pere/sami_parallel huggingface dataset:
Pohjoismaiden asenteesta saamelaisia kohtaan ja journalismia saamenmaalla Osallistuin viime viikon lopulla Alattiossa pohjoismaiseen saamelaisseminaariin, jonka oli järjestänyt Pohjoismaiden neuvosto.
Davviriikkaid doaludumis sápmelaččaid hárrái ja journalisma Sámi eatnamis Oassálasten mannan vahku loahpas Álaheajus davviriikkalaš sámi seminárii, man lei ordnen Davviriikkaid ráđđi.
Seminaarissa ei ollut osallistujia Suomen puolelta minua ja varapuheenjohtaja Heikki Palttoa lukuun ottamatta.
Semináras eai lean oassálastit Suoma bealde earret mu ja II várreságadoalli Hánno Heaikka.
Seminaarista ei ollut tietoa Suomen puolella, mikä on varmasti vaikuttanut kiinnostukseen.
Semináras ii lean diehtu Suoma bealde, ja dat lea diehttelas váikkuhan beroštumi váilumii.
Minulle oli annettu aiheeksi puhua ILO 169-sopimuksesta.
Munnje lei addon fáddán hupmat ILO 169-soahpamušas.
Puheeni löytyy kokonaisuudessaan pohjoissaameksi saamelaiskäräjien kotisivuilta.
Mu sáhkavuorru gávdno ollislažžan davvisámegillii sámedikki ruovttusiidduin.
Myös Ruotsin ja Norjan saamelaiskäräjien puheenjohtajat osallistuivat seminaariin.
Maiddái Ruoŧa ja Norgga sámedikkiid jođiheaddjit oassálasttiiga seminárii.
Seminaarissa puhuttiin erityisesti saamelaisten osallistumisesta Pohjoismaiden Neuvoston toimintaan.
Semináras lei earenoamážit sáhka sápmelaččaid oassálastimis Davviriikkaid Ráđi doibmii.
Saamelaiset ovat hakeneet Pohjoismaiden neuvoston täysjäsenyyttä viisi kertaa, mutta tuloksetta.
Sápmelaččat lea ohcan Davviriikkaid ráđi dievas miellahttuvuođa viđa háve, muhto váile bohtosa.
En voi olla kommentoimatta hieman journalismia Norjassa ja Suomessa.
In sáhte orrut kommenterekeahttá veaháš journalismmas Norggas ja Suomas.
Tämä on kuuma peruna.
Dát lea báhkka ja hearkkes ášši.
Yleensä kun toimittajia arvostelee, se koetaan, varsinkin minun asemassani, puuttumisena journalistiseen vapauteen ja katkerana vuodatuksena.
Dábálaččat go doaimmaheddjiid árvvoštallá, de dat muosáhuvvo, earenoamážit mu sajádagas, seahkaneapmin jornalisttalaš friddjavuhtii ja bahča sátnedulvin.
Siitäkin huolimatta, haluan osallistua keskusteluun.
Dasnai fuolakeahttá, háliidan oassálastit ságastallamii.
Politiikka on yhteisten asioiden hoitamista ja myös medialla on suuri vastuu tämän uutisoimisessa.
Politihkka lea oktasaš áššiid fuolaheapmi ja maiddái medias lea stuora ovddasvástádus dán oidnosii buktimis ođđasiid hámis.
Median kehittymistä ja uutisoinnin yhteiskunnallista merkitystä ja roolia ei voida arvioida vain journalismin sisällä.
Media gárganeami ja ođasdahkama servodatlaš mearkkašumi ja rolla ii sáhte árvvoštallojuvvot dušše journalismma siste.
Journalistit tekevät uutisia yhteiskunnasta yhteiskunnan jäsenille.
Journalisttat dahket ođđasiid servodagas servodaga osolaččaide.
Uutiset luovat yhteiskunnallista keskustelua.
Ođđasat duddjojit servodatlaš ságastallama.
Valitsemallaan lähestymistavalla ja keskusteluilmapiirillä toimittajat vaikuttavat ihmisten asenteisiin, mielipiteeseen, mielialaan, kielenkäyttöön ja myös vaaleihin.
Iežaset válljen lahkonanvugiin ja ságastallanvuoiŋŋain doaimmaheaddjit váikkuhit olbmuid jurddahanvugiide, oaiviliidda, millii, giellageavahussii ja maiddái válggaide.
Näin eduskuntavaalien alla journalismin rooli yhteiskunnassa on ajankohtainen aihe.
Ná riikkabeaiveválggaid lahkonettiin journalismma rolla servodagas lea áigeguovdilis fáddá.
Yhteispohjoismaisella saamen uutistuotannolla on ollut tavoite luoda aitoa yhteispohjoismaista uutistuotantoa saamelaisista.
Davviriikkalaš sámi ođasbuvttadeamis lea leamaš ulbmil ráhkadit eakti oktasaš davviriikkalaš ođasbuvttadusa sápmelaččain.
Olen sinisilmäisesti kenties ajatellut, että yhtenä uutistuotannon teemana on ollut tuottaa uutisia saamelaisista yhtenä kansana ilman, että valtionrajat estävät tätä yhtenäisyyttä.
Lean soaitán alitčalmmagit jurddahit, ahte oktan ođasbuvttadusa fáddán lea leamaš buvttadit ođđasiid sápmelaččain oktan álbmogin almmá dan haga, ahte riikkarájit biđgejit dán oktilašvuođa.
Olen seurannut erityisesti Norjan NRK:n Sápmin uutistuotantoa sekä kuluttajana että haastateltavana.
Lean čuvvon earenoamážit Norgga NRK Sámi ođasbuvttadusa sihke geavaheaddjin ja jearahallanvuložin.
Suomen saamelaiskäräjiä ja minua on haastateltu NRK Sápmiin lähinnä silloin, kun Suomen saamelaiskäräjiä on haluttu kritisoida, tai jos joku keskustelunaihe on ajankohtainen Norjassa.
Suoma sámediggi ja mun lean jearahallon NRK Sápmái lagamusat dalle, go Suoma sámediggi lea háliiduvvon árvvoštallojuvvot, dehe jos juoga ságastallanfáddá lea áigeguovdil Norggas.
Uutisissa on haluttu monesti painottaa saamelaisia riitelevänä kansana.
Ođđasiin lea háliiduvvon máŋgii deattuhuvvot, ahte sápmelaččat lea riidos álbmot.
Joskus NRK:n uutisissa onkin ollut todella hassuja ja virheellisiä uutisia Suomesta, kun toimittajat ovat tehneet uutisia tietämättä Suomen lainsäädännöstä ja välittämättä selvittää asioiden faktoja.
Muhtimin NRK:a ođđasiin leatnai leamaš duođaid ártegis ja boasttoođđasat Suomas, go doaimmaheaddjit leat ráhkadan ođđasiid dieđekeahttá Suoma lágain ja beroškeahttá čielggadit áššiid fáktadieđuid.
Viime vuonna uutisointiin, että Näkkälän paliskunta olisi jaettu.
Diibmá ráhkaduvvui ođas, ahte Näkkela bálges lea juhkkojuvvon.
Virhe toki korjattiin seuraavana päivänä, mutta faktat olisi ollut uskomattoman helppo tarkista ennen uutisten lähettämistä.
Meattáhus gal divvojuvvui maŋit beaivve, muhto fáktadieđuidhan livččii hui álki dárkkistit ovdal ođđasiid sáddema.
Virheiden kertautuminen ja niiden korjaaminen seuraavana päivänä antaa epäluotettavan kuvan tiedotusvälineestä ja sen syventymisestä tehtäväänsä.
Meaddin ja dan divvun maŋit beaivve addá eahpeluohtehahtti gova diehtojuohkingaskaoamis ja dan vuojulduvvama bargosis.
Suomessa yhteispohjoismaisten saamelaisuutisten katselijamäärät ovat laskussa.
Suomas oktasaš davviriikkalaš sámi ođđasiid geahččimearit leat njiedjame.
Suomen saamelaiset ja suomalaiset katsovat YLE Ođđasat-lähetystä kymmenkertaisesti pohjoismaisiin Ođđasat lähetykseen verrattuna.
Suoma sápmelaččat ja suopmelaččat gehččet YLE Ođđasat-sáddaga logigeardásaččat davviriikkalaš Ođđasaš-sáddaga ektui.
Vaikka yhteispohjoismaisella saamelaislähetyksellä on parempi katsoja-aika, sen uutiset eivät saavuta laajaa katsojakuntaa.
Vaikko oktasaš davviriikkalaš sámi ođassáddagis lea buoret geahččanáigi, de dan ođđasat eai olat viiddes meari gehččiid.
Uutiset lähetään Norjasta ja NRK Sápmi viime kädessä päättää lähetettävästä sisällöstä ja niiden painotuksista.
Ođđasat sáddejuvvojit Norggas ja NRK Sápmi loahpa loahpas mearrida sáddaga sisdoalus ja daid deattuhusain.
En ole missään havainnut keskustelua siitä, mistä yhteispohjoismaisen saamelaisuutislähetyksen pienentyneet katsojaluvut kertovat.
In leat mange muttos fuomášan ságastallama das, mas oktasaš davviriikkalaš sámi ođassáddagiid unnon gehččiidmearit muitalit.
Eikö kehityksestä tulisi olla huolissaan ?
Iigo gárganeamis galggale leat fuolas ?
Olisiko aika kehittää yhteispohjoismaista saamelaista uutistuotantoa aidosti yhteispohjoismaiseksi ja kuulla myös Suomen puolen uutisten seuraajia – ei vain Norjan yleisradion ohjelmaneuvostoa ?
Livččiigo áigi gárgehit oktasaš davviriikkalaš sámi ođasbuvttadusa eakti vuogi mielde davviriikkalaččat oktasažžan ja gullat maid Suoma beale ođđasiid čuovvuid – ii dušše Norgga riikkaradio prográmmaráđi ?
Tarvitsevatko saamelaiset jatkuvasti tietoa Norjan, Ruotsin tai Suomen eri käräjäoikeuksien antamista tuomioista huume-, henki-, seksuaali- ja muista rikoksista ?
Dárbbahitgo sápmelaččat geažos áigge dieđu Norgga, Ruoŧa dehe Suoma diggerivttiid addin duomuin narkotihkka-, olmmošgoddin-, seksuála- ja eará rihkkosiin ?
Onko se yhteispohjoismaisesti tärkeä asia saamelaisille kansana ?
Leago dat davviriikkalaččat mávssolaš ášši sápmelaččaide álbmogin ?
Täytyykö uutisissa aina riidellä ?
Dárbbahago ođđasiin álohii riidalit ?
Yle Sápmi on joutunut vaikeaan tilanteeseen toimitilojen sisäilmaongelmien johdosta ja on joutunut supistamaan uutistuotantoa menneellä ja kuluvalla viikolla, mistä Yle Sápmi myös tiedotti.
Yle Sápmi lea šaddan váttes dillái doaibmasajiid sisáibmobuncaraggáid geažil ja lea šaddan unnidit ođasbuvttadusa mannan ja dán vahku, mas Yle Sápmi maid dieđihii.
TV-uutiset ja nettiuutiset on lähetetty entiseen tapaan.
TV-ođđasat ja neahttaođđasat lea sáddejuvvon ovdalaš vuogi mielde.
Yle Sápmin radio-ohjelmien seuraajana tämä on toki valitettavaa, mutta ymmärrettävää.
Yle Sápmi rádioprográmmaid guldaleaddjin, lohkkin ja geahččin dát lea gal šállošahtti, muhto ipmirdahtti.
Työntekijöiden terveys on Suomen lainsäädännönkin mukaan tärkein asia ja toivon, että Yleisradio hoitaa Yle Sápmille turvalliset toimitilat pikaisesti.
Bargiid dearvvašvuohta lea Suoma lágaidnai mielde deháleamos ášši ja sávan Riikkarádio Yle dikšu Yle Sápmái oadjebas doaibasajiid jođáneamos lági mielde.
NRK Sápmi uutisoi perjantaina Yle Sápmin toimitilojen sisäilmaongelmasta kritisoiden uutistoiminnan ja lähetysaikojen pienentymistä, olematta kuitenkaan huolissaan työntekijöiden terveydestä.
NRK Sápmi ráhkadii bearjadaga ođđasa Yle Sápmi doaibmasaji sisáibmobuncaraggás nu ahte árvvoštalai ođasdoaimma ja sáddenáiggi unnuma, muhto ii lean goitge fuolas bargiid dearvvašvuođas.
Tilanne oli erikoinen siksi, että uutinen loi kuvauksellaan, leikkauksellaan ja sekoittamalla NRK Sápmin ohjelmaneuvoston Suomen tilanteeseen luoden selkeän vastakkainasettelun Yle Sápmin ja NRK Sápmin välille.
Dilli lei earenoamáš dan dihte, ahte ođasášši duddjui govvemiin, čuohppamiin ja seaguhemiin NRK Sámi prográmmaráđi Suoma dillái nu ahte ráhkadii čielga vuostálagaid bidjama Yle Sámi ja NRK Sámi gaskii.
Kertooko tämä siitä, että NRK Sápmi on irtautumassa yhteispohjoismaisesta yhteistyöstä ja onko nyt alkanut lähtölaskenta yhteispohjoismaisten saamelaisuutisten päättymiselle ?
Muitalago dát das, ahte NRK Sápmi lea cealkime iežas eret davviriikkalaš ovttasbarggus ja leago dát álgolávki oktasaš davviriikkalaš sámi ođđasiid nohkamii ?
En malta kommentoimatta samalla myös Lapin äänenkannattajaa Lapin Kansaa, kun kerran aloitinkin journalistisen pohdiskelun.
In máša leat kommenterekeahttá seammas maid Sámi (Lappi) eanangotti jietnaguotteheaddji Lapin Kansa, go gearddi juo álggahin journalisttalaš guorahallamuša.
Lapin Kansa on lappilaisten äänenkannattaja oman ilmoituksensa mukaan.
Lapin Kansa lea lappilaččaid jietnaguotteheaddji iežas ilmmuhusa mielde.
Se tuottaa valtion rahoituksella saamenkielisiä uutisia nettiin ja sanomalehteen.
Dat buvttada stáhta ruhtademiin sámegiel ođđasiid nehttii ja aviisii.
Saamenkielinen uutistoimitus ja suomenkielinen uutistoimitus ovat kuin kaksi eri lehteä aluksi lähestymistavoiltaan ja myös saamelaiskulttuurin ja lainsäädännön asiantuntemukseltaan.
Sámegielalaš ođasdoaimmahus ja suomagielalaš ođasdoaimmahus leaba dego guokte sierra aviissa vuohččan juo lahkonanvuogi dáfus ja maiddái sámi kultuvrra ja láhkaásaheami áššedovdamuša dáfus.
Lehden virallinen linja ei ole muuttunut tällaisen ” kielipesun ” johdosta.
Aviissa virggálaš linnjá ii leat rievdan dakkár “ giellabassama ” geažil.
Taustalla vallitsevat edelleen samat arvot, jotka ovat johtaneet Lapin Kansan uutisointia koko sen historian ajan.
Duogážis ráđđejit ain seamma árvvut, mat leat jođihan Lapin Kansa ođasráhkadeami oba dan historjjá áigge.
Kvantitatiivista tutkimusta en ole tehnyt, mutta lukijana olen toki lehden kehitystä seurannut.
Kvantitatiiva dutkamuša in leat bargan, muhto lohkkin lean almmatge aviissa gárganeami čuvvon.
Suurin osa Lapin Kansan tekemistä uutisoinneista saamelaisista ja saamelaiskäräjistä on kielteisiä ja luovat vastakkainasettelua saamelaisten ja valtaväestön oikeuksien välille.
Eanas Lapin Kansa dahkan ođđasiin sápmelaččain ja sámedikkis leat biehtadahkkásat ja duddjojit vuostálaga bidjama sápmelaččaid ja váldoálbmoga vuoigatvuođaid gaskii.
Se on toki lehden oma journalistinen valinta ja poliittinen linjanveto.
Dat lea almmatge aviissa iežas journalisttalaš válljen ja linnjágeassin.
Saamelaisia lähestytään ongelmakeskeisesti.
Sápmelaččaid lahkonit buncaraggá oaidninvuogis.
Saamelaiset ovat Lapin Kansalle ongelma.
Sápmelaččat leat Lapin Kansai buncarakkis.
Lehti on linjannut vastustavansa saamelaiskäräjälain uudistamista ja ILO 169-sopimuksen ratifiointia.
Aviisa lea linnjen iežas vuostálastit sámediggelága ođasnuhttima ja ILO 169-soahpamuša ratifiserema.
Saamelaiset esitetään positiivisesti uutisoitaessa kulttuuritapahtumia, kielen opetusta tai matkailutapahtumia.
Sápmelaččat ovdanbuktojit positiivvalaččat go ođđasiin gieđahallojit kulturdáhpáhusat, giela oahpahus dehe turismadáhpáhusat.
Saamelaiskäräjille on varattu selittäjän rooli ja syntipukin asema sen yrittäessä turvata saamelaisten lakisääteisten oikeuksien toteutumista.
Sámediggái lea várrejuvvon čilgejeaddji rolla ja suddobohká sajádat go dat geahččala dorvvastit sápmelaččaid lágas mearriduvvon vuoigatvuođaid olláhuvvama.
Lapin Kansa uutisoi viime viikolla saamelaiskäräjien tekemistä valituksista kaivoslain ja ympäristönsuojelulain nojalla uutisoiden uutisen railakkaasti kenkkuillen ” saamelaiskäräjien tulostin laulaa valituksia ”.
Lapin Kansa dagai ođđasa mannan vahku sámedikki dahkan váidalusain ruvkelága ja birasgáhttenlága vuođul árvvohuššamiin “ sámedikki printar lávlu váidalusaid ”.
Mikäli haluaisin olla ilkeä ja asenteellinen, voisin otsikoida blogini samalla periaatteella, ” Lapin Kansa alasaajaa saamelaisten oikeuksia ja saamelaiskäräjiä ja painokone suoltaa saamelaisvastaisuutta ”.
Jos hálidivččen leat ilgat ja árvvohuššat, sáhtálin blogget seamma prinsihpain bajilčállosiin “ Lapin Kansa vuodjá vulos sápmelaččaid vuoigatvuođaid ja sámedikki ja prentenmašiidna čollu sápmelašvuostásašvuođa ”.
Mutta näin en blogiani nimeä.
Muhto in dainna bajilčállosiin navdde iežan blogga.
Lapin Kansan uutisointi ja ajatusmaailma muistuttaa Lapin kansanedustajien ulostuloja.
Lapin Kansa ođasráhkadeamit ja jurddamáilbmi sulástahttet Lappi riikkabeaiveolbmuid oainnuid.
Se on ehkä tätä lappilaista konsensusta - media ja päättäjät ajavat yksimielisesti samoja asioita.
Dat soaitá gullat dán lappilaš konsensusii – media ja mearrideaddjit vudjet ovttamielalaččat seamma áššiid.
Moniarvoista uutistuotantoa se ei ole, mutta tehokasta mielipidevaikuttamista ja palvelee varmasti tarkoitustaan.
Máŋggaárvosaš ođasbuvttadus dat ii leat, muhto beaktilis oaivilváikkuheapmi ja diehttelas bálvala seamma ulbmila.
Se on varmasti ajankohtaista näin eduskuntavaalien aikaan tukien samalla nykyisten lappilaisten kansanedustajien poliittista linjaa ja luoden saamelaisten oikeuksien heikentämisestä vaaliteeman.
Dat lea sihkkarit áigeguovdil ná riikkabeaiveválggaid áigge ja doarju seammas dálá lappilaš riikkabeaiveolbmuid politihkalaš linnjá ja ráhkada sámiid vuoigatvuođaid vuostálastimis válgafáttá.
Ajankohta on myös hyvin osuva ottaen huomioon ILO 169-sopimuksen ratifioinnin ja asiasta käytävän keskustelun eduskunnassa.
Áigemuddu lea maid hui deaivil go váldá vuhtii ILO 169-soahpamuša ratifiserema ja ášši ságastallama riikkabeivviid olis.
Lapin Kansa antaa Lapista maakuntana hyvin tympeän kuvan.
Lapin Kansa addá Lappis eanagoddin gova, mii unohastala.
En jaksa uskoa, että lehden muodostama kuva ja uutisointipolitiikka vastaa kaikkien lehden lukijoiden uutistarpeita tai asenteita.
In sáhte jáhkkit, ahte aviissa ráhkadan govva ja ođasráhkadanpolitihkka dávista buot aviissa lohkkiid ođasdárbbuide dehe jurddaguottuide.
Oikeastaan näitä teemoja käsittelin Alattion puheessani hieman laajemminkin.
Rievtti mielde gieđahallen Álaheaju ságastan dáid temaid veaháš viidáseappotnai.
Käännänkin tässä suomeksi lyhyen otteen Alattion pohjoissaamenkielisestä puheestani, joka mielestäni soveltuu tähän aiheeseen aika hyvin:
Luoikkahannai dás oanehis valdosačča Álaheaju davvisámegiel ságastan, man dasto jorgalan maid suomagillii. Dát oassi heive mu mielas dán fáddái oalle bures:
” Saamelaiset ovat olleet pohjoismaissa hyljeksitty kansanryhmä, halveksittu toinen.
” Sápmelaččat lea davviriikkain hilgojuvvon álbmotjoavku, badjelgehččojuvvon nubbi.
Saamelaisia on pidetty muinaisena kulttuurisena kehitysjäänteinä ja ongelmina valtioille.
Sápmelaččat leat adnon historjjás áigge dološ kultuvrralaš gárgananbázáhussan ja maiddái buncarakkisin stáhtaide.
Saamelaisia on haukuttu ja syrjitty kielen ja kulttuurin johdosta.
Sápmelaččat leat cielahuvvon ja vealahuvvon gielaset ja kultuvrraset geažil.
Saamelaiskulttuuria on yritetty tuhota pakkosterilisoinneilla ja sulauttamispyrkimyksillä.
Sámi kultuvra ja sápmelaččat leat geahččaluvvon sogahuhttot bággosteriliseremiin ja assimilerenviggamušaiguin.
Saamelaiset eivät soveltuneet myöskään ajatukseen yhdestä kansasta yhden valtion alueella.
Sápmelaččat eai heiven maid jurdagii ovtta álbmogis ovtta stáhta rájiid siste.
Alkuperäiskansan olemassaolo ei soveltunut pohjoismaiseen hyvinvointivaltioajatteluun, jossa kaikkia tuli kohdella samanarvoisesti.
Álgoálbmoga eksisteren ii heiven davviriikkalaš buresbirgenservodaga jurddašeapmái, mas buohkaiguin galggai meannuduvvot ovttaveardásaččat.
Samanarvoinen kohtelu tapahtui kuitenkin valtaväestön tarpeiden ja näkökulmien lähtökohdista johtaen tosiasiallisesti saamelaisväestön syrjimiseen.
Ovttaveardásaš meannudeapmi dáhpáhuvai goitge váldoálbmoga dárbbuid ja oaidninvugiid guovllos, mii doalvvui duohtaáššis sámi álbmoga vealaheapmái.
Tämä perintö elää edelleen niin Suomessa, Norjassa kuin Ruotsissakin.
Dát árbi eallá ain davviriikkain, gos sámit orrot.
Valtiot perustelevat politiikkaansa, jossa saamelaisille ei haluta antaa erityisoikeuksia, kaikkien näennäisellä tasa-arvoisella kohtelulla, joka todellisuudessa johtaa saamelaiskulttuurin katoamiseen.
Stáhtat ákkastallet politihkaset, mas sápmelaččaide eai háliiduvvo addojuvvot sierravuoigatvuođat, buohkaid bajiloainnu dásseárvosaš meannudemiin, mii duođalašvuođas doalvu sámi kultuvrra jávkamii.
Kyse on myös siitä, että viranomaiset eivät ymmärrä saamelaiskulttuuria ja sen todellista luonnetta.
Gažaldat lea maid das, ahte eiseválddit eai ipmir sámi kultuvrra ja dan duođalaš luonddu.
Ajatellaan, että kaikki on hyvin, kunhan saamelaisilla on poroja, saamelaiset käyttävät saamen pukua, saamen kieltä opetetaan kouluissa eikä avointa syrjintää ole.
Jurddahuvvo, ahte buot lea bures, go sápmelaččain leat bohccot, sápmelaččat gárvodit sámi biktasiidda, sámegiella oahpahuvvo skuvllas iige almmolaš vealaheapmi gávdno.
Mutta saamelaiset joutuvat elämään valtion lainsäädännön, hallinnon, jatkuvan talouskasvun ihannoinnin sekä sääntöjen ja politiikan ohjauksessa.
Muhto sápmelaččathan šaddet eallit stáhta láhkaásaheami, hálddahusa, joatkevaš ruđalaš lassáneami ovddošeami sihke njuolggadusaid ja politihka stivrema vuollásažžan.
Se tukahduttaa monia saamelaisia.
Datdahan buviha máŋggaid sápmelaččaid.
Saamelaiset, jotka haluavat turvata luonnon ja kulttuurin jatkuvuuden, joutuvat jatkuvasti kohtaamaan syyllistämistä kulttuuristen perinteiden noudattamisesta.
Sápmelaččat, geat háliidit dorvvastit luonddu ja kultuvrra bistevašvuođa, šaddet geažos áigge deaivat sivahallama go mii háliidit eallit iežamet kultuvrralaš árbevieruid mielde.
Valtioiden sektoriajattelu tosiasiassa uhkaa saamelaiskulttuurin tulevaisuutta.
Stáhtaid sektorjurddaheapmi duohtaáššis uhkida sámi kultuvrra boahtteáiggi.
Valtiot lokeroivat hallinnossaan ja päätöksissään elinkeinoasiat omaan sektoriin, taiteen omaansa, kieliasiat omaan ja koulutuksen omaansa.
Stáhtat bidjet hálddahusasteaset ja mearrádusaineaset ealáhusáššiid, dáidaga, giellaáššiid ja skuvlema iežaset leađmmaide ja sektoriidda.
Sektoriajattelu estää kokonaisuuden näkemistä ja hahmottamista.
Sektorjurddaheapmi eastá ollisvuođa oaidnima ja hábmema.
Saamelaiskulttuurissa kaikki liittyy kaikkeen ja esimerkiksi poronhoidon pitäminen vain elinkeinona on uhka elämänmuodollemme.
Sámi kultuvrras juohke diŋga gullá ollisvuhtii ja ovdamearkka dihte boazodoalu atnin dušše ealáhussan lea uhkkin oba min eallinvuohkáseamet.
Saamelaisia, jotka vastustavat kaivoksien perustamista syyllistetään koko valtion tai alueen edun eli valtaväestön tarpeiden unohtamisesta.
Sápmelaččat, geat vuostálastet ruvkkiid vuođđudeami, adnojuvvojit sivalažžan oba stáhta dehe guovllu beroštumiid dehege váldoálbmoga dárbbuid vajálduhttimis.
Saamelaisten oikeuksissa on edelleen kyse valtaväestön oikeuksista kaikissa valtioissa, eli saamelaisten oikeuksia arvioidaan suhteessa valtaväestön tarpeisiin ja oikeuksiin.
Sámiid rivttiin lea ain jearaldat váldoálbmoga rivttiin buot stáhtain, nuppiiguin sániiguin sápmelaččaid vuoigatvuođat árvvoštallojuvvojit gaskavuođas váldoálbmoga dárbbuide ja vuoigatvuođaide.
Olen havainnut, että valtioille saamelaiskulttuurin olemassa olo on todellisuudessa ideologinen ongelma.
Lean fuobmán, ahte stáhtaide sámi kultuvrra eksisteren lea duohtaáššis ideologalaš buncarakkis.
Meidän kulttuuriamme, sen oikeutusta ja ainutlaatuisuutta ei pystytä käsittelemään ja vahva kulttuuriperintömme on monelle uhka.
Min kultuvramet, dan vuoigatvuođa ja earenoamášvuođa eai bastte gieđahallat ja min nanu kulturárbevierromet lea máŋgasii uhkki.
Globaalissa maailmassa monet kokevat turvattomuutta ja pitävät saamelaisia, joiden sukuyhteisö ja kulttuurinen yhteys on elävä, uhkana tai muistutuksena siitä, että valtakulttuuri ei ole pystynyt säilymään yhtä yhteneväisevänä eikä vahvana vaan on vaarassa yhtenäistyä globaaliin yhtenäiskulttuuriin.
Globála máilmmis máŋggas muosáhit dorvvuhisvuođa ja atnet sápmelaččaid, geaid sohkasearvvuš ja kultuvrralaš oktavuohta lea ealli, uhkkin dehe muittuhussan das, ahte váldokultuvra ii leat bastán seailut liikká ovttalágánin iige gievran muhto lea várá vuolde ovttaiduvvat globála ovttalágán kultuvran.
Pohjoismaiselle hyvinvointivaltioajattelulle ajatus siitä, että valtion alueella elää eri kansa, jolla on erilainen ideologia, kulttuuri ja yhteisöjärjestelmä, on edelleen vieras ja ongelmallinen.
Davviriikkalaš buresbirgenservodaga jurddašeapmái oba jurdda das, ahte stáhta rájiid siste eallá sierra álbmot, mas lea sierralágán ideologiija, kultuvra ja searvvušvuogádat, lea ain vieris ja buncarlaš.
Meidän luontokäsitystämme, elämänfilosofiaa, elämäntapaa porojen, kalojen ja riistan kanssa ei ymmärretä.
Min luondoipmárdusamet, eallinfilosofiija, eallinvuohki bohccuiguin, guliiguin ja meahci valljiguin ii ipmirduvvo.
Kulttuurimme ei ole vain kieltä ja kauniita käsitöitä, vaan niiden taustalla on kokonainen sukupolvittain jatkunut elämäntapa, jota yritetään jatkuvasti lopettaa ja täten tehdä saamelaisista kielellinen vähemmistö.
Kultuvramet ii leat dušše giella ja čáppa duojit, muhto daid duogážis lea olles buolvadagaid mielde bistán eallinvuohki, mii geahččaluvvo geažos áigge heaittihuvvot ja dađi lági mielde sápmelaččain dahkkot gielalaš unnitlohku.
Ollaan kehäpäätelmässä: kaikkien tasa-arvoisella kohtelulla luodaan olosuhteet, jotka voivat johtaa saamelaisen elämäntavan katoamiseen. ”
Dalle leat jorbalasargumentašuvnna siste: buohkaid dásseárvosaš gieđahallamiin duddjojuvvojit dilit, mat sáhttet doalvut sámi eallinvuogi jávkamii. ”
Vuontisjärvellä 16.2.2015
Vuottesjávrres 16.2.2015
Saamelaisten oikeudet turvataan kuntauudistuksessa
Sápmelaččaid vuoigatvuođat dorvvastuvvojit suohkanođastusas
Valtioneuvosto hyväksyi eilen lakiehdotuksen kuntarakenneuudistuksesta lähetettäväksi lausunnolle.
Stáhtaráđđi dohkkehii ikte láhkaevttohusa suohkanráhkadadusođastusas sáddejuvvot cealkima várás.
Lausuntoaikaa esityksellä on 7.3. asti.
Cealkináigi evttojussii lea 7.3. rádjái.
Lausuntoaikaa on nyt riittävästi ja myös saamelaiskäräjien kokous ehtii ensi vuoden ensimmäisessä kokouksessa käsitellä lausuntoa.
Cealkináigi lea dál dárbahassii ja maiddái sámedikki čoakkán háhppeha boahtte jagi vuosttaš čoakkámis gieđahallat cealkámuša.
Valtioneuvoston tiedotteen perusteella esitys kuntarakenneuudistukseksi on kehittynyt paremmaksi.
Stáhtaráđi dieđáhusa vuođul suohkanráhkadusođastusevttohus lea buorránan.
Esityksen mukaan eri kriteerien täyttyessä kuntien tulee aloittaa kuntaliitosselvitys, mutta selvityksestä on mahdollista poiketa laissa säädeltyjen kriteerien nojalla (poikkeamisperusteet).
Evttohusa mielde sierra kritearaid dievvamma mielde suohkanat galge álggahit čielggadanbarggu suohkanlihtuid ráhkadeami várás, muhto čielggadeamis lea vejolaš spiehkastit mearriduvvon kritearaid vuođul (spiehkastanákkat).
Vielä alkusyksystä laissa oli tarkoitus ottaa yhdeksi poikkeamisperusteeksi vain kielellisten oikeuksien turvaaminen.
Vel álgočavčča lágas lei ulbmilin váldit oktan spiehkastanággan dušše gielalaš vuoigatvuođaid dorvvasteami.
Saamelaiskäräjät on lausunnoissaan ja systemaattisesti tavatessaan eri ministereitä ja viranomaisia vaatinut yhdeksi poikkeamisperusteeksi saamelaisten kielellisten ja kulttuuristen oikeuksien turvaamisen.
Sámediggi lea iežas cealkámušain ja systemáhtalaččat deaivvadettiinis sierra ministariid ja eiseválddiid gáibidan oktan spiehkastanággan sápmelaččaid gielalaš ja kultuvrralaš vuoigatvuođaid dorvvasteami.
Viimeksi keskustelimme asiasta oikeusministeri Henrikssonin kanssa.
Maŋimus ságastalaimet áššis vuoigatvuohtaministtar Henrikssoniin.
Saamelaiskäräjien työ on tuottanut tulosta.
Sámedikki bargu lea buktán bohtosa.
Valtioneuvoston tiedotteen mukaan kunnat voisivat hakea poikkeusta valtiovarainministeriöltä palveluiden edellyttämää väestöpohjaa koskevasta selvitysperusteesta muun muassa erityisen harvan asutuksen ja saamelaisten kieltä ja kulttuuria koskevien oikeuksien turvaamisen perusteella.
Stáhtaráđi dieđáhusa mielde suohkanat sáhtále ohcat spiehkastaga ruhtaministariijas bálvalusaid gáibidan olmmošmeari čielggadanákkas earret eará hárvves orruma sihke sápmelaččaid gielalaš ja kultuvrralaš vuoigatvuođaid dorvvasteamai vuođul.
Näyttääkin siltä, että kuntien pakkoliitoksia ei saamelaisten kotiseutualueelle tule - elleivät uudet kunnanvaltuustot halua yhdistää saamelaisten kotiseutualueen kuntia.
Orru leame nu, ahte suohkaniid bággolihttodeamit eai šatta sámiid ruovttuguovllus – na jos ođđa suohkanstivrrat eai hálit ovttastahttit sámiid ruovttuguovllu suohkaniid.
Valtioneuvoston uusi linjaus on helpotus saamelaiskäräjille ja ennen kaikkea osoitus siitä, mitä edunvalvonnalla voidaan saada aikaan.
Stáhtaráđi ođđa linnjen lea helpen sámediggái ja ovddemusat duođaštus das, ahte beroštumiid bearráigeahččamis sáhttá oažžut áigái oluge.
Olin eilen eduskunnan sivistysvaliokunnan kuultavana Unescon aineettoman kulttuuriperinnön suojelusopimuksen ratifioinnista.
Ledjen ikte riikkabeivviid čuvgehusválljagotti gullandilálašvuođas Unesco immateriála kulturárbbi suodjalansoahpamuša ratifiseremis.
Valiokunnalle pitämäni puhe ja antamani muistio löytyvät saamelaiskäräjien kotisivuilta.
Mu gullandilálašvuođas doallan sáhka ja maiddái muittuhančála lea sámedikki ruovttusiidduin.
Helsingissä 16.11.2012
Helssegis 16.11.2012
Valtioneuvosto on sitoutunut Ilo 169-sopimuksen ratifioinnin edistämiseen
Stáhtaráđđi lea čatnasan Ilo 169-soahpamuša ratifiserema ovddideapmái
Itsenäisyyspäivä on juhlittu tiiviiden kokousviikkojen välissä.
Iehčanasvuohtabeaivi lea ávvuduvvon hohpolaš čoakkánvahkuid gaskkas.
Saamelaiskäräjät oli enteilevästi 12.12.12 hallituksen iltakoulussa, joka kylläkin järjestettiin poikkeuksellisesti aamulla.
Sámediggi lei dego juogaman ovdasii 12.12.12 ráđđehusa eahketskuvllas, mii gal lei goitge iđđes.
Valtioneuvosto on antanut tapaamisemme jälkeen lupauksen, että se on sitoutunut edistämään ILO 169-sopimuksen ratifiointia ja hallitusohjelman tavoite ratifioida ILO 169-sopimus on edelleen vahvasti voimassa.
Stáhtaráđđi lea addán min deaivvadeami maŋŋel lohpádusa, ahte dat lea čatnasan ovddidit ILO 169-soahpamuša ratifiserema ja ráđđehusprográmma ulbmil ratifiseret ILO 169-soahpamuša lea ain nannosit vuoimmis.
Valtioneuvosto on myös sitoutunut pohjoismaisen saamelaissopimuksen jatkoneuvotteluihin.
Stáhtaráđđi lea maid čatnasan davviriikkalaš sámi soahpamuša joatkkaráđđádallamiidda.
Saamelaiskäräjien kotisivuilta löytyy tiedote iltakoulusta, tilaisuudessa pitämäni puhe sekä saamelaiskäräjien taustamuistio aiheesta.
Sámedikki ruovttusiidduin gávdno dieđáhus eahketskuvllas, dilálašvuođas mu doallan sáhka sihke sámedikki duogášmuittuhančálus fáttá birra.
Valtioneuvosto halusi kuulla erityisesti saamelaisporonhoidosta.
Stáhtaráđđi hálidii gullat earenoamážit sápmelaš boazodoalus.
Valtioneuvoston linjaus tarkoittaa sitä, että Ilo-sopimuksen ratifiointiesteiden poistamiseksi tehtävä työ tulee aloittaa välittömästi valtion ja saamelaiskäräjien hyvällä yhteistyöllä.
Stáhtaráđi linnjen dárkkuha dan, ahte bargu Ilo-soahpamuša rátifisereneastagiid jávkadeami várás galgá álggahuvvot dakkaviđe stáhta ja sámedikki buriin ovttasbargguin.
Valtioneuvoston hankerekisteristä löytyvät eri tahojen antamat lausunnot ILO 169-sopimuksen ratifiointiedellytyksistä.
Stáhtaráđi fidnoregistaris gávdnojit sierra beliid addin cealkámušat ILO 169-soahpamuša ratifisereneavttuin.
Kaikki ministeriöiden lausunnot eivät ole asianmukaisia.
Buot ministeriijaid cealkámušat eai leat áššáigullevaččat.
Saamelaiskäräjät on tilannut ministeriöiden lausunnoista arvion professori Martin Scheininiltä.
Sámediggi lea diŋgon ministeriijaid cealkámušain árvvoštallama professor Martin Scheininis.
Scheininin alustavan arvion mukaan valtiovarainministeriön antama lausunto ei vastaa Suomen perustuslain ja Suomen nykyisiä kansainvälisiä sitoumuksia.
Scheinina álgovuolggalaš árvvoštallama mielde ruhtaministeriija addin cealkámuš ii dávis Suoma vuođđolága ja Suoma dáláš riikkaidgaskasaš čatnasemiid.
Professorin mukaan myös maa- ja metsätalousministeriön lausunto on samasta syystä varsin ongelmallinen.
Professora mielde maid eanan- ja meahccedoalloministeriija cealkámuš lea maid oalle problemáhtalaš seamma vuođu mielde.
Ollakseen ILO-sopimuksen kannalta hyväksyttävä, täytyy Suomen lainsäädännön saamelaismääritelmän olla saamelaisten itsensä hyväksymä.
Scheinina oainnu mielde vai sápmelašmeroštallan livččii ILO-soahpamuša dáfus dohkkálaš, de sápmelašmeroštallan ferte leat Suoma lágaid mielde dakkár, man sápmelaččat ieža dohkkehit.
Ministeriöiden lausunnot eivät sellaisenaan voi toimia Ilo 169-sopimuksen ratifioinnin ratkaisuesitysmalleina, koska ne eivät kaikilta osin vastaa Suomen kansallisia ja kansainvälisiä velvoitteita.
Ministeriijaid cealkámušat eai dakkáražžan sáhte doaibmat ILO 169-soahpamuša ratifiserema čoavddusevttohusmállen, daningo dat eai buot osiid mielde dávis Suoma našuvnnalaš ja riikkaidgaskasaš geatnegasvuođaide.
Hallituksen iltakoulussa jättämässäni taustamuistiossa ilmaisin asian selkeäsanaisesti.
Ráđđehusa eahketskuvlii iežan guođđin duogášmuittuhančállosis celken dán čielgasit.
Valtioneuvoston tiedote on herättänyt mielenkiintoisia tulkintoja.
Stáhtaráđi dieđáhus lea bohciidahttán miellagiddevaš dulkomiid.
Ja valitettavasti taas kotikunnastani Enontekiöltä, jonka kunnanjohtaja Mikko Kärnä jatkaa edelleen aktiivista, saamelaisvastaista ja virheellistä tiedottamispolitiikkaansa.
Ja dađi bahábut vuohon mu ruovttusuohkananis Eanodagas, man suohkanhoavda Mikko Kärnä joatká ain aktiivvalaš, sápmelašvuostásaš ja boastto diehtojuohkinpolitihkas.
Kärnän mielestä valtioneuvoston tiedote tarkoittaisi sitä, että ILO 169-sopimuksen ratifioinnissa osapuolina olisivat myös mm. niin sanotut lapinkyläyhdistykset.
Kärnä mielde stáhtaráđi dieđáhus dárkkuhivččii dan, ahte ILO 169-soahpamuša ratifiserema oassebeallin livčče maid ee. nu daddjojun lapinkylä-ovttastusat.
On hyvin mielenkiintoista, että kunnanjohtaja on alkanut aktiivisesti ajaa Enontekiön kunnan nimissä muutaman kansalaisyhdistyksen asiaa.
Lea hui miellagiddevaš, ahte suohkanhoavda lea aktiivvalaččat vuodjigoahtán Eanodaga suohkana namas muhtin álbmotsearvvi ášši.
Hänen kansalaisyhteiskunnan tukemisensa ei kuitenkaan ulotu Enontekiön saamelaisyhdistyksiin.
Su álbmotsearvedoarjja ii goitge ole Eanodaga sámi servviide.
ILO 169-sopimuksen ratifiointityön yhteydessä valtaväestön edustajien kuuleminen ei tarkoita sitä, että he olisivat osapuolia sopimuksen ratifioinnissa.
ILO 169-soahpamuša ratifiserenbarggu olis váldoálbmoga gullan ii oaivvil dan, ahte sii livčče oassebeallin soahpamuša ratifiseremis.
Suomalaiseen lainsäädännön valmisteluun kuuluu yleisesti laaja eri tahojen kuuleminen.
Suoma lágaid válmmaštallamii gullá almmolaččat viiddes sierra beliid gullan.
ILO 169-sopimuksen mukaisesti sopimuksen ratifioinnista sovitaan vain Suomen valtion ja saamelaiskäräjien kesken - muita osapuolia asiassa ei ole.
ILO 169-soahpamuša mielde soahpamuša ratifiseremis sohppojuvvo dušše Suoma stáhta ja sámedikki gaskka – eará oassebealit áššis eai leat.
Myös saamelaiseksi haluavia suomalaisia edustava järjestö on innostunut tiedottamaan niin marraskuun lopussa järjestetystä Euroopan Neuvoston ihmisoikeusvaltuutetun Suomelle antaman raportin johdosta järjestetystä seminaarista kuin valtioneuvoston tämänviikkoisesta tiedotteestakin.
Maiddái sápmelažžan viggi láddelaččaid ovddasteaddji searvi lea movttáskan dieđihit sihke skábmamánu loahpas ordnejuvvon Eurohpá Ráđi olmmošriekteáittardeaddji Supmii addin raportta geažil lágiduvvon semináras ja stáhtaráđi dánvahkosaš dieđáhusasnai.
En vaivaudu kommentoimaan kaikkia sen tragikoomisia näkemyksiä.
In oba gillege kommenteret buot dan tragikomihkalaš oannuid.
Suotavaa olisi, että jos tiedotteissa viitataan minun puheisiini, niin siihen tulisi viitata oikein - kaikki puheenihan löytyvät saamelaiskäräjien kotisivuilta.
Sávahahtti livččii, ahte jos dieđáhusain čujuhuvvo mu doallan ságaide, de daidda galggalii čujuhit riekta – buot mu ságathan gávdnojit sámedikki ruovttusiidduin.
Kyseisellä suomalaisyhdistyksellä näyttää olevan suunnaton hinku päästä mukaan ILO 169-sopimus- pohjoismaiseen saamelaissopimus- ja kaikkiin mahdollisiin muihinkin neuvotteluihin, jotka koskevat saamelaisia.
Namuhuvvon láddelašsearvvis orru goitge leame issoras hállu beassat mielde ILO 169-soahpamuš- davviriikkalaš sámisoahpamuš- ja buot vejolaš earánai ráđđádallamiidda, mat gusket sápmelaččaid.
Suomen saamelaiskäräjälain 6 §:n mukaan vain saamelaiskäräjät voi edustaa saamelaisia virallisissa kansallisissa ja kansainvälisissä yhteyksissä.
Suoma sámediggelága 6 §:a mielde dušše sámediggi sáhttá ovddastit sápmelaččaid virggálaš našuvnnalaš ja riikkaidgaskasaš oktavuođain.
Yhdistyksellä ei ole osaa eikä arpaa missään saamelaisia koskevissa työryhmissä.
Searvvis ii leat mihkkege dahkamušaid bargojoavkkuin, mat gusket sápmelaččaid.
Viime viikolla oli saamelaiskäräjälain uudistamista valmistelleen työryhmän kokous, jossa käsiteltiin saamelaiskäräjien vaalijärjestelmän kehittämistarpeita.
Mannan vahku lei čoakkán, mii válmmaštallá sámediggelága ođasnuhttima. Das gieđahalloje sámediggelága válgavuogádaga ovddidandárbbut.
Sunnuntaina oli saamelaisen parlamentaarisen neuvoston hallituksen (SPN) kokous, jossa käsiteltiin pohjoismaisen saamelaissopimuksen jatkoneuvotteluja.
Sotnabeaivve lei sámi parlamentáralaš ráđi (SPR) stivrra čoakkán, mas gieđahalloje davviriikkalaš sámisoahpamuša joatkkašiehtadallanáššit.
SPN hyväksyi myös Suomen saamelaiskäräjien valmisteleman vetoomuksen keskeisille ihmisoikeuselimille sekä Venäjän, Ruotsin, Norjan ja Suomen valtioille Venäjän alkuperäiskansojen aseman parantamiseksi.
SPR dohkkehii maid Suoma sámedikki gárven ávžžuhusa guovddáš olmmošriekteorgánaide sihke Ruošša, Ruoŧa, Norgga ja Suoma stáhtaide Ruošša álgoálbmogiid sajádaga buorideami várás.
SPR vaatii Venäjän oikeusministeriötä perumaan RAIPON:in lakkauttamisen ja Murmanskin läänin viranomaisia turvaamaan ja luomaan edellytykset Kuolan niemimaan saamelaisparlamentin toiminnalle.
SPR gáibida Ruošša vuoigatvuohtaministeriija šluhttet RAIPONa heaittiheami ja Murmánskka leana eiseválddiid dorvvastit ja duddjot eavttuid Guoládatnjárgga sámi parlameantta doaibmama várás.
Vetoomus löytyy kokonaisuudessaan saamelaiskäräjien kotisivuilta.
Ávžžuhus gávdno ollislažžan sámedikki ruovttusiidduin.
Viikko jatkui paripäiväisellä neuvottelulla pohjoismaisesta saamelaissopimuksesta.
Vahkku joatkahuvai moaddebeaivásaš šiehtadallamiin davviriikkalaš sámisoahpamušas.
Saamelaiskäräjien edustajat tapasivat Metsähallituksen pääjohtajan Jyrki Kankaan.
Sámedikki ovddasteaddjit deaivvade Meahcceráđđehusa oaivehoavdda Jyrki Kangasa.
Kävimme tapaamisessa läpi kuluvan vuoden tapahtumia, toteutunutta yhteistyötä ja ensi vuoden haasteita.
Manaimet deaivvadeamis čađa nohkavaš jagi dáhpáhusaid, olláhuvvan ovttasbarggu ja boahtte jagi hástalusaid.
Keskustelimme erityisesti GTK:n tutkimustoiminnasta, Metsähallituksen ensi vuoden tulostavoitteista ja Akwé: Kon - ohjeiden soveltamisesta Metsähallituksen toiminnassa
Ságastalaimet earenoamážit GDG dutkandoaimmas, Meahcceráđđehusa boahtte jagi boađusulbmiliin ja Akwé: Kon – rávvagiid guoskadeamis Meahcceráđđehusa doaimmas.
Marraskuun lopussa korkeimmalta hallinto-oikeudelta (KHO) oli tullut vaihteeksi saamelaisten kannalta myönteinen päätös, joka koskee saamelaisten kielellisiä oikeuksia.
Skábmamánu loahpas alimus hálddahusrievttis (AHR) lea boahtán sápmelaččaid dáfus miehtemielalaš mearrádus, mii guoská sápmelaččaid gielalaš rivttiid.
Päätös löytyy KHO:n kotisivuilta.
Mearrádus gávdno AHR:a ruovttusiidduin.
Päätös koskee Pohjois-Lapin alueyhteistyön kuntayhtymän yhtymäkokouksen päätöstä, jota oli vaadittu purettavaksi, koska kokouksessa ei järjestetty saamenkielistä tulkkausta, vaikka sitä oli etukäteen pyydetty.
Mearrádus guoská Davvi-Suoma guovloovttasbarggu suohkanovttastumi ovttastupmečoakkáma mearrádusa, mii lei gáibiduvvon burgojuvvot, daningo čoakkámis ii ordnejuvvon sámegiel dulkon, vaikko dat lei ovddalgihtii bivdojuvvon.
Kuntayhtymässä ovat jäseninä Utsjoen, Inarin ja Sodankylän kunnat.
Suohkanovttastumis leat lahttun Ohcejoga, Anára ja Soađegili suohkanat.
KHO on hylännyt yhtymäkokouksen päätökset, koska kokouksessa ei ollut järjestetty tulkkausta.
AHR lea gomihan ovttastupmečoakkáma mearrádusaid, daningo čoakkámis ii lean ordnejuvvon dulkon.
KHO on päätöksessään todennut, että kuntayhtymän yhtymäkokous on saamen kielilain 2 §:n 1 momentin 1 kohdassa tarkoitettu viranomainen, johon sovelletaan saamen kielilakia.
AHR lea mearrádusastis cealkán, ahte suohkanovttastumi ovttastupmečoakkán lea sámi giellalága 2 §:a 1 momeantta 1 čuoggás dárkkuhuvvon eiseváldi, masa guoskaduvvo sámi giellaláhka.
KHO:n päätöksen mukaan kuntayhtymän toimielimen jäsenillä on oikeus käyttää toimielimen kokouksissa saamen kieltä ja vastaavasti kuntayhtymä on velvoitettu tarvittaessa järjestämään kokouksissa tulkkauksen.
AHR:a mearrádusa mielde suohkanovttastumi doaibmaorgána lahtus lea riekti geavahit doaibmaorgána čoakkámis sámegiela ja vástideaddji ládje suohkanovttastupmi lea geatnegahtton dárbbu mielde ordnet čoakkámiin dulkoma.
KHO on ratkaisussaan painottanut, että oikeuteen käyttää saamen kieltä sisältyy erottamattomasti myös oikeus tulla ymmärretyksi käyttämällään kielellä riippumatta siitä, olisiko saamen kieltä käyttänyt henkilö pystynyt esittämään asiansa myös suomen tai ruotsin kielellä.
AHR lea mearrádusastis deattuhan, ahte vuoigatvuhtii geavahit sámegiela gullá earukeahttá maiddái vuoigatvuohta gulahallat iežas geavahan gielain das fuolakeahttá, livččiigo sámegiela geavahan olmmoš bastán ovddidit áššis maid suoma- dehe ruoŧagillii.
KHO on perustanut ratkaisunsa osittain saamen kielilakia edeltäneeseen lakiin saamen kielen käyttämisestä viranomaisessa, jossa saamelaisten oikeudet käyttää saamen kieltä olivat osittain nykyistä lakia laajemmat.
AHR lea vuođđudan mearádusas muhtin muddui sámi giellalága ovdal gustojeaddji láhkii sámegiela geavaheamis eiseválddiid olis, mas sápmelaččaid vuoigatvuođat geavahit sámegiela ledje muhtin osiin dáláš lága viiddibut.
Saamen kielilaissa ei ole saamen kielen käyttämisestä viranomaisissa annetun lain 14 §:ää vastaavaa säännöstä, jonka nojalla valtion monijäsenisistä toimielimistä säädettyä määräystä sovellettaisiin kuntayhtymän toimielinten jäseniin.
Sámi giellalágas ii leat sámegiela geavaheamis eiseválddiid olis addojun lága 14 §:a vástideaddji njuolggadus, man vuođul stáhta máŋggalahtot doaibmaorgánas mearriduvvon njuolggadus guoskaduvvolii suohkanovttastumi doaibmaorgána lahtuide.
KHO:n mukaan saamen kielilailla ei ole ollut tarkoitus rajoittaa lakia säädettäessä voimassa olleita oikeuksia saamen kielen käyttämiseen.
AHR:a mielde sámi giellalágas ii leat leamaš ulbmil ráddjet lága mearridettiin gustodeaddji rivttiid sámegiela geavaheapmái.
Tällöin oikeus käyttää saamen kieltä koskee myös yhtymäkokouksia.
Dalle riekti geavahit sámegiela guoská maid ovttastupmečoakkámiid.
KHO:n päätös on tärkeä, koska saamen kielilain soveltamisessa kuntayhtymien toimintaan on ollut epäselvyyttä.
AHR:a mearrádus lea dehálaš, daningo sámi giellalága guoskadeamis suohkanovttastumiid doaimmaide lea leamaš eahpečielggasvuohta.
Tämä on johtunut osittain siitä, että oikeusministeriö ei myönnä saamen kielilain § 31 mukaisia avustuksia kuntayhtymille saamen kielilain mukaisten toimien rahoittamiseen.
Dát lea boahtán muhtin muddui das, ahte vuoigatvuohtaministeriija ii mieđit sámi giellalága 31 §:a mielde doarjagiid suohkanovttastumiid doaimmaide, mat ovddidit sámi giellalága.
Saamelaiskäräjäthän on vaatinut useasti, että lain § 31 olisi tarkennettava siten, että se mahdollistaisi avustuksen myös kuntayhtymille.
Sámediggi lea gáibidan dávjá, ahte lága 31 § galggalii dárkkistuvvot nu, ahte dat attálii vejolašvuođa mieđihit doarjaga maiddái suohkanovttastumiide.
Uskon, että viimeistään KHO:n päätös johtaa, jos ei lain § 31 tarkistamiseen, niin kuitenkin lain tulkinnan tarkistamiseen perus- ja ihmisoikeusmyönteisesti siten, että rahoitusta voidaan myöntää myös kuntayhtymille.
Jáhkán, ahte dál viimmatge AHR:a mearrádus doalvu, jos dál ii lága 31 §:a dárkkisteapmái, nu goitge lága dulkoma dárkkisteapmái vuođđo- ja olmmošriektemiehtemielalaččat nu, ahte ruhtadeapmi sáhttá mieđihuvvot maiddái suohkanovttastumiide.
Olen tovin pois saamelaiskäräjien puheenjohtajan tehtävistä.
Lean muhtin áigge eret sámedikki ságadoalli barggus.
Jäin lomalle 14.12 ja olen lomalla vuoden loppuun asti.
Báhcen lupmui 14.12. rájes ja lean luomus gitta jagi loahpa rádjái.
Minulta on jäänyt vuosilomaa pitämättä kesältä.
Mus lea báhcán jahkeluopmu doalakeahttá geasset.
Blogiini tulee täten pitkähkö katkos, mikäli maltan olla kommentoimatta ajankohtaisia saamelaispoliittisia kysymyksiä lomalla.
Mu bloggačállimii boahtá dan dihte guhkes boatkka, jos mášan leat kommenterekeahttá áigeguovdilis sámi politihkalaš gažaldagaid iežan luomu áigge.
Voi olla, että aikaisempaan tapaan päivitän blogiani uuden vuoden kynnyksellä ja käyn läpi mennyttä vuotta ja tulevia haasteita.
Sáhttá leat, ahte čálán fas ođđa jagi lahkonettiin ja manan čađa nohkavaš jagi ja boahttevaš jagi hástalusaid.
Kiitän kaikkia blogini lukijoita tästä vuodesta ja toivotan oikein hyvää ja rentouttavaa joulun ajan odotusta !
Giittán buohkaid mu blogga lohkkiid dán jagis ja sávan hui buori ja lotkkodahtti juovllaid vuordima áiggiid !
Sateisesta Berliinistä Kevät on alkanut useilla kokouksilla.
Árvedálkin Berliinnas Giđđa lea álgán máŋggaiguin čoakkámiiguin.
Saamelaiskäräjien yleiskokous saatiin pidettyä runsaslukuisena ja sovinnollisissa tunnelmissa maaliskuun alussa.
Sámedikki dievasčoakkán dollojuvvui ja dušše moattis ledje eret čoakkámis. Čoakkán dollojuvvui hui soabalažžan njukčámánu álgobeivviid Anáris.
Tärkeimpinä asioina yleiskokous asetti nuorisoneuvoston, joka on ensimmäistä laatuaan koko saamenmaassa.
Deháleamos áššiid siste dievasčoakkán válljii nuoraidráđi lahtuid ja dan ráđishan lea oalle earenoamáš oba Sámis.
Ruotsin ja Norjan saamelaiskäräjillä on omat nuorisoelimensä, mutta niillä ei ole niin paljoa valtaa kuin Suomen saamelaiskäräjien elimellä.
Ruoŧa ja Norgga sámedikkiin gal lea maid nuoraidráđđi, muhto dain ii leat nu olu valid go Suoma sámedikki nuoraidráđis.
Yleiskokous antoi hyvin kriittisen lausunnon Inarijärven osayleiskaavasta.
Dievasčoakkán attii hui kritihkalaš cealkámuša Anárjávrre oasseoppalašlávas.
Saamelaiskäräjät vaati kaavoitusprosessin pysäyttämistä siihen asti kun saamelaiskäräjät on neuvotellut Metsähallituksen kanssa valtion hallinnassa olevien maa-alueiden käytöstä Inarijärven kaavoituksessa.
Sámediggi gáibidii lávvaproseassa bisseheami dassážii go sámediggi lea ráđđádallan Meahcceráđđehusain stáhta hálddašan eatnanviidodagaid geavahusas Anárjávrres lávvaráhkadeamis.
Lisäksi hyväksyimme saamelaiskäräjien kertomuksen vuodelta 2010.
Dasa lassin dohkkeheimmet sámedikki jagi 2010 muitalusa.
Yleiskokouksen jälkeisellä viikolla osallistuin vähemmistöasian neuvottelukunnan kokoukseen ja biodiversiteettityöryhmän kokoukseen Helsingissä.
Dievasčoakkáma maŋŋelas vahku oassálasten veahádatáššiid ráđđádallangotti čoakkámii ja biodiversiteahttačoakkámii Helssegis.
Vähemmistöasian neuvottelukunta hyväksyi kannanoton poliittisille puolueille.
Veahádatáššiid ráđđádallangoddi dohkkehii árvalusa politihkalaš bellodagaide.
Neuvottelukunta vaati tulevaa hallitusta sitoutumaan ja resursoimaan saamen kielen elvytysohjelma.
Ráđđádallangoddi gáibidii boahtte ráđđehusa čatnasit ja bidjat bávccaid sámegiela ealáskahttinprográmmii.
Neuvottelukunta pyysi poliittisia puolueita vähemmistöjä kunnioittavaan kampanjointiin eduskuntavaalien alla.
Ráđđádallangoddi bivddii politihkalaš bellodagaid ovdal riikkabeiveválggaid kampanjeremii, mii gudnejahttá veahádagaid.
Keskustelimme vilkkaasti myös vähemmistöjä koskevasta nettikeskustelusta ja uutisoinnista.
Ságastalaimet maid hui eallásit neahttaságastallamis ja ođasráhkademais, man fáddan leat veahádagat.
Valtamedian kirjoittelu ja mielipidekirjoittelu vähemmistöistä on pääosin asiallista, mutta erityisesti nettikeskustelussa vähemmistöistä ja pienempien lehtien mielipidekirjoittelussa on ongelmia.
Váldomediija čálašeapmi ja oaivilčálašeapmi veahádagain lea eanasin áššálaš, muhto earenoamážit neahttaságastallamis veahádagaid birra ja unit eanangoddeaviissaid oaivilčállosat eai leat nu miehtemielalaččat veahádagaid guovdu.
Pääsin pitkästä aikaa osallistumaan biodiversiteettityöryhmän kokoukseen (bd-työryhmä).
Bessen guhkes áigái oassálastit biodiversiteahttabargojoavkku čoakkámii.
Biodiversiteettityöryhmän kokouksessa esiteltiin suostrategia, joka ei saanut varauksetonta kannatusta työryhmässä ja toin kokouksessa myös esille saamelaiskulttuurin kannalta keskeisiä näkökohtia.
Bd-bargojoavkku čoakkámis buktojuvvui ovdan jeaggestrategiija, mii ii goitge ožžon áibbas ovttamielalaš doarjaga bargojoavkkus ja bukten čoakkámis maid ovdan sámi kultuvrra dáfus guovddášoainnuid.
Toin katsauksen 8(j)-työryhmän työhön.
Bukten maid geahčastaga 8(j)-bargojoavkku bargui.
Bd-työryhmällä on kuluvana vuonna tärkeitä tehtäviä.
Bd-bargojoavkkus lea dán jagi dehálaš barggut manname.
Biodiversiteettisopimuksen osapuolikokouksen päätökset viime syksynä Nagoyassa ovat johtaneet tarpeeseen uudistaa Suomen biodiversiteettistrategiaa.
Biodiversiteahttasoahpamuša oassebeallečoakkáma mearrádusat diimmá čavčča Nagoyas leat dolvon dárbui ođastit Suoma biodiversiteahttastrategiija.
Bd-työryhmä johtaa strategian valmistelua.
Bd-bargojoavku jođiha strategiija válmmaštallama.
Uudistettava strategia on tarkoitus saada valmiiksi kuluvan vuoden aikana.
Ođasnuhttivuloš strategiija galgá gárvánit dán jagi mielde.
Saamelaiskäräjät valmistelee maaliskuun aikana omia esityksiään uudistettavaan bd-strategiaan.
Sámediggi válmmaštallá njukčamánu áigge iežas evttohusaid ođasnuhtti bd-strategiijai.
Tämä viikko on kulunut täysin ulkomailla.
Dát vahkku leage golihan ollásii olgoriikkain.
Pohjoismaisen saamelaissopimuksen jatkoneuvottelut alkoivat vihdoinkin.
Davviriikkaid sámi soahpamuša joatkkaráđđádallamat álge viimmat.
Suomen saamelaiskäräjiä neuvotteluissa edustaa puheenjohtajisto.
Suoma sámedikki ráđđádallamiin ovddastit ságadoallit.
Suomen valtuuskunnassa on kolme edustajaa myös valtiolta.
Suoma sámedikkis leat maid golbma stáhta ovddasteaddji.
Lisäksi valtuuskunnan työhön osallistuu asiantuntijoita saamelaiskäräjiltä ja valtion taholta.
Dasa lassin ráđđádallamiidda oassálastet áššedovdit sámedikkis ja stáhtas.
Myös Ruotsissa on tasaedustus, saamelaiskäräjiltä kaksi edustajaa ja Ruotsin valtiolta kaksi.
Maiddái Ruoŧas lea ovttadássásaš ovddastus, sámedikkis leat guokte ovddasteaddji nugo maid stáhtas.
Norjan edustus on hieman erilainen ja poikkeava.
Norgga ovddasdus lea veaháš sierralágán ja spiehkasta.
Norjan saamelaiskäräjien edustajia on kaksi henkilöä, jotka ovat muiden saamelaiskäräjien edustajista poiketen virkamiehiä eikä politiikkoja.
Norgga sámedikkis leat guokte ovddasteaddji, geat leaba eará sámedikkiid ovddasteaddjin spiehkkaseaddjin virgeolbmot eaige politihkkárat.
Valtiota Norjan valtuuskunnassa edustaa kolme henkilöä.
Norgga sáttagottis stáhtas lea maid eanetlohku, golbma ovddasteaddji.
Kuluvan vuoden Ruotsi on neuvottelujen puheenjohtajamaa, jonka jälkeen puheenjohtajuus siirtyy Suomelle ja sitten Norjalle.
Dán jagi Ruoŧŧa lea ráđđádallamiid ságadoalliriika, man maŋŋel jođiheapmi sirdása Supmii ja dan maŋŋel Norgii.
Seuraava kokous pidetään ensi syksyllä.
Čuovvovaš čoakkán dollojuvvo čakčat.