pere/sami_parallel huggingface dataset:
Tragikoomisinta kunnanjohtajan tiedotteessa on se, että hän väittää Metsähallituksen ja ympäristöministeriön tulkitsevan väärin biodiversiteettisopimusta.
Tragikomihkalaččamus suohkanhoavdda dieđáhusas leat dat, ahte son čuoččuha Meahcceráđđehusa ja birasministeriija dulkot vearrut biodiversiteahttasoahpamuša.
Piskuisesta Enontekiön kunnasta löytyy näköjään paras asiantuntemus biodiversiteettisopimuksen ja kansainvälisten sopimusten tulkitsemisessa, ja ilmeisesti myös lainsäädännön valmistelussa !
Bás Eanodaga suohkanaččas gávdno gusto buoremus áššedovdamuš biodiversiteahttasoahpamuša ja riikkaidgaskasaš soahpamušaid dulkomis, ja nu gusto maid lágaid válmmaštallamis !
Metsähallituksen ja ympäristöministeriön ylijohtajilla ja juristeilla ei ole ilmeisesti mitään asiantuntemusta asiassa !
Meahcceráđđehusa ja birasministeriija allahoavddain ja juristtain ii dađi lági mielde leatge mihkkege áššedovdamušaid áššis !
Upseerin koulutus näköjään pätevöittää paremmin kuin oikeustieteen loppututkinto, perusteellisesti laadittu lainvalmistelutyö tai kansainvälisten ympäristösopimusten parissa kerätty työkokemus tulkita biodiversiteettisopimusta.
Offiseara oahppu gusto addá buoret dohkálašvuođa go juridihka loahppadutkkus, vuđolaččat ráhkaduvvon láhkaválmmaštallanbargu dehe riikkaidgaskasaš birassoahpamušaid olis čoggon bargohárjáneapmi dulkot biodiversiteahttasoahpamuša.
Kärnän mukaan biodiversiteettisopimuksen artikla 8(j), joka kuuluu seuraavasti: Sopimusosapuolien tulee kansallisen lainsäädäntönsä mukaisesti kunnioittaa, suojella ja ylläpitää biologisen monimuotoisuuden suojelun ja kestävän käytön kannalta merkittävää alkuperäiskansojen ja perinteisen elämänmuodon omaavien paikallisyhteisöjen tietämystä, innovaatioita ja käytäntöjä, sekä edistää ja laajentaa niiden soveltamista tämän tietämyksen, innovaatioiden ja käytäntöjen omistajien luvalla ja myötävaikutuksella sekä rohkaista tämän tietämyksen, innovaatioiden ja käytäntöjen käytöstä saatujen hyötyjen tasapuolista jakamista, koskisi Suomessa myös muutakin ryhmää kuin saamelaisia.
Kärnä mielde biodiversiteahttasoahpamuša artihkal 8(j), mii čuodjá čuovvovaččat: Soahpamušoassebealit galget riikkasis lágaideaset mielde gudnejahttit, suodjalit ja doalahit biologalaš máŋggahápmásašvuođa suodjaleami ja suvdilis anu dáfus mearkkašahtti álgoálbmogiid ja árbevirolaš eallinvuogi hálddašan báikkálašservošiid dieđu, innovašuvnnaid ja geavadiid, sihke ovddidit ja viiddidit daid guoskadeami dán dieđu, innovašuvnnaid ja geavadiid eaiggádiid lobiin ja veahkehemiin sihke roahkasmahttit dán dieđu, innovašuvnnaid ja geavadiin ožžojun ávkkiid dássebeallásaš juohkima, guoskkalii Suomas earánai joavkku go sápmelaččaid.
Kärnä on tulkinnut, että paikallisyhteisö tarkoittaa niin Enontekiön kuntaa, lapinkyliä, kalastus- ja metsästysseuroja kuin kyläyhdistyksiäkin.
Kärnä lea dulkon, ahte báikkálašsearvvuš dárkkuha nu Eanodaga suohkana, lappalašovttastumiid, guolástan- ja meahccebivdoservviid go gilleservviidnai.
Kärnän näkemyksen mukaan esimerkiksi Enontekiön kunnalla on siis oma perinteinen elämänmuotonsa, oma kulttuurinsa, perinteensä sekä tietämys- ja sosiaalinen järjestelmänsä.
Kärnä oainnu mielde omd. Eanodaga suohkanis lea nappo iežas árbevirolaš eallinvuohki, kultuvra, árbevierru, sihke diehto- ja sosiála vuogádat.
Kunta onkin melkoinen poikkeus muista Suomen kunnista kun sillä on oma, erityinen ja omaleimainen kulttuurinsa !
Suohkan leanai oalle stuora spiehkastat eará Suoma suohkaniid ektui go das lea iežas, sierranas- ja earenoamáš mihtilmas kultuvra !
Seuraava vaihe varmaan onkin, että kunta hakee itselleen alkuperäiskansa-asemaa !
Čuovvovaš muddu sihkkarit leanai, ahte suohkan ohcá alccesis álgoálbmotsajádaga !
Enontekiön kunta ei toki ole ainoa saamelaisten kotiseutualueen kunta, joka on mennyt sekaisin mitä paikallisyhteisö tarkoittaa biodiversiteettisopimuksen kontekstissa.
Eanodaga suohkan ii almmatge leat áidna sámi ruovttuguovllu suohkan, mii lea moivváskan dainna maid báikkálašsearvvuš dárkkuha biodiversiteahttasoahpamuša konteavsttas.
Se ei tarkoita kuntaa eikä yhdistyksiä vaan yhteisöjä eli kansanryhmiä.
Dat ii dárkkut suohkana iige servviid, muhto servošiid dehege álbmotjoavkkuid.
Paikallisyhteisö-käsite tarkoittaa biodiversiteettisopimuksen yhteydessä mm. sellaisia kansoja, jotka eivät voi järjestäytyä alkuperäiskansaksi.
Báikkálašsearvvuš-doaba dárkkuha biodiversiteahttasoahpamuša olis ee. dakkár álbmogiid, mat eai sáhte ortniiduvvat álgoálbmogin.
Niillä täytyy olla oma erityinen, valtakulttuurista poikkeava kulttuurinsa, oma kielensä, sosiaalinen järjestelmänsä ja territorionsa.
Dain galgá leat iežaset earenoamáš mihtilmas kultuvra, mii spiehkasta váldokultuvrras, iežaset giella, iežaset sosiála vuogádat ja iežaset orrunguovlu.
Niillä tulee olla perinteistä tietoa ja heidät tulee voida identifioida omaksi, valtakulttuurista erilliseksi ryhmäksi.
Dat galget hálddašit árbevirolaš dieđu ja dat galget sáhttit identifiserejuvvot iežaset, váldokultuvrras sierranas joavkun.
Suomessa ei elä sellaisia artikla 8(j):n suojelemia paikallisyhteisöjä, joita sopimus koskisi.
Suomas eai eale dakkár artihkal 8(j):a suodjalan báikkálašservošat, maid soahpamuš guoskkalii.
Artikla 8(j) koskee Suomessa vain alkuperäiskansa saamelaisia, ja tietenkin valtiota, kyseisen artiklan velvoitteiden osalta.
Artihkal 8(j) guoská Suomas dušše álgoálbmot sápmelaččaid, ja diehttelas stáhta, namuhuvvon artihkkala geatnegasvuođaid dáfus.
Kärnän logiikan mukaan matkailu on perinteinen elinkeino, jota harjoitetaan Enontekiön kunnassa kestävän kehityksen mukaisesti.
Kärnä logihka mielde turisma lea árbevirolaš ealáhus, mii bargojuvvo Eanodaga suohkanis suvdilis gárganeami mielde.
Jyppyrän hiihtomaan rahoittaminen ei ainakaan ole taloudellisesti kestävää, ja Kilpisjärven rakentamisesta ja matkailukehittämisestä nyt puhumattakaan, sehän ei ole ekologisesti eikä taloudellisesti kestävää.
Jyppyrä-vári čuoiganeatnama ruhtadeapmi ii aŋkke leat ruđalaččat suvdil, Gilbbesjávrre huksemis ja turismagárgeheamis oba humakeahttáge, dathan ii leat ekologalaččat iige ekonomalaččat suvdil.
Matkailu on toki uusi elinkeino, mutta se ei ole perinteinen elinkeino samalla tavoin luontaiselinkeinot ja poronhoito.
Turisma lea almmatge ođđa ealáhus, muhto dat ii leat árbevirolaš ealáhus seamma ládje go luondduealáhusat ja boazodoallu.
Kärnä sotkee tiedotteessaan Ylä-Lapin luonnonvarasuunnitelman, biodidiversiteettisopimuksen artikla 8(j):n ja Ilo 169-sopimuksen sekavaksi sekamelskaksi.
Kärnä moive dieđáhusastis Davvi-Sámi luondduriggodatplána, biodiversiteahttasoahpamuša artihkal 8(j):a ja Ilo 169-soahpamuša duivin.
Kaikkein tragikoomisinta Kärnän lausumassa on se, että Ilo 169-sopimuksen ratifiointitoimet tulisi keskeyttää Suomessa, koska ne ovat ristiriidassa biodiversiteettisopimuksen artikla 8(j):n kanssa !
Buot tragikomihkalaččamus Kärnä celkosis lea dat, ahte Ilo 169-soahpamuša ratifiserendoaimmat galggale bissehuvvot Suomas, daningo dat mannet ruossalassii biodiversiteahttasoahpamuša artihkal 8(j):in !
Ilo 169-sopimus ei ole ristiriidassa biodiversiteettisopimuksen kanssa, koska kumpikin sopimus koskee Suomessa vain ja ainoastaan alkuperäiskansa saamelaisia.
Ilo 169-soahpamuš ii mana ruossalassii biodiversiteahttasoahpamušain, daningo goabbánai soahpamuš guoská Suomas aivve ja duššefal álgoálbmot sápmelaččaid.
On toki hienoa, että kunta on näin innostunut biodiversiteettisopimuksesta.
Lea dieđusge buorre, ahte suohkan lea ná olu movttáskan biodiversiteahttasoahpamušas.
Toivottavasti kaavoituspuolella on luettu koko sopimus huolellisesti läpi ja tämän lausuntoluonnoksen aikana kerättyä tietoa biodiveristeettisopimuksesta hyödynnettäisiin myös kunnan kaavoitushankkeissa.
Doaivvu mielde lávvema bealde soahpamuš lea lohkkojuvvon fuolalaččat čađa ja dán cealkámušhápmosa áigge čoggojun diehtu biodiversiteahttasoahpamušas adnojuvvolii ávkin maid suohkana lávvenfidnuin.
Saamelaiskäräjät on esittänyt, että sopimus huomioitaisiin Kilpisjärven kaavoituksessa.
Sámediggi lea evttohan, ahte soahpamuš váldojuvvolii vuhtii Gilbbesjávrre lávvemis.
Kunnanjohtaja ainakin tuntuu suhtautuvan sopimukseen hyvin vakavasti, vaikka hänen tulkintansa sopimuksen kohdeyhteisöstä ovat täydellisen pielessä.
Suohkanhoavda aŋkke orru jurddaheame duođalaččat soahpamušas, vaikko su dulkomat soahpamuša čuozáhatservošis leat dievaslaččat boastto bálgáid nalde.
Nyt kun kunta on vihdoin viimein tiedostanut itse bd-sopimuksen, niin tästä on nyt hyvä jatkaa kaavoituksen puolella ja huomioida bd-sopimuksen velvoitteet.
Dál go suohkan lea viimmat váldán vára ieš bd-soahpamušas, de dás lea buorre joatkit lávvema beallái ja váldit vuhtii bd-soahpamuša geatnegasvuođaid.
Enontekiö on tunnettu saamelaisvastaisuudestaan – saamelaisten suurin taiteilija, Nils Aslak Valkeapää muutti Enontekiöltä Norjan Jyykeänperälle juuri kunnan saamelaisvastaisuuden vuoksi.
Eanodat lea beakkán sápmelašvuostásašvuođas – sápmelaččaid stuorimus dáiddár, Áillohaš, Nils-Aslak Valkeapää muotkkui Eanodagas Norgga Ivgui jur suohkana sápmelašvuostásašvuođa geažil.
Tuntuu siltä, että kunnassa ei ajatella sen olevan saamelaisia varten – paitsi silloin kun siitä on kunnalle hyötyä tai jos kunta saa valtiolta saamenkielisiin palveluihin rahoitusta.
Orru leame nu, ahte suohkanis ii jurddahallojuvvo dan oba leamege sápmelaččaid várás – earret dalle go das lea suohkanii juoga ávkkiid dehe jos suohkan oažžu stáhtas ruhtadeami sámegielalaš bálvalusaide.
Ensimmäinen kontaktini uuden kunnanjohtajan kanssa oli keväällä, kun hän toimi Enontekiön vt. kunnanjohtajana.
Mu vuosttaš oktavuohta ođđa suohkanhoavddain lei giđđat, go son barggai Eanodaga sadjásaš suohkanhoavdan.
Silloin hän lähestyi minua ja pyysi saamelaiskäräjiltä kantaa ehdotukseensa, että saamen kieltä osaamattomat suomalaislapset sijoitettaisiin saamenkieliseen päivähoitoon.
Dalle son válddi munnje oktavuođa ja jearai sámedikki oainnu evttohusas bidjat suopmelaš mánáid, geat eai máhte sámegiela, sámegiel beaivedikšui.
Silloin sanoin hänen ajatuksensa olevan päivähoitolain ja – asetuksen vastainen ja johtaisi saamenkielisen päivähoidon katoamiseen kunnasta, ja kunta pääsisi taas otsikoihin.
Dalle dadjen su jurdaga leat beaivedikšunlága ja – ásahusa vuostá ja dat doalvvulii sámegiel beaivedivššu jávkamii suohkanis, ja suohkan beasalii vuohon bajilčállosiidda.
Kauhulla odotankin, mitä kunta tai sen johtaja keksii seuraavaksi – vielä on kunnallisvaalien ehdokasasetteluun ja itse vaaleihin reippaasti aikaa.
Garra baluin vuorddánnai, ahte maid suohkan dehe dan hoavda hutká čuovvovaččat – vel lea suohkanválggaid evttohasásaheapmái ja ieš válggaide roahkka áigi.
Työmatkalla 9.9.2012
Bargomátkkis 9.9.2012
Työ jatkuu Saamelaiskäräjien järjestäytymiskokous saatiin vihdoin pidettyä ja työni saamelaiskäräjien puheenjohtajana jatkuu vielä neljä vuotta.
Bargu joatkahuvvá Sámedikki ortniiduvvančoakkán dollojuvvui viimmat ja mu bargon sámedikki ságadoallin bistá vel njeallje jagi.
Olen iloinen, että saan jatkaa työtäni saamen kansan parhaaksi vielä neljä vuotta.
Lean ilolaš, go beasan joatkit barggu sámi álbmoga buorrin vel njeallje jagi.
Uskon, että tällä saamelaiskäräjillä on halua ja tahtoa toimia yhdessä saamelaisten parhaaksi.
Mun jáhkán, ahte sámedikkis lea hállu ja dáhttu doaibmat ovttas sápmelaččaid buorrin.
Alkuvuosi on sujunut tiukasti politiikassa ja puheenjohtaja- ja hallitustunnusteluissa.
Álgojahki lea golihan oalle mihá muddui politihkas ja ságadoalli ja stivrra válljenšiehtadallamiin.
Haluankin kiittää kaikkia läheisiäni, tukijoitani ja erityisesti Jauristunturin ja Käsivarren poromiehiä kaikesta tuesta vaalikamppailun aikana.
Hálidannai giitit buot lagamuččaid, mu guottiheddjiid ja earenoamážit Jávrrešduoddara ja Giehtaruohttasa boazosápmelaččaid buot doarjagis válgakampánnja áigge.
Ilman alueen saamelaisten tukea tätä työtä olisi mahdoton tehdä.
Juos ii oaččole doarjaga iežas guovllu sápmelaččain, de dán barggu ii sáhtále bargat, dat livččii áibbas veadjemeahttun hommet.
Vaikka Sajos on valmistunut ja sinne on varattu myös minulle työtilat, tulen jatkamaan puheenjohtajuuden tehtävien hoitamista Enontekiöltä käsin.
Vaikko Sajos lea dál anus ja dohko lea gárvánan bargolatnja maid munnje, de boađán joatkit sagadoalli barggu dikšuma Eanodaga guovllos.
Saamelaiskäräjien tulee olla läsnä saamelaisten kotiseutualueen kunnissa enkä voisi pettää omia äänestäjiäni muuttamalla Inariin.
Sámediggi galgá leat sápmelaččaid luhtte sámi ruovttuguovllu suohkaniin, inge sáhtále beahttit iežas jienasteddjiid dainna lágiin ahte muotkkulin Anárii.
On hyvä tulevaisuutta ajatellen, että saimme saamelaiskäräjien puheenjohtajistoon saamelaisnuorten edustajan.
Lea buorre, ahte oaččuimet sámedikki ságadolliid jovkui sámi nuoraid ovddasteaddji.
Puheenjohtajan vaalikamppailussa kävi ilmi, että olemme Tiina Sanila-Aikion kanssa kaikista saamelaisille tärkeimmistä asioista hyvin pitkälle samaa mieltä ja tämä luo hyvän pohjan yhteistyölle.
Ságadoalli válgagiccus bođii ovdan, ahte ledne Tiina Sanila-Aikioin buot sápmelaččaide dehálaš áššiin hui guhkás ovttaoaivilis ja dát ráhkada buori vuođu ovttasbargui.
II varapuheenjohtajaksi valittiin Heikki Paltto, joka on kummankin vanhemman puolelta inarinsaamelaista sukua.
II várreságadoallin válljejuvvui Hánno Heaika, Heikki Paltto, gii goappánai váhnema bealde gullá anáraš sohkii.
Paltto on viime kaudella toimiessaan elinkeino- ja oikeuslautakunnan varapuheenjohtajana puolustanut erityisen vahvasti inarinsaamelaisten oikeuksia Inarijärven kaavoituksessa.
Paltto lea mannan doaibmabaji áigge doaimmadettiinis ealáhus- ja vuoigatvuohtalávdegotti várreságadoallin bealuštan hui garrasit anáraččaid vuoigatvuođaid Anárjávrre lávvenbarggus.
Inarijärven kaavoitus jatkuu edelleen ja siinä onkin suurta työnsarkaa koko saamelaiskäräjäkaudeksi.
Anárjávrre lávvenbargu bistá ain ja dat gal barggaha oba boahtte sámediggeáigodaga.
Uskon, että yhteistyö puheenjohtajistossa tulee olemaan toimivaa ja tehokasta.
Mun jáhkán, ahte ovttasbargu ságadolliid gaskkas gal šaddá leat hui buresdoaibmi ja ábas.
Ilmoitin kokouksessa, että tämä kausi jää minun viimeiseksi saamelaiskäräjillä.
Ilmmuhin čoakkámis, ahte dát badji báhcá mu maŋimussan sámedikkis.
Mielestäni kaksi kautta saamelaiskäräjien puheenjohtajana on riittävän pitkä aika yhdelle henkilölle.
Mu mielas guokte baji sámedikki ságadoallin lea nohkka guhkes áigi ovtta olbmui.
Suomen tasavallan presidentinkin toimikaudet on rajattu kahteen ja Norjassa useat saamelaiskäräjien puheenjohtajat ovat jättäneet tehtävänsä kahden kauden jälkeen.
Suoma dásseválddi presideanttanai doaibmaáigodagat leat ráddjejuvvon guoktái ja Norgga bealdenai máŋggat sámedikki presideanttat leat guođđán doaimma guovtti baji maŋŋel.
Jos tällä kaudella uudistetaan saamelaiskäräjälakia ja työjärjestystä kuten olen toivonutkin, tässä yhteydessä olisi hyvä harkita tulisiko saamelaiskäräjien puheenjohtajan toimikausia rajoittaa siten, että sama henkilö olisi vain kaksi perättäistä kautta puheenjohtajana.
Jos dán baji áigge ođasnuhttojuvvo sámediggeláhka ja bargoortnet dego lean sávvan, de dán oktavuođas livččii buorre suokkardit galggaliigo sámedikki ságadoalli doaibmaáigodagaid ráddjet nu ahte seamma olmmoš livččii dušše guokte baji maŋŋálaga ságadoallin.
Järjestäytymiskokous kesti pitkään, mikä on toki ymmärrettävää koska saamelaiskäräjäjäsenet olivat nyt ensimmäistä kertaa koolla.
Ortniiduvvančoakkán bisttii guhká, mii gal diehttelas lea ipmirdahtti daningo sámediggelahtut ledje dál vuosttaš geardde čoahkis.
Koska saamelaiskäräjillä ei toimi puolueita tai yhdistyksiä paikkojen jakaminen on hidasta.
Go sámedikkis eai doaimma bellodagat dehe searvvit nu báikkiid juohkin lea njoazes hommet.
Olen iloinen, että saimme valittua uusia henkilöitä niin saamelaiskäräjien hallitukseen ja lautakuntiin ja saamme täten toimintaamme uutta intoa ja ajatuksia.
Lean ilus, ahte sáhtiimet válljet ođđa olbmuid sámedikki stivrii go lávdegottiidenai ja oažžut dađi lági mielde sámedikki bargui ođđa movtta ja jurdagiid.
Saamelaiskäräjien hallitus on alueellisesti ja kulttuurisesti hyvin kattava.
Sámedikki stivra lea guovlluguovdasaččat ja kultuvralaččat hui gokčevaš.
Saamelaiselinkeinoista poronhoito, kalastus, perinteisiin saamelaiselinkeinoihin liittyvä pienimuotoinen ekologinen matkailu ja erityisesti saamen käsityö ovat hyvin edustettuina hallituksen kokoonpanossa.
Sámi ealáhusain boazodoallu, guolástus, árbevirolaš sámi ealáhusaide gullevaš ekologalaš turismadoaibma ja earenoamážit sámi duodji leat ovddastuvvon stivrra čoakkádusas.
Olen erityisen iloinen että saimme monta käsityöntekijää hallitukseen ja ehkä saamme yhdessä kohennettua saamen käsityön asemaa tällä vaalikaudella.
Earenoamáš ilus lean das, ahte oaččuimet máŋga duodjára stivrii ja soaitit mii ovttas oažžut buoriduvvot sámi duoji sajádaga dán válgabajis.
Vaikka saamelaiskäräjävaaleissa valittiin vain yksi edustaja saamelaisten kotiseutualueen ulkopuolelta, niin on hyvin tärkeää, että saimme kaupunkisaamelaisten edustajan saamelaiskäräjien hallitukseen.
Vaikko sámediggeválggain válljejuvvui dušše okta ovddasteaddji sámi ruovttuguovllu olggobealde, de lea hui dehálaš, ahte oaččuimet su sámedikki stivrii.
Erityisen tärkeää kaupunkisaamelaisten edustus hallituksessa on saamen kielten elvyttämisohjelman toteuttamisen johdosta.
Earenoamáš dehálaš sámi guovllu olggobeal olbmo ovddastus stivrras lea sámegielaid ealaskahttinprográmma olláhuhttima geažil.
Kielten elvytysohjelman yhtenä tehtävänä on parantaa saamelaisten kotiseutualueen ulkopuolella asuvien saamelaisten oikeuksia omaan kieleen ja kulttuuriin.
Gielaid ealaskahttinprográmma oktan bargun lea buoridit sámiid ruovttuguovllu olggobeal orru sápmelaččaid vuoigatvuođaid iežas gillii ja kultuvrii.
Hallitus edustaa kattavasti eri saamen kieli- ja kulttuuriryhmiä.
Stivra ovddasta gokčevaččat sierra sámi giella- ja kulturjoavkkuid.
Kaikki saamen kielet ovat uhanalaisia kieliä ja kielenvaihto on ollut suurta, minkä johdosta saamen kielten elvyttämisohjelmaa tarvitaankin.
Buot sámegielat leat uhkivuloš gielat ja giellamolsun lea leamaš stuoris, man dihte sámegielaid ealaskahttinprográmma dárbbahuvvonai.
Kielenvaihdos on ollut erityisen tuhoisaa pienemmille saamen kielille, inarin- ja koltansaamelle ja moni saamelainen onkin opetellut suvun kadonneen kielen uudelleen aikuisena.
Giellamolsun lea leamaš earenoamáš vahátlaš unnit sámegielaide, anáraš- ja nuortalašgillii ja máŋggas sápmelaččain leatnai oahpahallan soga láhppon giela ođđasit ráves olmmožin.
Vaikka kaikki saamen kielet eivät olekaan edustettuina saamelaiskäräjien hallituksessa, kaikki saamelaiset kulttuuriryhmät eli pohjois-, inarin- ja koltansaamelaiset kulttuuriryhmät ovat edustettuina kattavasti saamelaiskäräjien hallituksessa.
Vaikko buot sámegielat eai leatge ovddastuvvon sámedikki stivrras, de buot sámi kulturjoavkkut dehege davvi-, anáraš- ja nuortalašsámi kulturjoavkkut leat ovddastuvvon gokčevaččat sámedikki stivrras.
Siitä olen hyvin iloinen.
Mun illudan das sakka.
Saamelaiskäräjien tämän vaalikauden työ jatkuu kiireisenä.
Sámedikki dán válgabaji bargu ovdána hohpolažžan.
Maaliskuun lopussa - huhtikuun alussa pidetään jo seuraava saamelaiskäräjien kokous ja avajaiset.
Njukčamánu loahpas – cuoŋománu álggus dollojuvvo juo čuovvovaš sámedikki dievasčoakkán ja maiddái rahpandoalut.
Kuntauudistus ja ILO 169-sopimuksen ratifiointitoimien aloittaminen ovat kiireellisimpiä lähitulevaisuuden haasteita.
Suohkanođastus ja ILO 169-soahpamuša ratifiserenbargguid álggaheapmi leaba lagaš boahtteáiggi hohpolaččamus hástalusat.
Oma ohjelmani jatkuu kiireisenä.
Mu iežan prográmma joatkahuvvá hohpolažžan.
Tällä viikolla järjestetään saamelaiskäräjien ja Lapin liiton kesken neuvottelut Lapin ilmastostrategiasta.
Dán vahku ordnejuvvo sámedikki ja Lappi lihtu gaskavuođa ráđđádallan Davvi-Suoma dálkkádatstrategiijas.
Ensi viikolla luvassa on saamelaisen parlamentaarisen neuvoston hallituksen kokous Koutokeinossa, josta suuntaan suoraan Helsinkiin Tasavallan presidentin virkaanastujaisseremoniaan ja pohjoismaisen saamelaissopimuksen Suomen neuvotteluvaltuuskunnan kokoukseen.
Boahtte vahku lea sámi parlamentáralaš ráđi stivrra čoakkán Guovdageainnus, gos dollen njuolga Helssegii Dásseválddi presideantta virgáilávkenseremoniijai ja davviriikkalaš sámi soahpamuša Suoma ráđđádallangotti čoakkámii.
Vuontisjärvellä 20.2.2012
Vuottesjávrres 20.2.2012
Kansallispäivän jälkeen Kansallispäivää juhlittiin Inarissa saamelaiskäräjien järjestämässä juhlassa viime viikolla.
Álbmotbeaivve maŋŋel Álbmotbeaivi ávvuduvvui Anáris sámedikki lágidan fdoaluin mannan vahku.
Se oli ensimmäinen kansallispäivän juhla tällä vaalikaudella, ensimmäinen internetissä suorana lähetetty juhla ja ensimmäinen kansallispäiväjuhla myös Sajoksessa.
Dat lei vuosttaš álbmotbeaivvi ávvudeapmi dán válgaáigodagas, vuosttaš interneahtas njuolggosáttan sáddejuvvon feasta ja vuosttaš álbmotbeaiveávvudeapmi maid Sajosis.
Juhla jäi myös minun viimeiseksi kansallispäiväjuhlaksi puheenjohtajana.
Dát bázii maid mu maŋimus álbmotbeaiveávvudeapmin ságadoallin.
Tunnelmat olivat iloiset, mutta samalla haikeat.
Dovdamušat gal ledje ilolaččat, muhto seammas maid veaháš ahkidat.
Saamelaisten kansallispäivää on juhlittu vuodesta 1993 lähtien.
Sámi álbmotbeaivihan lea ávvuduvvon jagi 1993 rájes.
Vuonna 2017 on tarkoitus, että kaikki saamelaiskäräjät ja Venäjän saamelaisjärjestöt juhlivat yhdessä saamelaisten kansallispäivää, koska silloin tulee kuluneeksi 100 vuotta Trondheimin ensimmäisestä saamelaiskonferenssista.
Jagi 2017 lea ulbmil, ahte buot sámedikkit ja Ruošša sámi organisašuvnnat ávvudit ovttas sámiid álbmotbeaivvi, daningo dalle šaddá dievvat čuođi jagi Troanddima vuosttaš sámi konfereanssas.
Saamelaisten kansallispäivä on todella tärkeä saamelaisten merkkipäivä ja juhla, jolloin koko Suomi voi kunnioittaa ja juhlia omaa alkuperäiskansaansa.
Sámiid álbmotbeaivi lea duođaid dehálaš sápmelaččaid mearkabeaivi ja ávvudeapmi, goas oba Suopma sáhttá gudnejahttit ja ávvudit iežas álgoálbmoga.
Minulle saamen kansallispäivä merkitsee myös oman suvun ja vanhempieni kunnioitusta.
Munnje sámiid álbmotbeaivi máksá maid iežan soga ja váhnemiid gudnejahttima.
He ovat tehneet suuren työn, että olen oppinut saamen ja saamelaiskulttuurin perinteet, olen päässyt opiskelemaan ja siirtämään myös itse saamen kieltä ja perinteitä omille lapsilleni.
Soai leaba bargan stuora barggu, vai lean oahppan sámegiela ja sámi kultuvrra árbevieruid, lean beassat stuđeret ja sirdit maid ieš sámegiela ja árbevieruid iežan mánáide.
Kansallispäivässä on kyse sukupolvien jatkumosta.
Álbmotbeaivvis lea jearaldat buolvadatjoatkagis.
Saamelaiskäräjien henkilöstö oli vastannut juhlien järjestelyistä ja he tekivät hyvää työtä.
Sámedikki bárgit válde ovddasvástádusa doaluid ordnedemiin ja sii barge hui buori barggu.
Haasteena oli ollut löytää esiintyjiä ja juontajia, koska tänä vuonna tuntui olevan kansallispäivän juhlia hyvin paljon, mistä olen toki iloinen.
Hástalussan lea leamaš gávdnat guoimmuheddjiid ja gulaheddjiid, daningo dán jagi orro leame álbmotbeaivedoalut hui olu, mas dieđusge ii sáhte leat eará go hui duhtavaš ja ilus.
Sajos täyttyi juhlivasta kansasta ja oli todella mukava nähdä saamelaisia, sukulaisia, ystäviä ja tuttuja juhlimassa saamen kansaa.
Sajos dievai ávvudeaddji álbmogis ja lei duohta suohtas oaidnit sápmelaččaid, fulkkiid, ustibiid ja oahpes olbmuid ávvudeame sámi álbmoga.
Saamelaiskäräjien kotisivuilta löytyy tiedote ja kuvia juhlista sekä juhlapuheeni pohjois-, inarin- ja koltansaameksi sekä suomeksi.
Sámedikki ruovttusiidduin gávdno dieđáhus ja govat doaluin ja mu ávvosáhka davvi-, anáraš- ja nuortalašgille ja maid suomagillii.
Viikko alkoi saamelaisen parlamentaarisen neuvoston hallituksen puhelinkokouksella.
Vahkku álggi sámi parlamentáralaš ráđi stivrra telefončoakkámiin.
Sovimme, että seuraava SPN:n kokous pidetään maaliskuussa.
Šiehtaimet, ahte čuovvovaš SPR:a dievasčoakkán dollojuvvo njukčamánu.
Silloin siirtyy SPN:n puheenjohtajuus Ruotsin saamelaiskäräjiltä Suomen saamelaiskäräjiltä.
Dalle sirdása SPR:a jođihanovddasvástádus Ruoŧa sámedikkis Suoma sámediggái.
Saamelaiskäräjien hallitus piti puhelinkokouksen, jossa käsiteltiin kiireellisiä asioita.
Sámedikki stivra maid doalai odne telefunčoakkáma, mas gieđahallojuvvoje hohpolaš áššit.
Tiedote kokouksesta löytyy saamelaiskäräjien kotisivuilta.
Dieđáhus čoakkámis gávdno sámedikki ruovttusiidduin.
Ensi viikon hallituksen kokouksessa Inarissa (17.2.) käsitellään saamelaiskäräjien kokoukselle menevät asiat ja muut kiireelliset asiat.
Boahtte vahku stivrra čoakkámis Anáris (17.2.) gieđahallojit áššit, mat mannet sámedikki dievasčoakkámii ja eará hohpos áššit.
Saamelaiskäräjien yleiskokous pidetään 24.2.
Sámedikki dievasčoakkán dollojuvvo 24.2.
Torstaina lähden Altaan Pohjoismaiden Neuvoston järjestämään seminaariin, jonka teemana on pohjoismainen yhteistyö ja saamelaiset.
Duorastaga čavgen Álahedjui Davviriikkaid ráđi ordnen seminárii, man fáddán lea davviriikkalaš ovttasbargu ja sápmelaččat.
Seminaarissa puhuvat mm. kolmen maan saamelaiskäräjien puheenjohtajat / presidentit.
Semináras dollet sága ee. golmma riikka sámedikkiid ságadoallit / presideanttat.
Minulle on annettu aiheeksi ILO 169-sopimuksen ratifiointi Suomessa.
Munnje lea addon fáddán ILO 169-soahpamuša ratifiseren Suomas.
Ensi viikolla saamelaiskäräjät neuvottelee Metsähallituksen kanssa Käsivarren Mallan hoito- ja käyttösuunnitelmasta sekä Urho Kekkosen kansallispuiston hoito- ja käyttösuunnitelmasta.
Boahtte vahku sámediggi ráđđádallá meahcceráđđehusain Giehtaruohttasa Mallá dikšun- ja geavahanplánas sihke Urho Kekkosa álbmotmeahci dikšun- ja geavahanplánas.
Viime viikolla korkein hallinto-oikeus (KHO) on antanut ratkaisunsa saamelaiskäräjien tekemistä ympäristölupavalituksista koneellisen kullankaivun ympäristöluvista.
Mannan vahku alimus hálddahusriekti (AHR) lea addán čovdosa sámedikki dahkan biraslohpeváidalusain, mat guske mášengolleroggama biraslobiid.
KHO kumosi saamelaiskäräjien valitukset.
AHR gomihii sámedikki váidalusaid.
Se ansaitsee muutaman kommentin.
Dat gáibida muhtin kommeantta.
Saamelaiskäräjät totta kai kunnioittaa KHO:n tekemää päätöstä.
Sámediggi diehttelas gudnejahttá AHR:a dahkan mearrádusa.
Koneelliseen kullankaivuun lupaprosessiin sovelletaan kahta eri lakia: kaivoslakia ja ympäristönsuojelulakia.
Mášengolleroggama lohpeprosessii guoskaduvvoba guokte sierra lága: ruvkeláhka ja birasgáhttenláhka.
KHO:n päätös koski vanhan ympäristönsuojelulain soveltamista.
AHR:a mearrádus guoskkai boares birasgáhttenlága guoskadeami.
Nyttemmin ympäristönsuojelulaki on jo muutettu, eli KHO on tehnyt päätöksensä jo kumoutuneen ympäristönsuojelulain nojalla.
Dálhan birasgáhttenláhka lea juo rievdaduvvon ja AHR lea dahkan mearrádusas juo gopmanan birasgáhttenlága vuođul.
Kumotussa laissa valitusoikeus koski vain viranomaisia ja osallisia.
Gomihuvvon lágas váidalanriekti guoskkai dušše eiseválddiid ja osolaččaid.
KHO ei ole tutkinut ratkaisussaan sitä, onko toiminta aiheuttanut saamelaiskulttuurille vahinkoa, vaan todennut, että saamelaiskäräjät ei ole viranomainen ja näin ollen sillä ei ole valitusoikeutta.
AHR ii leat dutkan čovdosisttis dan, leago doaibma dagahan sámi kultuvrii vahága, muhto dat lea cealkán, ahte sámediggi ii leat eiseváldi ja dađi lági mielde das ii leat váidalanlohpi.
KHO ei ole tutkinut, aiheuttaako luvan mukainen toiminta haittaa saamelaiskulttuurille, koska silloinen ympäristönsuojelulaki ei ole sisältänyt säädöksiä saamelaiskulttuurista.
AHR ii leat dutkan čovdosisttis dan, leago doaibma dagahan sámi kultuvrii vahága, daningo dalá birasgáhttenláhka ii leat doallan sisttis mearrádusaid sámi kultuvrras.
Ympäristönsuojelulaki on nyt muuttunut ja sen mukaan luvan mukainen toiminta ei saa aiheuttaa saamelaiskulttuurille haittaa.
Birasgáhttenláhka lea dál rievdan ja dan mielde lobálaš doaibma ii oaččo dagahit sámi kultuvrii vahága.
Uutisissa on haluttu antaa sellainen kuva, että saamelaiskäräjät haluaisi kiusata koneellisia kullankaivajia tekemillään valituksilla Tukesin lupapäätöksistä.
Ođđasiin lea vásedin háliiduvvon addot govva, ahte sámediggi háliidivččii givssidit mášengolleroggiid iežas dahkan váidalusaiguin kemikála- ja dorvovirgálágadusa (Tukes) lohpemearrádusain.
Tästä ei missään nimessä ole kyse, vaan siitä miten lupaprosessissa noudatetaan lakia.
Dásdahan ii mange namas leat gažaldat, muhto das mot lohpeproseassas doahttaluvvo láhka.
Koneellinen kullankaivu tullee lisääntymään ja on tärkeää, että pelisäännöt ovat kaikille samat ja johdonmukaiset.
Mášengolleroggan boahtá lassánit ja lea dehálaš, ahte speallannjuolggadusat leat buohkaide ovttalágánat ja jearggalaččat.
Saamelaiskäräjät kuulee jokaisessa lausunnossa paliskuntia, siidoja ja myös kalastajia ja ottaa heidän näkemyksensä huomioon lausunnoissaan ja valituksissaan.
Sámediggi gullá juohke cealkámušas bálgesiid, siiddaid ja maiddái guolasteddjiid ja váldá vuhtii sin oainnuid cealkámušainis ja váidalusainis.
Saamelaiskäräjät ei valita hakemuksista, joita paliskunnat tai niiden siidat eivät vastusta.
Sámediggi ii váidal ohcamušain, maid bálgesat ja daid siiddat eai vuostálastte.
Koneellinen kullankaivu jättää luontoon näkyviä jälkiä, sillä on ympäristövaikutuksia ja pienillä lupamaksuilla sekä maanomistajille annettavilla maksuilla kaivaja saa pitää kaivamiensa mineraalien hyödyt itsellään.
Mášengolleroggan guođđá lundui oinnolaš luottaid, das leat birasváikkuhusat ja unna lohpemávssožiiguin sihke eananeaiggadiidda máksojun mávssuiguin goaivu ieš oažžu atnit iežas goaivun minerálaid ávkkiid.
Kun hyödynnetään sekä saamelaisille että koko Suomelle kuuluvia luonnonvaroja ja luontoa, on tärkeää että näissä prosesseissa noudatetaan lakia.
Go sihke sápmelaččaide ja oba Supmii gullevaš luondduriggodagat ja luondu ávkkastallojuvvojit, de lea dehálaš ahte dáin proseassain láhka doahttaluvvo.
Saamelaiskäräjien näkemyksen mukaan kaivosviranomainen ei ole toiminut lain mukaisesti.
Sámedikki oainnu mielde ruvkeeiseváldi ii leat bargan lága mielde.
Myös korkeimmalla hallinto-oikeudella on sama näkemys, kun se antoi viime vuonna ensimmäiset ratkaisunsa uuden kaivoslain toimeenpanosta.
Maiddái alimus hálddahusrievttis lea seamma oaidnu, go dat attii diibmá vuosttaš čovdosiiddis ođđa ruvkelága olláhuhttimis.
Saamelaiskäräjät on tarjonnut Tukesille apua ja tehnyt esityksiä miten kaivoslain toimeenpanoa voidaan parantaa ja kehittää ja lupien käsittelyaikoja nopeuttaa.
Sámediggi lea fállan Tukesii veahki ja lea dahkan evttohusaid mot ruvkelága olláhuhttin sáhttá buoriduvvot ja gárgehuvvot ja mot lobiid gieđahallanáiggi sáhttet jođálnuhttojuvvot.
Tukes ei ole esityksiin suostunut.
Tukes ii leat evttohusaide miehtan.
Saamelaiskäräjät on neuvotellut myös TEM:in kanssa asiasta.
Sámediggi lea maid ráđđádallan bargo- ja ealáhusministeriijain (BEM) áššis.
Olemme pyytäneet Tukesilta neuvottelua siitä, miten kaivoslain toimeenpanossa edetään saamelaisten kotiseutualueella, jotta voidaan vähentää turhaa työtä ja tehostaa lupaharkintaa.
Mii leat bivdán Tukesis ráđđádallama das, mot ruvkálága olláhuhttimis ovdánuvvo sámiid ruovttuguovllus, vai lea vejolaš unnidit dušši barggu ja beavttálmahttit lohpeárvvoštallama.
Prosessi on saamelaiskäräjillekin raskas.
Proseassa lea sámediggainai lossat.
Saamelaiskäräjät odottaa Tukesin linjausta asiasta ja sitä, että Tukes olisi valmis tekemään lupaharkinnassa yhteistyötä saamelaiskäräjien kanssa ja täyttämään lakisääteiset velvoitteensa.
Sámediggi vuordá Tukesa linnjema áššis ja dan, ahte Tukes livččii válmmas dahkat lohpeárvvoštallamis ovttasbarggu sámedikkiin ja deavdit lágas ásahuvvon geatnegasvuođaidis.
Valitukset tulevat loppumaan heti, kun Tukes täyttää kaivoslain mukaiset velvoitteensa.
Váidalusat bohtet nohkat dakkaviđe, go Tukes deavdá ruvkelága miel geatnegasvuođaidis.
Saamelaiskäräjät on esittänyt useasti, että lupia ei myönnettäisi ennen kuin yhteiset menettelytavat ovat selville, jotta vältyttäisiin valituksilta.
Sámediggi lea evttohan oba dávjá, ahte lobit eai mieđihuvvole ovdal go oktasaš meannudanvuogit leat čielgan, vai váidalusaid ii dárbbahivčče dahkat.
Siihen Tukes ei ole suostunut.
Dasa Tukes ii leat miehtan.
Ongelmana on se, että kun uusi laki tuli voimaan, niin koko lupaketju luotiin tyhjästä, koska aiemmin TEM vastasi kaivosviranomaisen tehtävistä.
Buncarakkisin lea dat, ahte go ođđa láhka bođii vuoibmái, de oba lohpevuogádat duddjojuvvui duššis, daningo dađi ovdal BEM lei ovddasvástideaddjin ruvkeeiseválddi bargguin.
Täysin uuden organisaation luominen tyhjästä vie aikaa.
Ollásit ođđa organisašuvnna duddjon duššis lea áddjás bargu.
Saamelaiskäräjät oli jatkuvasti sitä mieltä, että kaivosviranomaisten tehtävien olisi tullut olla TEM:issä.
Sámediggi lea leamaš geažos áigge dan oaivilis, ahte ruvkeeiseválddi barggut livčče galgan seailut BEM:is.
Keskustelu kaivoslaista varmasti jatkuu hyvinkin pitkään, mutta toivon kaikkien osapuolten oikeusturvan ja yleisen ilmapiirinkin vuoksi, että kaivoslain soveltamiseen löydettäisiin järkevät menettelytavat.
Ságastallan ruvkelágas boahtá sihkkarit joatkahuvvat hui guhká, muhto sávan buot oassebeliid riektedorvvu ja almmoš dovdamušaidnai dihte, ahte ruvkelága guoskadeapmái gávdnole jierpmálaš meannudanvuogit.
Saamelaiskäräjät on valmis niistä keskustelemaan.
Sámediggi lea válmmas dain ságastallat.
Saamelaiskäräjät, kuten kullankaivajatkin ovat nyt odottavalla kannalla.
Sámediggi, dego golleroggitnai leat dál vuorddašeame.
Mikäli Suomi ratifioi ILO 169-sopimuksen, on tärkeää että kaivoslain menettelytavat ja toimeenpano ovat toimivia.
Jos Suopma ratifisere ILO 169-soahpamuša, de lea dehálaš, ahte ruvkelága meannudanvuogit ja olláhuhttin doibmet bures.
Vuontisjärvellä 10.2.2015
Vuottesjávrres 10.2.2015
Kunnallisvaalit, oikeusministerin vierailu Inarissa ja muuta ajankohtaista
Suohkanválggat, vuoigatvuohtaministara guossástallan Anáris ja eará áigeguovdilis áššit
Edellisestä blogistani on kulunut aikaa ja pahoittelen, etten ole ehtinyt sitä päivittää muilta työkiireiltäni.
Mu ovddit bloggas lea juo golihan áigi ja šállošan go in leat háhppehan beaivádit dan eará bargohoahpuid dihte.
Syksy on ollut todella työntäyteistä aikaa.
Dán čavčča lea leamaš duođaid eatnat bargu.
Käsittelen blogissani syksyn tärkeitä asioita.
Gieđahalan bloggastan čavčča dehálaš áššiid.
Kunnallisvaalit on käyty.
Suohkanválggat leat čađahuvvon.
Saamelaiskäräjien ja saamelaisten kannalta on hyvin myönteistä, että jokaisessa saamelaisten kotiseutualueen kunnassa on saamelaisia kunnanvaltuutettuja.
Sámedikki ja sápmelaččaid dáfus lea hui buorre, ahte juohke sámi ruovttuguovllu suohkanis leat sápmelaččat suohkanstivrrain.
Myös saamelaisten kotiseutualueen ulkopuolella saamelaisia pääsi kunnallispoliitikoiksi.
Maiddái sámiid ruovttuguovllu olggobealde sápmelaččat besset suohkanpolitihkarin.
Koko maan äänestysprosentti jäi valitettavan alhaiseksi, mikä on suuri huolenaihe.
Oba riikka jienastanproseanta bázii váidalahtti vuollegažžan, mii lea hui fuolastuhtti ášši.
Saamelaisten kotiseutualueella äänestysprosentti ei kuitenkaan onneksi laskenut aivan valtakunnan tasolle - Utsjoella äänestysprosentti oli yli 80, Enontekiöllä ja Sodankylässä tätä vähemmän ja Inarissa äänestysprosentti jäi lähelle valtakunnan tasoa, 62 prosenttiin.
Sámi ruovttuguovllus jienastanproseanta ii goitge lihkus njiedjan aivve riikkadássái – Ohcejogas jienastanproseanta lei badjel 80, Eanodagas ja Soađegilis dán unnit ja Anáris jienastanproseanta bázii lahka riikkadási, 62 prosentii.
Uusilla kunnanvaltuustoilla on suuria haasteita edessään.
Ođđa suohkanstivrrain leat ovddas stuora hástalusat.
Kuntakenttää kohtaa suuret haasteet.
Suohkangiettis leat ovddas stuora hástalusat.
Kunnallishallinnon rakenneuudistus, sosiaali- ja terveyspalvelujen rakenneuudistus ja valtionosuusjärjestelmän uudistaminen tulevat työllistämään uusia valtuutettuja paljon.
Suohkanhálddahusa ráhkadusnuppástus, sosiála-, ja dearvvašvuohtabálvalusaid ráhkadusođastus ja stáhtaossodatvuogádaga ođasnuhttin bohtet barggahit ođđa suohkanpolitihkkariid olu.
Toivon, että näissä uudistuksissa voimme tehdä kuntien kanssa hyvää yhteistyötä.
Sávan, ahte dáin ođastusain sáhttit bargat buori ovttasbarggu suohkaniiguin.
Lähipalvelujen säilyminen, saamenkielisten palvelujen rahoituksen ja palvelutason turvaaminen ja kuntien elinvoimaisuuden turvaaminen ovat isoja haasteita, joissa saamelaiskäräjät ja kunnat voisivat tiivistää yhteistyötään ja vaikuttaa yhdessä kuntakenttää koskeviin uudistuksiin.
Lagašbálvalusaid seailun, sámegiel bálvalusaid ruhtadeami ja bálvalandási dorvvasteapmi ja suohkaniid ealaskasvuođa dorvvasteapmi leat stuora hástalusat, main sámediggi ja suohkanat sáhtále čavget ovttasbargguset ja váikkuhit ovttas suohkangietti ođastusaide.
Saamelaiskäräjillä oli ilo saada oikeusministeri Anna-Maja Henriksson vieraaksi Inariin lokakuun lopulla.
Sámedikkis lei illu oažžut vuoigatvuohtaministtar Anna-Maja Henriksson guossin Anárii golggotmánu loahpas.
Saamelaiskäräjien hallitus piti yhteiskokouksen ministerin kanssa ajankohtaisista saamelaispoliittisista asioista.
Sámedikki stivra doalai oktasaščoakkáma ministariin áigeguovdilis sámipolitihkalaš áššiin.
Lisäksi ministeri tutustui saamelaismuseo Siidaan, Metsähallituksen Akwé: Kon – ohjeiden soveltamiseen, Utsjoen erityistilanteeseen ja Utsjoen saamelaislukion tulevaisuuteen, saamelaisradion toimintaan ja kuuli kolttien kyläkokouksen edustajia kolttasaamelaisten erityiskysymyksistä.
Dasa lassin ministtar oahpásnuvai Sámi musea siidda doibmii, Meahcceráđđehusa Akwé: Kon – rávvagiid heiveheapmái, Ohcejoga sierradillái ja Ohcejoga sámilogahaga boahtteáigái, sámi rádio bargui ja gulai nuortalaččaid siidačoakkáma ovddasteddjiid nuortalaččaid sierragažaldagain.
Meillä oli ministeri Henrikssonin kanssa hyvä ja rakentava keskustelu ajankohtaisista saamelaisasioista, kuten aina.
Mis lei ministtar Henrikssoniin buorre ja konstruktiiva ságastallan áigeguovdilis sámi áššiin, dego álohii lávenai.
Saamelaiskäräjien ja ministerin tapaamisen tärkein aihe oli hallitusohjelman saamelaiskirjausten toteutuminen ja Ilo 169-sopimuksen ratifiointi.
Sámedikki ja ministara deaivvadeami deháleamos fáddá lei ráđđehusprográmma sámi girjemiid olláhuvvan ja Ilo 169-soahpamuša ratifiseren.
Saamelaiskäräjät oli toivonut, että valtioneuvosto olisi ehtinyt käsitellä Ilo 169-sopimuksen ratifioinnissa etenemistä ennen ministerin vierailua ja olisimme saaneet positiivisia uutisia valtioneuvostolta.
Sámediggi lei sávvan, ahte stáhtaráđđi livččii háhppehan gieđahallat Ilo 169-soahpamuša ratifiserema ovdáneami ovdal ministara galledeami ja livččiimet ožžon miehtemielalaš ođđasiid stáhtaráđis.
Valitettavasti valtioneuvosto ei ole ehtinyt asiaa käsitellä.
Dađi bahábut stáhtaráđđi ii leat vel gieđahallan ášši.
On toki ymmärrettävää, että aihe ei ole mahtunut valtioneuvoston agendalle.
Leahan dat dieđusge ipmirdahtti, ahte ášši ii leat čáhkan stáhtaráđi agendai.
Kunnallishallinnon rakenneuudistus ja sosiaali- ja terveyspalvelujen uudistus ovat työllistäneet valtioneuvostoa hyvin paljon viime aikoina.
Suohkanhálddahusa ráhkadusođastus ja sosiála- ja dearvvašvuohtabálvalusaid ođasteapmi leat barggahan riikka ráđđehusa hui olu maŋimus áiggiid.
Luotan siihen, että kuntavaalien ja YK:n turvallisuusneuvostokampanjan jälkeen valtioneuvosto ehtii keskittyä hallitusohjelman saamelaiskirjausten toimeenpanoon ja käsittelee pikaisesti Ilo 169-sopimusta ja päättää siitä, miten ratifioinnissa edetään.
Luohtán dasa, ahte suohkanválggaid ja ON:a dorvvolašvuohtaráđđekampannjá maŋŋel ráđđehus geargá vuojulduvvat sámi girjemiid olláhuhttimii ja gieđahallá hohpolaččat Ilo 169-soahpamuša ja mearrida das, mot ratifiseremis ovdánuvvo.
Saamelaiskäräjien hallitus toi esille, että odotamme oikeusministeriön kiirehtivän asiaa ja ministeri lupasikin hallituksen iltakoulun käsittelevän saamelaisasioita vielä tämän syksyn aikana.
Sámedikki stivra buvttii ovdan, ahte vuordit vuoigatvuohtaministara hoahpuhit ášši ovddideami ja ministtar lohpidinai ráđđehusa eahketskuvlla gieđahallat sámi áššiid vel dán čavčča áigge.
Toimme toiveemme päästä hallituksen iltakoulun kuultavaksi saamelaisasioissa.
Buvttiimet sávaldaga beassat ráđđehusa eahketskuvlla gullamii sámi áššiin.
Ilo 169-sopimuksen ratifioinnin valmistelun tulisi alkaa mahdollisimman pian, jotta eduskunta ehtii käsitellä ratifiointia tämän eduskuntakauden aikana.
Ilo 169-soahpamuša ratifiserema válmmaštallan galggalii álgii nu jođánit go vejolaš, vai riikkabeaivvit háhppehit gieđahallat ratifiserema dáid riikkabeivviid válgabaji áigge.
Keskustelimme ministerin kanssa myös kunnallishallinnon rakenneuudistuksesta ja esitimme suuren huolenaiheen uudistuksen mahdollisista vaikutuksista saamelaisten kotiseutualueen elinvoimaisuuteen ja palvelujen saatavuuteen.
Ságastalaimet ministariin maid suohkanhálddahusa ráhkadusođastusas ja buvttiimet ovdan stuora fuollámet ođasnuhttima vejolaš váikkuhusain sámi ruovttuguovllu eallinvuoimmálašvuhtii ja bálvalusaid oažžumii.
Toimme esille, että uudistuksessa tulee huomioida saamelaisten kielellisten perusoikeuksien lisäksi saamelaisten kulttuuriset oikeudet.
Buvttiimet ovdan, ahte ođastusas galget váldojuvvot vuhtii sápmelaččaid gielalaš vuođđorivttiid lassin maid sápmelaččaid kultuvrralaš vuoigatvuođat.
Esitimme myös huolenaiheemme sosiaali- ja terveyspalveluja koskevasta rakenneuudistuksesta.
Buvttiimet ovdan maid fuollamet sosiála-, ja dearvvašvuohtabálvalusaid ráhkadusođastusas.
Saamelaiskäräjät ei ole päässyt mukaan valmistelemaan uudistusta ja pelkona on, että uudistus heikentäisi niin lähipalveluja kuin saamenkielisiä palvelujakin.
Sámediggi ii leat beassan válmmaštallat ođastusa ja ballun lea, ahte ođastus heajudivččii nu lagašbálvalusaid go sámegiel bálvalusaidnai.
Saamelaiskäräjien hallituksen tarkoituksena on, että saamelaiskäräjien kokous antaisi lausunnon kunnallishallinnon rakenneuudistuksesta seuraavassa kokouksessaan.
Sámedikki stivrra ulbmilin lea, ahte sámedikki dievasčoakkán attálii cealkámuša suohkanráhkadusa ráhkadusođastusas čuovvovaš čoakkámisttis.
Valtioneuvosto ei ole vaan valitettavasti vielä saanut valmiiksi lausunnolle lähtevää esitystään.
Stáhtaráđđi ii leat fal dađi bahábut vel ožžon gárvvisin evttohusas, mii sáddejuvvo cealkinládje.
Toivottavasti esitys valmistuu pian, jotta yleiskokous pääsee sanomaan asiassa painavan sanansa.
Doaivvu mielde evttohus gárvána jođánit, vai dievasčoakkán beassá dadjat áššis iežas lossa sáni.
Keskustelimme ministerin kanssa myös saamelaiskäräjien taloustilanteesta ja kaivoslain toimeenpanosta saamelaisten kotiseutualueella.
Ságastalaimet ministariin maid sámedikki ruhtadilis ja ruvkelága olláhuhttimis sámiid ruovttuguovllus.
Ministeri tutustui myös Akwé: Kon - ohjeiden soveltamiseen Hammastunturin erämaa-alueen hoito- ja käyttösuunnitelman laadinnassa ja tutustui kolttasaamelaisten erityiskysymyksiin ja kolttasaamelaisten kielipesään.
Ministtar oahpásnuvai maid Akwé: Kon – rávvagiid heiveheapmái Bátneduoddara meahcceguovllu dikšun- ja geavahanplána ráhkadeamis ja oahpásnuvai nuortalaččaid sierragažaldagaide ja nuortalaččaid giellabeassái.
Tällä viikolla oli saamelaiskäräjien hallituksen kokous.
Dán vahku lei sámedikki stivrra čoakkán.
Hallitus päätti kokouksessaan hakea purkua korkeimman hallinto-oikeuden päätöksiin täydentää saamelaiskäräjien vaaliluetteloa.
Stivra mearridii čoakkámisttis ohcat burgima alimus hálddahusrievtti mearrádusaide dievasmahttit sámedikki válgalogahallama.
Tiedote päätöksestä löytyy täältä.
Dieđáhus mearrádusas gávdno dáppe.
Kokouksessa tarkistettiin myös saamelaiskäräjien kuluvan vuoden talousarviota.
Čoakkámis dárkilmastojuvvui maiddái sámedikki nohkavaš jagi bušeahtta.
Saamelaiskäräjät tulee pysymään budjetissa.
Sámediggi boahtá bissut bušeahtastis.
Hallitus tarkisti budjettia muutamien budjettimomenttien osalta, koska joillakin momenteilla oli tapahtunut ylityksiä ja toisaalta myös alituksia.
Stivra dárkkistii bušeahta muhtin bušeahttamomeanttaid buohta, daningo muhtin momeanttas ledje dáhpáhuvvan badjelmannamat ja nuppe dáfus maid muhtin momeanttain ii leat gollan nu olu ruhta go lei bušeterejuvvon.
Hallitus päätti tarkistaa saamelaiskäräjien palkkiosääntöä ja tuoda säännön ensi vuoden ensimmäiseen yleiskokoukseen hyväksyttäväksi.
Stivra mearridii dárkkistit sámedikki bálkkašupmenjuolggadusa ja buktit njuolggadusa boahtte jagi vuosttaš dievasčoakkáma dohkkeheami várás.
Palkkiosäännön tarkistamisen yhteydessä esitetään saamelaiskäräjien varapuheenjohtajille palkkioiden myöntämistä.
Bálkkašupmenjuolggadusa dárkkisteami olis evttohuvvo várreságadolliide bálkkášumi mieđiheapmi.
Tämä on erittäin perusteltua, koska varapuheenjoutuvat joutuvat hoitamaan puheenjohtajan tehtäviä päätoimisen puheenjohtajan lomien aikana ja varapuheenjohtajilla on myös useita edustustehtäviä.
Dát lea hui bures ákkastallojuvvon, daningo várreságadoallit šaddet dikšut ságadolliid bargguid dalle go váldoaibmasaš ságadoalli lea luomus, ja várreságadolliin leat maid eatnat ovddastusat.
On kohtuutonta, että varapuheenjohtajat joutuvat hoitamaan näitä tehtäviä käytännössä ilmaiseksi.
Lea govttohis gáibádus, ahte várreságadoallit šaddet dikšut dáid bargguid nuvttá.
Hallitus hyväksyi myös lausunnon Ylä-Lapin luonnonvarasuunnitelmasta, joka ohjaa saamelaisten kotiseutualueen luonnonvarojen hoitoa ja käyttöä vuoteen 2020 asti.
Stivra dohkkehii maid cealkámuša Davvi-Sámi luondduriggodatplánas, mii stivre sámi ruovttuguovllu luondduriggodagaid dikšuma ja anu jahkái 2020 rádjái.
Osa Lapin paliskunnan alueesta kuuluu Itä-Lapin luonnonvarasuunnitelman piiriin.
Oassi Sámi bálgesa guovllus gullá Nuorta-Sámi luondduriggodatplána ollái.
Hallitus esitti useita tarkennuksia suunnitelmaan.
Stivra evttohii máŋggaid dárkkistusaid plánii.
Suunnitelmassa asetetaan vuotuiseksi hakkutavoitteeksi 115 000 m3.
Plánas biddjojuvvo jahkásaš čuollanulbmilin 115 000 m3.
Saamelaiskäräjät esittää hakkuutavoitetta pienettäväksi 110 000 kuutioon.
Sámediggi evttoha čuollanulbmila unniduvvon 110 000 guđahassii.
Hakkuutavoitteen pienentäminen on perusteltua myös siksi, että uusia alueita on siirtynyt pois metsätalouden käytöstä paliskuntien kanssa tehdyillä sopimuksilla.
Čuollanulbmila unnideapmi lea ákkastallamis maid danin, ahte ođđa guovllut leat váldon eret vuovdedoalu anus bálgesiiguin dahkkojun soahpamušaid mielde.
Alentaminen tukisi Metsähallituksen yhteiskunnallisten velvoitteiden toteutumista sekä metsien moni- ja virkistyskäyttöä.
Unnideapmi doarjjulii Meahcceráđđehusa servodatlaš geatnegasvuođaid olláhuvvama sihke vuvddiid máŋga- ja áhpásnuvvangeavahusa.
Lausunto löytyy lähipäivinä saamelaiskäräjien kotisivuilta.
Cealkámuš gávdno lagašbeivviid sámedikki ruovttusiidduin.
Muina asioina hyväksyimme yleiskokoukselle esitettäväksi esitykset vuoden 2014 budjettiin saamelaisesta kulttuurimäärärahasta sekä sosiaali- ja terveyspalveluihin ja varhaiskasvatuspalveluihin osoitetusta määrärahasta.
Eará áššin dohkkeheimmet dievasčoakkámii evttohuvvot árvalusat jagi 2014 bušehttii sámi kulturmearreruđas sihke sosiála- ja dearvvašvuohtabálvalusaide ja árašaddadanbálvalusaide čujuhuvvon merreruđas.
Yleiskokouksen tulee myös valita edustaja saamelaiskäräjien hallitukseen ja kulttuurilautakuntaan Pirita Näkkäläjärven tilalle.
Dievasčoakkán galgá maid válljet ovddasteaddji sámedikki stivrii ja kulturlávdegoddái Pirita Näkkäläjärvi sadjái.
Saamelaiskäräjät on tehnyt valituksen Rovaniemen hallinto-oikeudelle Geologian tutkimuskeskukselle (GTK) myönnetystä varausluvasta Käsivarren alueelle, Karesuvannon kylän läheisyyteen.
Sámediggi lea dahkan váidalusa Roavenjárgga hálddahusriektái Geologiija dutkanguovddážii (GDG) mieđihuvvon várrehuslobis Giehtaruohttasa guvlui, Gárasavvona gili lahkosii.
GTK:lle on myönnetty varaus malminetsintäluvan valmisteluun.
GDG:ái lea mieđihuvvon várrehus málbmaohcanlobi válmmaštallamii.
Lupa kattaa 1439 km2, eli alue on todella laaja.
Lohpi gokčá 1439 km2, dehege guovlu lea duođaid viiddis.
GTK aikoo tutkia alueelta kultaa, nikkeliä, rautaa, kuparia ja platinaa.
GDG áigu dutkat guovllus golli, nihkkela, ruovddi, veaikki ja platiinna.
GTK:n oman kallioperäkartoituksen mukaan alueella on myös uraaniesiintymiä, vaikkakaan GTK:n varausilmoituksessa ei uraania mainitakaan.
GDG:a iežas báktevuođđogártema mielde guovllus leat maid uránagávdnosat, vaikko GDG:a várrehusilmmuhusas urána ii namuhuvvoge.
Saamelaiskäräjien saamien GTK:n sisäisten raporttien mukaan GTK:n tekemien kallioperämittausten perusteella Ruossakeron alueella davidiitti-mineraalin uraanipitoisuus on paikoitellen jopa 5 %.
Sámedikki oažžun GDG:a siskkáldas raporttaid mielde dahkkojuvvon báktevuođđomihtidemiid vuođul Ruossačearu guovllus davidihttaminerála uránadoallivuohta lea báikkuid juobe 5 %.
GTK:n oman raportin mukaan Suomessa on 15 Talvivaara-tyyppistä malmiota, joista yksi on Ruossakeron alue.
GDG:a iežas raportta mielde Suomas leat 15 Talvivaara-tiipasaš málbmaguovllu, main okta lea Ruossačearu guovlu.