1736 asti.
Karl IX prentehii Gonagasa Kristofera riikkalága, mii gustui oppalaš láhkan Ruoŧas gitta jahkái 1736.
Lakikirjan otsikkosivulla oli hänen vuodesta 1604 alkaen käyttämänsä kuninkaan titteli: ” Carl then IX Sweriges / Finnars / Carelers / Lappars i Norlanden / the Kajaners och Esters i Lijf.
Láhkagirjji bajilčálasiiddus lei lohkamassii dat gonagasnamma mii sus lei jagi 1604 rájis: ” Carl then IX Sweriges / Finnars / Carelers / Lappars i Norlanden / the Kajaners och Esters i Lijf.
land Konung ”.
land Konung ” (Kárle logát, Ruoŧa, láttiid, gárjilaččaid, davvilándda sámiid, gajánaid ja estelaččaid gonagas).
1611–12 Ruotsin ja Norjan välillä käytiin Kalmarin sotaa muun muassa Pohjoiskalotin pohjoisimman osan herruudesta.
1611-12 Kalmarsoađis dorrot Ruoŧŧa ja Danmárku vuostálaga, ee. das goappás galgá leat isitvuohta Davvikalohta davimus guovllus.
Knäredin rauha: Ruotsi joutuu luopumaan vaatimuksistaan Jäämeren rannikon suhteen, ja Tanska-Norja saa yksinään lainkäyttövallan Norjan pohjoisimpien osien rannikko- ja vuonoalueisiin.
Knäred-ráfi: Ruoŧŧa luoitá gáibádusaid jiekŋameara rittuide, ja Danmárku-Norga oažžu okto jurisdikšuvnna (mearridanválddi) davimus Norgga mearragáttiid ja vuotnaguovlluid badjel.
Määräysten mukaan silloisen Finnmarkin (Ruijan) sekä Inarin sisäosat ovat Ruotsin lainkäyttövallan mutta myös tanskalais-norjalaisen veronkannon alaisia.
Dáláš Finnmárkku siskkit guovlu, ja Anár, mearriduvvojit leat ruoŧŧilaš jurisdikšuvnna vuolde, muhto doppege galgá leat dánskalaš-norgalaš vearuheapmi.
Varanginvuonon eteläpuolella oleviin Näytämön (Neiden), Paatsjoen ja Petsamon siitoihin ei kajottu. Ne jäivät Venäjän lainkäyttövallan ja lisäksi myös tanskalais-norjalaisen veronkannon alaisiksi.
Siiddat Njeaidán, Báhcaveadji ja Peisen lulábealde Várjjatvuona eai guoskkahala – dat bissot ruoššalaš jurisdikšuvnna vuolde, ja doppege lea dánskalaš-norgalaš vearuheapmi.
Brömsebron rauha: Norja menettää Jämtlandin ja Härjedalenin Ruotsille.
Brömsebro-ráfi: Norga massá Jämtlándda ja Härjedalena Ruŧŧii.
Kaarle XI:n käskykirje rinnastaa ” perintötalollisen ” ja ” lappalaisen ”.
Karl XI bergsprivilegium bidjá dássálagaid ” skattmannen ” ja ” lappen ”.
Västerbottenin lappalaisalueiden verollepano: lappalaiskylät pannaan verolle.
Vearuheapmi Västerbottena sámi guovlluin: siiddat vearuhuvvojit.
1723/1734 Kaivosten plakaatit vuodelta 1723 painetaan saamen kielellä vuonna 1734.
1723/1734 Jagi 1723 ” Bergverksplakaten ” prentejuvvo sámegillii jagi 1734.
Norjan ja Ruotsin (Suomen) välinen raja määritetään.
Norgga ja Ruoŧa (Suoma) gaskasaš rádji mearriduvvo.
Finnmarkin sisäosat siirtyvät Norjan yksipuolisen lainkäyttövallan alaisuuteen.
Siskkit Finnmárku šaddá duššefal norgalaš jurisdikšuvnna vuollái.
Inari jää Ruotsin lainkäyttövallan alaisuuteen mutta on myös verovelvollinen Venäjälle.
Anár bissu ruoŧŧilaš jurisdikšuvnna vuolde, muhto nu ahte vearrogeatnegasvuohta lea Ruššii.
Rajasopimuksen laajan lisäpöytäkirjan − myöhemmältä nimeltään ” Lappekodisillen ” − on määrä varmistaa ” lappalaisen kansakunnan säilyminen ” (” den Lappiske nations Conservation ”).
Viiddis lasáhus rádjesoahpamuššii – mii maŋŋil gohčoduvvo " Lappekodisillen " – galgá sihkkarastit " den Lappiske nations Conservation " (sámi álbmoga seailuma).
Lisäpöytäkirjassa olennaisimpia asioita ovat saamelaisten elinkeinovapaus, Kautokeinon lappalaiskylän mainitseminen, oma saamelainen oikeusjärjestelmä ja saamelaisten puolueettomuus.
Guovdileamos áššit das leat sámiid ealáhusfriddjavuohta riikkarájiid rastá, ahte Guovdageainnu rájit namahuvvojit, sierra sámi riektevuogádat, ja sámiid sorjákeahttáivuohta.
Suomi erotetaan Ruotsista, ja siitä tulee Venäjän tsaarin alainen suuriruhtinaskunta.
Suopma čuldojuvvo Ruoŧas eret ja šaddá Ruošša cára vuollásaš stuorraoaivámušváldin.
Suomen ja Ruotsin välinen raja määritetään (1810). Sillä ei ole merkitystä vuoden 1751 rajalle.
Rádji mearriduvvo Suoma ja Ruoŧa gaskka (1810), mii ii mearkkaš maidege jagi 1751 rádjái.
Inari vapautetaan Venäjälle maksettavasta verosta vuonna 1814.
Anár ii dárbbaš máksit Ruššii vearu 1814.
Saamelaisten vastavuoroinen, Lappekodisillenissä säännelty luonnonvarojen hyödyntäminen jatkuu entiseen tapaan, nyt Suomen ja Norjan välisen rajan yli.
Sámiid guhtet guimmiideaset beallái olli resursageavaheapmi, maid Lappekondisilla regulere, joatká ovddežis, ja dál rastá Suoma-Norgga ráji.
Norja irrotetaan Tanskan yhteydestä, ja Ruotsi vastaa Ruotsin ja Norjan ulkopolitiikasta.
Norga beassá sierra Danmárkkus, ja Ruoŧŧa ovddasta Ruoŧa ja Norgga olgoriikkapolitihka.
Venäjän ja Norjan välinen raja jakaa viimeisen yhteisen saamelaisalueen.
Ruošša ja Norgga gaskasaš rádji juohká sámiid maŋimuš oktasaš guovllu.
Nykyisestä Etelä-Varangista (Sør-Varanger) tulee Norjan aluetta.
Dáláš Mátta-Várjjat šaddá norgalaš guovlun.
Venäläisiksi rekisteröidyt Paatsjoen saamelaiset saavat vuonna 1834 oikeuden jatkaa lohikalastusta Norjan puolella sijaitsevalla merellä.
Ruššii registarastojuvvon Báhcaveaisámit ožžon 1834 vuoigatvuođa joatkit luossabivdduset mearas Norgga bealde.
Suomen ja Venäjän välinen raja määrätään.
Rádji mearriduvvo Suoma ja Ruošša gaskka.
Vaikka Lappekodisilleniä ei kumotakaan muodollisesti, Suomen ja Norjan välinen raja suljetaan poronhoidolta ja Suomen kansalaisilta kielletään kalastuksen ja metsästyksen harjoittaminen Norjassa.
Vaikko Lappekodisilla ii heaittihuvvo formálalaččat, de Norgga ja Suoma gaskasaš rádji giddejuvvo boazodollui, ja Suoma riikkavuoložat gildojuvvojit guolásteames ja meahcásteames Norggas.
Tästä aiheutuu huomattavia haittavaikutuksia Pohjoiskalotin poronhoitojärjestelmille.
Davvikalohta boazodoallovuogádagaide dat lea vahágin mii čuohcá viidát.
Norja (Ruotsi) kieltäytyy vuonna 1859 Suomen tarjouksesta, jonka mukaan Norja saisi ottaa haltuunsa Suomen kaikkein pohjoisimman osan. Tarjous tehtiin rajan sulkemisesta saamelaisille aiheutuvien haittojen vähentämiseksi.
Norga (Ruoŧŧa) vástida jagi 1859 biehttalemiin suopmelaš fálaldahkii diktit Norgii gullat Suoma buot davimus oasi, vai rádjegiddema heađuštusat eai čuoze sámiide nu bahás.
Ruotsin ja Norjan välinen porosaamelaisia koskeva yhteinen saamelaislaki. Se täydentää Lappekodisilleniä, jota ei kuitenkaan kumota.
Boazosámiid gieđahalli ” Felleslappeloven ”, mii lea Ruoŧa ja Norgga gaskka, lasihuvvo Lappekodisillii, mii ii heaittihuvvo.
Suomen ja Ruotsin välinen raja suljetaan poronhoidolta.
Suoma ja Ruoŧa gaskasaš rádji giddejuvvo boazodollui.
Vuonna 1852 tapahtuneen rajan sulkemisen haittavaikutukset lisääntyvät.
Jagi 1852 rádjegiddema dahkan vahágat bahánit.
Norjan ja Ruotsin välinen unioni puretaan.
Norgga ja Ruoŧa uniovdna loahppá.
Norja pyrkii pääsemään eroon Ruotsin saamelaisten harjoittamasta porojen laiduntamisesta.
Norga beasadaddá Ruoŧa sámiin guđet guođohit bohccuideaset Norggas.
Kodisillenistä kiistellään, mutta periaatteessa ollaan yksimielisiä siitä, ettei sitä voi irtisanoa.
Riidu kodisilla geažil, muhto vuođđojurdagiid mielde ovttamielalašvuohta das, ahte dan lea veadjemeahttun cealkit heaittihupmái.
Seuraavina vuosina laiduntamisasiasta käydään katkeraa köydenvetoa Norjan ja Ruotsin välillä.
Čuovvovaš jagiid, bahča vuostálas viggamušat Norgga ja Ruoŧa gaskka.
1917 Suomi itsenäistyy.
Suopma šaddá friddja riikan.
Yksimielisyys ensimmäisestä poronhoitosopimuksesta.
Vuosttamuš boazoguohtunkonvenšuvdna sohppojuvvo.
Ruotsin porosaamelaisten laidunalueita Norjassa rajoitetaan.
Ruoŧŧilaš boazosámiid guohtunguovllut gáržžiduvvojit Norggas.
Tämä johtaa Ruotsissa pohjoisesta etelään suuntautuviin sisäisiin pakkomuuttoihin.
Dat dagaha Ruoŧas siskkáldas bággosirdimiid davvin lulás.
Tarton rauha: Suomi saa osan Norjan ja Venäjän välisen rajan itäpuolella sijaitsevasta Venäjän alueesta ja pääsyn Pohjoiselle Jäämerelle niin kutsutun ” Jäämeren käytävän ” (" Ishavskorridoren ") kautta.
Dorpat-ráfi: Suopma oažžu unna oasáža Ruošša guovllus mii lea NorggaRuošša ráji nuorttabealde, ja beassanvejolašvuođa jiekŋamerrii nugohčoduvvon jiekŋamearraguji (” Ishavskorridoren ") bokte.
Monista itä- eli kolttasaamelaisista tulee nyt Suomen alamaisia.
Ollu nuortalaččat šaddet Suoma riikkavuoložin.
Vuodelta 1834 peräisin olevat oikeudet kumotaan Norjan lunastaessa entiset Venäjän, nyt Suomen itäsaamelaisten lohenkalastusoikeudet Etelä
Jagi 1834 mannosaš vuoigatvuođat šihkkojuvvojit dainna lágiin ahte Norga lotnu eret ovddeš ruoššalaš, dál suopmelaš nuortalaččaid luossabivdinvuoigatvuođaid Mátta-Várjjagis, soahpamušain mii dahkkojuvvo Suoma stáhtain.
Kaikki maaverot – jopa lapinvero – kumotaan Suomessa annettavalla lailla.
1924 Buot eananvearut – velá sámevearruge (” lappeskatten ”) – heaittihuvvojit lágain Suomas.
Aseleposopimuksen solmiminen. ”
Vearjogeavatkeahttáivuohta sohppojuvvo. "
Jäämeren käytävä ” luovutetaan takaisin Neuvostoliitolle.
Ishavskorridoren " sirdojuvvo ruovttoluotta Sovjet-uniovdnii.
Monet itäsaamelaiset päättävät muuttaa Suomeen.
Máŋga nuortalačča válljejit sirdit Supmii.
Neuvostoliiton ja Pohjoismaiden saamelaisten välinen yhteys katkaistaan yli 40 vuoden ajaksi.
Sovjet-uniovnna ja Davviriikkaid sámiid gaskavuođat boatkanit badjel 40 jahkái.
Tärkeimmät tämänjälkeiset tapahtuvat käyvät ilmi seuraavista kohdista.
Deaŧaleamos dáhpáhusat dáid maŋŋil bohtet ovdan dás maŋŋelis.
6.3 Suomen saamelaiset
6.3 Suoma sámit
6.3.1 Johdanto – määritelmä ja lukumäärä
6.3.1 Álgosátni – definišuvdna ja lohku
Suomen saamelaiskäräjät on viimeksi vuonna 2003 toimitettujen saamelaiskäräjävaalien
Suoma Sámediggi lea nu gieskat go jagi 2003 sámediggeválggas čoaggán dieđuid
yhteydessä kerännyt tietoja Suomen saamelaisten lukumäärästä ja kielisyydestä.
Suoma sámiid logus ja giellageavaheamis.
Vaaleissa
Daid dieđud vuođul maid sii muitaledje,
äänioikeutettujen henkilöiden antamien tietojen pohjalta saamelaisia arvioitiin olevan noin
geain lei vuoigatvuohta jienastit válggas, mearriduvvui sámiid lohku leat sullii 8000.
8 000. Saamelaisten kotiseutualueella (Enontekiön, Utsjoen ja Inarin kunnissa sekä Lapin
Sámiid ruovttugilleguovlluin (Enodaga, Ohcejoga ja Anára suohkaniin, ja Lapin
paliskunnaksi nimetyllä Sodankylän kunnan poronhoitoalueella) asui 3 669 saamelaista, joka
paliskunta nammasaš boazoguohtunláhkaguovllus Soađegili suohkanis) ásse 3 669
on noin 46 % saamelaisten kokonaismäärästä.
sámi, guđet leat sullii 46% olles logus.
Saamelaisten kotiseutualueen ulkopuolella asuu
Sámiid ruovttugilleguovlluid olggobealde
noin 4 000 ja ulkomailla 585 saamelaista (yhteensä noin 54 % Kotiseutualueella asuvat
ásset sullii 4000 sámi, ja olgoriikkas 585 (buohkanassii sullii 54%
saamelaiset muodostavat vähemmistön, joka on noin 1/3 kokonaisväestöstä.
Ruovttugilleguovlluin sámit leat unnitlogus, sullii 1/3 olles veahkadagas.
Koko Suomen
Suoma
väestöstä saamelaisten osuus on 0,16 %.
álbmogis sámit leat 0,16%.
Sen määrittely, kuka on Suomen saamelainen, perustuu lakiin saamelaiskäräjistä (974/1995; 3
Suomas definišuvdna sápmelaččas vuolgá lágas sámedikki birra (974/1995; 3
Lähtökohtana on, että henkilö pitää itseään saamelaisena ja että hänellä on kielellinen
Vuolggasadji lea ahte olmmoš ieš atná iežas sápmelažžan ja ahte sus leat giellalaš
yhteys saamelaisiin.
čatnasat sámi álbmogii.
Itseidentifikaation lisäksi edellytetään, että 1) että hän itse tai ainakin
huvvo ahte 1) olmmoš ieš lea oahppan dahje unnimusat nubbi su vánhemiin dahje
yksi hänen vanhemmistaan tai isovanhemmistaan on oppinut saamen kielen ensimmäisenä
muhtun su áhči dahje eatni vánhemiin ohppe sámegiela vuosttamuš giellan, ahte 2)
kielenään, että 2) hän on sellaisen henkilön jälkeläinen, joka on merkitty tunturi-, metsä- tai
son lea eanangirjjiin dahje bággolotnun- dahje veahkadatlohkolisttuin sápmelažžan
kalastajalappalaiseksi maa-, veronkanto- tai henkikirjassa, tai 3) että ainakin yksi hänen
namahuvvon olbmo (fjällapp, skogslapp dahje skogslapp) maŋisboahtti dahje ahte 3)
vanhemmistaan on merkitty tai olisi voitu merkitä äänioikeutetuksi saamelaisvaltuuskunnan
unnimusat nubbi su vánhemiin lea namahuvvon dahje livččii sáhttán namahuvvot
tai saamelaiskäräjien vaaleissa.
dohkálažžan jienastit áirasiid sámedoaimmaide dahje sámediggái.
Saamelaiskäräjien toimintakertomuksessa vuodelta 2004 todetaan, ettei ainoastaan laissa
Sámedikki dieđáhusa mielde (jagi 2004) ii leat vejolaš duššefal lága addin
olevan saamelaismääritelmän perusteella ole mahdollista vahvistaa, keistä henkilöistä
sámedefinišuvnna vuođul mearridit mat olbmuid dat gullet dan jovkui mii lea sámi
saamelaisten alkuperäiskansan ryhmä muodostuu.
álgoálbmot.
Korkein hallinto-oikeus on kuitenkin vuonna 1999 vahvistanut perusteet, joiden mukaan henkilö on merkitty äänioikeutetuksi
Alimus hálddahusduopmostuollu lea dattetge jagi 1999 mearridan daid
saamelaiskäräjävaaleissa.
eavttuid maiguin olbmos lea vuoigatvuohta jienastit sámediggeválggas.
6.3.2 Suomen virallinen saamelaispolitiikka
6.3.2 Almmolaš suopmelaš sámepolitihkka
Suomen perustuslain (731/1999) perusoikeusluvussa myönnetään saamelaisille
Suoma vuođđoláhka (731/1999) mieđiha sámiide álgoálbmoga sajádaga dan
alkuperäiskansan asema.
kapihttalis mii gieđahallá friddjavuođaid ja vuoigatvuođaid.
Perustuslain 17 §:n 3 momentissa säädetään muun muassa, että
Vuođđolága 17 § 3 mom.
” saamelaisilla alkuperäiskansana sekä romaneilla ja muilla ryhmillä on oikeus ylläpitää ja
nanne ee. ahte " Sámiin álgoálbmogin ja romalaččain ja eará joavkkuin lea
kehittää omaa kieltään ja kulttuuriaan.
vuoigatvuohta seailluhit ja ovddidit iežaset kultuvrra.
Saamelaisten oikeudesta käyttää saamen kieltä
Mearrádusat sámiid
viranomaisessa säädetään lailla. ”
vuoigatvuođas geavahit sámegiela eiseválddiid luhtte almmuhuvvojit lága hámis. "
Perustuslain hallintoa ja itsehallintoa koskeviin säädöksiin
Vuođđolága mearrádusain, mat gieđahallet hálddašeami ja iešmearrideami, lea
sisältyy seuraava määräys (121 §:n 4 momentti): ” Itsehallinnosta kuntia suuremmilla
čuovvovaš mearrádus mielde (121 § 4 mom): " Iešmearrideami mii hálddašanguovllu
hallintoalueilla säädetään lailla.
dáfus lea viidát go suohkanat, mearrida láhka.
Saamelaisilla on saamelaisten kotiseutualueella kieltään ja
Sámiin lea iežaset ruovttugilleguovllus
kulttuuriaan koskeva itsehallinto sen mukaan kuin lailla säädetään. ”
giellalaš ja kultuvrralaš autonomiija lága mearrádusa mielde. "
Perustuslain perustelujen mukaan saamelaisten asemasta alkuperäiskansana määrätään
Vuođđolága ákkaid mielde sámiid sajádat álgoálbmogin mearriduvvo
kansainvälisten yleissopimusten antamien oikeuksien nojalla.
riikkaidgaskasaš konvenšuvnnaid mearrádusaid addin vuoigatvuođaiguin.
Käsitteellä kulttuuri tarkoitetaan
Doahpagiin
saamelaisten kulttuurimuotoa, johon lukeutuvat myös saamelaisten perinteiset elinkeinot
kultuvra oaivvilduvvo sámiid kulturvuohki mii fátmmasta maiddái sámiid árbevirolaš
kuten poronhoito, metsästys ja kalastus.
ealáhusaid, nugo boazodoalu, meahcásteami ja guolásteami.
Saamelaiskäräjät katsoi toimintakertomuksessaan
Sámediggi oaivvilda
(vuodelta 2004), että Suomi tunnustaa saamelaisten aseman alkuperäiskansana
dieđáhusastis (jagi 2004) ahte stáhta hálddašanrievttálaš dásis Suopma dohkkeha
valtiosääntöoikeudellisella tasolla mutta kohtelee saamelaisia käytännössä lähinnä
sámiid álgoálbmotsajádaga, muhto almmolašvuohta meannuda sámiiguin ovddimusat
alueellisena kielivähemmistönä.
guovllodásat giellalaš unnitlohkun.
Saamelaisten kulttuuri-itsehallintoon ja saamelaiskysymysten
Gažaldagat sámiid kultuvrralaš autonomiija ja
koordinointiin liittyvät kysymykset ovat vuodesta 1996 lähtien kuuluneet oikeusministeriön
sámeáššiid koordinerema birra leat jagi 1996 rájis gullan justitieministeriija bargo
tehtäviin.
suorgái.
Myös monet muut ministeriöt käsittelevät saamelaiskysymyksiä.
Ollu earáge ministeriijat gieđahallet sámeáššiid.
Maa- ja
Eanan- ja vuovdeministeriija
metsätalousministeriön tehtäviin kuuluvat muun muassa poronhoitoa, kalastusta ja
bargguide gullet ee. boazodoallo-, guolástus- ja meahcástusáššit, ja oahpahus
riistataloutta koskevat kysymykset, kun taas opetusministeriö käsittelee opetukseen ja
ministeriija fas gieđahallá oahpahussii ja kulturdoaimmaide gullevaš áššiid.
yhteensovittamisesta on vuodesta 1960 lähtien vastannut saamelaisvaltuuskunta.
Jagi 1960
Valtuuskunnan puheenjohtajana toimii Lapin läänin maaherra.
áššiid. Lávdegotti ságadoalli lea Lapplándda leana eananhearrá.
Valtuuskuntaan kuuluu lisäksi
Lávdegoddái gullet
kuuden ministeriön edustajat ja kuusi saamelaiskäräjien nimittämää jäsentä.
vel guđa ministeriija áirasat ja guhtta sámedikki válljen áirasa.
6.3.3 Saamelaiskäräjät
6.3.3 Sámediggi
Saamelaiset harjoittavat kotiseutualueen kulttuuri-itsehallintoaan saamelaiskäräjien kautta.
Sámit fuolahit iežaset kultuvrralaš autonomiija ruovttugilleguovlluineaset sámedikki
Saamelaiskäräjillä on 21 jäsentä, jotka valitaan saamelaiskäräjävaaleilla neljäksi vuodeksi
bokte. Sámedikkis leat 21 lahtu guđet válljejuvvojit sámediggeválggas njealje jahkái
kerrallaan.
háválassii.
Saamelaiskäräjien tehtävänä on saamelaiskäräjälain 5 §:n mukaan hoitaa
Sámedikki doaimmaide gullet sámediggelága 5 § mielde dat áššit mat
saamelaisten kieltä ja kulttuuria sekä heidän asemaansa alkuperäiskansana koskevat asiat.
gusket sámiid gillii ja kultuvrii ja sin álgoálbmotsajádahkii.
Saamelaiskäräjälain 6 §:ssä määrätään myös, että saamelaiskäräjien tulee edustaa saamelaisia
Sámediggelága 6 §
tehtäviinsä kuuluvissa asioissa kansallisissa ja kansainvälisissä yhteyksissä.
mearrida maid ahte Sámediggi galgá sámiid ovddastit riikkalaš ja riikkaidgaskasaš
Saamelaiskäräjälain yhtenä keskeisenä määräyksenä on viranomaisille määrätty
Guovdilis mearrádus lea sámediggelágas dat šiehtadallangeatnegasvuohta mii
neuvotteluvelvoite.
lea mearriduvvon eiseválddiide.
Saamelaiskäräjälain 9 § kuuluu seuraavasti:
Sámediggelága 9 § cealká ná:
” 9 § Neuvotteluvelvoite.
" 9 § Šiehtadallangeatnegasvuohta.
Viranomaiset neuvottelevat saamelaiskäräjien kanssa kaikista laajakantoisista ja merkittävistä toimenpiteistä, jotka voivat välittömästi ja erityisellä tavalla vaikuttaa saamelaisten asemaan alkuperäiskansana ja jotka koskevat saamelaisten kotiseutualueella:
Eiseválddit galget šiehtadallat sámedikkiin buot viidátmanni ja deaŧalaš mearrádusain mat njuolga ja erenoamážit čuhcet sámiid álgoálbmotdillái ja mat sámiid ruovttugilleguovlluin gusket 1) servodatplánemii, 2) stáhtá eatnamiid, suodjeguovlluid ja meahcceguovlluid dikšui, geavaheapmái, láigoheapmái ja vuovdimii, 3) ruvkeminerálaid ohcanlohpái ja ruvkeguovllu mihtideapmái, 4) lágaid dahje hálddahusa nuppástusaide mat gusket sámi kultuvrii gullevaš ealáhusaide, 5) oahpahusa ovddideapmái sámegillii dahje sámegielas sosiála ja dearvvašvuođa bálvalusain, ja 6) eará sullasaš áššiide mat váikkuhit sámiid gillii, kultuvrii ja sin álgoálbmotsajádahkii.
Neuvotteluvelvoitteen täyttämiseksi asianomaisen viranomaisen on varattava saamelaiskäräjille tilaisuus tulla kuulluksi ja neuvotella asiasta.
Ollašuhttin dihte šiehtadallangeatnegasvuođa áššedoaimmaheaddji eiseválddit galget válmmaštit sámediggái vejolašvuođa oažžut áššiid gulaskuddamii ja šiehtadallat áššis dainna.
Tilaisuuden käyttämättä jättäminen ei estä viranomaista jatkamasta asian käsittelyä. ”
Jos Sámediggi ii geavat vejolašvuođa, de dat ii heađuš eiseválddi joatkimis áššegieđahallama. "
Saamelaiskäräjien toimintakertomuksen (vuodelta 2003) mukaan saamelaisten
Sámedikki dieđáhusa mielde (jagi 2003) lea sámiid servodahkii váikkuhan
yhteiskunnallisten vaikutusmahdollisuuksien edistäminen on pysähtynyt, saamelaiskäräjien
vejolašvuođat buorideapmi bissánan, Sámedikki resurssat leat hirbmat unnán ja
resurssit ovat erittäin niukat ja saamelaiskäräjiltä puuttuu perustuslain edellyttämä itsehallinto.
Sámedikkis váilu dat autonomiija maid vuođđoláhka bidjá eaktun.
Toimintakertomuksen mukaan saamelaiskäräjät on jätetty suomalaisen hallintojärjestelmän
Dieđáhusa mielde
ulkopuolelle siten, että sen tahdonilmaisut jäävät ottamatta huomioon hallinnon suunnittelu-
Sámediggi lea suopmelaš hálddahusvuogádaga olggobealde dan dáfus ahte dan
ja valmistelutyössä.
oaivilat eai váldojuvvuo vuhtii hálddahusa plánen- ja válmmaštanbargguin.
6.3.4 Saamelaisten muut yhteiskunnalliset painostuskeinot
6.3.4 Sámiid eará servodatlaš váikkuhangaskaoamit
Lainsäädäntötyössä on otettu huomioon eduskunnan mahdollisuudet saamelaisten
Láhkaaddinbarggus leat geahčadan riikkabeivviid vejolašvuođaid guldalit sámiid.
kuulemiseen. Eduskunnan työjärjestyksen (40/1999) 37 §:ssä määrätään, että lakiehdotusta tai
Riikkabeivviid bargoortnet (40/1999) 37 § mearrida ahte riikkabeaivelávdegoddi mii
muuta ” erityisesti saamelaisia koskevaa ” asiaa käsittelevän eduskunnan valiokunnan on
gieđahallá láhkaárvalusa dahje eará ášši mii " erenoamážit guoská sámiide ", galget
varattava ” saamelaisten edustajille tilaisuus tulla kuulluiksi, ellei erityisistä syistä muuta
addit " sámiid áirasiidda vejolašvuođa buktit ovdan oaiviliiddiset, jos erenoamáš sivat
Kolttalakiin (253/1995) sisältyy määräyksiä lainoista ja muista tukitoimista sekä
Nuortalašláhka (253/1995) siskkilda mearrádusaid loanaid ja eará doarjja
tietyistä kolttasaamelaisille kuuluvista erityisoikeuksista.
ortnegiid birra, ja dihto sierravuoigatvuođaid birra mat gullet nuortalaččaide.
Kolttalain tarkoitus on sen 1 §:n
Nuortalašlága ulbmil lea, nugo cealká dan 1 §, lea ee. "... buoridit nuortalaččaid
mukaan muun muassa ”... edistää kolttaväestön ja - alueen elinolosuhteita ja
eallindilálašvuođaid ja dinestusvejolašvuođaid nuortalaš guovllus, ja seailluhit ja
toimeentulomahdollisuuksia sekä ylläpitää ja edistää kolttakulttuuria. ”
ovddidit nuortalaš kultuvrra ".
Poronhoito on perustuslain 17 §:n 3 momentin, joka vastaa hallitusmuodon aiempaa 14 §:n 3
Boazodoallu lea oassi sámiid kulturlágis vuođđolága § 17.3 dárkečuokkat čilgehusaid
momenttia, perustelujen mukaan osa saamelaisten kulttuurimuotoa. Näitä pykäliä koskevissa
mielde, mat hálddašanhámi dáfus vástidit ovddeš § 14.3 Ráđđehusa proposišuvnnain
hallituksen esityksissä (HE.
(RP.
309/1993 vp. ja HE 1/1998 vp.) viitataan eduskunnan
309/1993 rd ja RP 1/1998 rd), mat leat dáid paragráfaid birra, čujuhuvvo riikka
perustuslakivaliokunnan lausuntoihin.
beivviid vuođđoláhkalávdegotti mearkkašumiide.
Perustuslakivaliokunta katsoi alalla tehtyjen
Vuođđoláhkalávdegoddi oaivvildii,
kansainvälisten yleissopimusten ja saamelaiskulttuuriin kuuluvan poronhoidon merkityksen
vuhtiiválddedettiin riikkaidgaskasaš konvenšuvnnaid áššis ja boazodoalu deaŧalaš
perusteella, että saamelaisille voitiin antaa etuoikeus harjoittaa poronhoitoa saamelaisten
vuođa sámi kultuvrii, ahte vejolaš lea addit sámiide ovdavuoigatvuođa boazodollui
kotiseutualueella. (PeVL 8/1993 vp.).
sámiid ruovttugilleguovlluin (GrUU 8/1993 rd).
Perustuslain 22 §:ssä edellytetään, että julkisen vallan
Vuođđolága 22 § ovdeha ahte
on turvattava perusoikeuksien ja ihmisoikeuksien toteutuminen.
ja olmmošlaš vuoigatvuođat váldojuvvojit vuhtii.
Kun on kyse saamelaisten
Das beroškeahttá mii lea sámiid
tärkeimmästä perinteisestä elinkeinomuodosta − poronhoidosta − Suomen lainsäädäntö pitää
deaŧaleamos árbevirolaš ealáhusvuohki – boazodoalus – suopmelaš láhkaásahus atná
siitä huolimatta lähtökohtanaan, että oikeus poronhoidon harjoittamiseen on yleinen oikeus,
vuođđunis ahte vuoigatvuohta jođihit boazodoalu lea dábálaš vuoigatvuohta, mii gullá
joka kuuluu jokaiselle sellaiselle ETA-valtioiden kansalaiselle, joka asuu pysyvästi
juohke riikkavuložii EES-stáhtain geas lea ruoktu boazodoalloguovllus. Sámiid
poronhoitoalueella. Saamelaisten kotiseutualueella (Enontekiön, Utsjoen ja Inarin kunnissa
ruovttugilleguovlluin (Eanodaga, Anára ja Ohcejoga suohkaniin ja boazodoallo
sekä Lapin paliskunnaksi nimetyllä Sodankylän kunnan poronhoitoalueella) poronhoito on
guovllus Lapin paliskunta Soađegili suohkanis) boazodoallu lea geavadis sámi
käytännössä saamelaisten elinkeino ja kulttuurimuoto.
ealáhus ja kulturvuohki.
Kotiseutualueella toimii 13
Ruovttugilleguovllus leat 13 boazoguohtunsearvvi, main
paliskuntaa, joiden suurin sallittu eloporojen määrä on nykyään (elokuussa 2004) 85 100 eli
ealihahtti bohccuid stuorimus lobálaš lohku odne lea (borgemánus 2004) 85 100
38,5 % koko poronhoitoalueen porojen yhteismäärästä.
dahje 38,5% boazodoalloguovllu dievas boazologus.
Saamelaiset omistavat noin 85 %
Sullii 85 % av dain bohccuin
kotiseutualueen poroista, ja 11:llä alueen 13 paliskunnasta saamelaisilla on ääntenenemmistö.
mat leat ruovttugilleguovllus, eaiggáduššet sámit. Guovllu 13 boazoguohtunsearvvis
6.3.6 Saamelaisten kielelliset oikeudet
6.3.6 Sámiid giellalaš vuoigatvuođat
Uusi saamen kielilaki (1086/2003) tuli voimaan Suomessa 1.1.2004.
Ođđa sámi giellaláhka (1086/2003) bođii fápmui Suomas ođđajagemánu 1. b. 2004.
Samalla kumottiin laki
Seammás heaittihuvvojedje láhka mii lei sámegiela geavaheamis eiseválddiid luhtte.
saamen kielen käyttämisestä viranomaisissa (516/1991).
(516/1991).
Uutta saamen kielilakia valmisteltiin
Ođđa sámi giellaláhka válmmaštedje justitieministeriijas dan árvalusa
oikeusministeriössä saamelaiskäräjien vuonna 2002 laatiman ehdotuksen pohjalta.
vuođul maid Sámediggi ráhkadii jagi 2002.
Ennen kuin
Ovdalgo proprositio geigejuvvui
esitys annettiin eduskunnalle, sen sisällöstä neuvoteltiin saamelaiskäräjien kanssa.
riikkabeivviide, de ledje šiehtadallamat Sámedikkiin propositio sisdoalus.
Saamen kielilain tarkoituksena on osaltaan turvata perustuslaissa säädetty
Sámi giellalága ulbmil lea muhtumassii gáhttet dan vuoigatvuođa maid
saamelaisten oikeus ylläpitää ja kehittää omaa kieltään ja kulttuuriaan ja osaltaan turvata
vuođđoláhka addá sámiide seailluhit ja ovddidit iežaset giela ja kultuvrra ja
saamelaisten oikeus käyttää omaa kieltään, inarinsaamea, pohjoissaamea tai kolttasaamea,
muhtumassii suddjet sámiid vuoigatvuođa geavahit gielaset, anársámegiela,
tuomioistuimissa ja muissa viranomaisissa.
davvisámegiela dahje nuortalašgiela, duopmostuoluin ja eará eiseválddiid luhtte.
Lisäksi julkinen valta velvoitetaan toteuttamaan ja
Dasto biddjojuvvo almmolašvuhtii geatnegasvuohta doarjut ja ovddidit sámiid
edistämään saamelaisten kielellisiä oikeuksia (1 §).
giellalaš vuoigatvuođaid (1 §).
Lakia sovelletaan saamelaisten kotiseutualueen valtiollisten ja kunnallisten viranomaisten lisäksi myös tiettyihin kansalaisten
Lága gustonviidodahkii gullet earret sámiid ruovttugilleguovlluid stáhtalaš ja gielddalaš eiseválddiid, maiddái dihto eiseválddit mat dán
oikeusturvan kannalta keskeisiin viranomaisiin tämän alueen ulkopuolella.
guovllu olggobealde leat guovdilat riikkavuložiid riektedorvui.
Uusina
Lága čađaheami ođđa
viranomaisina, joihin tätä lakia sovelletaan, kielilakiin sisällytettiin kolttien kyläkokoukset,
eiseváldin fievrriduvvojedje Giellaláhkii nuortalaččaid giliráđđečoahkkin, unnitlohko
vähemmistövaltuutettu sekä Paliskuntain yhdistys (2 §).
áššeolmmái (ombudsmann), ja boazoguohtunsearvi (2 §).
Lisäksi lakia sovelletaan tietyissä
Dasto gullet vel gávpe
tapauksissa myös liikelaitoksiin ja valtion tai kunnan omistamiin yhtiöihin (17 §).
gustonviidodahkii (17 §).
” Tavoitteena on, että saamelaisten oikeus oikeudenmukaiseen oikeudenkäyntiin ja hyvään hallintoon taataan kielestä riippumatta sekä että saamelaisten kielelliset oikeudet toteutetaan ilman, että niihin tarvitsee erikseen vedota. ” (1 §:n 3 mom.).
" Ulbmil lea ahte sámiid vuoigatvuohta rievttalaš ja dohkálaš diggedollui ja hálddašeapmái dáhkiduvvo beroškeahttá gielas, ja ahte sámiid giellalaš vuoigatvuođat ollašuvvet almmá dan haga ahte sii gáibidit dan erenoamážit " (1 § 3 mom.).
6.3.7 Saamelaisten oikeudet maahan ja veteen
6.3.7 Sámiid vuoigatvuođat eatnamiidda ja čáziide
Tausta
Duogáš
Suomessa on vuodesta 1952 lähtien tehty valtion toimesta viisi kokonaisselvitystä, jotka ovat
Suomas leat jagi 1952 rájis áŋgiruššan viđain stáhtalaš dievasčielggademiin main leat
sisältäneet lakiehdotuksia saamelaisten oikeuksista maahan ja veteen sekä perinteisiin
árvaluvvon lágat sámiid vuoigatvuođain eatnamiidda ja čáziide ja árbevirolaš
elinkeinoihin.
ealáhusain.
Hallitus ei ole antanut yhtään näistä selvityksistä hallituksen lakiesityksenä
Ii ovttage čielggadeami leat ráđđehus ovddidan riikkabeivviide ráđđehusa
eduskunnalle. (Saamelaisasiain komitean mietintö, KM 1952:12; Saamelaiskomitean
čielggadeapmi (Samekommitténs betänkande), KB 1973:46; Sámi áirrasgotti
mietintö, KM 1973:46; Saamelaisvaltuuskunnan mietintö I, ehdotus saamelaislaiksi ja
čielggadeapmi I (Samedelegationens betänkande I), Árvaluvvon sámeláhka ja dihto
tiettyjen lakien muuttamiseksi, KM 1990:32; selvitysmies Pekka Vihervuoren Kansainvälisen
1990:32; Čielggadeaddji Pekka Vihervuori árvalus ILO álgoálbmotkonvenšuvnna
ehdotus, OM:n yleisen osaston julkaisuja 3/1999; Saamelaiskomitean mietintö, KM 2001:14).
169 vuođul, UM. / dábálaš ossodaga publikašuvnnat, 3/1999; Sámi lávdegotti
Vuonna 1990 Suomen hallitus lähti siitä, että Suomen on mahdollisesti ILO:n
Jagi 1990 Suoma ráđđehus ovdehii ahte Suopma, jos searvá ILO álgoálbmot
alkuperäiskansasopimukseen liittyessään turvattava saamelaisille voimassa olevaa
konvenšuvdnii, galgá dáhkidit sámiide viidát vuoigatvuođaid go otnáš lágat addet
lainsäädäntöä laajemmat oikeudet saamelaisten perinteisesti omistamiin ja asuttamiin maihin
eatnamiidda maid sámit leat árbevirolaččat eaiggáduššan ja main leat ássan, ja dáid
sekä näiden maiden luonnonvarojen käyttöön.
eatnamiid luondduriggodagaide.
Eduskunnan perustuslakivaliokunta on samana
Riikkabeivviid vuođđoláhkalávdegoddi lea seammá
vuonna määrännyt, että kysymys saamelaisten mahdollisesta maanomistusoikeudesta on
jagi dorjon ahte sámiid vejolaš eananeaiggátvuoigatvuođa ášši farggamusat
otettava nopeasti eduskunnan käsiteltäväksi.
váldojuvvo ovdan gieđahallamii riikkabeivviin.
Kun Suomessa valmisteltiin saamelaisten kotiseutualueen kulttuuri-itsehallintoa
Dan oktavuođas go válmmaštedje Suoma láhkaásahusa ruovttugilleguovllu
koskevaa lainsäädäntöä, päätettiin maaoikeuksia koskevat kysymykset jättää lainvalmistelun
sámiid kultuvrralaš autonomiijii, de válljejedje guođđit láhkaválmmašteami olggo
ulkopuolelle, koska mahdollisten lainsäädäntöteitse tapahtuvien ratkaisujen katsottiin
beallái eananvuoigatvuođaid ášši, go lágaid vejolaš čovdosiidda jáhkke vuos dárbbu
edellyttävän vieläkin tarkempia selvityksiä.
čielggadit eambbo.
Sisäasiainministeriö antoi (vuonna 1993) Saamelaisparlamentille tehtäväksi selvittää
Sisriikkaminesteriija attii (1993) Sámeparlamentii bargun čielggadi sámiid
saamelaisten oikeutta maa-alueisiin ja valmistella saamelaislakia.
vuoigatvuođa eatnamiidda ja válmmaštit sámelága.
Oikeusministeriö on
Justitieministeriija lea láhka
lainvalmistelussa yhtäältä käsitellyt luonnosta maankäytön hallintokysymyksiä koskevaksi
eatnangeavaheami hálddašanáššiid dan vuođul ahte sámiin lea nannejuvvon
lainsäädännöksi pitäen lähtökohtanaan saamelaisten vahvistettua oikeutta hyödyntää
vuoigatvuohta geavahit daid eatnamiid maid Vuovdehálddahus (Forststyrelsen)
Metsähallituksen omistuksessa olevia maa-alueita ja toisaalta tutkinut maankäyttöä
hálddaša, ja muhtumassii iskat eatnangeavaheami eaiggátvuoigatvuođa
omistusoikeuden näkökulmasta.
perspektiivvas.
Maaoikeuksia koskevat selvitykset ovat osoittautuneet pitkälliseksi ja monisäikeiseksi
Eananvuoigatvuođaid čielggadeamit leat ilbman áddjilis ja máŋggabealat
prosessiksi.
proseasssan.
Apulaisoikeuskansleri totesi joulukuussa 1998 oikeusministeriölle lähettämässään
Veahkeheaddji justitiekánsler nannii juovlamánus 1998 čállosisttis
kirjelmässä, että maaoikeuskysymyksellä on merkitystä arvioitaessa saamelaisten
justitieministeriijii ahte eananvuoigatvuođaid ášši lea deaŧalaš go sámiid vuođđo
perusoikeuksien laajuutta ja sisältöä sekä Kansainvälisen työjärjestön ILO:n yleissopimuksen
vuoigatvuođaid viidodat ja sisdoallu árvvoštallojuvvo, ja go árvvoštallojuvvojit ILO
n:o 169 ratifioinnin edellytyksiä.
konvenšuvnna 169 ratifiserema eavttut.
Apulaisoikeuskansleri kehotti oikeusministeriötä ryhtymään
Veahkeheaddji justitiekánsler ávžžuhii
välittömiin toimiin saamelaisten mahdollisen maanomistusoikeuden selvittämiseksi.
justitieministeriija ahte dál dahkat mearrádusaid čielggadit sámiid vejolaš eanan
Pekka Vihervuoren tekemä selvitys
Pekka Vihervuori čielggadeapmi
Oikeusministeriö antoi vuonna 1999 hallintoneuvos Pekka Vihervuorelle tehtäväksi
Justitieministeriija bijai jagi 1999 hálddahusrávvejeaddji Pekka Vihervuori
selvitysmiehenä – puuttumatta maanomistusoikeutta koskevaan kysymykseen − laatia ehdotus
čielggadeaddjin – guoskkatkeahttá eananeaiggátvuođa ášši – buktit árvalusa das mo
Kansainvälisen työjärjestön ILO:n yleissopimuksen n:o 169 ratifioinnin esteiden
jávkadit buot mii hehtte ratifiseremis ILO-konvenšuvnna 169. Vihervuori árvalusa
poistamiseksi. Vihervuoren ehdotuksen mukaan saamelaiskäräjien yhteyteen tulisi perustaa
mielde heivešii ovttasráđiid Sámedikkiin vuođđudit eananriektelávdegotti man
maaoikeusneuvosto, jonka tehtävänä olisi yhdessä saamelaiskäräjien kanssa antaa lausuntoja
bargun lea ovttas Sámedikkiin buktit cealkámuša plánain ja prošeavttain mat gusket
kotiseutualueiden maankäyttösuunnitelmista ja - projekteista.
ruovttugilleguovlluid eanangeavaheapmái.
Vihervuori ehdotti myös
Vihervuori eavttuhii maiddái ahte sierra
erityisen maaoikeusrahaston perustamista hallinnoimaan alueella tapahtuvasta taloudellisesta
eananriektefoanda galggašii ásahuvvot, mii kanálisere guovllu ekonomalaš doaimma
toiminnasta, esimerkiksi metsänhakkuusta, saatavien tiettyjen tulojen kanavointia. Tämän
dihto ruhtaboađuid, omd. vuovdedoalus.
lisäksi hän ehdotti maankäyttölainsäädäntöön tiettyjä muutoksia poronhoidon entistä
Dasto son eavttuhii dihto nuppástusaid
paremmaksi turvaamiseksi.
eanangeavahuslágaide vai boazodoallu suodjaluvvošii eambbo.
Vihervuoren selvitys otettiin vastaan sekavin tuntein. Monissa lausunnoissa hänen
Vihervuori čielggadeapmi vuostáiváldojuvvui seahkalas dovdduiguin.
ehdotuksiaan pidettiin monimutkaisina ja vieraina.
Máŋgga cealkámušas atne árvalusaid váttisin ja vierisin.
Saamelaiskäräjät näki Vihervuoren
Sámediggi oinnii dihto
selvityksessä tiettyjä puutteita mutta katsoi, että sen sisältämät ehdotukset ovat tarpeellisia
váilliid Vihervuori čielggadeamis, muhto oaivvildii daid árvalusat leat dárbbašlaččat
Kansainvälisen työjärjestön ILO:n alkuperäiskansasopimuksen ratifioinnista riippumatta.
beroškeahttá ILO álgoálbmotkonvenšuvnna ratifiseremis.
Saamelaistoimikunta 2001
Sámelávdegoddi 2001
Vuonna 2000 oikeusministeriö asetti samanaikaisesti erillisen asiantuntijan (Wirilanderin)
Jagi 2000 bijai justitieministeriija bargui oktanaga muhto sierra áššedovdi
sekä erityisen saamelaistoimikunnan selvittämään maanomistuskysymystä.
(Wirilander) čielggadit eananeaiggátvuođa ášši ja erenoamáš sámelávdegotti.
Noin kolmasosa
Sullii
toimikunnan jäsenistä edusti saamelaisia, ts.
goalmmádas lávdegotti áirasiin ovddastedje sámiid, namalassii Sámediggi ja nuortalaččaid giliráđđečoahkkin.
saamelaiskäräjiä ja kolttien kyläkokousta.
Lávdegotti bargu lei čielggadit ja buktit árvalusa das
Toimikunnan tehtävänä oli laatia selvitys ja tehdä ehdotuksia siitä, miten valtion
mo stáhta hálddašan eatnamiid geavaheapmi sámiid ruovttugilleguovlluin galgá
hallinnoimien maiden käyttö saamelaisten kotiseutualueella voidaan järjestää tavalla, joka
lágiduvvot nu ahte dat muhtumassii suodjala sámiid vuoigatvuođaid álgoálbmogin
yhtäältä turvaa saamelaisen alkuperäiskansan oikeudet ylläpitää ja kehittää kulttuuriaan sekä
seailluhit ja ovddidit iežaset kultuvrra ja árbevirolaš ealáhusaid ja muhtumassii váldá
perinteisiä elinkeinojaan ja toisaalta ottaa huomioon paikalliset elinolosuhteet.
vuhtii báikkálaš eallindilálašvuođaid.
Ehdotuksen
Árvalus galggai maid ollašuhttit unnimus
tuli myös täyttää Kansainvälisen työjärjestön (ILO) alkuperäiskansasopimuksen n:o 169 ratifioinnin esteiden poistamisen vähimmäisehdot.
gáibádusaid, nu ahte jávkaduvvojit dat áššit mat hehttejit ratifiseremis ILO
Toimikunnan tuli myös etenkin tarkastella
Lávdegoddi galggai maid geahčadit man muddui ja makkár
sitä, missä määrin ja minkälaisin mahdollisin muutoksin Pekka Vihervuoren tekemät
vejolaš nuppástusaiguin Pekka Vihervuori eavttuhusaid livčče vejolaš ollašuhttit.
ehdotukset ovat toteutettavissa. Toimikunnan tuli nimenomaisesti ottaa huomioon myös
Nuortalaččaid vuoigatvuođat ja erenoamášvuođat galge váldojuvvot erenoamážit
kolttien oikeudet ja heihin liittyvät erityispiirteet.
vuhtii.
Toimikunta ehdotti joulukuussa 2001 luovuttamassaan mietinnössä, että keskeisten
Lávdegoddi árvalii iežas čielggadeamis juovlamánus 2001 ahte galggašii
maankäyttöratkaisujen päättämistä varten perustettaisiin erityinen saamelaisten
vuođđuduvvot sierra jođihangoddi sámiid ruovttugilleguovllus mii mearrida
kotiseutualueen johtokunta.
prinsihpalaččat deaŧalaš eanangeavahanáššiid.
Johtokunnassa olisivat ehdotuksen mukaan edustettuina sekä
sihke sámiid ovddasteaddjit ja dakkárat mat ovddastit álbmoga muđui, almmá
saamelaiset että muut paikalliset asukkaat ilman takeita saamelaisenemmistöstä.
lohpádusaid haga ahte sámiin galgá leat eanetlohku jođihangottis.
Toimikunta
Lávdegoddi ii lean
ei ollut mietinnössään yksimielinen.
ovttamielalaš iežas čielggadeamis.
Myös mietinnön johdosta annetut lausunnot olivat
Maiddái resmissavástádusatge ledje hirbmadit
äärimmäisen ristiriitaisia.
vuostálagaid.
Toimikunta totesi saamelaiskäräjien jatkavan maan omistusoikeutta koskevaa
Lávdegoddi gávnnahii ahte eananeaiggátvuođa čielggadeapmi lea jođus
selvitystyötä ja ehdotti, että saamelaisten kotiseutualueen omistusoikeuskysymys tulisi
Sámedikkis, ja eavttuhii ahte sámiid ruovttugilleguovllu eananeaiggátvuođa áššit
selvittää perusteellisesti Wirilanderin ehdotuksen mukaisesti.
galggašedje čielggaduvvot dárkilit Wirilandera árvalusa mielde.
Neuvotteluja käytiin sekä saamelaiskäräjien kanssa että hallituksen piirissä.
Šiehtadallojuvvui sihke Sámedikkiin ja ráđđehusa siskkobealde.
Lainvalmistelu jatkui oikeusministeriössä.
Láhkaválmmašteapmi jotkkii justutieministeriijas.
Oikeusministeriön lakiehdotus vuodelta 2002
Justitieministeriija láhkaárvalus jagi 2002
Vuonna 2002 tehdyn lakiehdotuksen mukaan saamelaisten kotiseutualueelle tuli perustaa
Jagi 2002 láhkaárvalusa mielde galge ruovttugilleguovllus nammadit sierra áirrasgotti
erityinen neuvottelukunta, jonka tehtävänä olisi antaa lausuntoja alueen maankäyttöön
man bargun šaddá buktit cealkámuša deaŧaleamos prinsihpalaš áššiin mat gusket
liittyvistä keskeisimmistä kysymyksistä.
guovllu eanangeavaheapmái.
Neuvottelukunnassa olisivat edustettuina sekä
Áirrasgotti lahtut galge ovddastit sihke Sámedikki ja
saamelaiskäräjät että muu paikallinen väestö.
báikkálaš álbmoga muđuid.
Ehdotuksen mukaan Metsähallitus voisi poiketa neuvottelukunnan antamasta
Árvalusa mielde vuovdestivra sáhttá duššefal sierra ákkaid vuođul spiehkastit
lausunnosta vain erityisistä syistä.
áirrasgotti cealkámušas.
Neuvottelukunnan varsinaisen merkityksen voitiin ajatella
Áirrasgotti aiddonas mearkkašupmi livččii sáhttán prinsihpa
piilevän siinä, että se olisi keskeisissä maankäyttökysymyksissä helpottanut ja tehostanut
laččat deaŧalaš áššiin šaddat dat, ahte lea álkit buoret vugiin go otnáš dilis heivehit
luonnonvarojen hoidon, käytön ja suojelun koordinointia nykytilanteeseen verrattuna sekä
oktii luondduriggodagaid divššu, geavaheami ja gáhttema dainna lágiin mainna lea vejolaš sihkkarastit sámi kultuvrra eavttuid ja luondduealáhusaid ja seammás atnit
turvannut saamelaiskulttuurin ja luontaisten elinkeinojen edellytykset ottaen samalla
deastta báikkálaš diliin ja daid ovdánandárbbuin.
paikalliset olosuhteet ja niiden kehittämistarpeet huomioon.
Justitieministeriija oaivila mielde livččii vejolaš láhkaárvalusa sámiid
Oikeusministeriön käsityksen mukaan saamelaisten myötämääräämisoikeutta ja
meahccegeavahanáššiid mieldemearridanvuoigatvuođa ja váikkuhanvejolašvuođaid
vaikuttamismahdollisuuksia maankäyttökysymyksissä voitiin pitää riittävinä alueen historian,
atnit doallevažžan dan doagáža dihte maid dahket guovllu historjá, meahcce
maankäytön, väestörakenteen sekä maa-alueiden pitkäaikaisen valtiollisen omistuksen valossa
geavaheapmi, álbmotstruktuvra, ja eatnamiid guhkesáigásaš stáhtalaš eaiggáduššan
niin käytännössä kuin lainsäädännössäkin.
sihke geavadis ja lágaiguin.
Ratkaisu ei vaikuttaisi kunnalliseen itsehallintoon
Čoavddus ii váikkuhivčče suohkanlaš iešmearrideapmái
eikä myöskään loukkaisi yksityisten oikeudenomistajien oikeuksia.
iige vel rihkkoše priváhta vuoigatvuođaid doalliid vuoigatvuođaid.
Ratkaisu ei myöskään
Soahpamuš ii
lisäisi osaltaan alueen ristiriitoja.
livčče lasihan guovllus riidduid.
Muun väestön myötämääräämisoikeuden turvaamista
Oaivil lei dat ahte lea sivva suodjalit álbmoga eará
pidettiin perusteltuna ottaen huomioon, että Suomessa elävät saamelaiset ovat vuosisatojen kuluessa harjoittaneet elinkeinojaan rinnan suomalaisten kanssa, vaikka lappalaiselinkeinot
jođihan iežaset ealáhusaid buohtalagaid suopmelaččaiguin vaikko sámi ealáhusat
olivatkin lain mukaan alun perin ainoastaan saamelaisia.
álgoálggos ledje duššefal sámiid ealáhusat lága mielde.
Oikeusministeriön ehdotus lähetettiin laajalle lausuntokierrokselle.
Justitieministeriija árvalus sáddejuvvo mohkkás remissavurrui.
Lausunnoissa
Cealkámušain
esitettiin ristiriitaisia käsityksiä siitä, miten kysymys maan omistusoikeudesta vaikuttaisi
bohte ovdan vuostálas oaivilat das, makkár váikkuhusaid eatnamiid eaiggáduššan
maankäytön hallinnon järjestämiseen lainsäädäntöteitse. Lakiehdotusta ei voitu antaa
vuoigatvuođa áššis leat dasa, go lágaiguin ásahuvvo eanangeavahanhálddašeami.
eduskunnalle tämän takia eikä varsinkaan siksi, että myös saamelaiskäräjät vastusti
Láhkaárvalusa ii lean danne vejolaš ovddidit riikkabeivviide erenoamážit go
lakiehdotusta.
Sámediggige vuostálasttii láhkaárvalusa.
Kysymys maan ja veden omistusoikeudesta saamelaisten kotiseutualueella on
Sámi ruovttugilleguovlluid eatnamiid ja čáziid eaiggáduššanvuoigatvuođaid
osoittautunut siinä määrin monimutkaiseksi, että siitä on katsottu aiheelliseksi tehdä erityinen
ášši lea ilbman nu váttisin, ahte oaivila mielde lea sivva dan ášši čielggadit sierra.
selvitys. Oikeusministeriö ja ulkoministeriö eivät katso lainopillisesta näkökulmasta
Juridihkalaš geahčadansajis, nugo justitieministeriija ja olgoriikkaministeriija
tarkoituksenmukaiseksi pyrkiä ratkaisemaan kysymystä saamelaisten oikeudesta maahan
oaivvilda, ii galggaše leat áššái ávkkálaš geahččalit duopmostuoluin čoavdit sámiid
tuomioistuinkäsittelyn avulla.
eananvuoigatvuođaid ášši.
Oikeusministeriön käsityksen mukaan arkistolähteisiin
Justitieministeriija oaivila mielde sáhtášii historjjálaš
perustuva historiallinen tutkimus tarjoaisi sellaista vaihtoehtoa vakaamman pohjan
iskkadeapmi arkiivagálduid vuođul buktit nannoset vuođu politihkalaš mearrádusaid
poliittiselle päätöksenteolle.
dahkamii.
Juhani Wirilanderin selvitys
Juhani Wirilandera čielggadeapmi
Saamelaisselvityksen tekemisen alkuvaiheessa vuonna 2000 oikeusministeriö pyysi
2000 justitieráđi Juhani Wirilandera áššedovdin buktit rievttálaš árvvoštallama dan
oikeusneuvos Juhani Wirilanderia asiantuntijana laatimaan oikeudellisen arvion tähänastisten
rádjai dahkkojuvvon čielggademiid váikkuhusain eananopmodatrievttálaš dilálaš
selvitysten kiinteistöoikeudellisesta merkityksestä saamelaisten kotiseutualueen
vuođaide sámiid ruovttugilleguovlluin. Wirilander geigii iežas čielggadeami
Wirilander luovutti selvityksensä oikeusministeriölle elokuussa 2001.
justitieministeriija borgemánus jagi 2001. Čielggadeamis maid Wirilander ieš