pere/sami_parallel huggingface dataset:
Kokous esittää, että artikla 10(c):n toimeenpanemiseksi laaditaan ohjeistus ja että kansalliset biodversiteettistrategiat tukevat kestävää tavanomaista luonnonkäyttöä.
Čoahkkin evttoha, ahte artihkkala 10(c) čađaheami várás čállojuvvojit rávvagat ja ahte álbmotlaš biodiversitehtastrategiijat dáhkidit suvdilis dábálaš luonddugeavaheami.
Kaikki toimet artikla 8(j):n toimeenpanemiseksi tulee valmistella ja toteuttaa yhteistyössä alkuperäiskansojen kanssa. ”
Buot doaimmaid artihkkala 8(j) čađaheami várás galgá válmmaštallat ja ollašuhttit ovttasbarggus eamiálbmogiiguin. ”
Tavanomaisen luonnonkäytön suojelu on tärkeää myös perinteisen tiedon suojelemiseksi.
Dábálaš luonddugeavaheami suodjaleapmi lea dehalaš maid árbevirolaš dieđu suodjaleami dihte.
Suomessa artikla 10(c):n suojelemaa luonnonkäyttöä on saamelaisten perinteisten elinkeinojen kestävä luonnonkäyttö.
Suomas artihkkala 10(c) suodjalan luonddugeavaheapmi lea sámiid árbevirolaš ealáhusaid suvdilis luonddugeavaheapmi.
Suomessa artikla 10(c):n toimeenpano on jäänyt huomioitta ja tulemme esittämään, että uudistettavassa Suomen biodiversiteettistrategiassa käsitellään saamelaisten kestävän luonnonkäytön turvaamista ”, Näkkäläjärvi kertoo.
Suomas artihkkala 10(c) čađaheapmi lea báhcán fuomášumi haga ja mii boahtit evttohit, ahte Suoma biodiversitehtastrategiijas, mii ođasmahttojuvvo, gieđahallojuvvo sámiid suvdilis luonddugeavaheami dáhkideapmi ”, Näkkäläjärvi muitala.
Työryhmä käsitteli myös uusien perinteisen tiedon tilaa kuvaavien indikaattorien sisältöä ja kehotti valtioita ottamaan indikaattorit pikaisesti täyttöön.
Bargojoavku gieđahalai maid ođđa árbevirolaš dieđu dili mihtideaddji indikáhtoriid sisdoalu ja ávžžuhii stáhtaid váldit indikáhtoriid jođánit atnui.
Indikaattorit on hyväksytty biodiversiteettisopimuksen osapuolikokouksessa (CO10) viime vuonna.
Indikáhtorat leat dohkkehuvvon biodiversitehtašiehtadusa oassebeallečoahkkimis (CO10) diibmá.
Kolmas, COP9- kokouksessa hyväksytty indikaattori kielellisestä moninaisuudesta on jo käytössä.
Goalmmát, COP9- čoahkkimis dohkkehuvvon indikáhtor gielalaš máŋggabealatvuođas lea juo anus.
Indikaattorit käsittelevät alkuperäiskansojen perinteisten asuma- ja nautinta-alueiden maankäytön ja hallinnan tilaa sekä perinteisten elinkeinojen asemaa. ”
Indikáhtorat gieđahallet eamiálbmogiid árbevirolaš orrun- ja návddašanguovlluid eanageavaheami ja hálddašeami dili sihke árbevirolaš ealáhusaid saji. ”
Uudet indikaattorit ovat tärkeitä, jotta voimme selvittää perinteisen tiedon ja tavanomaisen luonnonkäytön tilaa.
Ođđa indikáhtorat leat dehalaččat, vai mii sáhttit čielggadit árbevirolaš dieđu ja dábálaš luonddugeavaheami dili..
Saamelaisten luonnon monimuotoisuuteen liittyvä perinteinen tieto on sidoksissa saamen kieleen ja perinteisiin elinkeinoihin.
Sámiid luonddu máŋggabealatvuhtii laktáseaddji árbevirolaš diehtu lea čatnagasas sámegillii ja árbevirolaš ealáhusaide.
Suomella ei kuitenkaan ole ajantasaista tietoa saamelaisten perinteisten elinkeinojen asemasta tai edes elinkeinon harjoittajien määrästä.
Suomas ii leat goit áiggi dási diehtu sámiid árbevirolaš ealáhusaid sajádagas dahje oppa ealáhusaiguin bargiid mearisge.
Suomen saamelaiskäräjät on hakenut rahoitusta saamelaiselinkeinojen tilanteen selvittämiseksi Suomessa.
Suoma sámediggi lea ohcan ruhtadeami sámeealáhusaid dili čielggadeami várás Suomas.
Selvitys on kiireellinen, jotta Suomi voi ottaa käyttöön indikaattorit ja toimeenpanna kansainvälisiä velvoitteitaan.
Čielggadus lea hohpolaš, vai Suopma sáhttá váldit atnui indikáhtoriid ja čađahit álbmogiidgaskasaš geatnegasvuođaidis.
Toivon, että valtio myöntää pikaisesti rahoituksen selvityksen laatimiselle ” Nilla Tapiola vetoaa.
Sávan, ahte stáhta juolluda jođánit ruhtadeami čielggadusa ráhkadeami várás ” Nilla Tapiola ávžžuha.
Suomessa artikla 8(j):n toimeenpanoa valmistellut asiantuntijatyöryhmä on luovuttanut raporttinsa ympäristöministeriölle 7.6.2011. ” Montrealin kokouksessa kävi selväksi, että Suomi on edelläkävijä artikla 8(j):n kokonaisvaltaisen toimeenpanon valmistelussa.
Suomas artihkkala 8(j):a čađaheami válmmaštallan áššedovdibargojoavku lea guođđán iežas raportta birasministeriijai 7.6.2011. ” Montreal čoahkkimis bođii čielggasin, ahte Suopma lea bálggesčuolli artihkal 8(j) oppalaš čađaheami válmmastallamis.
Kataisen hallituksen hallitusohjelmassa on sitouduttu suojelemaan perinteistä tietoa.
Katainen stáhtaráđđehusa ráđđehusprográmma lea čatnašuvvan suodjalit árbevirolaš dieđu.
Akwé:Kon ohjeita on sovellettu vain Suomessa parhaillaan käynnissä olevan Hammastunturin erämaa-alueen hoito- ja käyttösuunnitelman laadinnassa.
Akwé:Kona rávvagiid leat heivehallan dušše Suomas bárrásiin johttáhuvvon Bátneduottara meahcceguovllu dikšun- ja geavahanplána ráhkadeamis.
Asiantuntijatyöryhmän toimenpide-esitykset Suomen valtiolle on kuitenkin toteutettava ja toimeenpanon tulee alkaa tehokkaasti Suomen valtion ja saamelaiskäräjien yhteistyöllä. ”
Áššedovdibargojoavkku doaibmabidjoevttohusaid Suoma stáhtii galgá aŋkke ollašuhttit ja doaibmabidju galgá álgit beaktilit Suoma stáhta ja sámedikki ovttasbargun. ”
, vaatii puheenjohtaja Näkkäläjärvi, joka on toiminut myös kansallisen 8(j)- asiantuntijatyöryhmän puheenjohtajana.
, gáibida ságajođiheaddji Näkkäläjärvi, guhte lea doaibman maid álbmotlaš 8(j)- áššedovdibargojoavkku ságajođiheaddjin.
Saamelaiskäräjien puheenjohtaja Klemetti Näkkäläjärvi
Lassidieđut: Sámedikki ságajođiheaddji Klemetti Näkkäläjärvi
Lisätietoa kokouksesta ja sen päätöksistä (englanniksi):
Lassidieđut čoahkkimis ja dan mearrádusain (eŋgelasgillii):
Suomen artikla 8(j)-sivusto
Suoma artihkal 8(j)-siiddut: www.ymparisto.fi/lumonet/8j
Saamelaiskäräjien aloite saamelaiselinkeinojen tilaa selvittävän selvityksen laatimisesta
Sámedikki álgga sámeealáhusaid dili čilgejeaddji čielggadusa ráhkadeamis (suomagillii)
Saamelaisen parlamentaarisen neuvoston johto siirtyi Suomelta Norjalle
Sámi parlamentáralaš ráđi jođiheapmi sirdásii Suomas Norgii
Suomen saamelaiskäräjien puheenjohtaja Klemetti Näkkäläjärvi on toiminut Saamelaisen parlamentaarisen neuvoston puheenjohtajana viimeiset kaksi vuotta.
Suoma sámedikki ságadoalli Juvvá Lemet, Klemetti Näkkäläjärvi, lea doaibman Sámi parlamentáralaš ráđi ságadoallin maŋimuš guokte jagi.
Puheenjohtajuus siirtyi Suomen saamelaiskäräjiltä Norjan saamelaiskäräjille Kirkkoniemessä marraskuun 9. päivänä.
Sámi parlamentáralaš ráđi jođiheapmi sirdásii Norgga sámediggái Suoma sámedikkis skábmamánu 9. beaivve Girkonjárggas.
Kirkkoniemessä järjestettiin Saamelaisen parlamentaarisen neuvoston (SPN) täysistunto.
Sámi parlamentáralaš ráđi (SPR) dievasčoahkkin lágiduvvui dán háve Girkonjárggas.
Saamelainen parlamentaarinen neuvosto on Pohjoismaiden saamelaiskäräjien yhteistyöelin.
Sámi parlamentáralaš ráđđi lea sámedikkiid davviriikkalaš ovttasbargoorgána.
Saamelaisen parlamentaarisen neuvoston kokous keskusteli ja käsitteli mm. nuorisopoliittisista asioista, kieliyhteistyöstä, saamelaisalueen petoeläinvahingoista ja saamelaisten kansallisten tunnusten lautakunnan toiminnasta.
Sámi parlamentáralaš ráđi dievasčoahkkin ságastalai ja gieđahalai čoahkkimisttis ee. nuoraidpolitihkalaš áššiid, giellaovttasbarggu, sámi boraspireváttuid birra ja sámi čearddalaš dovddaldagaid lávdegotti doaimmas.
Saamelaisnuoret ja kieliyhteistyö esillä
Ovdan sámi nuorat ja giellaovttasbargu
Saamelaisen parlamentaarisen neuvoston kokouksen yhteydessä järjestettiin miniseminaari jonka aiheena olivat nuorisopoliittiset asiat.
Sámi parlamentáralaš ráđi dievasčoahkkima oktavuođas lágiduvvui uhcit seminára, man fáddán ledje nuoraidpolitihkalaš áššit.
Seminaarin jälkeen SPN:n kokous päättikin perustaa alaisuuteensa yhteisen nuorisoneuvoston.
Seminára maŋŋá SPR dievasčoahkkin mearridiige, ahte galgá álggahuvvot oktasaš nuoraidráđđi ja čadnot sámi parlamentáralaš ráđđái.
Nuorisoneuvosto tulee työskentelemään nuorisopoliittisten asioiden parissa ja toimii saamelaisnuorten yhteisenä äänenä, niin kansainvälisesti kuin saamelaisalueilla.
Nuoraidráđđi galgá bargat nuoraidpolitihkalaš áššiiguin ja doaibmat sámi nuoraid oktasaš jietnan, sihke riikkaidgaskasaččat ja Sámis.
Kuvassa: Saamelaisnuoret Suomesta, Norjasta ja Ruotsista.
Govas: Sámenuorat Suomas, Norggas ja Ruoŧas.
Kuvat Sametinget, Karasjok
Govva Norgga Sámediggi.
Lisäksi saamelaisen parlamentaarisen neuvoston kokous päätti suosittaa eri maan Saamelaiskäräjiä osallistua pohjoismaisen saamenkielen tutkimus- ja ammatti / resurssikeskuksen kokeiluhankkeeseen.
Lassin sámi parlamentáralaš ráđi dievasčoahkkin mearridii ávžžuhit Sámedikkiid searvat Davviriikkalaš sámegiela dutkan- ja ámmát / resursaguovddáža geahččalanprošektii.
Hankkeeseen osallistutaan sillä ehdolla, että siihen myönnetään EU Interreg rahoitusta tai muusta rahoituslähteestä.
Sámedikkit oasálastet prošektii juos EU Interreg juolluda ruhtadeami dahje prošektii gávdno ruhta muhtun eará ruhtagáldus.
Lisäksi edellytetään että joka maan saamelaiskäräjät saavat rahoituksen ja kieliammattilaisia hanketta varten.
Lassin ovttasbarggu eaktun lea gávdnat ruđa ja fágabargiid guovddáža geahččalanprošeavtta várás.
Saamelaiskäräjät edistää parlamentaarikkojen julistusten toteutumista pohjoismaisen saamelaissopimuksen jatkoneuvotteluissa
Sámediggi ovddida sámi parlamentarihkkáriid julggaštusaid olláhuvvama davviriikkalaš sámi soahpamuša joatkkašiehtadallamiin
Saamelainen parlamentaarinen neuvosto järjesti kolmannen saamelaisparlamentaarikkojen konferenssin Kirkkoniemessä 10. marraskuuta 2011.
Sámi parlamentáralaš ráđđi lágidii goalmmát geardde sámeparlamentarihkkárkonferánssa Girkonjárggas skábmamánu 10. beaivve 2011.
Saamelaisparlamentaarikkojen konferenssi kokosi yhteen saamelaiskäräjien kansan valitsemat jäsenet ja Venäjän saamelaisten edustajat.
Konferánsa čohkkii sámedikkiid álbmotválljejuvvon áirasiid ja Ruošša beale sámiid ovddasteddjiid.
Konferenssin teemoina olivat perinteinen tieto ja arktiset asiat.
Konferánssa fáttain ledje árbevirolaš diehtu ja árktalaš áššit.
Lisäksi tarkasteltiin pohjoismaista saamelaissopimusta ja arvioitiin edellisten parlamentaarikkojen konferenssien julistusten tuloksia.
Lassin meannuduvvojedje sámi soahpamušáššit ja árvvoštallojuvvui ovddit parlamentarihkkárkonferánssa bohtosat.
Konferenssin päätteeksi hyväksyttiin saamelaisparlamentaarikkojen yhteinen Kirkkoniemen julistus.
Konferánssa loahpas dohkkehuvvui sámi parlamentarihkkáriid oktasaš loahppacealkámuš, Girkonjárgga julggaštus.
Pohjoismainen saamelaissopimus etenee
Davviriikalaš sámi soahpamuš ovdána
Saamelaiskäräjien puheenjohtaja Klemetti Näkkäläjärvi mainitsee kuluneen puheenjohtajakauden ja saamelaisten yhteistyön merkittävimmäksi edistysaskeleeksi erityisesti pohjoismaisen saamelaissopimuksen jatkoneuvottelujen alkamisen.
Sámedikki ságadoalli Juvvá Lemet, Klemetti Näkkäläjärvi namuhii vássán ságadoallibaji ja sámi servodaga eanemus mearkkašahtti áššin davviriikkalaš sámi soahpamušas joatkkašiehtadallamiin álgima.
- Julistusten toteutuminen on vahvasti sidoksissa saamelaiskäräjien resursseihin ja valtioiden tahtoon edistää saamelaisten oikeuksia.
- Julggaštusaid olláhuvvan lea nannosit čadnojuvvon sámedikkiid resurssaide ja stáhtaid dáhttui ovddidit sápmelaččaid rivttiid.
Saamelaiskäräjät edistävät julistusten toteutumista pohjoismaisen saamelaissopimuksen jatkoneuvotteluissa, jatkaa Näkkäläjärvi.
Sámedikkit ovddidit julggaštusaid olláhuvvama ee. davviriikkalaš sámi soahpamušas joatkkašiehtadallamiin, joatká Juvvá Lemet.
Näkkäläjärvi harmittelee sitä, että kaikkea saamelainen parlamentaarinen neuvoston toimintaa on vaikeuttanut resurssipula.
Juvvá Lemet sálloša go buot SPR:a barggu lea váttásnuhttán ja váttásnuhttá dás duohkonai resursaváili.
- Saamelaisesta parlamentaarisesta neuvostosta ei saa muodostua vain keskustelukerho, vaan tarvitsemme sitoutumista, yhteisen sihteeristön ja saamelaiskäräjien hallinnoille säännöllisen yhteistyön parlamentaarisen neuvoston päätösten toimeenpanemiseksi ja myös kokousten valmistelua varten, huomauttaa Näkkäläjärvi.
- SPR:s ii galgga šaddat dušše ságastallanklubba, muhto dárbbahit čatnaseami, oktasaš čállingotti ja sámedikkiid hálddahusaid fásta ovttasbarggu SPR:a mearrádusaid olláhuhttima várás ja maiddái čoakkámiid válmmaštallama várás, fuomášahttá Juvvá Lemet, Klemetti Näkkäläjärvi.
Lue Klemetti Näkkäläjärven puhe kokonaisuudessaan saamelaisparlamentaarikkojen konferenssien julistusten toteutuminen
Loga olles Juvvá Lemeha sága sámi parlamentarihkkáriid konfereanssaid julggaštusaid olláhuvvamis
Saamelaisten kulttuuriperinnön suojeluun tarvitaan yhteisiä periaatteita
Sámi kulturárbbi suodjaleapmái dárbbahit oktasaš prinsihpaid
Näkkäläjärvi iloitsee siitä, että saamelaisten perinteinen tieto ja sen suojelu ovat nousseet viime aikoina vahvasi esille saamelaisessa yhteisössä.
Juvvá Lemet lea ilus das, go sámiid árbevirolaš diehtu, máhttu ja dan suodjaleapmi leat dáid guhtaliid loktejuvvon ovdan sámi servošis.
Saamelaisen parlamentaarisen neuvoston ja saamelaiskäräjien tulisikin tehostaa työtään perinteisen tiedon suojelemiseksi.
Sámedikkit ja sámi parlamentáralaš ráđđi galggalenai váldit duođas árbevirolaš dieđu suddjema.
- Tarvitsemme yhteiset periaatteet miten saamelaista kulttuuriperintöä tulee suojella ja eettiset periaatteet suojelemaan saamelaiskulttuuria, jotta voimme toimia yhdessä ulkoista uhkaa vastaan, toteaa Näkkäläjärvi.
- Mii dárbbahit maid oktasaš prinsihpaid mot sámi kulturárbbi galgá suodjalit ja dárbbahit etihkalaš prinsihpaid suodjalit sámi kultuvrra, vai bastit bargat ovttas uhkiid vuostá mat bohtet olggobealde, lohka Juvvá Lemet.
Lue Klemetti Näkkäläjärven puhe kokonaisuudessaa konferensissa 10.11.2011: Perinteisen tiedon suojelun haasteet
Loga Juvvá Lemeha sága árbevirolaš dieđu suodjaleami hástalusain sámeparlamentarihkkáriidkonferánsas 10.11.2011
Venäjän saamelaiset täysimääräisenä jäsenenä mukaan toimintaan
Ruošša sámit galget dievas miellahttun mielde doibmii
Näkkäläjärven mielestä tulevalla saamelaisen parlamentaarisen neuvoston toimikaudella tulee erityisesti kiinnittää huomiota Venäjän saamelaisten aseman tukemiseen, jotta Venäjän saamelaisten asema paranisi.
Juvvá Lemeha mielas boahtte sámi parlamentáralaš ráđi doaibmaáiggis galgánai earenoamážit giddet fuomášumi sámiid sajádaga buorideapmái ja doarjumii, vai sápmelaččaid dilli buorránivčče.
- Meidän tulee antaa kaikki tukemme Venäjän saamelaisille, jotta he voivat kehittää oman edustuksellisen organisaationsa Venäjälle ja tulla täysimääräisesti mukaan SPN:n toimintaan, toteaa Näkkäläjärvi.
- Mii davviriikkaid sápmelaččat galgat addit dievaslaš doarjaga Ruošša sámiide vai sii šaddet dievaslaš miellahttun SPR:a bargui, lohká Juvvá Lemet.
Ensimmäinen saamelaisparlamentaarikkojen kokous järjestettiin Ruotsin Jokkmokissa 24. helmikuuta vuonna 2005.
Vuosttaš sámeparlamentarihkkárkonferánsa lágiduvvui Jåhkåmåhkkis Ruoŧas guovvamánu 24. b. 2005.
Saamelainen parlamentaarinen neuvosto on perustettu 2000-luvun alussa ja se toimii Pohjoismaiden saamelaiskäräjien yhteistyöelimenä.
Sámi parlamentáralaš ráđđi lea vuođđuduvvon 2000-luvun álggus ja dat doaibmá Davviriikkaid sámedikkiid ovttasbargoorgánan.
Myös Venäjän saamelaiset osallistuvat neuvoston työhön.
Maiddái Ruošša sámit oassálastet ráđi bargui.
Lisätietoja Suomen puolella Saamelaiskäräjien puheenjohtaja Klemetti Näkkäläjärvi klemetti.
Lassedieđut Suoma bealde Sámedikki ságadoalli Juvvá Lemet, Klemetti Näkkäläjärvi klemetti.
Laitoshuoltajan ja toimitilahuoltajan virat avoinna
Sajosa váldogeavaheaddji sámediggi ohcá dál Sajosii
Saamelaiskulttuurikeskus Sajoksen pääkäyttäjä saamelaiskäräjät hakee Saamelaiskulttuurikeskus Sajokseen TOIMITILAHUOLTAJAA JA LAITOSHUOLTAJAA määräaikaisiin ja kokoaikaisiin virkasuhteisiin 28.12.2011 lukien.
mearreáigásaš ja ollesbeaivásaš virgegaskavuođaide 28.12.2011 rájes.
Sajoksen pääkäyttäjä saamelaiskäräjät hakee nyt Sajokseen LAITOSHUOLTAJAA määräaikaiseen ja kokopäiväiseen virkasuhteeseen 28.12.2011 lukien.
Sajosa váldogeavaheaddji sámediggi ohcá dál Sajosii LÁGÁDUSFUOLAHEADDJI mearreáigásaš ja ollesbeaivásaš virgegaskavuhtii 28.12.2011 rájes.
Saamen kielen taito katsotaan hakijalle eduksi.
Sámegiela dáidu gehččo ohccái ovdun.
Palkkaus määräytyy saamelaiskäräjien palkkausjärjestelmän vaativuustason VII. / II mukaan, peruspalkka 1 585,62 euroa / kk, minkä lisäksi maksetaan 24 %:n saamelaisalueen lisä ja työkokemuksen mukaan määräytyvät kokemuslisät.
Bálká mearrašuvvá sámedikki bálkávuogádaga gáibádusdási VII / II mielde, vuođđobálká 1 585,62 euro / mb, man lassin máksojuvvo 24 % sámeguovllu lassi ja bargohárjánumi mielde mearrašuvvet bargohárjánupmelasáhusat.
Sajoksen pääkäyttäjä saamelaiskäräjät hakee nyt Sajokseen TOIMITILAHUOLTAJAA määräaikaiseen ja kokopäiväiseen virkasuhteeseen 28.12.2011 lukien.
Sajosa váldogeavaheaddji sámediggi ohcá dál Sajosii DOAIBMALATNJAFUOLAHEADDJI mearreáigásaš ja ollesbeaivásaš virgegaskavuhtii 28.12.2011 rájes.
Saamelaiskäräjiin ja saamelaiskulttuurikeskus Sajokseen voi tutustua nettiosoitteessa www.samediggi.fi Inarissa 28.11.2011
Sámediggái ja sámekulturguovddáš Sajosii sáhttá oahpásmuvvat neahttačujuhusas www.samediggi.fi
Saamen kieliteko-palkinto ryhmäperhepäiväkoti Miessille
Sámi gielladahku - bálkkašupmi joavkobearašbeaiveruoktu Miessái
Saamen kieliteko-palkinto jaetaan toisen kerran ja Saamelaiskäräjien saamen kielineuvosto on myöntänyt kieliteko – palkinnon Enontekiön kunnan ryhmäperhepäiväkoti Miessille*.
Sámi gielladahku-bálkkašupmi juhkkojuvvo nuppi geardde ja Sámedikki sámi giellaráđđi lea mieđihan sámi gielladahku – bálkkašumi Eanodaga suohkana joavkobearašbeaiveruoktu Miessái.
Saamen kieliteko - palkinnolla annetaan tunnustusta saamenkielisten palvelujen ja saamen kielen aseman edistämisen hyväksi tehdystä ansiokkaasta työstä Suomessa.
Sámi gielladahku - bálkkašumiin addojuvvo dovddastus sámegielat bálvalusaid ja sámegiela sajádaga ovddideami buorrin dahkkon ánssolaš barggus Suomas.
Saamen kieliteko – palkinto on saamen käsityö (duodji) ja diplomi.
Sámi gielladahku – bálkkašupmi lea duodji ja diploma.
– Ryhmäpäiväkoti Miessi on esimerkki siitä, miten pienillä resursseilla ja pitkäjänteisellä työllä voidaan saada aikaan merkittäviä tekoja saamen kielen edistämiseksi, sanoo saamen kielineuvoston puheenjohtaja Erkki Lumisalmi.
- Joavkobearašbeaiveruoktu Miessi lea ovdamearka das, mo vátna resurssain ja guhkesáigásaš bargguin sáhttá ollašuhttit dehálaš ja mearkkašahtti lávkkiid ovddidit sámegiela, lohká sámi giellaráđi ságadoalli Erkki Lumisalmi.
Saamelaiskulttuurin elinehto on saamen kielen säilyminen tuleville sukupolville ja kieli on saamelaiskulttuurin tärkein ja keskeisin osa, se on saamelaiskulttuurin ydin.
Sámegiela seailun boahttevaš sohkabuolvvaide lea sámi kultuvrra eallineaktu. Giella lea kultuvrra deháleamos oassi: dat lea sámi kultuvrra váibmu.
Lasten kanssa työskenneltäessä on erittäin tärkeää systemaattisesti käyttää saamen kieltä valtakielen vahvasta asemasta huolimatta – Miessin henkilökunta on onnistunut tässä tehtävässä esimerkillisesti, kiittelee Lumisalmi.
Mánáiguin barggadettiin lea earenoamáš dehálaš geavahit sámegiela systemáhtalaččat, beroškeahttá gievra váldogielas. – Dán beaiveruovttu bargit leat lihkostuvvan bures ja ovdamearkan midjiide buohkaide, giitala Lumisalmi.
Palkinto on Matleena Fofonoffin käsityötä - duodji
Bálkkašupmi lea Matleena Fofonoff duodji
Saamen kieliteko – palkinto on saamen käsityö (duodji), jonka valmistajan on valinnut Sámi Duodji ry..
Sámi gielladahku – bálkkašupmi lea duodji, man duojára lea válljen Sámi Duodji rs..
Palkinto on juurista tehdyt astiat: juurikori (koltansaameksi vuäŠddčuŠǩǩ), leipävati (koltansaameksi leiŠbbtiskk) ja sokerikko (koltansaameksi säähharneŠcc), ja niiden valmistaja on käsityöntekijä Matleena Fofonoff Nitsijärveltä, Inarista.
Bálkkašupmi lea veaddeduodji: veaddelihtti (nuortalašgillii vuäŠddčuŠǩǩ), leaibelihtti (nuortalašgillii leiŠbbtiskk) ja sohkarlihtti (nuortalašgillii säähharneŠcc) ja dáid lea duddjon duojár, Matleena Fofonoff Njižžejávrris, Anáris.
Kuvassa: Saamen kielitekopalkinto 2011.
Govas: Sámi gielladahku – bálkkašupmi 2011.
Valmistanut käsityöntekijä Matleena Fofonoff.
Bálkkašumi duddjon duojár Matleena Fofonoff
Saamelaiskäräjien perustelut
Sámedikki vuođustusat
Ryhmäperhepäiväkoti Miessi on toiminut Enontekiöllä 10 vuotta ja sinä aikana Miessi on hoitanut vuosien varrella lähes 40 saamelaislasta.
Joavkobearašbeaiveruoktu Miessi lea doaibman Eanodagas 10 jagi ja dan áiggis Miessi lea dikšon sullii 40 máná.
Enontekiön kunta kuuluu saamelaisten kotiseutualueeseen ja kunnassa saamenkielinen väestö on pienenä vähemmistönä.
Eanodaga suohkan gullá sámiid ruovttuguvlui ja suohkana sámegielat álbmot lea unnitlogus.
Saamelaiskäräjien mielestä saamelainen perinnetieto on vahvimmillaan silloin, kun se on kulttuurisessa ja kielellisessä kontekstissaan.
Sámedikki mielas árbediehtu lea buot nannoseamos dalle, go dat lea rivttes giella- ja kulturbirrasis.
Saamenkielen ja - kulttuurin monipuolisella ja joustavalla osaamisella on toteutettu kaikkien saamelaislasten kielellisiä oikeuksia.
Máŋggabealat ja geabbilis sámegiela ja – kultuvrra máhtuin leat ollašuhttojuvvon buot sámemánáid gielalaš vuoigatvuođat.
Saamen kielten tulevaisuuden turvaamiselle on tärkeää, että saamelaislapset saavat saamenkielistä päivähoitoa ja päivähoito perustuu saamelaiskulttuurin arvoille.
Sámegielaid boahttevuođa nannema dihte lea dehálaš ahte sámemánát ožžot sámegielat beaivedivššu ja dat vuođđuduvvá sámeárvvuide.
Miessin hoitokielenä on saamenkieli ja hoitohenkilöstön äidinkieli on saamen kieli.
Miessi bearašbeaivedivššus dikšogiella lea sámegiella ja bargiid eatnigiella lea sámegiella.
Lisätietoja: kieliturvasihteeri Siiri Jomppanen. puh 010 839 3111, Tämä sähköpostiosoite on suojattu roskapostia vastaan, aseta javascripttuki päälle nähdäksesi osoitteen.
Sámediggi sávvá, ahte bálkkašupmi movttiidahttá Eanodaga suohkana buoridit ja ovddidit sámegiela sajádaga suohkana iešguđege suorggis, ja maiddái eará virgeoapmahaččaid buoridit sámegielat fálaldagaid.
Hyvää uutta vuotta !
Lihkolaš ođđa jagi !
Saamelaisnuorten taidetapahtuma uudessa Sajoksessa 28.-29.03.2012
Sámenuoraid dáiddadáhpáhus ođđa Sajosis 28.-29.03.2012
Saamelaisnuorten taidetapahtuma järjestetään juuri valmistuneessa Saamelaiskulttuurikeskus Sajoksessa Inarissa maaliskuun lopussa.
Sámenuoraid dáiddadáhpáhus 2012 ordnejuvvo aiddo válmmastuvvan Sámekulturguovddáš Sajosis Anáris njukčamánu loahpas.
Tapahtuman valtakunnallisena pääteemana on musiikki eri lajeissaan.
Dáhpáhusa riikka dási váldotemán lea musihkka iešguđet šlájain.
Lisäksi nuoret pääsevät kilpailemaan suopunginheitossa Sajoksen ympäristössä, jossa järjestetään myös vanhan ajan mäystinsuksilla hiihdettävä suopunkiviesti.
Dasa lassin nuorat besset gilvalit njoarosteamis Sajosa birrasis, gos ordnejuvvo maiddái njoarostansáttačuoigan dološmállet muorrasabehiiguin.
Taidetapahtumassa valitaan saamelaisnuorten edustajat Nuori Kulttuuri SOUNDS – tapahtumaan, joka pidetään Turussa 25.-27.05.2012.
Dáiddadáhpáhusas válljejuvvojit sámenuoraid ovddasteaddjit Nuorra Kultuvra SOUNDS – dáhpáhussii, mii ordnejuvvo Turku - gávpogis 25.-27.05.2012.
Saamelaisnuorten taidetapahtuma on tänä vuonna kaksipäiväinen, jolla juhlistetaan samalla uuden Sajoksen valmistumista.
Sámenuoraid dáiddadáhpáhus lea dán jagi guovttebeaivásaš, mainna seammás ávvuduvvo ođđa Sajosa atnui váldin.
Osallistujille varataan yöpymismahdollisuus Inarin kirkonkylässä.
Oassálastiide várrejuvvo vejolašvuohta ijastallat Anára márkanis.
Saamelaiskäräjät tiedottaa kouluille hyvissä ajoin tapahtuman järjestelyistä ja ilmoittautumisaikataulusta.
Sámediggi dieđiha skuvllaide buori áiggis dáhpáhusa ordnemiin ja almmuhanáigetávvalis.
Valtakunnallisen tapahtuman säännöt, joita noudatamme myös saamelaisnuorten taidetapahtumassa, löytyvät tästä linkistä http://nuorikulttuuri.fi/sounds /.
Riikka dáhpáhusa njuolggadusat, mat čuvvojuvvojit maiddái sámenuoraid dáiddadáhpáhusas, gávdnojit dán liŋkka bokte http://nuorikulttuuri.fi/sounds /.
Taidetapahtuman valmistelijana saamelaiskäräjillä toimii oppimateriaalisuunnittelija Anni Näkkäläjärvi (anni.
Dáiddadáhpáhusa válmmaštallin sámedikkis bargá oahppamateriálaplánejeaddji Gáijon Issát Ánne / Anni Näkkäläjärvi (anni.
fi) yhdessä nuorisosihteeri Inka Nuorgamin (inka.
fi) ovttas nuoraidčálli Inka Nuorgamiin (inka.
nuorgam (at) samediggi.
nuorgam (at) samediggi.
Aiempien saamelaisnuorten taidetapahtumien raportit ovat nähtävissä tästä.
Ovddeš sámenuoraid dáiddadáhpáhusaid raporttat leat oaidnimis dás.
Vuosi 2012
Jahki 2012
Sajoksen 1. Klubi-ilta 14.12.2012.
Dás leat govat Sajosa dáhpáhusain.
Tanssimatsi-balettiesitys.
Ođđaseamos govva bajimužžan.
Kuva on otettu Ukonkiveltä helmikuussa 2012. Valokuvanäyttely oli Sajoksen kokousaulassa 1.7.-15.8.2012.
Lávlu girjerádju - sámegielat lávlagiid ovttaslávlun Sajosa feaskáris Anárvahkuid áigge 27.7.12.
Laulava kirjasto - yhteislaulutilaisuudessa laulettiin saamenkielisiä lauluja ja joikuja.
Lávlu girjerádju - ovttaslávlundilálašvuođas lávlo sámegielat lávlagiid ja luđiid.
Laulattajina Anneli Aikio ja Tuija Guttorm sekä Heli Aikio ja säestäjänä oli Unna-Maari Pulska.
Ovdalávlun ledje Anneli Aikio, Tuija Guttorm ja Heli Aikio ja čuojaheaddjin lei Unna-Maari Pulska.
27.7.2012.
27.7.12.
Laulava kirjasto - yhteislaulutilaisuuden laulattajana Anneli Aikio Saamelaiskirjastosta.
Lávlu girjerádju - ovttaslávlundilálašvuođa gesii Anneli Aikio Sámegirjerájus.
Sajoksen aula soveltuu hyvin yhteislaulutilaisuuksiin ja pieniin konsertteihin.
Sajosa váldofeaskkir heive bures ovttaslávlundilálašvuođaide ja unna konsearttaide.
" Allsamiske mötet " - kokous Sajoksessa 27.-28.6.2012.
" Allsamiske mötet " - čoahkkin Sajosis 27.-28.6.12.
Kokouksen kahvitauko.
Čoahkkima gáffeboddu.
Lisää kuvia " Allsamiske mötet " - kokouksesta 27.6.12.
Lasi govat " Allsamiske mötet " - čoahkkimis 27.6.12.
Koltansaamen kielen ja kulttuurin seminaari 14.6.2012.
Nuortalašgiela ja kultuvrra seminára 14.6.12.
Kuva: Katharine Bartsch.
Govva: Katharine Bartsch.
Lapin yliopiston kansainvälinen kesäkoulu Sajoksessa 6.6.2012.
Lappi universitehta riikkaidgaskasaš geasseskuvla Sajosis 6.6.2012.
Aiheena Kulttuuripuisto.
Fáddán Kulturpárka.
Kuva: Sanna Konola / Lapin yliopisto
Govva: Sanna Konola / Lappi universitehta.
Saamelaisalueen koulutuskeskuksen (SAKK) kevätjuhla ja päättäjäiset 1.6.2012 Sajoksen Dolla-salissa.
Sámi oahpahusguovddáža (SOG) giđđafeasta ja loahppaávvudeapmi 1.6.2012 Sajosa Dolla-sáles.
SAKKin rehtorin, Liisa Holmbergin juhlapuhe koulun päättäjäisissä 1.6.2012.
SOG rektora, Liisa Holmberg sáhka skuvlla loahppaávvudeamis 1.6.2012.
SAKKin medialinjan opettaja Erkki Feodoroff koulun päättäjäisten äänitarkkaajana.
SOG mediasuorggi oahpaheaddji Erkki Feodoroff skuvlla loahppaávvudeami jietnadárkun.
1.6.2012.
1.6.2012.
SAKKin päättäjäiset Sajoksessa 1.6.2012.
SOG loahppaávvudeapmi Sajosis 1.6.2012.
Lähiruokaa porosta - tapahtuma Inarin Poroviikolla Sajoksen Dolla-salissa 5.4.2012.
Lagašbiepmu bohccos - dáhpáhus Anára Boazovahkus Sajosa Dolla-sáles 5.4.2012.
Lavalla paikallinen perinneruokien taitaja Aune Portti, julkkiskokit Markus Maulavirta ja Valentine Warner sekä
Báikkálaš goahkka Aune Portti, dovddus goahkat Markus Maulavirta ja Valentine Warner ja
tilaisuuden juontaja Heikki Nikula.
dilálašvuođa jođiheaddji Heikki Nikula.
Tilaisuuden avustajina toimivat SAKKin kokkiopiskelijat.
Dilálašvuođa veahkeheaddjin doibme SOG goahkkastudeanttat.
Lähiruokaa porosta - tapahtuman inarilainen perinneruokien taitaja Aune Portti, suomalainen julkkiskokki Markus Maulavirta ja englantilainen julkkiskokki Valentine Warner sekä Heikki Nikula Hotelli Kultahovista.5.4.2012.
Anárlaš Aune Portti, suopmelaš dovddus goahkka Markus Maulavirta ja eŋgelas dovddus goahkka Valentine Warner sihke Heikki Nikula Hotelli Kultahovis.5.4.2012.
Lähiruokaa porosta - tapahtuman esiintyjä, inarilainen Aune Portti valmisti tapahtumassa kumpuksia.
Lagašbiepmu bohccos - dáhpáhusa loaiddasteaddji, anárlaš Aune Portti ráhkadii dáhpáhusas guhppáriid.
5.4.2012.
5.4.2012.
Pohjoista muotoilua - käsityömessut pidettiin Sajoksessa 4.-5.4.12
Pohjoista muotoilua - duodjemeassut dollojuvvojedje Sajosis 4.-5.4.12.
Sajoksen avajaisiin liittyvä Kansanjuhla / Avoimet ovet 4.4.2012
Sajosa rahpamii gullevaš Álbmotfeasta / Rabas uvssat 4.4.2012.
Kansanjuhlan / Avointen ovien päivän tapahtumavastaavana toimi Saamelaiskäräjien Siiri Jomppanen (vas.).
Álbmotfeasta / Rabas uvssaid beaivvi dáhpáhusas vástidii Sámedikki Siiri Jomppanen (gur.).
Oikealla Saamelaiskäräjien Anni Näkkäläjärven upea puku.
Olgešbealde Sámedikki Anni Näkkäläjärvi fiinna gákti.
4.4.2012.
4.4.2012.
Sajoksen pääsalissa vietettiin Saamelaiskäräjien avajaisia ja Sajoksen vihkiäisiä 3.4.12.
Sajosa váldosáles dollojuvvui Sámedikki rahpandilálašvuohta ja Sajosa vihaheapmi 3.4.12.
Kulttuuri-illassa Irene Länsman ja Anna Näkkäläjärvi-Länsman esittivät teatteriesityksen.
Kultureahkedis Irene Länsman ja Anna Näkkäläjärvi-Länsman doalaiga teáhterčájáhusa.
Tasavallan Presidentti Niinistö ja Saamelaiskäräjien puheenjohtaja Näkkäläjärvi kättelevät Saamelaiskäräjien avajaisjuhlassa 3.4.2012.
Dásseválddi Presideanta Niinistö ja Sámedikki ságajođiheaddji Näkkäläjärvi buresteaba Sámedikki rahpanfeasttas 3.4.12.
Paliskuntain yhdistyksen järjestämien Porokuninkuuskisojen palkintojenjako Sajoksen pääsalissa 1.4.2012.
Bálgosiid ovttastumi ordnen Gonagasgilvvu bálkkašumiid juohkin Sajosa váldosáles 1.4.2012.
Porokuninkuusajojen palkintojenjakotilaisuudesta 1.4.2012.
Gonagasgilvvuid bálkkašumiid juohkin 1.4.2012.
Nuorison taidetapahtuma alkaa pian Sajoksen pääsalissa.
Nuoraid dáiddadáhpáhus álgime Sajosa váldosáles.
28.-29.3.2012.
28.-29.3.2012.
Saamelaisnuorten taidetapahtuman avajaisten esiintyjiä.
Sámenuoraid dáiddadáhpáhusa rahpama loaiddasteaddjit. 28.3.2012.
28.3.2012
28.3.2012.
Barentsin naisvaltuutetut kokoontuivat Sajoksessa 15.3.12.
Barentsa nissonráđđi čoahkkanii Sajosis 15.3.12.
Saamelaiskäräjien yleiskokouksen tauolla 15.2.2012.
Sámedikki čoahkkinboddu 15.2.2012.
Klemetti Näkkäjärvi, Janne Näkkäläjärvi ja Juha Guttorm.
Klemetti Näkkäjärvi, Janne Näkkäläjärvi ja Juha Guttorm.
Saamelaiskäräjien yleiskokous 15.2.2012.
Sámedikki čoahkkin 15.2.2012.
Parlamenttisali Solju.
Parlameantasále Solju.
Äänestys.
Jienasteapmi.
Puheenjohtaja on valittu.
Ságajođiheaddji lea válljejuvvon.
Tulkit työssään.
Tulkkat bargame.
Petra Magga-Vars Vuotsosta, Anne-Maarit Magga Enontekijöltä ja Jouko Magga Vuotsosta
Petra Magga-Vars Vuohčus, Anne-Maarit Magga Eanodagas ja Jouko Magga Vuohčus.
Saamelaiset kirkossa - seminaari 4.2.2012.
Sámit girkus - seminára 4.2.2012.
Saamelaiset kirkossa - seminaari.
Sámit girkus - seminára.
Saamelaiset kirkossa - paneelikeskustelu.
Sámit girkus - panelaságastallan.
Saamelaiset kirkossa - seminaarilounas Dollagáddi-salissa.
Sámit girkus - seminára boradeapmi Dollagáddi-sáles.
4.2.2012
4.2.2012.
Saamelaiset kirkossa - seminaari Dolla-salissa.
Sámit girkus - seminára Dolla-sáles.
Pirita Näkkäläjärvi.
Pirita Näkkäläjärvi.
4.2.2012.
4.2.2012.
Saamelaiset kirkossa 4.2.2012.
Sámit girkus 4.2.2012.
Ravintola Galla.
Restoráŋŋa Galla.
Anu Avaskari ja Klemetti Näkkäläjärvi.
Anu Avaskari ja Klemetti Näkkäläjärvi.
Seurakunnan vapaaehtoinen Ritva Kangasniemi.
Searvegotti eaktodáhtolaš bargi Ritva Kangasniemi.
Tiina Sanila-Aikio.
Tiina Sanila-Aikio.
Dollagaddi-sali muuntuu myös päivällissaliksi.
Sámit girkus - seminára 4.2.2012. Teknihkka doaibmá.
Hiippakunta-assistentti Hannele Salmi sekä tapahtuman pääjärjestelijä saamelaistyön hiippakuntasihteeri Erva Niittyvuopio Saamelaiset kirkossa - tapahtumassa.
Bismagoddeassisteanta Hannele Salmi ja dáhpáhusa oaiveordnejeaddji sámi barggu bismagoddečálli Erva Niittyvuopio Sámit girkus - dáhpáhusas.
Harrastajateatteri Ivaloiset esitti Votkaturistit-näytelmän Sajoksen pääsalissa 2.2.2012.
Buđaldeaddjiteáhter Ivaloiset čájehii Votkaturistit-čájálmasa Sajosa váldosáles 2.2.2012.
Ivaloisten teatteriesitys 2.2.2012.
Ivaloisten teáhterčájáhus 2.2.2012 Sajosa váldosáles.
Ivaloisten teatteriesitys 2.2.2012
Healing Sounds 14.1.2012 Sajosa váldosáles.
Asiakasryhmän cocktailtilaisuus Sajoksen Dollagáddi-Salissa 4.1.2012.
Cocktaildáhpáhus Sajosa Dollagáddi-Sáles 4.1.2012.
Saamelaiskäräjien nuorisoneuvosto oli ensimmäinen kokouksen pitäjä Parlamenttisali Soljussa 4.1.2012.
Sámedikki nuoraidráđđi lei vuosttaš, mii doalai čoahkkima Parlameantasále Soljus. 4.1.2012.
Esitä jäsentä saamelaiskäräjien nuorisoneuvostoon 2012-2013
Evttot lahtu sámedikki nuoraidráđđái 2012-2013
Saamelaiskäräjien yhteydessä toimii nuorisoneuvosto.
Sámedikki oktavuođas doaibmá nuoraidráđđi.
Neuvoston pääasiallisena tehtävänä on edistää saamelaisnuorten kielellisiä ja kulttuurisia oikeuksia sekä vahvistaa saamelaisnuorten identiteettiä nuorisotyön kautta.
Ráđi váldobargun lea ovddidit sámenuoraid gielalaš ja kultuvrralaš vuoigatvuođaid sihke nannet sámenuoraid identitehta nuoraidbarggu bokte.
Lisäksi neuvosto tulee valmistelemaan ne saamelaiskäräjien esitykset, aloitteet, lausunnot ja muut kannanotot, jotka koskevat saamelaisnuoria.
Lassin ráđđi galgá válmmaštallat daid sámedikki evttohusaid, álgagiid, cealkámušaid ja eará bealiváldimiid, mat gusket sámenuoraid.
Neuvostoon valitaan viisi varsinaista jäsentä sekä heille jokaiselle henkilökohtaiset varajäsenet.
Ráđđái válljejuvvojit vihtta fásta lahtu sihke sidjiide juohkeoktii persovnnalaš várrelahtut.
Jäsenten tulee olla 18–25-vuotiaita aktiivisia saamelaisnuoria.
Lahtut galget leat 18–25-jahkásaš aktiivvalaš sámenuorat.
Lisäksi neuvostoon valitaan viisi pysyvää asiantuntijaa.
Lassin ráđđái válljejuvvojit vihtta fásta áššedov-di.
Asiantuntijajäsenten tulee valituksi tullessaan olla 15–17-vuotiaita.
Áššedovdilahtut galget válljejuvvot boađidettiin leat 15–17-jahkásaččat.
Nuorisoneuvoston valinnassa tullaan ottamaan huomioon, että jäsenet edustavat mahdollisimman kattavasti koko saamelaisaluetta sekä eri kieliryhmiä.
Nuoraidráđi válljemis váldojuvvo vuhtii, ahte lahtut ovddastit nu viidát go vejolaš olles sámeguovllu ja maiddái sierra giellajoavkkuid.
Nuorisoneuvosto tekee saamelaiskäräjien hallitukselle ehdotuksen valittavista jäsenistä, ja lopullisen päätöksen tekee saamelaiskäräjien kokous.
Nuoraidráđđi bargá sámedikki stivrai evttohusa vejolaš lahtuin, ja loahpalaš mearrádusa dahká sámedikki čoahkkin.
Voitte ehdottaa mielestänne nuorisoneuvostoon sopivia 18–25-vuotiaita aktiivisia saamelaisnuoria ja asiantuntijajäseneksi sopivia 15–17-vuotiaita nuoria.
Sáhtát evttohit du mielas nuoraidráđđái heivvolaš 18–25-jahkásaš aktiivvalaš sámenuoraid ja áššedovdilahttun heivvolaš 15–17- jahkásaš nuoraid.
Ehdotukset perusteluineen voi lähettää sähköpostitse Tämä sähköpostiosoite on suojattu roskapostia vastaan, aseta javascripttuki päälle nähdäksesi osoitteen.
Evttohusaid vuođustusaiguin sáhttá sáddet šleađgapoasttain Tämä sähköpostiosoite on suojattu roskapostia vastaan, aseta javascripttuki päälle nähdäksesi osoitteen.
tai postitse Inka Nuorgam, Sajos, 998700 INARI 25.1 mennessä.
dahje poastta fáro Inka Nuorgam, Sajos, 99870 ANÁR 25.1.2012 rádjai.
Lisätietoja saatte halutessanne nuorisosihteeriltä.
Lassidieđuid oaččot, juos háliidat, nuoraidčállis.
Ivaloisten Votkaturistit Sajoksessa
Buđaldusteáhter Ivaloiset Sajosis
Inarilainen harrastajateatteri Ivaloiset esittää Aimo Vuorisen käsikirjoittaman näytelmän Votkaturistit Sajoksen Dolla-Salissa torstaina 2.2.2012 klo 19.
Anárlaš buđaldusteáhter Ivaloiset čájeha Aimo Vuorinen čállán čájálmasa Votkaturistit Sajosa Dolla-sáles duorastaga 2.2.2012 dmu 19.
Liput ovelta klo 18 alkaen.
Bileahtat uvssa luhtte dmu 18 rájes.
Ohjaaja: Ritva Savela.
Bagadalli: Ritva Savela.
Saamelaiset kirkossa - seminaari Sajoksessa
Sámit girkus - seminára Sajosis
Oulun hiippakunta järjestää Saamelaiset kirkossa - seminaarin Sajoksessa lauantaina 4.2.2012 klo 9.30 - 21.00.
Oulu bismagoddi lágida Sápmelaččat girkus - seminára Sajosis lávvardaga 4.2.2012 dmu 9.30 - 21.00.
Ohjelmassa on mielenkiintoisia puheenvuoroja ja paneelikeskusteluja sekä päivän päätteeksi hengellisen musiikin konsertti.
Prográmmas leat miellagiddevaš sáhkavuorut ja panelaságastallamat ja vel eahkedis vuoiŋŋalaš musihka konsearta.
Päivän ohjelma ja ruokailut ovat yleisölle maksuttomia.
Beaivvi prográmma ja boradeamit leat olbmuide nuvttá.
Katso ohjeet ruokailuihin ilmoittautumisesta.
Geahča rávvagiid borademiide almmuheamis.
Seminaarin ohjelmaan kuuluvat lounaat ja päivälliset tarjoillaan Sajoksen ravintolan Gallassa.
Seminára prográmmai gulavaš beaive- ja eahkesbeaimállásat fállojit Sajosa restauráŋŋa Gallas.
Päivällinen klo 17-19.
Eahkesbeaimális dmu 17-19.
Klo 19-21 on hengellisen musiikin konsertti, jossa esiintyjinä ovat Wimme, Anna Näkkäläjärvi-Länsman, Giellavealggut, Rauni Mannermaa ja Tiina Sanila-Aikio sekä Annukka Hirvasvuopio-Laiti.
Dmu 19-21 lea vuoiŋŋalaš musihka konsearta, gos loaiddasteaddjin leat Wimme, Anna Näkkäläjärvi-Länsman, Giellavealggut, Rauni Mannermaa ja Tiina Sanila-Aikio sihke Annukka Hirvasvuopio-Laiti.
Seminaari on maksuton ja avoin kaikille.
Seminára lea nuvttá ja buohkaide rabas.
Seminaari tulkataan pohjoissaameksi, inarinsaameksi ja suomeksi.
Seminára dulkojuvvo davvisámegillii, anárašgillii ja suomagillii.
Ruokailuihin pyydetään ilmoittautumaan ti 31.1.2012 mennessä anneli.
Borademiide bivdit almmuhit disdaga 31.1.2012 rádjai anneli.
sillanpaa (at) evl.
sillanpaa (at) evl.
fi tai 08 535 8550.
fi dahje 08 535 8550.
Sunnuntaina 5.2. klo 11 alkaen Piispanmessu Inarin kirkossa.
Sotnabeaivve 5.2. dmu 11 rájes Bismmameassu Anára girkus.
Järjestäjät: Oulun Hiippakunta, Kirkkohallitus, Inarin seurakunta, Saamelaiskäräjät, Giellagas-Instituutti ja SámiSoster ry.
Lágideaddjit: Oulu Bismagoddi, Girkoráđđehus, Anára searvegoddi, Sámediggi, Giellagas-Instituhtta ja SámiSoster rs..
Wallin ja Näkkäläjärvi tyytyväisiä saamelaiskysymysten etenemiseen
Wallin ja Näkkäläjärvi duhtavaččat sámi áššiid ovdáneapmái
Nyt on korkea aika ratifioida ILO:n alkuperäiskansoja koskeva yleissopimus, sanoo puolustusministeri ja Rkp:n puheenjohtaja Stefan Wallin sekä saamelaiskäräjien edustaja Klemetti Näkkäläjärvi Wallinin Lapinvierailun yhteydessä torstaina.
Dál lea alla áigi ratifiseret ILO álgoálbmogiid oktasaššoahpamuš, dadjába bealuštanministtar ja Rkp:a ságadoalli Stefan Wallin sihke sámedikki ságadoalli Klemetti Näkkäläjärvi Wallina Sámi galledeami oktavuođas duorastaga.
- Hallitusohjelman tavoite, jonka mukaan ILO:n alkuperäiskansoja koskeva yleissopimus 169 tulee ratifioida, on nyt syytä panna toimeen.
- Ráđđehusprográmma ulbmila, man mielde ILO álgoálbmogiid oktasašsoahpamuš 169 galgá ratifiserejuvvot, galgá dál ollašuhttit.
Oikeusministeriö on pyytänyt maaliskuun loppuun mennessä kaikilta ministeriöiltä lausunnot ILO-sopimuksen osalta, sanoo Wallin.
Vuoigatvuohtaministeriija lea bivdán njukčamánu lohppii buot ministeriijain cealkámušaid ILO-soahpamušas, dadjá Wallin.
Kansainvälisen työjärjestön ILO:n alkuperäiskansoja koskevan yleissopimuksen ratifiointia on Suomessa odotettu ennätykselliset kaksikymmentä vuotta.
Riikkaidgaskasaš bargoorganisašuvnna ILO álgoálbmotsoahpamuša oktasašsoahpamuša ratifiseren lea Suomas ádjánan guoktelogi jagi.
Wallin ja Näkkäläjärvi toteavat kuitenkin tyytyväisinä, että saamelaisasiat ovet edenneet kiitettävästi hallituksen säästöpaineista huolimatta.
Wallin ja Näkkäläjärvi gávnnaheaba goitge duhtavažžan, ahte sámi áššit leat ovdánan giittehahtti ládje ráđđehusa seastindeaddagiin fuolakeahttá.
- Inarin kirkonkylään rakennettu Saamelaiskulttuurikeskus Sajos on otettu käyttöön ja avattu yleisölle nyt tammikuussa.
- Anára girkosiidii huksejuvvon Sami kulturguovddáš Sajos lea váldon atnui ja rahppon álbmogii ođđajagimánus.
Pitkä prosessi on saatu päätökseen ja odotamme innolla virallisia avajaisia huhtikuun alkupuolella, sanoo Näkkäläjärvi.
Guhkes proseassa lea boahtán geahčái ja vuordit stuora movttain virggálaš rahpandoaluid cuoŋománu álgogeahčen, dadjá Näkkäläjärvi.
Yksi hallitusohjelman monista kirjauksista saamelaisista kielistä ja palveluista on opetus- ja kulttuuriministeriön johdolla laadittu ehdotus saamen kielten elvytysohjelmaksi.
Okta ráđđehusprográmma máŋggain namuhemiin sámegielain ja bálvalusain lea oahpahus- ja kulturministeriija jođihemiin ráhkaduvvon evttohus sámegielaid ealáskahttinprográmman.
Raportti valmistuu lähiaikoina.
Raporta gárvána lagašáiggiid.
Hallitusohjelmassa on asetettu tavoitteeksi selkiyttää maankäyttöä ohjaavaa lainsäädäntöä saamelaisten oikeuksien parantamiseksi.
Ráđđehusprográmmas lea biddjon ulbmilin čielggasmahttit lágaid, mat stivrejit eanangeavahusa nu ahte sámi vuoigatvuođat buoriduvvojit.
Wallin ja Näkkäläjärvi keskustelivat erityisesti Enontekiön saamelaisen poronhoidon tilanteesta.
Wallin ja Näkkäläjärvi ságastalaiga earenoamážit Eanodaga sámi boazodoalu diliin.
- Rkp:n ja saamelaisten yhteistyö on luontevaa monesta syystä.
Rkp:a ja sápmelaččaid ovttasbargu lea lunddolaš máŋggaid ákkaid vuođul.
Yksi tärkeimmistä on jatkuva työ omien kielien ja kulttuurien vankan aseman säilyttämiseksi.
Okta dehálepmosiin lea joatkevaš bargu iežas gielaid ja kultuvrraid nanu sajádaga seailluheami várás.
RKP on vahvasti sitoutunut hallitusohjelman saamelaiskirjausten edistämiseen ja toteuttamiseen, toteaa Stefan Wallin.
RKP lea nannosit čatnasan ráđđehusprográmma sámi áššiid girjemiid ovddideapmái ja ollašuhttimii, dadjá Stefan Wallin.
Koltansaamenkielinen tarinakirja ilmestyi
Nuortalašgielat máinnasgirji almmustuvai
Vanhoja kolttasaamelaisia kertomuksia sisältävä teos " KåŠllmuõrâž " on ilmestynyt omakielisenä, koltansaamenkielisenä painoksena.
Nuortalaš dološ máidnasiid sisttisdoalli girji " KåŠllmuõrâž " lea olggosaddon iežasgielat, nuortalašgielat prentosin.
Saamelaiskäräjät julkaisi kirjan pohjoismaisen saamen kielilautakunnan myöntämällä erillisrahoituksella.
Sámediggi albmadii girjji davviriikkalaš sámi giellalávdegotti mieđihan sierraruhtademiin.
Teos on hyvä lisä kouluissa ja aikuisoppilaitoksissa annettavaan koltansaamen kielen opetukseen.
Girji lea buorre lassi nuortalašgiela oahpahussii, mii lágiduvvo skuvllain ja rávesolbmuid oahppolágádusain.
" KåŠllmuõrâž " - teos on julkaistu alunperin vuonna 1990 venäjänkielisenä painoksena.
" KåŠllmuõrâž " - girji lea almmustahtton álggos jagi 1990 ruoššagielat prentosin.
Zoja Nosova luki teoksen kertomukset koltansaamen kielellä nauhalle, josta työryhmä Katri Fofonoff, Eino Koponen, Jouni Moshnikoff, Tiina Sanila-Aikio ja Seija Sivertsen huolehtivat kertomukset koltansaamen nykyiseen kirjoitusasuun.
Zoja Nosova logai girjji muitalusaid nuortalašgillii báddái, mas bargojoavku Katri Fofonoff, Eino Koponen, Jouni Moshnikoff, Tiina Sanila-Aikio ja Seija Sivertsen fuolahedje máidnasiid nuortalašgiela dálá čállinvuohkái.
Teoksen uuden kuvituksen on tehnyt Merja Aletta Ranttila.
Girjji ođđa govaid lea bargan Merja Aletta Ranttila.
Kuvissa venäjänkielinen alkuperäisteos ja nyt julkaistu koltansaamenkielinen teos.
Govain ruoššagielat álgogirji ja dál olggosaddon nuortalašgielat girji.
Kirja on saatavissa saamelaiskäräjien koulutus- ja oppimateriaalitoimistosta, saamelaiskulttuurikeskus Sajoksesta Inarista.
Girji lea oažžumis sámedikki skuvlen- ja oahppamateriáladoaimmahagas, sámekulturguovddáš Sajosis Anáris.
Saamelaisteatteri Beaivváš esiintyy Sajoksessa
Sámi teáhter Beaivváš Sajosis
Saamelaisten kansallisteatteri Beaivváš tulee Sajokseen sunnuntaina 26. helmikuuta.
Sámi nášunálateáhter Beaivváš boahtá Sajosii sotnabeaivve guovvamánu 26. beaivve.
Sajoksessa nähdään Marry Áilonieida Sombyn käsikirjoitukseen perustuva koko perheen näytelmä Stáinnak.
Oaidnit Sajosis Stáinnak-nammasaš oppa bearráša čájálmasa, man giehtačállosa lea čállán Marry Áilonieida Somby.
Stáinnak on maahisten poro, joka tulee vahingossa laiduntamaan ihmisten maailmaan.
Stáinnak lea ulddaid boazu, mii šaddá dáhpedorpmis olbmuid ja elliid máilbmái, ja álgá guohtut boasttu sajes ja boasttu áiggis.
Stáinnak joutuu seikkailuihin, joissa on paljon ajankohtaisia teemoja vaikka esitys perustuu jo kolme vuosikymmentä sitten tehtyyn tekstiin.
Stáinnak - čájalmasas leat ollu áigeguovdilis temát, vaikko dat vuođđuduvváge juo golbmalot jagi dassái dahkkojuvvon tekstii.
Näytelmä on dramaattinen - mikä sekä pelästyttää että viihdyttää, sanoo Marry Ailonieida Somby.
Čájalmas lea dramáhtalaš ja gelddolaš, dat sihke baldá ja guoimmuha, dadjá Marry Ailonieida Somby.
- Esityksen tarkoituksena on näyttää vastahakoisuutta luonnon pilaamista vastaan.
- Čájalmasa ulbmilin lea čájehit vuostehagu luonddu billisteami vuostá.
Stáinnak-näytelmässä ovat mukana maahiset ja staalot sekä valkoinen maahisten onnenporo Stáinnak.
Stáinnak - čájalmasas lea mielde ulddat ja stálut ja ulddaid vilges lihkkoboazu Stáinnak.
Stáinnak joutuu vahingossa ihmisten ja eläinten maailmaan ja alkaa laiduntaa väärässä paikassa ja väärään aikaan.
Ulddaid boazu Stáinnak šaddá dáhpedorpmis olbmuid ja elliid máilbmái, ja álgá guohtut boasttu sajes ja boasttu áiggis.
Stáinnak tapaa Ruttopoliisin (Rohttupolitiija), joka laittaa Stáinnakin putkaan.
Stáinnak deaivvada Rohttupolitiijain gii bidjá Stáinnaha butkái.
Sininen ja Punainen serkku, Stáinnakin parhaimmat ystävät, aikovat auttaa häntä, mikä ei ole niin helppoa.
Alit ja Ruksesoambealášguovttos geat leabba Stáinnaha buoremus ustibat áiggošeigga veahkehit su, juoga mii ii leat nu álki.
Pelastaessaan Stainnakin Sininen ja Punainen serkku tapaavat sekä hyviä että pahoja hahmoja.
Gájudettiin gávnnadeaba Alit ja Ruksesoambealaža guovttos sihke siivus ja bahás karakteraiguin.
He kuulevat myös, että jotkut ovat alkaneet rakentaa atomilaitteita ja vielä pahempia asioita.
Soai beassaba maid gullat ahte muhtiinat leat álgán huksegoahtit atomarusttegiid ja vel vearrábut áššiid.
Maahiskaksikolle tulee dramaattinen matka niin oikeassa maailmassa kuin maanalaisten maailmassa.
Ulddaguovttos šaddá dramáhtalaš mátki sihke albma máilmmis ja eatnanvuolážiid máilmmis.
Ja tavoitteena on pelastaa Stáinnak, mutta Ruttopoliisi ja Jurratruolla (Jyrinäpaholainen) eivät tykkää siitä.
Ja mihttomearri lea gádjut Stáinnaha, muhto Rohttupolitiija ja Jurratruolla gal eaba liiko dasa.
Säveltäjä ja muusikko Roger Ludvigsen on tehnyt näytelmän musiikin.
Roger Ludvigsen lea dahkan čájalmasa musihká.
Esityksen on ohjannut Victoria Kahn.
Dan lea bagadallan Victoria Kahn.
Lava- ja vaatesuunnittelun on tehnyt Sara Kander, valosuunnittelun Bernt Morten Bongo.
Lávde- ja bivttáshábmema lea dahkan Sara Kander, čuovgahábmema Bernt Morten Bongo.
Lue lisää tästä.
Loga dás lasi.
Esitys Sajoksessa sunnuntaina 26.2. alkaen klo 17.
Beaivváš - teáhtera čájalmas Sajosis sotnabeaivve 26.2. dmu 17 rájes.
Liput ovelta:
Bileahtat uvssa bokte:
18 euroa / aikuinen
18 euro / ráves olbmot
12 euroa / eläkeläinen tai opiskelija
12 euro / ealáhatolbmot ja stuđeanttat
8 euroa / lapset
8 euro / mánát
Klemetti Näkkäläjärvi jatkaa Saamelaiskäräjien puheenjohtajana
Klemetti Näkkäläjärvi joatká Sámedikki ságajođiheaddjin
Juvvá Lemet, Klemetti Näkkäläjärvi, jatkaa saamelaiskäräjien puheenjohtajana juuri alkaneen vaalikauden ajan.
Juvvá Lemet, Klemetti Näkkäläjärvi, joatká sámedikki ságajođiheaddjin aiddo álgán válgabaji.
Vaalikausi jatkuu vuoden 2015 loppuun asti.
Válgabadji joatkkašuvvá jagi 2015 loahpa rádjái.
Näkkäläjärvi valittiin puheenjohtajaksi äänin 12-9.
Näkkäläjärvi válljejuvvui ságajođiheaddjin jienaiguin 12-9.
Vastaehdokkaana oli kolttasaamelainen Tiina Sanila-Aikio.
Vuosteevttohassan lei nuortalaš Tiina Sanila-Aikio.
Saamelaiskäräjien ensimmäinen täysistunto pidettiin Inarissa keskiviikkona 15.2. saamelaiskulttuurikeskus Sajoksen uudessa parlamenttisali Soljussa.
Sámedikki vuosttaš dievasčoahkkin ordnejuvvui Anáris gaskavahku 15.2. sámekulturguovddáš Sajosa ođđa parlameantasále Soljjus.
Saamelaiskäräjien vanhin jäsen, kolttasaamelainen Tauno Haltta avasi saamelaiskäräjien vaalikauden ensimmäisen täysistunnon.
Sámedikki boarráseamos lahttu, nuortalaš Tauno Haltta rabai sámedikki válgabaji vuosttaš dievasčoahkkima.
Hän painotti avajaispuheessaan erityisesti saamelaisnuorten vaikutusmahdollisuuksia Suomen saamelaiskäräjillä.
Son deattuhii rahpanságastis earenoamážit sámenuoraid váikkuhanvejolašvuođaid Suoma sámedikki vuogádagas.
- Nuorisoneuvoston perustaminen saamelaiskäräjille toi meille suuren vastuun, totesi Haltta.
- Nuoraidráđi vuođđudeapmi sámediggái buvttii midjiide stuorra ovddasvástádusa, gávnnahii Haltta.
Hän sanoi odottavansa saamelaiskäräjien tulevalta toiminnalta ennen muuta yhteyttä saamelaisten arkeen ja aktiivista toimintaa uhanalaisen saamelaisen kulttuurin, saamen kielten ja saamelaisten kulttuuri-itsehallinnon vahvistamiseksi.
Son muitalii vuordit sámedikki boahttevaš doaimmain earenoamážit oktavuođa doallama sámiid árgabeaivái ja aktiivvalaš barggu áitatvulos sámi kultuvrra, sámegielaid ja sámiid kulturiešráđđema nannema ovdii.
- Suurin haasteemme tällä vaalikaudella on kansainvälisen työjärjestö ILO:n alkuperäiskansasopimuksen 169 ratifioiminen, joka sisältyy myös Kataisen hallituksen ohjelmaan, totesi Haltta.
- Stuorámus hástalus dán válgabaji áigge lea álbmogiidgaskasaš bargoorganisašuvdna ILO álgoálbmotsoahpámuša 169 ratifiseren, mii lea mielde maiddái Katainen ráđđehusa prográmmas, gávnnahii Haltta.