pere/sami_parallel huggingface dataset:
Saamelaiskäräjät toivottaa onnea ja hyvää kesälomaa kaikille !
Sámediggi sávvá lihku ja buorre geasseluomu buohkaide !
Saamelaiskäräjät antoi stipendejä Saamelaisalueen koulutuskeskuksesta valmistuneille
Sámediggi attii stipeanddaid Sámi oahpahusguovddážis válmmaštuvvan oahppiide
Saamelaiskäräjät antoi stipendin neljälle Saamelaisalueen koulutuskeskuksesta valmistuneelle ahkeralle saamen kielen opiskelijalle.
Sámediggi attii stipeandda njealji viššalis sámegiela oahppái, geat válmmaštuvve Sámi oahpahusguovddážis.
Saamelaisalueen koulutuskeskuksen kevätjuhlaa vietettiin keskiviikkona kesäkuun kolmantena päivänä.
Sámi oahpahusguovddáža giđđafeasta dollojuvvui gaskavahku geassemánu goalmmát beaivve.
Saamelaiskäräjien stipendin saivat seuraavat opiskelijat:
Sámedikki stipeanddda ožžo čuovvovaš stuđeanttat:
Pohjoissaame: Markus Laiti
Davvisámegiella: Markus Laiti
Inarinsaame: Jari Linjama
Anárašgiella: Jari Linjama
Saamelaiskäräjät toivottaa onnea ja hyvää kesälomaa kaikille !
Sámediggi sávvá lihku ja buori geasseluomu buohkaide !
Sajoksen toimintaan voi tutustua osoitteessa www.sajos.fi.
Sajosa doaimmaide sáhttá oahpásmuvvat čujuhusas
Petteri Laitin juhlanäyttelyn avajaisia vietetään torstaina 25.6. Sajoksessa
Ásllat-Mihku Biehtár ávvučájáhusa rahpamat dollojit duorastaga 25.6.2015 Sajosis
Avajaispäivä aloitetaan kutsuvieraille tarkoitetulla tilaisuudella klo 17, jonka jälkeen klo 18 ovet avataan yleisölle konsertin merkeissä.
Rahpanbeaivi álggahuvvo bovdejuvvon gussiide oaivvilduvvon dilálašvuođain dmu 17, man maŋŋá dmu 18 uvssat rahppojit álbmogii konseartta olis.
Konsertissa esiintyvät arktista folkmusiikkia esittävät Niillas Holmberg & Roope Mäenpää sekä joikaajat Norjan puolelta; Johan Anders Baer ja Iŋgor Ántte Áilu Gaup (Áilloš).
Konsearttas loaiddastit árktalaš folkmusihka musihkkárat Niillas Holmberg & Roope Mäenpää sihke Norgga beale juoigit; Johan Anders Baer ja Ingor Ántte Áilu Gaup (Áilloš).
Konsertin jälkeen on mahdollisuus päästä tutustumaan näyttelyyn itse taiteilijan opastuksella.
Konseartta maŋŋá lea vejolašvuohta beassat oahpásmuvvat čájáhussii iežas dáiddára oahpistusas.
Lippuja konserttiin saa ostettua Sajoksen infosta tai verkkokaupasta www.lipputoimisto.fi.
Bilehtaid konsertii fidne oastit Sajosa infos dahje neahttagávppis www.lipputoimisto.fi.
Lippujen hinta on 10 e / kpl.
Bileahtaid haddi lea 10 e / st..
Niillas Holmbergin ja Roope Mäenpään musiikissa soivat Saamen luonnon kauneus ja karuus, saamelainen elämänfilosofia ja uskomukset, sekä päällimmäisenä ihmetys länsimaalaisen ihmisen loppumattomasta omistamisen tarpeesta.
Niillas Holmberga ja Roope Mäenpää musihkas čudjet Sámi luonddu čábbodat ja guorbbasvuohta, sámi eallinfilosofiija ja oskumušat, sihke bajimužžan imaš oarjeriikkalaš olbmo nohkameahttun oamasteami dárbbus.
Norjan puolelta tuleva Baer on perinteisen, soolona esitettävän joiun edustaja ja Gaup on yksi Beaivváš teatterin perustajista sekä kokenut joikaaja.
Norgga bealde boahtti Bær lea árbevirolaš, soolo juoigama ovddasteaddji ja Gaup lea okta Beaivváš teahtera vuođđudeaddjiin ja maid hárjánan juoigi.
Aika: 25.6. klo 18:00
Áigi: 25.6. dmu 18:00
Liput: 10 € / hlö,
Bileahtat: 10 € / olmmoš,
Järjestäjä: Saamelaiskulttuurikeskus Sajos, Saamelaiskäräjät
Ordnedeaddji: Sámi kulturguovddáš Sajos, Sámediggi
Petteri Laitin juhlanäyttelyn avajaisia vietetään torstaina 25.6.
Ásllat-Mihku Biehtár ávvučájáhusa rahpamat dollojit duorastaga 25.6.
Konsertissa esiintyvät arktista folkmusiikkia esittävät Niillas Holmberg & Roope Mäenpää sekä joikaajat Norjan puolelta; Johan Anders Baer ja Iŋgor Ántte Áilu Gaup (Áilloš).
Konsearttas loaiddastit árktalaš folkmusihka musihkkárat Niillas Holmberg & Roope Mäenpää sihke Norgga beale juoigit; Johan Anders Baer ja Iŋgor Ántte Áilu Gaup (Áilloš).
Lippujen hinta on 10 e. Niillas Holmbergin ja Roope Mäenpään musiikissa soivat Saamen luonnon kauneus ja karuus, saamelainen elämänfilosofia ja uskomukset, sekä päällimmäisenä ihmetys länsimaalaisen ihmisen loppumattomasta omistamisen tarpeesta.
Bileahtaid haddi lea 10 e / st.. Niillas Holmberga ja Roope Mäenpää musihkas čudjet Sámi luonddu čábbodat ja guorbbasvuohta, sámi eallinfilosofiija ja oskumušat, sihke bajimužžan imaš oarjeriikkalaš olbmo nohkameahttun oamasteami dárbbus.
Norjan puolelta tuleva Baer on perinteisen, soolona esitettävän joiun edustaja ja Gaup on yksi Beaivváš teatterin perustajista sekä kokenut joikaaja.
Norgga bealde boahtti Baer lea árbevirolaš, soolo juoigama ovddasteaddji ja Gaup lea okta Beaivváš teahtera vuođđudeaddjiin ja maid hárjánan juoigi.
Konsertti Aika: 25.6. klo 18:00 Liput: 10 € / hlö, Sajos info ja www.lipputoimisto.fi Järjestäjä: Saamelaiskulttuurikeskus Sajos, Saamelaiskäräjät
Konsearta Áigi: 25.6. dmu 18:00 Bileahtat: 10 €, Sajos info ja www.lipputoimisto.fi Ordnedeaddji: Sámi kulturguovddáš Sajos, Sámediggi
Haetaan määräaikaista projektisihteeriä (Sámi giellagáldu)
Sámediggi ohcá mearreáigásaš prošeaktačálli 1.8.2015 - 31.5.2018 (Sámi giellagáldu)
Saamelainen parlamentaarinen neuvosto (Suomen, Norjan ja Ruotsin saamelaiskäräjien yhteistyöelin) aloittaa 1.8.2015 yhteispohjoismaisen saamen kielen ammatti- ja resurssikeskuksen Sámi Giellagáldun jatkohankkeen, joka päättyy 31.5.2018.
Sámi Parlamentáralaš Ráđđi (Suoma, Norgga ja Ruoŧa sámedikkiid oktasašbargoorgána) álggaha 1.8.2015 davviriikkalaš sámegiela fága- ja resursaguovddáža Sámi Giellagáldu joatkkaprošeavtta, mii nohká 31.5.2015.
Projektia varten Suomen Saamelaiskäräjät hakee määräaikaista projektisihteeriä.
Prošeavtta várás Suoma Sámediggi ohcá mearreáigásaš prošeaktačálli
Työntekijälle voidaan määrätä muita toimia, jotka kuuluvat yhteispohjoismaisen saamen kielen ammatti- ja resurssikeskuksen jatkohankkeeseen.
Bargái sáhttet maiddái biddjot eará barggut, mat gullet davviriikkalaš sámegiela fága- ja resursaguovddáža joatkkaprošektii.
Hakemukset liitteineen tulee toimittaa Suomen saamelaiskäräjien sihteeristöön 10.7.2015 klo 16.00 mennessä osoitteella: Sajos, 99870 Inari.
Ohcamušaid čuvvosiiguin galgá doaimmahit Suoma sámedikki čállingoddái 10.7.2015 dmu 16.00 rádjai čujuhusain: Sajos, 99870 Anár.
Haetaan määräaikaisia inarinsaamen, koltansaamen ja pohjoissaamen kielityöntekijöitä (Sámi giellagáldu)
Sámediggi ohcá mearreáigásaš nuortalašgiela, anárašgiela ja davvisámegiela giellabargi 1.8.2015 - 31.5.2018 (Sámi giellagáldu)
Saamelainen parlamentaarinen neuvosto (Suomen, Norjan ja Ruotsin Saamelaiskäräjien yhteistyöelin) aloittaa 1.8.2015 yhteispohjoismaisen saamen kielen ammatti- ja resurssikeskuksen Sámi Giellagáldun jatkohankkeen, joka päättyy 31.5.2018.
Sámi parlamentáralaš ráđđi (Suoma, Norgga ja Ruoŧa sámedikkiid oktasašbargoorgána) álggaha 1.8.2015 davviriikkalaš sámegiela fága- ja resursaguovddáža Sámi giellagáldu joatkkaprošeavtta, mii nohká 31.5.2018.
1 määräaikaista koltansaamen kielityöntekijää,
1 mearreáigásaš nuortalašgiela giellabargi
1 määräaikaista inarinsaamen kielityöntekijää ja
1 mearreáigásaš anárašgiela giellabargi ja
1 määräaikaista pohjoissaamen kielityöntekijää.
1 mearreáigásaš davvisámegiela giellabargi
Hankkeeseen haetaan ensisijaisesti henkilöä, jolla on saame äidinkielenä tai vastaava kielitaito.
Fidnui ohcat vuosttažettiin olbmo, geas lea sámegiella eatnigiellan dahje vástideaddji giellagelbbolašvuohta.
Ammatti- ja resurssikeskuksen tehtävänä on yhdessä saamelaiskäräjien kanssa yhteispohjoismaisen kieliyhteistyön vahvistaminen ja kehittäminen, saamen kielen vahvistaminen ja kehittäminen niin, että kunkin kieliryhmän yksilölliset tarpeet, haasteet ja voimavarat huomioidaan, ja saamen kielen elävöittäminen ja turvaaminen tulevaisuudessa.
Fága- ja resursaguovddáža ovddasvástádussan lea ovttas sámedikkiiguin davviriikkalaš giellaovttasbarggu nannen ja ovddideapmi nu, ahte guđege giellajoavkku sierranas dárbbut, hástalusat ja resurssat váldojit vuhtii, ja sámegiela riggudahttin ja dorvvasteapmi boahtte áiggis.
Tiedote Sajoksen kokous- ja suoratoistotekniikasta sekä Saamelaiskäräjien kokousten simultaanitulkkauksesta ja suoratoistosta
Dieđáhus Sajosa čoahkkin- ja striimenteknihkas sihke Sámedikki čoahkkimiid simultánatulkomis ja striimemis
Sajoksen kokoustekniikka mahdollistaa normaalilaajuudessaan tulkkauksen kuudelle eri kielelle ja on laajennettavissa helposti kymmeneen kieleen.
Sajosa čoahkkinteknihkka dahká vejolažžan normálaviidodagas tulkoma guđa sierra gillii ja lea viiddideamis álkit logi gillii.
Sajoksessa on yhteensä yhdeksän tulkkauskoppia - neljä parlamenttisali Soljussa ja viisi auditorio Dollassa.
Sajosis leat oktiibuot ovcci tulkonsaji - njeallje parlamentasále Soljus ja vihtta auditorio Dollas.
Sajoksen parlamenttisali Soljussa on käytössä kahdenlaisia tulkkaus- ja kokouslaitteita.
Sajosa parlameantasále Soljus leat anus guovttelágan tulkon- ja čoahkkinrusttegat.
Kokoukseen osallistuvat käyttävät pöydälle sijoitettuja langattomia kokouslaitteita, joissa on mikrofonin ja kaiuttimen lisäksi mm. äänestys- ja tulkkausominaisuudet.
Čoahkkimii oassálastit geavahit beavddi ala biddjon láiggehis čoahkkinrusttegiid, main leat mikrofovnna ja skájanasa lassin ee. jienastan- ja tulkoniešvuođat.
Yleisöllä on käytössä pienikokoiset tulkkausvastaanottimet, jotka toimivat langattomasti infrapunatekniikkaa käyttäen.
Álbmogis leat anus smávva tulkonvuostáiváldit, mat doibmet láiggehis infraruksesteknihka geavahemiin.
Sama tekniikka on käytössä myös auditorio Dollassa ja monitoimisali Dollagáddissa.
Seammá teknihkka lea anus maiddái auditorio Dollas ja máŋggadoaimmasále Dollagáttis.
Tiloissa käytetään kokouslaitteiden lisäksi tarvittaessa myös langattomia mikrofoneja ja muitakin äänilähteitä, kuten tietokoneen Skype-yhteyttä tai videoneuvottelulaitteistoa.
Lanjain geavahuvvojit čoahkkinrusttegiid lassin dárbbu mielde maiddái láiggehis mikrofovnnat ja earáge jietnagáldut, nugo dihtora Skype-oktavuohta dahje videoráđđádallanrusttegat.
Näiden ääni on mahdollista saada myös tulkeille ja siten kaiken sisällön kääntäminen onnistuu.
Dáid jiena lea vejolaš oažžut maiddái tulkkaide ja danláhkai buot sisdoalu tulkon lihkosmuvvá.
Mikäli tiloissa ei käytetä mikrofoneja, eivät tulkit kuule mitään, eikä tulkkaus näin ollen onnistu.
Juos lanjain eai geavahuvvo mikrofovnnat, eai tulkkat gula maidige, iige tulkon dasto lihkosmuva.
Parlamenttisali Soljussa on 60 paikkaa perusmuodossa, joista 23 paikkaa sijaitsee pyöreässä parlamenttipöydässä.
Parlameantasále Soljus leat 60 báikki vuođđohámis, main 23 báikki leat jorba parlameantabeavddis.
Mikäli parlamenttisalissa pidettävää kokousta tulisi paikan päälle seuraamaan yli 40 henkilöä, eikä salissa olisi riittävästi istumapaikkoja, voidaan tarvittaessa kokousta seurata myös auditoriossa.
Juos parlameantasáles dollon čoahkkima boađášedje báikki ala čuovvut badjel 40 olbmo, eaige sáles livčče doarvái čohkkánbáikkit, sáhttá dárbbu mielde čoahkkima čuovvut maiddái auditorios.
Sajoksen nykyaikainen tekniikka mahdollistaa laadukkaan suoratoiston lähettämisen mistä tahansa talon ympäristöstä.
Sajosa modearna teknihkka dahká vejolažžan alladássásaš dárkilvuođain striimema dálu man beare viidodagas.
Kaikissa lähetyksissä pyritään käyttämään useampaa kameraa, jotta kokousten ja tapahtumien seuraamisesta tulisi mielekkäämpää.
Buot striimemiin figgojuvvo dasa, ahte geavahuvvojit máŋga kamera, vuoi čoahkkimiid ja dáhpáhusaid čuovvumis boađášii vuohkkasut.
Kokoukset ja tapahtumat suoratoistetaan (streamataan) lähtökohtaisesti salissa käytetyllä kielellä, mutta myös kahden äänilähteen suoratoistaminen on teknisesti mahdollista.
Čoahkkimat ja dáhpáhusat striimejuvvojit dábálaččat sáles geavahuvvon gielain, muhto maiddái guovtte jietnagáldu striimen lea teknihkalaččat vejolaš.
Useamman äänilähteen suoratoistossa on kuitenkin omia haasteita, eikä vastaavanlaista palvelua maailmalla juurikaan ole käytössä.
Máŋgga jietnagáldu striimemis leat iežas hástalusat, daningo vástideaddji bálvalus ii máilmmis jur olláge leat anus.
Käytännössä toista äänilähdettä (kuten tulkin simultaanitulkkausta) kuunnellaan verkkoselaimen toisesta mediasoittimesta ja kuvaa alkuperäisellä äänellä katsotaan toisesta mediasoittimesta.
Geavadis nuppi jietnagáldu (nugo tulkka simultánatulkon) guldaluvvo neahttabláđejeaddji nuppi mediačuojanasas ja govva originálajienain gehččo nuppi mediačuojanasas.
Suoratoistettaessa esimerkiksi konserttia tai simultaanitulkattua kokousta, täytyy konsertin esiintyjiltä ja kokouksen tulkeilta olla lupa lähetykseen.
Dallego ovdamearkan striimejuvvo konsearta dahje simultánatulkojuvvo čoahkkin, ferte konseartta loaiddasteaddjiin ja čoahkkima tulkkain oažžut lobi striimemii.
Suoratoistettujen lähetysten julkaisu jälkikatseltavaksi on mahdollista, mutta siitä tulee sopia kulloisenkin tapahtuman järjestäjän kanssa erikseen.
Striimejuvvon vuolggahusaid addin maŋálgihtii geahččamii lea vejolaš, muhto das galgá soahpat guđege dáhpáhuslágideaddjiin sierra.
Saamelaiskäräjien kokousten simultaanitulkkaus ja suoratoisto
Sámedikki čoahkkimiid simultánatulkon ja striimen
Saamelaiskäräjien jäsenten on mahdollista käyttää kokouksissa inarin-, koltan- ja pohjoissaamen sekä suomen kieltä.
Sámedikki lahtuin lea vejolaš geavahit čoahkkimiin anáraš-, nuortalaš- ja davvisámegiela sihke suomagiela.
Kokouksen puheenvuorot simultaanitulkataan edellä mainittujen kielten välillä siten, että yleensä yksi tulkki hallitsee yhtä kieliparia (kuten suomi-pohjoissaame) ja toinen toista kieliparia (kuten suomi-inarinsaame).
Čoahkkima sáhkavuorut simultánatulkojuvvojit ovdalis máinnašuvvon gielaid gaskkas nu, ahte dábálaččat okta tulka hálddaša ovtta giellabára (nugo suomagiella-davvisámegiella) ja nubbi nuppi giellabára (nugo suomagiella-anárašgiella).
Mikäli puheenvuoro pidetään kokoussalissa esimerkiksi inarinsaameksi, kuuntelee pohjoissaamen tulkki inarinsaamen tulkin suomenkielisen tulkkauksen ja kääntää puheenvuoron sen pohjalta pohjoissaameksi.
Juos sáhkavuorru dollo čoahkkinsáles ovdamearkan anárašgillii, guldala davvisámegiela tulka anárašgiela tulkka suomagielat tulkoma ja tulko sáhkavuoru dan vuođul davvisámegillii.
Kokouksen esityslista on Saamelaiskäräjien jäsenten sekä tulkkien käytettävissä inarin-, koltan- ja pohjoissaamen kielillä sekä suomeksi.
Čoahkkima áššelistu lea Sámedikki lahtuid sihke tulkkaid geavahusas anáraš-, nuortalaš- ja davvisámegillii sihke suomagillii.
Esityslista kieliversioineen jaetaan kokouksessa kaikille paikalla olijoille.
Áššelistu giellaveršuvnnaiguin juhkko čoahkkinolbmuide, geat leat báikki alde.
Suomenkielinen esityslista on ladattavissa myös Saamelaiskäräjien kotisivuilta.
Suomagielat áššelistu lea luđemis maiddái Sámedikki ruoktosiidduin.
Saamenkieliset esityslistat pyritään lisäämään kotisivuille sen mukaan kuin esityslistojen käännökset valmistuvat.
Sámegielat áššelisttut geahččaluvvojit lasihuvvot ruoktosiidduide dan mielde go áššelisttuid jorgalusat válmmaštuvvet.
Saamelaiskäräjien nuorisoneuvosto teki aloitteen Saamelaiskäräjien kokousten suoratoistosta, jonka pohjalta Saamelaiskäräjät päätti kokouksessaan lokakuussa 2014, että jatkossa Saamelaiskäräjien kokouksia on mahdollista seurata suorana lähetyksenä internetissä.
Sámedikki nuoraidráđđi barggai álgaga Sámedikki čoahkkimiid striimemis, man vuođul Sámediggi mearridii čoahkkimis golggotmánus 2014, ahte boahttevuođas Sámedikki čoahkkimiid lea vejolaš čuovvut njuolggovuolggahussan interneahtas.
Suoratoiston tavoitteena on muun muassa helpottaa kokousten seuraamista, tavoittaa Inarin kirkonkylän ja saamelaisten kotiseutualueen ulkopuolella asuvia saamelaisia sekä lisätä tietoa Saamelaiskäräjien toiminnasta.
Striimejuvvon vuolggahusa ulbmilin lea earret eará álkidahttit čoahkkimiid čuovvuma, juksat Anára kirkosiidda ja sámiid ruovttuguovllu olggobealde ássi sámiid sihke lasihit dieđuid Sámedikki doaimmas.
Suoratoistettuja Saamelaiskäräjien kokouksia on ollut kolme.
Sámedikki striimejuvvon čoahkkimat leamašan golbma.
Katsojamäärät ovat vaihdelleet 170–260 henkilöä / lähetys.
Geahččiidmearit leat molsašuddan 170-260 olbmo / vuolggahus.
Lähetykset julkisista Saamelaiskäräjien kokouksista ovat seurattavissa internetistä osoitteesta
Vuolggahusat Sámedikki almmolaš čoahkkimiin leat čuovvumis interneahtas čujuhusas fi / live.
Saamelaiskäräjien linjauksen mukaan kaikki Suomessa puhutut saamen kielet sekä suomen kieli tulee ottaa huomioon tasapuolisesti järjestettäessä kokouksia tai muita tapahtumia.
Sámedikki linjema mielde Suomas hállon buot sámegielaid sihke suomagiela galgá vuhtiiváldit dássebeallásaččat ordnedettiin čoahkkimiid dahje eará dáhpáhusaid.
Koska Sajoksen kokoustekniikka mahdollistaa helposti vain yhden äänilähteen (saliääni) ajamisen suoratoistoon, tulevien Saamelaiskäräjien kokouksien lähetyksissä näytetään kokoussali ja siellä puhutut kielet ilman tulkkausta.
Go Sajosa čoahkkinteknihkka dahká vejolažžan álkit dušše ovtta jietnagáldu (sálejietna) striimema, Sámedikki boahttevaš čoahkkimiid striimemis čájehuvvo čoahkkinsále ja doppe hállon gielat almmá tulkoma haga.
Saamelaiskäräjät pyrki inarin-, koltan- ja pohjoissaamen sekä suomen kielen tulkkauksen saamiseksi suoratoistolähetykseen mitä pikimmiten tekniikan sekä taloudellisen tilanteen sen mahdollistaessa.
Sámediggi figgá anáraš-, nuortalaš- ja davvisámegiela sihke suomagiela tulkoma striimemii nu jođánit go teknihkka ja ekonomalaš dilli dan dahket vejolažžan.
Saamelaiskäräjät pahoittelee tästä mahdollisesti aiheutuvaa mielipahaa.
Sámediggi sálloša dás vejolaččat boahtán heajos miela.
Saamelaiskäräjät toivottaa kaikki tervetulleiksi seuraamaan Saamelaiskäräjien kokouksia Sajokseen.
Sámediggi sávvá buohkaid buresboahtin čuovvut Sámedikki čoahkkimiid Sajosii.
Saamelaiskäräjien puheenjohtaja Tiina Sanila-Aikio, tiina.
Sámedikki ságajođiheaddji Tiina Sanila-Aikio, tiina.
sanila-aikio (at) samediggi.
sanila-aikio (at) samediggi.
Petteri Laitin juhlanäyttelyn avajaisia juhlistettiin konsertilla Sajoksessa
Petteri Laiti ávvučájáhusa rahpamiid sáhtostii konsearta Sajosis
Saamelaiskulttuurikeskus Sajoksessa avattiin näyttelytilat saamelaisille taiteilijoille ja ensimmäisen näyttelyn avajaisia vietettiin torstaina 25.6.2015, kun Petteri Laitin juhlanäyttely avattiin yleisölle.
Sámekulturguovddáš Sajosis rahppojedje čájáhuslanjat sápmelaš dáiddáriidda ja vuosttas čájáhusa rahpamat dollojedje duorastaga 25.6.2015, go Petteri Laiti ávvučájáhus rahppui álbmogii.
Avajaispäivä alkoi kutsuvieraille tarkoitetulla tilaisuudella.
Rahpanbeaivi álggii bovdejuvvon gussiide dárkkuhuvvon dilálašvuođain.
Tilaisuuden avajaispuheessa Saamelaiskäräjien puheenjohtaja Tiina Sanila-Aikio kertoi saamelaisten käsityöntekijöiden sekä taiteilijoiden esittäneen näyttelymahdollisuuden saamista Sajokseen, sillä onhan Sajos ikkuna myös aineellisen saamelaiskulttuuriin: ” Uskomme, että näyttelytoiminta on hyvä ja sopiva lisä Sajoksen toimintaan sekä se luo hienot puitteet saamelaistaiteilijoille ja käsityöntekijöille saada esille töitään. ”
Dilálašvuođa rahpanságas Sámedikki ságajođiheaddji Tiina Sanila-Aikio muitalii sápmelaš duojáriid ja dáiddáriid evttohan čájáhusvejolašvuođa oažžuma Sajosii, leahan Sajos klássaráigi maiddái ávnnaslaš sámekultuvrai: ” Mii jáhkkit, ahte čájáhusdoaibma lea buorre ja heivvolaš lassi Sajosa doaimmaide ja dat fállá fiinna birrasa sámedáiddáriidda ja duojáriidda oažžut bargguid oidnosii. ”
Puheenjohtaja Sanila-Aikio iloitsi, että näyttelytoiminnan avaa juuri Petteri Laitin 40-vuotisjuhlanäyttely: ” Jokainen saamelainen tunnistaa Petteri Laitin nimen.
Ságajođiheaddji Sanila-Aikio illudii, ahte čájáhusdoaimma rahpá justa Petteri Laiti 40-jagi ávvučájáhus: ” Juohke sápmelaš dovdá Petteri Laiti nama.
Nimi herättää vahvoja mielikuvia käsityöntekijästä, taiteilijasta, mestarista, opettajasta, kielen ja kulttuurin siirtäjästä. ”
Namma bohciidahttá nana miellagovaid duojáris, dáiddáris, meaštáris, oahpaheaddjis, giela ja kultuvrra sirdis. ”
Norjan Saamelaiskäräjien tervehdyksen tilaisuuteen toivat Silje Karina Muotka ja Henrik Olsen, joiden jälkeen saamenkäsityön yhdistys Sámi Duodji ry:stä Petra Magga-Vars ja Aune Musta onnittelivat Laitia puheenvuorollaan.
Norgga Sámedikki dearvvahusa dilálašvuhtii buvttiiga Silje Karina Muotka ja Henrik Olsen, geaid maŋŋá sápmelaš duoji searvvis, Sámi Duodji rs:s Petra Magga-Vars ja Aune Musta sávaigga lihku Laitii sáhkavuoruin.
Avajaistilaisuuden jälkeen iltaa jatkettiin konsertilla Sajoksen auditoriossa.
Rahpandilálašvuođa maŋŋá eahket joatkašuvai konsearttain Sajosa auditorios.
Konsertin aloittivat arktista folkmusiikkia esittävät Niillas Holmberg & Roope Mäenpää, joiden jälkeen lavan ottivat haltuun joikaajat Norjan puolelta; Johan Anders Baer ja Iŋgor Ántte Áilu Gaup (Áilloš).
Niillas Holmberg & Roope Mäenpää álggaheigga konseartta árktalaš folkmusihkain. Dasto lávddi ala bođiiga juoigit Norgga bealde; Johan Anders Baer ja Iŋgor Ántte Áilu Gaup (Áilloš).
Illan yllätys kuultiin, kun Áillo š esitti tilaisuutta varten valmistamansa Petteri Laitin joiun.
Eahkeda heahkas dáhpáhusa vásiheimmet, go Áilloš loaiddastii Petteri Laiti luođi, mii lei dahkkon dán dilálašvuođa várás.
Joiku sai yleisön osoittamaan suosiota seisaaltaan.
Álbmot čuožžilii rámidit luođi.
Tapahtuma keräsi Sajokseen vajaan 200 ihmistä.
Dáhpáhus geasuhii Sajosii vádjit 200 oassálasti.
Petteri Laitin juhlanäyttely on esillä Sajoksen monitoimisalissa 30.9.2015 saakka.
Petteri Laiti ávvučájáhus lea ovdan Sajosa máŋggadoaimmasáles 30.9.2015 rádjai.
Tervetuloa tutustumaan näyttelyyn !
Buresboahtin oahpásmuvvat čájáhussii !
Katso kaikki kuvat täältä
Geahča buot govaid dáppe
Saamelaiskäräjien puheenjohtaja Tiina Sanila-Aikio ja Petteri Laiti.
Sámedikki ságadoalli Tiina Sanila-Aikio ja Petteri Laiti.
" Hirviöräppiä " inarinsaameksi
" Balddonasrap " anárašgillii
Saameräpin isä Amoc räppää uhanalaisella inarinsaamella, jonka puhujia on nykyään arviolta 350-450.
Sáme-rap áhčči, Amoc nappo Mikkal Morottaja, ráppe áitatvuloš anárašgielain, man hubmit gávdnojit dán áigge sullii 350-450.
Kieli on elpynyt viimeisten kahdenkymmenen vuoden aikana erityisesti kielipesätoiminnan ansiosta, jonka laittoi Mikkalin isä Matti Morottaja taannoin käyntiin.
Anárašgiella lea ealáskan maŋimus guovttelot jagi siste erenoamážit giellabeassedoaimmaid geažil, maid bijai johtui Mikkala áhčči Matti Morottaja.
Amocia on kutsuttu inarinsaamen lähettilääksi, mutta itse hän painottaa, että on vain yksi tekijä muiden kielen eteen työskentelevien joukossa.
Amoca leat gohčodan anáraččaid sáttaolmmožin, muhto ieš son deattuha, ahte leat maid eará olbmot geat barget sin giela ovdii.
Inarinsaameksi Amoc alkoi räpätä ensin kokeilumielessä, mutta koska se on hänen äidinkielensä, niin se oli myös luonnollista.
Mikkal ráppegođii anárašgillii go hálidii geahččaladdat mo dat doaibmá.
Amoc kokee musiikin tekemisen ja kirjoittamisen lähtökohtaisesti terapiatyönä.
Ráppen iežas eatnigillii oruinai hui lunddolaš.
Inarinsaamenkielen käyttö ja kehittäminen siinä samalla on hienoa bonusta.
Musihka ráhkadeapmi ja čállin leat sutnje álgoálggus terapiija.
Amoc keikalla Taiga Festivalilla 2015 Tankavaarassa.
Seammas son beassá geavahit ja ovddidit anárašgiela, mii leage fiinna bonus.
Kun suomiräp nousi 90-luvun lopulla suosioon, Mikkalkin innostui siitä, koska se oli tavallaan helppo musiikkimuoto.
Dalle go suopmarap šattai bivnnuhin 90-logu loahpas, movttáskii Mikkalnai dasa go rap orui leame muhtin ládje álkes musihkkastiila.
Hän kiinnostui erityisesti sanoilla leikkimisestä ja teknisestä räpistä, kaikesta siitä mitä riimeillä voi saada aikaan.
Sus lei erenomážit beroštupmi teknihkalaš ráppemii ja sániiguin stoahkamii, ja dasa maid ihkenassii sáhttá riimmain duddjot.
Amoc on itse kuvannut musiikkiaan joskus ympäripyöreästi ” hirviöräpiksi ” ja sitä on havaittavissa joidenkin kappaleiden tarinoinnissa.
Amoc ieš lea govvidan musihkkis ” balddonasrap ” - sániin, ja dakkár dovdamuš vuhtto soames bihtáin.
Raskaan räpin lisäksi Amocin tuotannosta löytyy myös tunteisiin vetoavia kappaleita.
Losses rap lassin Amoc lea goittotge ráhkadan maid lávlagiid mat váldet dovdduide.
Amoc käyttää teksteissään paljon vertauksia eikä tee perinteistä iskulinjaräppiä.
Amoc geavaha teavsttainis ollu veardádusaid iige ráhkat nu gohčoduvvon punch-line-rap.
Teemoihin hän toisinaan löytää inspiraation saamelaisesta mytologiasta.
Temáide son muhtumin gávdná inspirašuvnna sámi mytologiijas.
Muutoin saamelaisuus näkyy Amocin musiikissa tekijän saamelaisuuden lisäksi tekstien saamenkielisyytenä.
Dan lassin ahte Mikkal lea sápmelaš ja čállá sámegillii de ii sámevuohta muđui jur dihtto su musihkas.
Biittien suhteen hänellä on globaali maku, Mikkal ei ole yrittänyt tuoda esimerkiksi soitinmaailman kautta saamelaisuutta biitteihin.
Amoc liiko globála duogášritmmaide iige leat iskan buktit sámevuođa ovdan vaikkoba čuojanasaid bokte.
Toisaalta on toissijaista eritellä mikä kappaleissa on saamelaista ja mikä ei.
Nuppe dáfus lea dušši suokkardit mii bihtáin lea sápmelaš ja mii fas ii.
Amocin itsensä mielestä saamelaisen musiikin määritteeksi riittää, että tekijä on saamelainen.
Amoca mielas sámemusihka dovdá das, ahte dahkki lea sápmelaš.
Mikkalin musiikkirintamalle kuuluu tällä hetkellä hyvää.
Mikkala musihkkaeallimis manná dál bures.
Amoc on alkanut keikkailla nyt myös bändin kanssa, mikä tuo uuden mielenkiintoisen lisän live-meininkiin.
Amoc lea dahkagoahtán konsearttaid dál maid ovttas čuojaheaddjiiguin, mii mielddisbuktá ođđa fámuid loaiddasteapmái.
Bändin kanssa Amoc esiintyy muun muassa Riddu Riđđu – alkuperäiskansafestivaaleilla 2015 Pohjois-Norjassa.
Joavkkuin Amoc loaiddasta earret eará Riddu Riđđu – álgoálbmotfestiválain 2015 Davvi-Norggas.
Siellä pidetään myös Inger-Mari Aikio-Arianaickin ohjaaman “ Amoc – Vuosmuš ” - dokumenttifilmin ensi-ilta.
Doppe lea maiddái Inger-Mari Aikio bagadallan filmma ” Amoc – vuosmuš ” vuosttašeahket.
Lisäksi kesällä 2015 ilmestyy Amocin toinen albumi, joka kulkee työnimellä Faabelit.
Dan lassin Amocis almmustuvvá geasset 2015 su nubbi album, mii lea johtán bargonamain Faabelit.
Uudella levyllä on Mikkalin itsensä mukaan ensimmäiseen täyspitkään Amok-kaččâm - levyyn verrattuna mustan huumorin lisäksi enemmän pilkettä.
Mikkala mielas jos veardida ođđa skearru vuosttas skerrui, de das lea čáhppes humora lassin goittot eambbo illu vaikko livččiinai vehá čihkosis.
Uusi levv on monimuotoinen ja sieltä löytyy jopa yksi metallibiisi.
Ođđa album lea máŋggabealat ja doppe gávdno maid akta metállalávlla.
Tekstillisesti uusi levy on tarinallinen. Se sisältää näkemyksiä tulevaisuuteen sekä muutaman henkilökohtaisemman kappaleen.
Tevsttalaččat ođđa skearru lea máinnaslaš ja sisttisdoallá oainnuid boahttevuhtii sihke moadde persovnnalaš bihtá.
Lyriikoista löytyy metaforia, jotka viittaavat yhteiskunnallisiin ongelmiin globaalilla tasolla. Muuten Amocia ei saarnaaminen kiinnosta eikä hän halua ottaa kantaa politiikkaan.
Lyriihkain gávdnojit metaforat, mat čujuhit servodatlaš čuolmmaide máilmmi dásis, muhto muđui son ii leat beroštuvvan sárdnut iige son hálit dahkat politihka.
- Minulla ei ole taka-ajatuksena vaikuttaa ihmisten ajatuksiin, sanoo Mikkal.
- Mus ii leat áigumuš váikkuhit olbmuid jurdagiidda, dadjá Mikkal.
- Päällimmäinen tarkoitus on tehdä viihdetaidetta itselle ja kavereille, ja jos muutkin ihmiset haluavat kuunnella, niin se on vain hyvä asia.
- Vuođđojurdda lea beare dahkat suohttasatdáidaga alccen ja skihpáriidda, ja jos earánai olbmot hálidit guldalit nu dat lea beare buorre ášši.
Linkkejä:
Liŋkkat:
Áile joikaa joka päivä töissä
Áile juoigá juohke beaivve barggus
Áile-Risten Holmberg on kasvanut Utsjoella ja opiskellut nuoriso- ja vapaa-ajanohjaajaksi Rovaniemellä.
Áile-Risten Holmberg lea bajásšaddan Ohcejogas ja studeren nuoraid- ja astoáiggebargin Roavvenjárggas.
Vapaa-ajalla Áile urheilee sekä harrastaa musiikkia.
Astoáiggis Áile láve valáštallat ja buđaldit musihkain.
Hän laulaa ja joikaa joka päivä myös työssään lastenhoitajana saamenkielisessä päiväkodissa Rovaniemellä.
Son lávlu ja juoigá juohke beaivve maiddái barggustis mánnádikšun sámegielat beaiveruovttus Roavvenjárggas.
Musiikkivastaavana hän musisoi lasten kanssa paljon ja opettaa samoja lauluja, jotka ovat jääneet mieleen omasta lapsuudesta.
Musihkkavástideaddjin son musisere mánáiguin olu ja oahpaha seamma lávlagiid, mat leat báhcán millii su iežas mánnávuođas.
- Lapset tykkäävät hirveästi laulaa ja ovat niin taitavia, Áile kertoo ylpeänä.
– Mánát liikojit hirbmasit lávlut ja leat nu čeahpit, Áile rámida.
Päiväkotiin voi järjestää kaikkea toimintaa mielikuvitusta käyttäen ja saamelaiskulttuurista ammentaen.
Beaiveruovttus sáhttá ordnet buotlágan doaimmaid go fal geavaha miela ja sámekultuvrra ávkin.
Galddá z at-ryhmässä on laulamisen ja joikaamisen lisäksi muun muassa tehty saamenkäsitöitä, heitetty suopunkia ja käyty paljon retkillä.
Galddažat-joavkkus leat lávluma ja juoigama lassin earret eará duddjon, njoarostan ja fitnan olu tuvrrain.
Lapset ovat tehneet myös keppiporot, joilla on leikitty poroerotusta.
Mánát leat ráhkadan maiddái stággobohccuid, maiguin leat duhkoraddan bigalusa.
Kaupungissa voi toisinaan olla vaikeaa ylläpitää saamelaiskulttuuria ja kielitaitoa, kun saamen kieltä ei välttämättä kuule missään.
Gávpogis sáhttá muhtimin leat váttis doalahit sámekultuvrra ja gielladáiddu, dasgo sámegiela ii vealttakeahttá gula gostege.
Áile-Ristenin työpaikan arjessa pohjoissaamenkieli kuuluu ja saamelaiskulttuuri näkyy.
Áile-Ristena bargosaji árgabeaivvis davvisámegiella gullo ja sámekultuvra oidno.
Nykyään saamelaisia asuu paljon kaupungeissa ja Áilen mielestä saamen kielen tilanne voisi olla Rovaniemellä parempikin.
Dálá áigge máŋggat sámit orrot gávpogiin ja Áile-Ristena mielas sámegiela dilli sáhtášii leat Roavvenjárggas buoretge.
Áile osallistui The Voice of Finland – kilpailun karsintoihin, mikä oli vähän pelottava kokemus.
Áile-Risten oassálasttii The Voice Of Finland – gilvvu rátkimiidda, mii lei binnáš balddáhahtti vásáhus.
Áile haluaisikin saada enemmän varmuutta esiintymiseen.
Áile-Risten hálidivččiige roahkasmuvvat loaiddasteamis.
Kokemusta siihen hän sai muun muassa ollessaan artistina mukana legendaarisen Veijo Länsmanin muistokonsertissa.
Son lea ožžon loaiddastanvásáhusaid earret eará legendáralaš Veijo Länsmana muitokonsearttas geassemánus 2015 Njuorggáma Vuollegeavgŋás. Konsearttas muittašedje Veijo eallima ja čuojahedje su lávlagiid.
Siellä muisteltiin Veijon elämää ja esitettiin hänen lauluja.
Áile-Ristena mielas dáhpáhus lei iežaslágan ja doppe lei liekkus dovdu.
Kesäkuussa 2015 järjestetty konsertti Nuorgamin Alakönkään törmällä oli Áilen mielestä lämminhenkinen ja erilainen musiikkitapahtuma.
Áile-Risten artistan Veijo Länsmana muitokonsearttas geassemánus 2015.
http://www.rovaniemi.fi/fi/Palvelut/Lasten-paivahoito/Paivakodit/Keskusta-Ounasjoen-alue/Sahanperan-paivakoti-ja-Saamenkielinen-paivakoti
https://www.youtube.com/watch?v=hi1Zd0Eu1cg (Áile-Risten: Ráhkisvuođa hávddŠalŠ)
http://yle.fi/uutiset/muistokonsertti_nuorena_hukkuneen_saamelaismuusikon_kunniaksi_kesakuussa/7990671
http://yle.fi/uutiset/hirvasvuopio-laiti_veijo_lansman_muitokonsearttas_ii_leat_imas_ahte_su_lavlagat_leat_bahcan_eallit/8055460
Hildá elää musiikille
Hildá eallá musihka várás
Hildá Länsman on utsjokinen nuori nainen, joka nousi ihmisten tietoisuuteen erityisesti Uuden Musiikin Kilpailun kautta keväällä 2015.
Hilda Länsman lea ohcejohkalaš nuorra nisu, guhte bođii olbmuid oidnosii ja gullosii erenomážit Ođđa Musihka Gilvvu (Uuden Musiikin Kilpailu) bokte giđđat 2015.
Kilpailun voittaja edusti Suomea Euroviisuissa ja Solju saavutti UMK:ssa neljännen sijan.
Gilvvu vuoiti ovddastii Suoma Euroviisuin ja Solju oláhii OMG:s njealját saji.
Hildá osallistui kilpailuun tunnetun saamelaisartistin äitinsä Ulla Pirttijärvi-Länsmanin kanssa.
Hildá oassálasttii gilvui dovddus sámeartisttain, iežas etniin Ulla Pirttijärvi-Länsmanin.
Kaksikon kilpailukappaleen nimi oli Hold Your Colours ja siinä kuului myös joikua.
Guoktá gilvohallanbihtá namma lei Hold Your Colors ja das gullui maiddái luohti.
Hildá kuvailee kokemusta tohinantäyteiseksi ja hienoksi.
Hildá govvida vásáhusa huššan ja fiinnisin.
Hildá on ollut musiikin kanssa tekemisissä pienestä asti ja kasvanut joikuperinteeseen.
Hildá lea bargan musihkain jo unnivuođa rájes, ja son lea bajásšaddan juoiganárbevieruin.
Joiku on Hildálle tärkeä kanava tunteiden, ympäristön ja oman taustan kuvaamiseen.
Juoigan lea Hildái dehálaš vuohki dovdduid, birrasa ja iežas duogáža govvideapmái.
Ensimmäisen joikunsa hän teki 3-vuotiaana ja peruskouluaikoina erityisesti musiikinopettaja Niilo Rasmus innosti musiikin pariin.
Son ráhkadii vuosttaš luođis 3-jahkásažžan ja vuođđoskuvlaáigge su movttiidahtii musihka bárrii erenomážit musihkaoahpaheaddji Niilo Rasmus.
Nyt Hildá opiskelee Sámi Allaskuvlassa (saamelaisessa korkeakoulussa) Norjan Kautokeinossa luokanopettajaksi.
Dál Hildá studere luohkáoahpaheaddjin Sámi Allaskuvllas Guovdageainnus.
Hän käy myös samaan aikaan Utsjoella vuoden kestävän Saamelaismusiikin aikuiskoulutus – linjan 2015-2016. - Pakko pärjätä, vastaa Hildá, kun hän miettii, kuinka ehtiä harrastusten lisäksi käydä kahta koulua.
Son vázzá oktanaga Sámemusihka rávesolbmuidskuvlejupmi – linjá Ohcejogas 2015-2016. – Bággu birget, vástida Hildá, go son smiehttá mo háhppeha astoáiggedoaimmaid lassin vázzit guokte skuvlla.
Hildá haluaa perehtyä enemmän musiikkiin ja alkaa tulevaisuudessa musiikinopettajaksi.
Hildá hálida čiekŋudit eambbo musihkamáilbmái ja áigu álgit boahttevuođas musihkaoahpaheaddjin.
Hildá on Soljun lisäksi mukana inarilaisessa Out Of The Woods – yhtyeessä.
Hildá lea Soljju lassin mielde anárlaš Out Of The Woods – joavkkus.
Out Of The Woods tekee rock ja blues – vaikutteista musiikkia, kun taas Solju on poppia.
Out Of The Woods ráhkada rock- ja blues-sullasaš musihka, go fas Solju musihkka lea pop.
Solju on tekemässä levyä ja kappaleet ovat enimmäkseen saameksi.
Solju lea ráhkadeame skearru ja bihtát leat eanaš sámegillii.
Ideat lauluihin ja joikuihin kumpuavat Hildálla vaikka minkälaisissa tilanteissa, kuten vaikkapa luonnossa kulkiessa, autolla ajaessa tai kirjaa lukiessa.
Jurdagat lávlagiidda ja luđiide bohciidit feara makkár diliin, degomat luonddus jođedettiin, biillain vuojedettiin dahje girjji logadettiin.
Hildá on vasta aloittelemassa muusikon uraansa ja on avoin eri mahdollisuuksille.
Hildá lea easka álggaheame musihka suorggis ja lea rabas mielain buot vejolašvuođaide.
Joka tapauksessa hän haluaa tehdä tulevaisuudessa levyjä, ja tuoda saamelaismusiikkia näkyviin laajemmalle maailmaan.
Buot buohkanassii sus lea miella bargat boahttevuođas skearruid ja buktit sámemusihka oidnosii viidáset máilbmái.
Hi ldá Out O f Woodsin kanssa keikalla Inarissa.
Hi ldá ja Out O f Woods doallame konseartta Anáris.
Niillas Holmberg - bluesilla assimilaatiota vastaan !
Niillas Holmberg - bluesmusihkain assimilašuvnna vuostá
Niillas Holmberg on monipuolinen saamelaistaiteilija Utsjoelta.
Niillas Holmberg lea m áŋggabealát sámeartista Ohcejogas.
Hän on muusikko, runoilija, näyttelijä ja televisiojuontaja.
Son lea musihkkár, diktačálli, neavttár ja tv-jođiheaddji.
Vuonna 2014 Niillas sai
Niillas oaččui Sámeráđi girjjálašvuođa bálkkašumi jagi 2014 diktagirjjis Amas amas amasmuvvat.
Teos on ehdolla Pohjoismaiden neuvoston kirjallisuuspalkinnon saajaksi vuonna 2015.
Dat čoakkáldat lea evttohassan maid Davviriikkaid ráđi girjjálašvuođabálkkašupmái 2015.
Niillas heijastaa taiteellaan saamelaisnuorten ja saamelaisten tilannetta.
Dávjá Niillas speadjalastá iežas dáidagiin sámenuoraid ja sámiid dili.
Toisinaan hän käsittelee henkilökohtaisia tunteita ja kokemuksia.
Muhtumin fas son gieđahallá persovnnalaš dovdduid ja vásáhusaid.
Niillas näkee taiteen tehtävän tunteiden ja ajatusten herättäjänä sekä näkökulmien tuojana.
Niillas oaidná dáidaga bargun boktit dovdduid ja buktit geahččanguovlluid.
– Kun ihmiset kokevat taidetta, niin heille on tärkeää löytää itsensä sieltä laulun tai runon sisältä.
– Go olbmot vásihit dáidaga, de sidjiide lea dehálaš gávnnat iežas doppe lávlaga dahje divtta siste.
Taiteeseen kuuluu usein politiikka ja myös Niillas koettaa vaikuttaa yhteiskuntaan taiteellaan.
Dáidagii gullo dávjá maid politihkka ja maid Niillas iská váikkuhit servodahkii iežas dáidaga bokte.
Niillas ei jää odottelemaan inspiraatiota vaan istahtaa alas ja alkaa kirjoittaa.
Niillas ii báze vuordit vai inspirašuvdna badjána muhto čohkkáda vulos ja čálligoahtá.
Kappaleet syntyvät, kun Niillas kokeilee kitaralla ja sävelet löytävät paikkansa.
Lávlagat riegádit, go Niillas iská gitárain ja šuoŋat riegádit.
Joiku on puolestaan erilainen.
Luohti lea earálágan.
Sitä ei voi tehdä, vaan joikaaja on tavallaan väylä joiun esille tulemisessa.
Dan ii sáhte ráhkadit, baicce juoigi bokte luohti boahtá ovdan.
Laulaessa on Niillaksen mukaan erilainen tunne kuin joikatessa.
Lávllodettiin lea Niillasa mielde earálágan dovdu go juoiggadettiin.
Joikatessa pääsee tilaan, jolloin ei tarvitse ajatella mitään.
Son beassá dalle dakkár dillái, gos ii dárbbaš jurddašit maidege.
Silloin on myös helpompi improvisoida kuin laulaessa.
Juoiggadettiin lea maid álkit improviseret.
Niillas on tehnyt klassisen musiikin säveltäjän, multi-instrumentalisti Roope Mäenpään kanssa kaksi levyä. Duon ensimmäinen levy
Niillas lea dahkan klassihkalaš musihka komponista, multi-instrumentalista Roope Mäenpääin ovttas guokte skearru.
) julkaistiin vuonna 2011 ja toinen levy
Sudno vuosttaš skearru Manin guottán girjji fárus almmuhuvvui jagi 2011 ja nubbi skearru Assimilašuvdna blues jagi 2014.
vuonna 2014. Yhteistyö kaksikon kesken sujuu Niillaksen sanoin juohevasti.
Niillas muitala, ahte ovttasbargu sudno gaskka lea njuovžil.
He keikkailevat toisinaan myös kvartetilla, johon Niillaksen ja Roopen lisäksi kuuluvat Teho Majamäki ja Linda Fredriksson.
Soai dahkaba konsearttaid muhtumin maid kvarteahtain, mas čuojahit sudno lassin Teho Majamäki ja Linda Fredriksson.
Niillas on mukana myös 22-Pistepirkosta tutun Asko Keräsen YLVA-projektissa joikaajana.
Niillas lea mielde juoigin maid Asko Keränena ođđa joavkkus, gii lea oahpis 22-Pistepirkko - joavkkus.
YLVAlla on tulossa levy tämän vuoden puolella.
YLVA-prošeavttas lea boahtime skearru dán jagi bealde.
Elektroniseen taustaan on yhdistetty mm. trumpettia ja eri perkussioita jazz- sekä etnoviboin.
Elektrovnnalaš duogážii leat ovttastahttán ee. trumpeahta ja sierralágan ritmačuojanasaid main šaddet jazz- ja etnodovdamušat.
YLVA on erilaista kuin Niillaksen aiemmin tekemä musiikki.
YLVA musihkka lea earálágan go maid Niillas lea ovdal dahkan.
Hän sanookin tuntevansa keveyttä ja vapautta, kun ei ole niin suuressa vastuussa yhtyeessä.
Son dadjá, ahte dovdá iežas friijan ja geahpasin go sus ii leat nu stuorra ovddasvástádus joavkkus.
Saamelaisnuoret elävät Niillaksen mukaan kahden kulttuurin välissä repeytymisen vaarassa.
Sámenuorat ellet Niillasa mielas guovtti kultuvrra gaskkas ja uhcesii rahtasit.
Toisesta kädestä kiskoo länsimainen ja toisesta saamelaiskulttuuri.
Nuppi gieđas gaiku oarjemáilbmi ja nuppi gieđas sámekultuvra.
On raskasta ja mahdotonta osata kaikki sekä ennättää joka suuntaan kompromissien ja valintojen keskellä.
Lea lossat ja veadjemeahttun máhttit buot, ja háhppehit oktanaga juohke guvlui.
Nuoret ovat heränneet arvostamaan taustaansa ja löytäneet raamit etnisyyteensä.
Nuorat leat morihan atnit arvvus iežaset duogáža ja gávdnan rámat etnálašvuhtii.
Assimilaatiossa pahinta on Niillaksen mukaan kuitenkin se, että alkuperäiskansojen perinteiset arvot vaihtuvat länsimaisiin arvoihin.
Assimilašuvnnas vearrámus ášši Niillasa mielas lea dat ahte álgoálbmogiid iežaset árvvut lotnašuvvet oarjemáilmme árvvuide.
Kodin, menneisyyden ja tulevaisuuden lisäksi saamelaisuus merkitsee Niillakselle tietynlaista taistelua.
Sápmelašvuohta mearkkaša Niillasii ruovttu, vássán áiggi ja boahtte áiggi lassin maid muhtunlágan dáistaleami.
http://www.norden.org/fi/pohjoismaiden-neuvosto/pohjoismaiden-neuvoston-palkinnot/nordisk-raads-litteraturpris/lehdistoe/ehdokkaat-2015
(Niillas Holmberg & Roope Mäenpää feat. Ánne Mággá Wigelius:
Teksti ja metsäkuva: Milla Elmiina Pulska
Teaksta ja meahccegovva: Milla Elmiina Pulska
Vaalilautakunta tiedottaa
Válgalávdegoddi dieđiha
Kuulutus 12.8.2015
Gulahus 12.8.2015
Vaaliasiakirjat postitetaan kirjattuna lähetyksenä jokaiselle äänioikeutetulle 7.9.2015 alkaen.
Válgaáššebáhpárat postejuvvojit čálihuvvon reiven juohke jietnavuoigadahtton olbmui 7.9.2015 rájes.
Äänioikeutettu voi äänestää palauttamalla vaaliasiakirjat postin välityksellä kuten aikaisemmissa vaaleissa.
Jietnavuoigadahtton olmmoš sáhttá jienastit máhcahemiin válgaáššebáhpáriid poastta bokte nugo ovddit válggain.
Postin välityksellä lähetettyjen asiakirjojen tulee olla vaalilautakunnan toimistossa Inarissa viimeistään 5.10.2015 ääntenlaskennan aloittamiseen mennessä.
Poastta bokte sáddejuvvon válgaáššebáhpárat galget leat válgalávdegotti doaimmahagas Anáris maŋimustá 5.10.2015 jienaidrehkenastima álggaheami rádjai.
Äänioikeutettu voi myös palauttaa omat vaaliasiakirjansa henkilökohtaisesti 21.9.–2.10.2015 välisenä aikana vaalilautakunnan toimistoon: Inari, Saamelaiskulttuurikeskus Sajos, Menesjärventie 2 A.
Jietnavuoigadahtton sáhttá maiddái máhcahit iežas válgaáššebáhpáriid persovnnalaččat 21.9. -2.10.2015 gaskasaš áigge válgalávdegotti doaimmahahkii: Anár, Sajos, Menesjärventie 2 A.
Äänestäjällä on mahdollisuus samalla tavalla kuin yleisissä vaaleissa äänestää varsinaisena vaalipäivänä sunnuntaina 4.10.2015 klo 10.00–18.00 vaalipaikoilla siinä saamelaisten kotiseutualueen kunnassa, joka on merkitty vaaliluetteloon hänen kotikunnakseen.
Jienasteaddjis lea vejolašvuohta seammaláhkai go almmolaš válggain jienastit aitosaš válgabeaivve sotnabeaivve 4.10.2015 dmu 10.00–18.00 válgabáikkiin dan sámiid ruovttuguovllu gielddas, mii lea merkejuvvon válgalogahallamii su ruovttugieldan.
Vaalipäivän äänestys järjestetään:
Válgabeaivve jienasteapmi ordnejuvvo:
Hetta: Enontekiön kunnantalo, Ounastie 165
Heahttá: Eanodaga gielddadállu, Ounastie 165
Utsjoki: Saamelaiskäräjien toimisto, Kunnantalo, Luossatie 1 a
Ohcejohka: Sámedikki doaimmahat, Gielddadállu, Luossatie 1 a
Vuotso: Vuotson koulu, Ivalontie 8716
Vuohčču: Vuohču skuvla, Ivalontie 8716
Saamelaisten kotiseutualueella sijaitsevissa laitoksissa hoidettavat henkilöt sekä ne kotona hoidettavat henkilöt, jotka eivät muutoin voisi äänestää, saavat tarvittaessa avustajan hoitopaikassaan äänestystä varten.
Olbmot, geat leat sámiid ruovttuguovllus divššus lágádusain sihke dat olbmot, geat leat divššus ruovttusteaset, ja geat eai earáláhkai sáhtášii jienastit, ožžot dárbbašettiin veahki dikšunbáikkisteaset jienasteami várás.
Asiasta tulee ottaa yhteyttä vaalilautakunnan toimistoon os. Sajos, Menesjärventie 2 A, 99870 Inari, puh 010 839 3189, 010 839 3195, 010 839 3185 tai Tämä sähköpostiosoite on suojattu roskapostia vastaan, aseta javascripttuki päälle nähdäksesi osoitteen.
Áššis galgá váldit oktavuođa válgalávdegotti doaimmahahkii čuj. Sajos, Menesjärventie 2 A, 99870 Anár, tel. 010 839 3189, 010 839 3195, 010 839 3185 dahje Tämä sähköpostiosoite on suojattu roskapostia vastaan, aseta javascripttuki päälle nähdäksesi osoitteen.
Inarissa 7.8.2015 Vaalilautakunta
Anáris 7.8.2015 Válgalávdegoddi
Sihteeristö
Sámedikki čállingoddi
Saamelaiskäräjien sihteeristö koostuu kolmesta toimistosta
Sámedikki čállingoddái gullet golbma doaimmahaga
Yleinen toimisto hoitaa talous-, henkilöstö- ja muita yleishallintoon liittyviä asioita.
Almmolaš doaimmahat dikšu ekonomiija-, bargoveahka- ja eará almmolašhálddahussii gullevaš áššiid.
Saamen kielen toimisto toteuttaa saamen kielilain (laki 1086/2003, asetus 108/2004) mukaisia tehtäviä.
Sámegiela doaimmahat ollašuhttá sámi giellalágas (láhka 1086/2003, ásahus 108/2004) dárkkuhuvvon bargguid.
Se huolehtii laissa tarkoitettujen käännösten toimittamisesta eri viranomaisille ja laitoksille, avustaa viranomaisia ja laitoksia saamen kielen taitoisten tulkkien hankkimisessa sekä muissa saamen kielilaissa tarkoitetuissa tehtävissä sekä seuraa saamen kielilaissa säädettyjen tavoitteiden toteutumista ja tehden tarvittaessa aloitteita saamen kielen käytön edistämiseksi.
Dat fuolaha lágas dárkkuhuvvon jorgalusaid doaimmaheamis sierra virgeoapmahaččaide ja lágádusaide, veahkeha virgeoapmahaččaid ja lágádusaid sámegielat tulkkaid skáhppomis ja maiddái sámi giellalágas dárkkuhuvvon eará bargguin sihke čuovvu sámi giellalágas ásahuvvon ulbmiliid ollašuvvama ja bargá dárbbu mielde álgagiid sámegiela geavaheami ovddideapmin.
Koulutus- ja oppimateriaalitoimisto valmistelee ja toimeenpanee lautakunnan käsittelemät asiat.
Skuvlen- ja oahppamateriáladoaimmahat válmmaštallá ja ollašuhttá lávdegotti gieđahallan áššiid.
Se vastaa saamenkielisen oppimateriaalin suunnittelusta, valmistelusta ja jakelusta, saamelaisnuorten taidetapahtuman järjestelyistä, julkaisee saamelaisopetuksen tilastoja ja ylläpitää yhteyttä saamelaisopetusta järjestäviin kuntiin ja kouluihin sekä opetuksen hallintoon.
Dat vástida sámegielat oahppamateriála plánemis, válmmašteamis ja juohkimis, sámenuoraid dáiddadáhpáhusa ordnemiin, almmustahttá sámeoahpahusa statistihkaid ja doallá oktavuođa sámeoahpahusa lágideaddji gielddaide ja skuvllaide ja maiddái oahpahusa hálddahussii.
Toimisto valmistelee ja toimeenpanee myös saamelaisten koulutusasiain yhteistyöelimen kokousten asiat ja osallistuu saamelaisen opetushallinnon pohjoismaiseen yhteistyöhön.
Doaimmahat válmmaštallá ja ollašuhttá maiddái sámi skuvlenáššiid ovttasbargoorgána čoahkkimiid áššiid ja oassálastá sámi oahpahushálddahusa davviriikkalaš ovttasbargui.
Toimipaikat
Doaibmabáikkit
Saamelaiskäräjien sihteeristön päätoimipaikka sijaitsee Inarissa.
Sámedikki čállingotti váldodoaibmabáiki lea Anáris.
Saamelaiskäräjillä on sivutoimipisteet myös Enontekiön ja Utsjoen kirkonkylissä.
Sámedikkis leat siidodoaibmabáikkit maiddái Eanodaga, Ohcejoga ja Soađegili kirkosiiddain.
Vahvistettu ehdokasluettelo
Nannejuvvon evttohaslogahallan
Vahvistettu saamelaiskäräjävaalien 2015 ehdokasluettelo on alla ja se löytyy lisäksi pdf-formaatissa dokumenttipankista, linkki: Vahvistettu ehdokasluettelo.
SÁMEDIGGI EVTTOHASLOGAHALLAN 2015
Numero Ehdokkaan nimi Arvo, ammatti tai toimi Kotikunta
Nummir Evttohasa namma Árvu, ámmát dahje doaibma Ruovttugielda
5 Aikio Jouni Kalastaja-poromies Inari
5 Aikio Jouni Guolásteaddji-badjealmmái Anár
6 Pieski Pentti Ilmari Saamenkielinen tiedottaja Helsinki
6 Pieski Pentti Ilmari Sámegielat dieđiheaddji Helsset
8 Hetta Jouko Iisakki Poromies Sodankylä
7 Valkeapää Sámmol Lektor Anár
9 Länsman Asko Tapani Poromies, yrittäjä Utsjoki
9 Länsman Asko Tapani Badjealmmái, fitnodatdoalli Ohcejohka
14 Lumisalmi Erkki Leo Eläkeläinen, kanttori Hämeenlinna
10 Feodoroff Veikko Armas Badjealmmái Anár
15 Morottaja Pentti Antero Eläkeläinen Utsjoki
16 Sara Saara Magreta Stuđeanta, badjealmmái Anár
18 Saijets Janne Tekniikan tohtori, tutkija Tampere
18 Saijets Janne Teknihkka doavttir, dutki Tampere
20 Valkeapää Nihkolas Lääketieteen kandidaatti Enontekiö
20 Valkeapää Nihkolas Medisiinna kandidáhta Eanodat
21 Magga Petra Biret Kasvatustieteen maisteri, kulttuurityöntekijä Sodankylä
21 Magga Petra Biret Pedagogihkamagisttar, kulturbargi Soađegilli
22 Holmberg Aslak Niilonpoika Opettaja Utsjoki
22 Holmberg Aslak Niilonpoika Oahpaheaddji Ohcejohka
24 Valle Pentti Viljo Heikki Poromies Inari
24 Valle Pentti Viljo Heikki Badjealmmái Anár
25 Sanila-Aikio Tiina Puheenjohtaja Inari
25 Sanila-Aikio Tiina Ságajođiheaddji Anár
27 Kelahaara Mirka Onerva Sosionomi Rovaniemi
27 Kelahaara Mirka Onerva Sosionoma Roavvenjárga
28 Sujala Antti Tapani Yrittäjä Utsjoki
28 Sujala Antti Tapani Fitnodatdoalli Ohcejohka
29 Magga Ulla-Maarit Opettaja, sairaanhoitaja Enontekiö
29 Magga Ulla-Maarit Oahpaheaddji, buohccedikšu Eanodat
31 Lallukka Carita Insinööri, ympäristötarkastaja Rovaniemi
31 Lallukka Carita Inšenevra, birasdárkkisteaddji Roavvenjárga
34 Juuso Tuomas Aslak Poromies, Higher Executive Officer Enontekiö
34 Juuso Tuomas Aslak Badjealmmái, Higher Executive Officer Eanodat
35 Tapiola Nilla Samuli Opettaja Utsjoki
35 Tapiola Nilla Samuli Oahpaheaddji Ohcejohka
36 Pekkala Pekka Tapani Eläkeläinen Inari
36 Pekkala Pekka Tapani Ealáhatolmmoš Anár
Virantäytössä noudatetaan kuuden kuukauden koeaikaa.
Sámedikki sámegiela doaimmahat ohcá nuortalašgiela jorgaleaddji.
Palkkaus määräytyy saamelaiskäräjien palkkausjärjestelmän vaativuustasojen V / II. - IV.
Sámedikki sámegiela doaimmahat ohcá nuortalašgiela jorgaleaddji 1.12.2015 rájes.
Saamelaiskäräjien webropol-kysely saamen kielilain toteutumisesta
Sámedikki webropol-jearahallan sámi giellalaga ollašuvvamis
Saamelaiskäräjien Saamen kielen toimisto toteuttaa webropol- kyselyn saamen kielilain soveltamisesta vuosina 2012-2014.
Sámedikki sámegiela doaimmahat ollašuhttá webropol- jearahallama sámi giellalága heiveheamis jagiin 2012-2014.
Kysely on suunnattu niille viranomaisille ja viranomaisten työntekijöille, joihin saamen kielilakia sovelletaan.
Jearahallan lea oaivvilduvvon / dárkkuhuvvon daidda virgeoapmahaččaide ja virgeoapmahaččaid bargiide, geaidda sámi giellaláhka heivehuvvo.
Vastausaikaa on syyskuun loppuun saakka.
Vástidanáigi lea čakčamánu loahpa rádjai.
Kyselylomakkeet ovat saamen kielillä ja suomeksi.
Jearahallanskovit leat sáme- ja suomagillii.