pere/sami_parallel huggingface dataset:
Suomelle ILO 169-sopimuksen ratifiointi on mainekysymys, kuten presidentti Tarja Halonenkin on todennut Sevettijärvellä.
Supmii Ilo 169-soahpamuša ratifiseren lea beaggingažaldat, dego presideanta Tarja Halonen lea cealkán Čeavetjávrres.
Suomi neuvoo muita maita YK:ssä paljonkin, ja uskottavuus tälle menee jos Suomi ei hoida omia velvoitteitaan.
Suopma neavvu eará riikkaid ON:s olunai, ja jáhkehahttivuohta dat gal manna jos Suopma ii divššo iežas geatnegasvuođaid.
Suomi hakee myös YK:n turvallisuusneuvoston jäsenyyttä ja tällöin erityisesti tulisi ILO 169-sopimus olla ratifioitu.
Suopma ohcá maid ON:a dorvvolašvuohtaráđi lahttuvuođa ja dalle earenoamážit Ilo 169-soahpamuš galggalii leat ratifiserejuvvon.
Suomen kansainvälisessä ihmisoikeuspoliittisissa tavoitteissa todetaan, että Suomi pyrkii vahvistamaan alkuperäiskansojen asemaa edistämällä YK:n yleiskokouksen vuonna 2007 hyväksymän, alkuperäiskansojen oikeuksia käsittelevän julistuksen tavoitteiden toteutumista ja jatkamalla tukeaan YK:n alkuperäiskansaelinten toiminnalle.
Suoma riikkaidgaskasaš olmmošriektepolitihkalaš ulbmiliin celkojuvvo, ahte Suopma viggá nannet álgoálbmogiid sajádaga nu ahte ovddida ON:a ollesčoakkáma jagi 2007 dohkkehan, álgoálbmogiid rivttiid gieđahalli julggaštusa ulbmiliid olláhuvvama ja joatká doarjagis ON:a álgoálbmotorgánaid doibmamii.
Tavoite on hyvä ja kannatettava.
Ulbmil lea buorre ja doarjunveara.
Mutta myös kotimaassa tulee toteuttaa alkuperäiskansajulistusta, muuten Suomen toiminta jää hyvin ristiriitaiseksi.
Muhto maid ruovtturiikkas galgá olláhuhttit álgoálbmotjulggaštusa, muđuid Suoma doaibma báhca hui ruossalassan.
Kansainvälisen alkuperäiskansapolitiikan osalta olisin toivonut, että ihmisoikeuspoliittinen selonteko olisi konkretisoinut miten tätä tavoitetta toteutetaan.
Riikkaidgaskasaš eamiálbmotpolitihka dáfus livččen sávvan, ahte olmmošvuoigatvuohtapolitihkalaš čielggadeapmi livččii dahkan konkrehtalažžan dan mot julggaštusa ulbmil olláhuhttojuvvo.
Tavoitteen tulisi näkyä Suomen toiminnassa YK:ssa, kehitysyhteistyömäärärahojen jakamisessa ja alkuperäiskansojen demokratiahankkeiden kehittämisessä.
Ulbmil galggalii vuhttot Suoma doaibmamis ON:s, gárgananovttasbarggu mearreruđaid juohkimis ja eamiálbmogiid demokratiijafidnuid gárgeheamis.
Ihmisoikeuspoliittisessa selonteossa oli jotakin hyvää.
Olmmošriektepolitihkalaš čielggadeamis lei juoga buorrenai.
Saamelaiskäräjien sinnikkäät esitykset ja Suomen saamat suositukset YK:lta ja Euroopan Neuvostolta ovat johtaneet siihen, että hallitus on asettanut tavoitteekseen saamen kielen elvyttämisohjelman laatimisen.
Sámedikki sitkadis evttohusat ja Suoma oažžun ávžžuhusat ON:s ja Eurohpa Ráđis leat dolvon dasa, ahte stáhtaráđđi lea bidjan ulbmilin sámegiela ealáskahttinprográmma ráhkadeami.
Tämä on positiivinen uutinen ja toivon että asia otetaan ensi vuoden budjettiin ja työ aloitetaan heti.
Dát lea positiiva ođas ja sávan ahte ášši váldojuvvo boahtte jagi bušehttii ja bargu álggahuvvo dakkaviđe.
Budjettiriihen tuloksien perusteella asia kuitenkin taitaa taas siirtyä, koska asiaa ei löydy budjettiesityksestä, ainakaan vielä.
Bušeahttaráđđádallamiid bohtosiid vuođul ášši goitge dáidá fas sirdásit, daningo ášši ii gávdno bušeahttaevttohusas, aŋkke vel.
Saamelaiskäräjien hallitus tulee antamaan kannanottonsa ihmisoikeuspoliittisesta selonteosta ensi kokouksessa ja teemme omat ehdotuksemme miten asiassa tulee edetä.
Sámedikki stivra addá cealkámušas olmmošriektepolitihkalaš čielggadeamis boahtte čoakkámis ja dahkat iežamet evttohusaid mot áššis galgá ovdánit.
Saatamme kannanottomme kansainvälisten ihmisoikeuselimien tietoon.
Doalvut cealkámušamet riikkaidgaskasaš olmmošvuoigatvuohtaorgánaid dihtui.
Saamelaiskäräjien antamasta lausunnosta ihmisoikeuspoliittiseen selontekoon on huomioitu valitettavan vähän.
Sámedikki addin cealkámušaš olmmošvuoigatvuohtapolitihkalaš čielggadeapmái lea váldojuvvon vuhtii šállošahtti unnán.
Lausunto löytyy Saamelaiskäräjien kotisivuilta lausunnot 2009-osiosta.
Sámedikki cealkámuš gávdno sámedikki ruovttusiidduin cealkámušat 2009-gaskabláđis.
Selonteossa todetaan, että
Čielggadeamis daddjojuvvo, ahte
Saamelaisnaiset kohtaavat edelleen moninkertaista syrjintää, ja heillä on mm. vaikeuksia saada asianmukaista terveydenhuoltoa Pohjois-Suomen lääkäripulan vuoksi.
sápmelaš nissonolbmot muosáhit ain máŋggageardán vealaheami ja sis lea ee. váttisvuođat oažžut áššáigullevaš dearvvašvuohtadivššu Davvi-Suoma doavtterváilli dihte.
Lisäksi saamelaispolitiikassa ei oteta huomioon sukupuolinäkökulmaa ja saamelaisnaisten poliittinen edustus on riittämätön sekä saamelaiskunnissa että valtakunnan tasolla.
Dasa lassin sámi politihkas ii váldojuvvo vuhtii soahkabeali geahččanguovlu ja sápmelaš nissonolbmuid politihkalaš ovddastus lea bistteheapme sihke sámi suohkaniin ja váldegotti dásis.
Saamelaiskäräjät on 12.3.09 lausunnossaan vastanneet tähän muotoiluun näin:
Sámediggi lea 12.3.09 cealkámušastis vástidan dán hábmemii ná:
Pohjois-Suomen lääkäripula, saamenkielisten sosiaali- ja terveyspalvelujen puutteellisuus ja pitkät etäisyydet eivät ole vain saamelaisnaisten ongelma, vaan ongelma koskettaa kaikkia saamelaisia.
Davvi-Suoma doavttervátni, sámegiel sosiála- ja dearvvašvuohtabálvalusaid váilevašvuohta ja guhkes gaskkat eai leat duššefal sápmelaš nissonolbmuid váttisvuohta, muhto váttisvuohta gusto buot sápmelaččaide.
Saamenkieliset sosiaali- ja terveyspalvelut ovat kaikille saamelaisille yhtä puutteellisia, eikä niitä voi pitää erityisesti saamelaisnaisia syrjivänä.
Sámegiel sosiála- ja dearvvašvuohtabálvalusat leat buot sápmelaččaide váilevaččat, eaige dat sáhte adnojuvvot earenoamážit sápmelaš nissonolbmuid vealaheaddjin.
Sosiaali- ja terveyspalvelujen osalta ei voida puhua moniperustaisesta syrjinnästä, vaan kyse on rakenteellisesta syrjinnästä, joka koskee kaikkia saamelaisia.
Sosiála- ja dearvvašvuohta-balvalusaid olis ii sáhte hupmat máŋggavuđot vealaheamis, muhto jearaldat leat struktuvrralaš vealaheamis, mii guoská buot sápmelaččaid.
Saamelaiskäräjät on naisistunut viime vaaleissa.
Sámediggái leat boahtán eanet nissonolbmot mannan válggain.
Nykyisin saamelaiskäräjien jäsenistä on yhdeksän (9) naista eli yli 40 % käräjäedustajista.
Dálá sámedikki áirasiin ovcci (9) dehege badjel 40 % sámediggeáirasiin leat nissonolbmot.
Saamelaiskäräjien 1 varapuheenjohtaja on nainen.
Sámedikki I várreságadoalli lea nissonolmmoš.
Saamelaisnaisilla on kaksi lautakuntapuheenjohtajuutta ja kolme varapuheenjohtajuutta (yhteensä viidestä lautakunnasta).
Nissonolbmuin leat guokte lávdegotti ságadoallin ja golbma várreságadoalli (oktiibuot viđa lávdegottis).
Saamelaiskäräjien hallitus on päättänyt laatia saamelaiskäräjille tasa-arvo- ja yhdenvertaisuussuunnitelmat.
Sámedikki stivra lea mearridan ráhkadit sámediggái dásseárvo- ja ovttaveardásašvuohtaplánaid.
Saamelaisnaisilla ei voi olla täten vaikeuksia päästä saamelaispolitiikkaan.
Sápmelaš nissonolbmuin eai sáhte danin leat váttisvuođat beassat sámi politihkkii.
Saamelaisnaisten osalta syrjivänä voi pitää nykyistä yhteiskuntarakannetta, joka vaikeuttaa ja estää saamelaisnaisten osallistumisen perinteisiin elinkeinoihin ja erityisesti poronhoidon harjoittamisen.
Sápmelaš nissonolbmuid buohta vealaheaddjin sáhttá atnit dáláš servodatráhkadusa, mii váttásnuhttá ja eastá sápmelaš nissonolbmuid oassálastima árbevirolaš ealáhusaide ja earenoamážit bohccuiguin bargamii.
Tähän tulisi maa- ja metsätalousministeriön puuttua.
Dán bonjuvuođa galggalii eanan- ja meahccedoalloministeriija divvut.
Palaan muihin ajankohtaisiin asioihin ja kokouskuulumisiin seuraavassa blogissani.
Máhcan eará áigeguovdilis áššiide ja čoakkánságaide čuovvovaš bloggas.
Klemetti Näkkäläjärvi
Roavenjárggas 6.9.2009
sunnuntaina 15. helmikuuta 2009
Álbmotbeaivevahku dovdamušat
Kaksi kiireistä työviikkoa on takana ja on aika päivittää blogia pitkästä aikaa.
Moatti hohpos bargovahku maŋŋel lea áigi bidjat áiggedássái blogga guhkes áigái.
Kansallispäiväviikolla saamelaiskäräjät, kolttaneuvosto ja metsähallitus sopivat yhteisesityksestään metsäsertifiointikriteeriksi 27 tiistaina 3.2., jonka jälkeen se meni saamelaiskäräjien käsittelyssä sen hallituksen asialistalle ja 13.2. taas metsäsertifiointityöryhmän käsittelyyn.
Álbmotbeaivevahku sámediggi, nuortalašráđđi ja meahcceráđđehus sohpe oktasaš evttohusteaset vuovdesertiserenkriteran 27 disdaga 3.2., man maŋŋel dat manai sámedikki gieđahallamis dan stivrra áššelistui ja 13.2. fas vuovdesertifiserenbargojoavkku gieđahallamii.
Sen jälkeen metsäsertifiointityöryhmän kaikki kriteerit mukaan luettuna kriteeri 27 tulevat laajalle lausuntokierrokselle ennen lopullista hyväksyntää.
Dan maŋŋel vuovdesertifiserenbargojoavkku buot kritearat mielde lohkkon kriteara 27 bohtet viiddes cealkimii ovdan daid loahpalaš dohkkeheami.
Tällöin myös saamelaiskäräjät voi vielä lausua asiasta.
Dalle maid sámediggi sáhttá vel cealkit áššis.
4.2. osallistuin Helsingissä valtiopäivien avajaisjuhlallisuuksiin.
4.2. oassálasten Helssegis riikkabeivviid rahpandoaluide.
Torstaina toin saamelaiskäräjien tervehdyksen Rovaniemellä pidettyihin Mieli 2009-päiville.
Duorastaga bukten sámedikki dearvvuođagaid Roavenjárggas dollojun Miella 2009-beivviide.
Mieli-päivät käsittelivät mielenterveyspalveluita.
Miella-beaivvit gieđahalle mielladearvvašvuohtabálvalusaid.
Tilaisuudessa pitämäni avajaispuhe löytyy saamelaiskäräjien puheet 2009 osiosta suomen kielellä.
Mu doallan sáhka dán dilálašvuođas gávdno suomagillii sámedikki puheet (ságat) 2009 – siidduin.
Valitettavasti minulla ei ollut mahdollisuutta jäädä kuuntelemaan Mieli-päivien esityksiä, ohjelmassa olisi ollut mm. minua kiinnostava saamelaisten kotiseutualueen mielenterveys- ja sosiaali- ja terveyspalveluja käsittelevä osio.
Dađi bahábut mus ii lean vejolašvuohta báhcit guldalit Miella-beivviid ovdaságaid, prográmmii lei merkejuvvon mu beroštahtti oassi, mii gieđahalai sámi ruovttuguovllu mielladearvvašvuohta- ja sosiála- ja dearvvašvuohtabálvalusaid.
Avajaispuheiden jälkeen lähdin ajamaan kohti Ivaloa jossa oli metsähallituksen ja saamelaiskäräjien yhteistyöryhmän kokous.
Rahpansáhkavuoruid maŋŋel vuoddjájin Avvilii, gos lei meahcceráđđehusa ja sámedikki oktasašbargojoavkku čoakkán.
Käsittelimme mm. vuoden 2009 yhteistyötä ja ajankohtaisia asioita.
Gieđahalaimet ee. jagi 2009 ovttasbarggu ja áigeguovdilis áššiid.
Perjantaina vuorossa olivatkin kansallispäiväjuhlallisuudet, vuoden merkittävin päivä saamelaisille.
Bearjadaga ledjenai álbmotbeaivedoalut, jagi merkkašahttimus beaivi sápmelaččaide.
Kansallispäivä kiinnostaa laajasti myös valtakulttuurin mediaa ja sainkin olla melkoisessa mediapyörityksessä, annoin haastatteluja valtakunnan radio- ja TV-lähetyksiin kuten tietenkin myös saamelaisradion, Lapinradion, ja Inarin paikallisradion lähetyksiin sekä sanomalehdille.
Álbmotbeaivi beroštahttá viidát maid váldokultuvrra media ja šaddenge searvat olu jearahallamiidda riikkaradioi ja TV:ái dego maid adden jearahallamiid sámiradioi, leanadási guovlluradioi ja Anára báikkálaš rádioi ja maiddái aviissaide.
Siinä mielessä kansallispäivä on saamelaispoliitikon parasta aikaa.
Dan dáfus álbmotbeaivi lea sámi politihkkara áđamus áigi.
Silloin voi lausua näkemyksiään saamelaisasioista sekä tietenkin tavata saamelaisia.
Dalle sáhttá cealkit oainnuidis sámi áššiin ja dieđusge deaivat sápmelaččaid.
Aamulla osallistuin saamelaisalueen koulutuskeskuksen, saamelaiskäräjien ja saamelaismuseo Siidan yhteisseminaariin saamelainen 2009.
Álbmotbeaiiđit oassálasten sámi oahpahusguovddáža, sámedikki ja sámi musea Siidda oktasaš seminárii Sápmelaš 2009.
Pidin tilaisuuden avajaispuheen, joka löytyy kokonaisuudessaan saamelaiskäräjien kotisivuilta puheet-osioista pohjoissaameksi ja suomeksi.
Dollen dilálašvuođa rahpansága, mii gávdno ollislaččat sámedikki ruovttusiidduin sihke sáme- ja suomagillii ságat-gaskabláđis.
Kuuntelin vielä saamelaiskäräjien koulutussihteerin esitelmän saamelaisesta identiteetistä, mutta valitettavasti minulla ei ollut mahdollisuutta jäädä kuulemaan seminaarin muita mielenkiintoisia esityksiä.
Guldalin vel sámedikki skuvlenčálli ovdasága sápmelaš identitehtas, muhto dađi bahábut mus ii lean vejolašvuohta báhcit guldalit seminára eará miellagiddevaš ovdaságaid.
Minun oli näet riennettävä Karigasniemelle kansallispäivän juhlallisuuksiin.
Mun šadden oainnat doapmat Gáregasnjárgii álbmotbeaivvi ávvodoaluide.
Olin todella iloisesti yllättänyt Karigasniemen kansallispäivän juhlallisuuksista ja erityisesti siitä yhteishengestä jolla tapahtumaa oli valmisteltu.
Ledjen duođaid heahkastuvvan Gáregasnjárgga álbmotbeaivvi ávvodoaluin ja earenoamážit dan oktasaš vuoiŋŋas, mainna dáhpáhus lei válmmaštallojuvvon.
Karigasniemen kylätalo oli kovista pakkasista huolimatta täynnä ja paikalla oli lämmin tunnelma.
Gáregasnjárgga giliviessu lei garra buollašiin fuolakeahttá dievva ja doppe lei liekkus mielladilli.
Toin tilaisuuteen lyhyen saamelaiskäräjien tervehdyksen.
Bukten dilálašvuhtii oanehis dearvvuođagaid sámedikki beales.
Kansallispäivien ohjelmassa oli saamelaislasten laulu- ja tanssiesityksiä, pienfilmejä ja luonnollisesti Saamen lipun nosto ja Saamen suvun laulu ja aitoa saamelaista perinneruokaa.
Álbmotbeaivvi prográmmas ledje sámi mánáid lávlumat ja dánssačájáhusat, oanehisfilmmat ja dieđusge Sámi leavgga bajás geassin ja Sámi soga lávlla lávlun ovttas. Beasaimet vel borrat árbevirolaš sámi borramušaid: guhppáriid, márffiid ja ađđamiid.
Oli todella ilo osallistua tällaisiin juhlallisuuksiin jossa yhteisöllisyys välittyi lämpimällä tavalla.
Lei duođaid suohtas oassálastit dákkár ávvodoaluide, mas searvvušvuohta vuhttui liekkus vuogi mielde.
Tämä oli ensimmäinen kansallispäivä minulle, jota vietin saamelaiskäräjien puheenjohtajan ominaisuudessa.
Dát lei vuosttaš álbmotbeaivi munnje, man ávvudin sámedikki ságadoallin.
Oli ilo kuulla Saamen radiosta, että eri puolella saamelaisaluetta ja sen ulkopuolellakin järjestettiin erilaisia kansallispäivän seminaareja, juhlallisuuksia ja tapahtumia.
Lei somá gullat Sámi radios, ahte sierra guovlluin Sámis ja dan olggobealdenai lágiduvvoje sierralágán álbmotbeaivve seminárat, ávvodoalut ja dáhpáhusat.
Kansallispäivä on symbolisesti tärkeä ja erityisesti minulle, koska silloin minulle tulee aina mieleen edellisten sukupolvien saavutukset kansallispäivän aikaansaamiseksi ja saamelaiskulttuurin tulevaisuuden turvaamiseksi.
Álbmotbeaivi lea symbolalaččat dehálaš ja earenoamážit munnje, daningo dalle munnje bohtet millii ovddit buolvvaid joksosat álbmotbeaivvi áigái oažžuma várás ja sámi kultuvrra boahtteáiggi dorvvasteami várás.
Vuontisjärvellä 15.2.2009
Vuottesjávrres 15.2.2009
Hallituksen kokouspäätöksistä Hallitus piti kaksipäiväisen kokouksen ja sai pitkän asialistan melkein käsiteltyä.
Stivrra čoakkánmearrádusain Stivra doalai guovttebeaivásaš čoakkáma ja oaččui guhkes áššelisttu áššit measta gieđahallojuvvot.
Hallitus päätti järjestää vielä kokouksen 19.2. ennen yleiskokousta, joka pidetään maaliskuun alussa ennen 11.3. joka on saamelaiskäräjien vuoden 2009 kertomuksen viimeinen jättöpäivä oikeusministeriölle.
Stivra mearridii vel doallat čoakkáma 19.2. ovdal dievasčoakkáma, mii dollojuvvo njukčamánu álggus ovdal 11.3. mii lea sámedikki jagi 2009 muitalusa maŋimus guođđinbeaivi vuoigatvuohtaministeriijai.
Hallituksen kokous päätti yksimielisesti pitää voimassa 15.10. 2009 tekemänsä päätöksen, että pohjoismaisen saamelaissopimuksen jatkoneuvotteluissa saamelaiskäräjien tulisi toimia omana delegaationaan.
Stivrra čoakkán mearridii ovttamielalaččat doallat vuoimmis 15.10.2009 dahkan mearrádusas man mielde davviriikkalaš sámi soahpamuša joatkkaráđđádallamiin Sámediggi galggalii doaibmat iežas sáttagoddin.
Päätöksensä lisäyksenä hallitus kirjasi, että delegaatiokysymyksestä pyrittäisiin neuvottelemaan oikeusministeri Tuija Braxin kanssa mahdollisimman pian.
Stivra mearrádusa lassičuokkisin lea, ahte sáttagottis viggojuvvo ráđđádallojuvvot vuoigatvuohtaministtar Tuija Braxiin nu jođánit go vejolaš.
Mikäli neuvotteluissa saavutetaan edellytykset päätöksen muuttamiselle, hallitus on valmis muuttamaan päätöstään tai viemään asian yleiskokouksen käsittelyyn.
Jos ráđđádallamiin ožžojuvvojit eavttut stivrra mearrádusa nuppástuhttimii, de stivra lea gárvvis nuppástuhttit mearrádusas dehe doalvut ášši dievasčoakkáma gieđahallamii.
Hallituksella oli tämä valmius jo 15.12.2009 pidetyssä yleiskokouksessa, mutta kokous ei ottanut asiaa käsiteltäväkseen.
Stivrras lei dát gárvvisvuohta juo 15.12.2009 dollojun dievasčoakkámis, muhto čoakkán ii váldán ášši gieđahallamii.
Olen edellisessä blogissani kertonut tarkemmin asian taustoista.
Lean ovddit bloggastan muitalan dárkileappot ášši duogážiin.
Hallituksen päätös oli minusta tässä tilanteessa hyvä.
Stivrra mearrádus lei mu mielas dán dilis buorre.
Asia on saamelaisten oikeuksien kannalta hyvin tärkeä, ja sen vuoksi päätökset on tehtävä riittävän tiedon varassa.
Ášši lea sápmelaččaid vuoigatvuođaid dáfus hui dehálaš ja danin mearrádusat galget bargojuvvot dárbahassii viiddes dieđuid vuođul.
Hallitus kävi lähetekeskustelun tämän vuoden budjetista ja käsittelemme asiaa seuraavan kerran 19.2. pidettävässä kokouksessa.
Stivrras lei sáttaságastallan dán jagi bušeahtas ja gieđahallat ášši čuovvovaš have 19.2. stivrra čoakkámis.
Saamelaiskäräjien budjetti on noussut 50 000 euroin ja kehitystä on siis tapahtunut, vaikka ei siinä laajuudessa kuin olisin toivonut.
Sámedikki bušeahtta lea sturron 50 000 euroin ja gárganeapmi lea nappo dáhpáhuvvan, vaikko gal ii dan sturrodaga mielde go livččen sávvan.
Hallitus käsitteli myös kertomusta saamelaiskäräjien toiminnasta vuodelta 2009.
Stivra gieđahalai maid muitalusa sámedikki diimmá (2009) doaimmas.
Saamelaiskäräjien toiminta on aktivoitunut entisestään.
Sámediggi bargu lea šaddan ain aktiivvalažžabun ovddeža ektui.
Saamelaiskäräjät antoi viime vuonna 78 lausuntoa (kasvua yli 85% vuodesta 2007), ja lisäksi esityksiä, aloitteita ja taustamuistioita laadittiin yhteensä 44 kpl.
Sámediggi attii diibmá 78 cealkámuša (stuorrun badjel 85 % jagi 2007 rájes), ja dasa lassin 44 evttohusa, álgaga ja duogášmuittuhančállosa.
Hallitus hyväksyi myös esityksen saamelaisen parlamentaarisen neuvoston hallitukselle neuvoston ilmastopoliittiseksi ohjelmaksi vuosiksi 2010-2015.
Stivra dohkkehii maid evttohusa sámi parlamentáralaš ráđi stivrii ráđi dálkkádatpolitihkalaš prográmman jagiide 2010-2015.
Jotta ohjelmasta tulee aidosti koko saamelaisalueen ohjelma, edellytimme päätöksessämme että venäläisiltä saamelaisjärjestöiltä pyydetään esityksiä ilmastopoliittiseen ohjelmaan Venäjän saamelaisaluetta koskettavista asioista.
Vai prográmmas šaddá eakti vuogi mielde oba Sámi prográmma, de gáibideimmet mearrádusasteamet ahte Ruošša sámi servviin bivdojuvvojit evttohusat dálkkádatpolitihkalaš prográmmii áššiin, mat gusket Ruošša Sámi.
Hallitus hyväksyi kokouksessaan myös kannanoton kotimaisten kielten tutkimuskeskuksen uudistamisesta.
Stivra dohkkehii čoakkámisttis maid oainnu ruovttueatnan gielaid dutkanguovddáža ođasnuhttimis.
Hallitus oli hyvin huolissaan asiaa valmistelleen työryhmän suunnitelmista pienentää saamen kielen huollon ja tutkimuksen resursseja.
Stivra lei hui fuolas ášši válmmaštallan bargojoavkku plánain unnidit sámegiela gáhttema ja dutkama resurssaid.
Työryhmä esittää saamen kielen henkilöresurssien siirtämistä joko Helsingin tai Oulun yliopistoihin.
Bargojoavku evttoha sámegiela bealde olmmosresurssaid sirdima juogo Helssega dehe Oulu universitehttii.
Saamelaiskäräjät näkee, että tämä heikentäisi saamen kielen huoltoa ja hoitoa ja olisi ristiriidassa yliopistolain kanssa.
Sámediggi oaidná, ahte dát heajudivččii sámegiela gáhttema ja dikšuma ja manalii ruossalassii universiteahttalágain.
Vaadimme, että henkilöstöresurssit tulee siirtää saamelaiskäräjille ja Kotuksen saamen kielen lautakunnan tehtävät tulisi yhdistää saamen kielineuvoston tehtäviin.
Gáibidit, ahte olmmošresurssat galget sirdojuvvot sámediggái ja RGDG:a sámegiela lávdegotti barggut galggale ovttastahttojuvvot sámi giellaráđi bargguide.
Samoin kielipolitiikan edistämistehtävät saamen kielen osalta tulisi siirtää saamelaiskäräjille.
Seamma ládje RGDG:a sámegiela giellapolitihka ovddidanbarggut galggale sirdojuvvot sámediggái.
Lausunto löytyy lähipäivinä kokonaisuudessaan saamelaiskäräjien lausunnot 2010-välilehden yhteydessä.
Cealkámuš gávdno ollislažžan lagašbeivviid sámedikki cealkámušat 2010-gaskabláđi olis.
Saamelaiskäräjien hallitus antoi myös lausunnon valtion taidetoimikuntajärjestelmän uudistamisesta.
Sámedikki stivra attii maid cealkámuša stáhta dáiddadoaibmagoddevuogádaga ođasnuhttimis.
Hallitus esitti, että perustettaisiin kansallinen saamelaistaiteilijan virka, joka korostaisi saamelaisten asemaa koko Suomen alkuperäiskansana ja mahdollistaisi ns. läänintaiteilijatyön jatkumisen ja joka kattaisi myös saamelaisten kotiseutualueen ulkopuolisen alueen.
Stivra evttoha, ahte vuođđuduvvolii álbmotlaš sámi dáiddára virgi, mii deattuhivččii sápmelaččaid sajádaga oba Suoma álgoálbmogin ja dagalii vejolažžan ng. leanadáiddárbarggu joatkahuvvama ja mii govččalii maiddái sámi ruovttuguovllu olggobeale guovllu.
Saamelaistaiteelle tulisi olla oma saamelaistaidetoimikunta, joka vastaisi saamelaistaiteen tuen jakamisesta ja kansallisen saamelaistaiteilijan nimittämisestä.
Sámi dáidaga várás galggalii leat maid iežas sámi dáiddadoaibmagoddi, man ovddasvástádussan livččii sámi dáidaga doarjaga juohkin ja álbmotlaš sámi dáiddára nammadeapmi.
Tällä viikolla osallistun valtiopäivien avajaisiin Helsingissä.
Dán vahku oassálasttán stáhtabeivviid rahpamii Helssegis.
Olen myös perustuslakivaliokunnan kuultavana valtioneuvoston kertomuksesta kielilainsäädännön soveltamisesta vuonna 2009.
Lean maid vuođđoláhkaválljagotti gullamis stáhtaráđi muitalusas giellaláhkaásaheami guoskadeamis jagi 2009.
Matkani aikana on myös neuvottelu opetus- ja oikeusministeriön kanssa saamelaiskäräjien nuorisoelin-hankkeesta.
Mátkki olis lea maid ráđđádallan oahpahus- ja vuoigatvuohtaministeriijain sámedikki nuoraidorgána-fidnus.
Ja lauantaina on saamelaisten kansallispäiväjuhlat Inarin Siidassa.
Ja lávvoradagahan leat sámi álbmotbeaivve doalut Anára Siiddas.
Helmikuun 1. päivänä 2010 Klemetti Näkkäläjärvi
Guovvamánu 1. beaivve 2010 Juvvá Lemet
Montrealin 8(j)-kokous Viime blogista on vierähtänyt taas paljon aikaa ja paljon on ehtinyt tapahtua.
Montreala 8(j)-čoakkán Mannan bloggas lea golihan vuohon áigi ja olu lea háhppehan dáhpáhuvvat dan rájes.
Saamelaisnuoret ovat ehtineet pitää konferenssinsa Saariselällä, saamelaiskäräjät yleiskokouksensa Inarissa ja valtion talousarviokäsittely on alkanut eduskunnassa.
Sámi nuorat leat doallan konfereanssa Suoločielggis, sámediggi dievasčoakkáma Anáris ja riikkabeivvit leat álggahan stáhta bušeahttaevttohusa gieđahallama.
Osallistuin lokakuun puolivälissä saamelaisnuorten konferenssiin ja pidin tilaisuudessa Suomen saamelaiskäräjien tervehdyspuheen sekä puheen saamelaisten perinteisestä tiedosta.
Oassálasten ieš golggotmánu beallemuttos sámi nuoraid konferensii ja dollen dilálašvuođas Suoma sámedikki dearvvahussága dego maid ovdasága sámiid árbevirolaš dieđus.
Puheet löytyvät saamelaiskäräjien kotisivuilta puheet-osiosta.
Dáid gávdná sámedikki ruovttusiidduin ságat-gaskabláđi olis.
Olin todella iloinen, että pääsin osallistumaan konferenssiin ja tapaamaan saamelaisnuoria Suomesta, Norjasta ja Ruotsista ja ennen kaikkea keskustelemaan nuorten kanssa heille tärkeistä asioista.
Lean duođaid ilus, ahte bessen oassálastit konferensii ja deaivvadit sámi nuoraiguin Suomas, Norggas ja Ruoŧas ja earenoamážit ságastallat nuoraiguin sidjiide mávssolaš áššiin.
Toivottavasti seuraavalla kerralla myös Venäjän saamelaisnuoret pääsevät mukaan konferenssiin.
Doaivvu mielde čuovvovaš have maid Ruošša sámi nuorat besset mielde konferensii.
Saamelaisnuorten konferenssista valmistuu julistus, joka viedään saamelaisparlamentaarikkojen konferenssin tiedoksi.
Sámi nuoraid konfereanssas gárvána julggaštus, mii dolvojuvvo sámi parlamentarihkkáriid konferensii diehtun.
Tulen esittämään, että saamelaisnuorten konferenssin julistus huomioidaan saamelaisparlamentaarikkojen konferenssin julistuksessa.
Áiggon evttohit, ahte sámi nuoraid konfereanssa julggaštus váldojuvvo vuhtii sámi parlamentarihkkáriid konfereanssa julggaštusas.
Saamelaisparlamentaarikkojen kokous pidetään 9.-10. 11 Kirkkoniemellä.
Sámi parlamentarihkkáriid čoakkán dollojuvvo 9.-10.11. Girkonjárggas.
Konferenssiin osallistuu kolmen maan saamelaiskäräjien jäsenet sekä Venäjän saamelaisjärjestöjen edustajat.
Konferensii oassálastet golmma riikka sámedikki áirasat sihke Ruošša sámi organisašuvnnaid ovddasteaddjit.
Konferenssin yhteydessä järjestetään saamelaisen parlamentaarisen neuvoston kokous.
Konfereanssa olis lágiduvvo Sámi parlamentáralaš ráđi čoakkán.
Kokouksen yhteydessä neuvoston puheenjohtajuus siirtyy Suomen saamelaiskäräjiltä Norjan saamelaiskäräjille.
Čoakkámis maid ráđi jođiheapmi sirdása Suoma sámedikkis Norgga sámediggái.
Konferenssin teemoina on perinteinen tieto ja taidot, saamelaisnuoret sekä arktinen yhteistyö.
Konfereanssa fáddán leat árbevirolaš diehtu ja máhtut, sámi nuorat ja árktalaš ovttasbargu.
Hallitus on antanut eduskunnalle esityksen Kotimaisten kielten tutkimuskeskuksesta annetun lain muuttamisesta.
Ráđđehus lea addán riikkabeivviide evttohusa Ruovttueatnan gielaid dutkanguovddážis addojun lága, ng. Kotus-lága, rievdadeamis.
Kotuksen saamen kielen huoltajien virat esitetään siirrettäväksi Giellagas-instituutille Oulun yliopistolle.
Dutkanguovddáža sámegiela gáhttejeddjiid virggit evttohuvvojit sirdojuvvot Oulu universiteahta Giellagas-instituhttii.
Esitys on suuri takaisku saamelaiselle kulttuuri-itsehallinnolle ja saamen kielen huollon tulevaisuudelle.
Evttohus lea stuora dáhpa sámi kulturiešstivrejupmái ja sámegiela gáhttema boahtteáigái.
Huoltajien virat muuttuvat tukijoiden viroiksi ja jää nähtäväksi pystyykö opetus- ja kulttuuriministeriö yliopiston tulosohjauksellaan vaikuttamaan saamen kielen huollon asemaan lainkaan.
Gáhttejeddjiid virggit earáhuvvet dutki virgin ja lea hui eahpesihkar bastágo oahpahus- ja kulturministeriija iežas boađusstivrema mielde váikkuhit sámegiela gáhttema sajádahkii obanassiige.
Saamelaiskäräjät on vaatinut kielenhuoltajien virkojen siirtämistä saamen kielen toimistoon ja Kotuksen saamen kielen lautakunnan tehtävien yhdistämistä saamen kielineuvoston tehtäviin; kielineuvosto toimii jo nyt tehokkaasti saamelaiskäräjillä.
Sámediggi lea gáibidan giellagáhttejeddjiid virggiid sirdima sámegiela doaimmahahkii ja Kotusa sámegiela lávdegotti bargguid ovttastahttima sámi giellaráđi bargguide; giellaráđđi doaibmá juo dál áhpasit sámedikkis.
Kotuksen saamen kielilautakunta on pitänyt viime vuodet suurta hiljaiseloa ja linja tullee jatkumaan, koska Kotuksella ei ole minkäänlaisia resursseja saamen kielipoliittiseen työhön.
Kotusa sámegiela lávdegoddi lea leamaš jahkeviissaid hui jámas ja dát linnjá joatkahuvvá dás duohkonai, daningo Kotusis eai leat mangelágán resurssat sámi giellapolitihkalaš bargui.
Kotus-lakiesitys oli valmisteltu edellisen opetus- ja kulttuuriministerin johdolla.
Kotus-láhkaevttohus lei válmmaštallojuvvon ovddit oahpahus- ja kulturministtara jođiheami mielde.
Saamelaiskäräjät on neuvotellut asiasta useamman vuoden ajan, ja olemme vaatineet perusteluja miksi tehtäviä ei voisi siirtää saamelaiskäräjille ja miten Suomen valtion kansainväliset velvoitteet saamen kieltä ja saamelaisten itsemääräämisoikeutta kohtaan on huomioitu Kotus-lain valmistelussa.
Sámediggi lea ráđđádallan áššis máŋggaid jagiid, ja leat gáibidan ákkastallamiid manin barggut eai sáhtále sirdojuvvot sámediggái ja mot Suoma stáhta riikkaidgaskasaš geatnegasvuođat sámegiela ja sámi kulturiešstivrema guovdu eai leat váldojuvvon vuhtii Kotus-lága válmmaštallamis.
Nämä kysymykset on jääneet vastaamatta opetus- ja kulttuuriministeriössä toistuvista pyynnöistä huolimatta.
Oahpahus- ja kulturministeriija lea guođđán diđolaččat vástitkeahttá dáidda gažaldagaide, vaikko sámediggi lea geažos áigge dan gáibidan ja dasa geažidan.
Asiaa on perusteltu sillä, että asiasta on neuvoteltu yliopistojen kanssa.
Ášši lea ákkastallojuvvon dainna, ahte áššis lea ráđđádallojuvvon universiteahtaiguin.
Yksi suuri syy miksi saamen kielen huoltajan tehtävät siirtyvät Giellagakselle on varmaan se, että Kotuslain uudistuksen valmisteluun osallistui vahvasti Kotuksen saamen kielen lautakunta, jonka puheenjohtajana toimi Giellagas-instituutin silloinen saamen kielen professori ja varapuheenjohtajana nykyinen Giellagaksen saamen kielen professori.
Okta stuora ágga manin sámegiela gáhttejeaddji barggut sirdásit Gillagassii lea sihkkarit dat, ahte Kotus-lága ođasnuhttima válmmaštallamii oassálasttii dalle hui vuoimmálaččat Kotusa sámegiela lávdegoddi, man ságadoallin doaimmai Giellagas-instituhta dalá sámegiela professor ja várreságadoallin dálá Giellagas-instituhta sámegiela professor.
Valitettavasti opetus- ja kulttuuriministeriö ei halunnut kehittää saamen kieltä ja saamelaista kulttuuri-itsehallintoa.
Dađi bahábut oahpahus- ja kulturministeriija ii hálidan gárgehit sámegiela ja sámi kulturiešstivrema.
Mm.. YK:n alkuperäiskansaraportoija James Anaya on esittänyt, että saamelaiskäräjille siirrettäisiin mm. saamen kieleen liittyviä tehtäviä.
Ee. ON:a álgoálbmotraporterejeaddji James Anaya lea evttohan, ahte sámediggái sirdojuvvole ee. barggut, mat gusket sámegiela.
Alkuperäiskansaraportoijan Suomella antamien suosituksien toteutuminen on nyt taas yhden askeleen kauempana Suomen valtiolta.
Álgoálbmotraporterejeaddji Supmii addin ávžžuhusaid olláhuhttin lea vuohon ovtta lávkki guhkkelis Suoma stáhtas.
Saamelaiskäräjien yleiskokouksessa käsittelimme viime viikolla saamen kielikysymyksiä laajemminkin.
Sámedikki dievasčoakkámis gieđahalaimet manna vahku sámi giellagažaldagaid viidáseappotge.
Suomen saamelaiskäräjät päätti osallistua kolmen maan saamelaiskäräjien yhteiseen hankkeeseen saamen kieliyhteistyön uudelleen organisoimiseksi.
Suoma sámediggi mearridii oassálastit golmma riikka sámedikki oktasaš fidnui sámegiela giellaovttasbarggu ođđasit organiserema várás.
Suomen saamelaiskäräjien osuus hankkeessa vuosina 2012 -2014 on noin 500 000,- euroa, josta ensi vuoden osuus noin 164 000 euroa.
Suoma sámedikki ossodat dán fidnus jagiid 2012 – 2014 lea sulaid 500 000,- euroa, mas boahtte jagi ossodat lea sulaid 164 000,- euro.
Kaikkinensa 65 % kustannuksista on tarkoitus kattaa Interreg-rahoituksella.
Oktiibuot 65 % goasttádusain lea oaivil gokčojuvvot Interreg-ruhtademiin.
Suomen saamelaiskäräjien ensi vuoden osuus on noin 11 000 euroa ja kansallisten vastinrahoittajien osuus noin 27 000 euroa.
Suoma sámedikki boahtte jagi ossodat lea sulaid 11 000 euro ja sisriikkalaš ruhtadeddjiid vásttaruhtadanoassi lea sulaid 27 000,- euro.
Saamelaiskäräjien osallistuminen on toki kiinni siitä, onko saamelaiskäräjillä resursseja osallistua projektiin.
Suoma sámedikki oassálastin lea gal dan duohken leatgo sámedikkis resurssat oassálastit fidnui.
Norjan saamelaiskäräjät on päättänyt lähteä mukaan hankkeeseen ja Ruotsin saamelaiskäräjät käsittelee asiaa marraskuun alussa.
Norgga sámediggi lea mearridan oassálastit fidnui ja Ruoŧa sámediggi gieđahallá ášši skábmamánu álggus.
Saamen kieliyhteistyön uudelleenorganisointi tukee saamelaisen parlamentaarisen neuvoston toimintaa ja pohjoismaisen saamelaissopimuksen ratifiointia.
Sámi giellaovttasbarggu ođđasitorganiseren doarju sámi parlamentáralaš ráđi doaimma ja davviriikkalaš sámi soahpamuša ratifiserema.
Kieliyhteistyön uudelleenorganisointia on suunniteltu jo lähes 15 vuoden ajan.
Giellaovttasbargu lea plánejuvvon juo fargga 15 jagi.
Nykyisin kieliyhteistyö tapahtuu Saamelaisen parlamentaarisen neuvoston saamen kielilautakunnassa, joka ei ole toiminut riittävän hyvin ja tehokkaasti.
Dálá áigge giellaovttasbargu dáhpáhuvvá Sámi parlamentáralaš ráđi oktasaš sámi giellalávdegottis, mii ii leat doaibman doarvái bures ja áhpasit.
Kieliyhteistyössä on tarkoitus uudistaa saamen kielilautakunnan työ täysin uudelleen.
Giellaovttasbarggus galgá ođasnuhttojuvvot sámi giellalávdegotti bargu ollásit.
Saamelaisen parlamentaarisen neuvoston tarkoituksena on saada Interreg-hankkeen aikaan perustettua saamen kielen tutkimus- ja ammatti- / resurssikeskus, joka kokoaa saamen kielen huoltoa, tutkimusta ja saamenkielisiä palveluja.
Sámi parlamentáralaš ráđi ulbmilin lea oažžut interreg-fidnu áigge vuođđuduvvot sámegiela dutkan- ja ámmát- / resursaguovddáš, mii čohkke sámegiela gáhttema, dutkamuša ja sámegielalaš bálvalusaid.
Tässä hankkeessa selvitetään pysyvä organisointi, vastuut, tehtävät ja arvioidaan miten keskus on yhteydessä nykyisiin instituutioihin, joissa mainittuja saamen kielen tehtäviä tehdään.
Dán fidnus čielggaduvvojit bissovaš organiseren, ovddasvástádusat, barggut ja árvvoštallojuvvo mot guovddáš lea oktavuođas dáláš institušuvnnaide, main namuhuvvon sámegiela barggut doaimmahuvvojit.
Olen parhaillaan Montrealissa.
Lean bárrásiin Montreallis.
Osallistun muiden saamelaiskäräjien ja Suomen valtion edustajien ohella kansainväliseen artikla 8j-työryhmän kokoukseen (Ad Hoc Working Grouop on Article 8 j and related provisions).
Oassálasttán ovttas eará sámedikkiid ja Suoma stáhta ovddasteddjiiguin riikkaidgaskasaš artihkal 8j-bargojoavkku čoakkámii (Ad Hoc Working Grouop on Article 8 j and related provisions).
Kokous valmistelee seuraavaa biodiversiteettisopimuksen osapuolikokousta, joka pidetään ensi vuonna Intiassa.
Čoakkán válmmaštallá čuovvovaš biodiversiteahttasoahpamuša oassebeallečoakkáma, mii dollojuvvo boahtte jagi Intias.
Kokouksessa käsitellään mm.. Suomen tiedonanto artikla 8(j):n soveltamisesta Suomessa.
Čoakkámis gieđahallojuvvo ee. Suoma dieđáhus artihkal 8(j):a heiveheamis Suomas.
Tiedonanto löytyy saamelaiskäräjien kotisivuilta suomeksi ja englanniksi (www.samediggi.fi/art8j).
Dieđáhus gávdno sámedikki ruovttusiidduin suoma-ja eŋgelasgillii (www.samediggi.fi/art8j).
Klemetti Näkkäläjärvi
Juvvá Lemet
JAA TWITTERIIN JAA FACEBOOKIIN JAA PINTERESTIIN Uuden metsähallituslain ja saamelaiskäräjälain valmistelusta Metsähallituslain saamelaisia koskevia pykäliä valmistellut työryhmä sai valmiiksi esityksensä viime torstaina.
Ođđa meahcceráđđehuslága ja sámediggelága válmmaštallamis Bargojoavku, mii ráhkadii evttohusa sámiid váikkuhanvejolašvuođaid lasiheamis meahcceráđđehusláhkii, oaččui barggus válmmašin mannan duorastaga.
Se luovutetaan maa- ja metsätalousministeriölle 19.3.2014.
Evttohus luobahuvvo eanan- ja meahccedoalloministeriijai 19.3.2014.
Saamelaiskäräjien edustajat eivät jättäneet esitykseen eriävää mielipidettä.
Sámedikki ja nuortalaččaid siidačoakkáma ovddasteaddjit eai guođđán sierraoaivila.
Saamelaisten kotiseutualueen kuntien ja Lapin liiton edustaja jätti eriävän mielipiteen saamelaisia koskevien pykälien osalta.
Sámi ruovttuguovllu suohkaniid ja Lappi lihtu ovddasteaddji guđii sierraoaivila paragráfaid olis, mat guske sápmelaččaid.
Työryhmätyö ei ollut kovin menestyksekäs, voisi puhua ehkä laihasta kompromissista ja torjuntavoitosta.
Bargojoavkkobargan ii lean beare menestuvvi, sáhtálii hupmat láivves kompromissas ja duostunvuoittus.
Työryhmän esitys oikeastaan vahvistaa nykyisen yhteistyömallin Metsähallituksen kanssa.
Bargojoavkku evttohus rievtti mielde nanne dálá ovttasbargomálle Meahcceráđđehusain.
Tarkemmin en voi työryhmän työstä tiedottaa, koska tiedottamisesta vastaa maa- ja metsätalousministeriö ja kunnioitan sovittuja sopimuksia.
Dađi dárkileappot in sáhte muitalit bargojoavkku barggus, daningo dieđiheami ovddasvástádus lea eanan- ja meahccedoalloministeriijas ja gudnejáhtán sohppojun šiehtadusaid.
Viimeisen työryhmäkokousmatkan yhteydessä tapasin Metsähallituksen eronneen pääjohtaja Jyrki Kankaan viimeisen kerran työn merkeissä hänen viimeisenä työpäivänään Metsähallituksessa.
Maŋimus bargojoavkočoakkánmátkki olis deaivvadin Meahcceráđđáhusas earránan oaivehoavda Jyrki Kangasa maŋimus geardde barggu olis su maŋimus bargobeaivve Meahcceráđđehusas.
Kiitin häntä erinomaisesta yhteistyöstä saamelaiskäräjien kanssa ja keskustelimme luonnollisesti myös Metsähallituksen tulevaisuudesta.
Giiten su earenoamáš buori ovttasbarggus sámedikkiin ja ságastalaime diehttelas maiddái Meahcceráđđehusa boahtteáiggis.
Kokousmatkan yhteydessä saamelaiskäräjät myös neuvotteli kalastuslain kokonaisuudistuksesta maa- ja metsätalousministeriön kanssa.
Čoakkánreaissu olis sámediggi ráđđádalai maid guolástanlága oppalašođastusas eanan- ja meahccedoalloministeriijain.
Neuvotteluissa kävimme läpi saamelaiskäräjien hallituksen tekemää lausuntoa.
Ráđđádallamiin manaimet čađa sámedikki stivrra dahkan cealkámuša.
Lupauksia emme saaneet, että lausuntomme otettaisiin huomioon.
Lohpádusaid in ožžon, ahte min cealkámuš váldojuvvolii vuhtii.
Tarkemmin kalastuslain tilanteesta olen kertonut parin viikon takaisessa blogissani.
Dárkileappot guolástanlága dilis lean muitalan moadde vahku áigi bloggastan.
Saamelaiskäräjät kävi perjantaina keskustelemassa saamelaiskäräjälain uudistuksessa oikeusministeriössä ja esityksen jatkovalmistelusta.
Sámediggi manai gulaskuddame bearjadaga maiddái sámediggelága ođasnuhttimis vuoigatvuohtaministeriijas ja evttohusa joatkkaválmmaštallamis.
Lappilaisten äänenkannattaja, Lapin Kansa, oli tänään sunnuntaina uutisoinut saamelaiskäräjälakityöryhmän esityksen jatkovalmistelusta.
Lappilaččaid jietnaguotteheaddji, Lapin Kansa, lei odne sotnabeaivve ráhkadan ođđasa sámediggeláhkabargojoavkku evttohusa joatkkaválmmaštallamis.
Lapin Kansaa lukemattomille tiedoksi, että viimeisin käänne saamelaismääritelmässä on se, että ns. saamelaisministerityöryhmällä, lukuun ottamatta oikeusministeriä, olisi halu säilyttää nykyinen epäselvä tilanne ja se esittäisi määritelmäksi mietinnön esityksen + nykyisen määritelmän 2 kohdan yhdistämistä siten, että nykyisen lain 3 §:n 2 kohdassa maa-, veronkanto- ja henkikirjassa esiintyvän ns. tunturi-, metsä- tai kalastajalappalaisen jälkeläinen – kriteeri huomioitaisiin, mutta jälkeläisellä tulisi olla saamen kieli äidinkielenään.
Daidda, geat eai loga Lapin Kansa, diehtun, ahte maŋimus jorggáldat sápmelačča meroštallamis lea dat, ahte ng. sámiministtarbargojoavkkus, earret vuoigatvuohtaministara, livččii hállu bisuhit dálá eahpečielga dili ja dat evttohivččii meroštallamin smiehttamuša evttohusa + dálá meroštallama 2 čuoggá ovttastahttima nu ahte dáláš lága 3 §:a 2 čuoggás eanan-, vearroguoddi- ja heakkačálihangirjji ng. duottar-, vuovde- ja guolásteaddjesápmelačča maŋisboahtti váldojuvvo mielde meroštallamii muhto eaktun maŋisboahttis livččii sámegiella eatnigiellanis.
Eli maa-, vero- ja henkikirjatodistukset tulkittaisiin vuosisatojen jälkeen etnisiksi luetteloiksi ilman tietoa siitä, millainen identiteetti näillä asiakirjoihin merkityillä henkilöillä olisi ollut.
Nuppiiguin sániiguin eanan-, vearro- ja heakkačálihanduođaštusat dulkojuvvole čuđiid jagiid maŋŋel etnihkalaš logahallamin almmá dieđu haga das makkár identiteahtta dáin áššegirjjiide merkejuvvon olbmuin livččii leamaš.
Historiaa uudelleenkirjoitettaisiin siis voittajien näkökulmasta – tämä on hyvin tuttua maailmanhistoriassa.
Historjá ođđasitčállojuvvolii nappo vuoitiid geahččanguovllus – dát lea hui oahpis máilmmihistorjjás.
Tällä ” uudella määritelmällä ” siis tulisi olla yhtymäkohta mietinnön ehdotuksen 3 §:n 1 kohtaan: hän itse tai ainakin yksi hänen vanhemmistaan tai isovanhemmistaan on sukuyhteisössään oppinut saamen kielen ensimmäisenä kielenään.
Dán ” ođđa meroštallamis ” nappo galggalii leat guoskkahansadji smiehttamuša evttohusa 3 §:a 2 čuoggái; son lea ieš dehe aŋkke okta váhnemiin dehe ádjáin ja áhkuin lea sohkaservošisttis oahppan sámegiella vuosttaš giellanis.
Tämä taitaa olla mahdoton verifiointitaakka ainakin KHO:lle.
Dát dáidá lea veadjemeahttun duođaštannoađđi aŋkke AHR:ái.
Määritelmä tarkoittaisi että tuhannet ja taas tuhannet suomalaiset voisivat hakeutua saamelaiskäräjien vaaliluetteloon.
Meroštallan dárkkuhivččii dan, ahte duháhat ah ` duháhat láddelaččat sáhtále ohcalit sámedikki válgalogahallamii.
Koulutettuna kulttuuriantropologina näen, että tällaisen määritelmän ajaminen saamelaiskäräjälakiin olisi Suomen itsenäisyyden ajan suurin ihmisoikeusrikkomus, mikä johtaisi saamelaisten katoamiseen Suomessa.
Skuvlejuvvon kulturantropologan oainnán, ahte dákkár meroštallama vuodjin sámediggeláhkii livččii iehčanas Suoma áigge stuorimus olmmošriekterihkkun, mii doalvvulii sápmelaččaid jávkamii Suomas.
Kyseessä olisi siis saamelaisten täydellinen assimilaatio suomalaisiin.
Jearaldagas livččii nappo sápmelaččaid dievaslaš assimilašuvdna suopmelaččaide.
Näyttää siltä, että saamelaisten oikeuksia halutaan käyttää pelinappulana hallituksen sisäisessä päätöksenteossa ja julkisuutta vipuvartena.
Orru leame nu ahte sápmelaččaid vuoigatvuođat háliduvvojit geavahuvvot speallanboallun ráđđehusa siskkáldas mearrádusdahkamis ja almmusvuođa gákkanin.
Toin esille oikeusministeriön tapaamisessa, että saamelaisten alkuperäiskansaoikeudet eivät ole kauppatavaraa eikä saamelaismääritelmä ole sellainen, joka edellyttäisi konsensusta tai josta voisi edes käydä vaihtokauppaa esimerkiksi ILO 169-sopimuksen ratifioimiseksi.
Bukten ovdan vuoigatvuohtaministeriija deaivvadeamis, ahte sápmelaččaid álgoálbmotvuoigatvuođat eai leat gávpegálvu iige sápmelašmeroštallan leat dakkár, mii gáibidivččii konsensusa dehe mas oba sáhtálii gávppašitge omd. ILO 169-soahpamuša ratifiseremiin.
Oikeus suojata oma kansa sulautumiselta ja päättää itse siitä, ketkä ovat kansan jäseniä on perustavaa laatua oleva ihmisoikeus.
Vuoigatvuohta suddjet iežas álbmoga suddamis ja mearridit ieš das, geat leat álbmoga oasálaččat lea čiekŋaleamos vuođu ráje olmmošriekti.
Jos jotkut poliitikot kuvittelevat, että ihmisoikeuksista voidaan käydä kauppaa olen hyvin pettynyt ja huolestunut siitä, millainen politiikan moraali, joidenkin politiikkojen ihmisoikeuksien kunnioitus ja suoraselkäisyys on.
Jos muhtin politihkkárat govahallet, ahte olmmošrivttiin sáhttá gávppašit, de lean hui behtton ja fuolas das, makkár politihka morála, muhtin politihkkáriid olmmošrivttiid gudnejahttin ja njuolggočielggagin orrun lea.
Ja miten kauas Suomen politiikka on etääntynyt niistä ihanteista, joista Suomi sivistysvaltiona on tunnettu, ja millaisen kuvan se antaa itsestään ihmisoikeustoimijana kansainvälisillä areenoilla.
Ja man guhkás Suoma politihka lea gáidan dain ovdagovain, main Suopma čuvgehusstáhtan lea beaggán, ja makkár gova dat addá alddistis olmmošriektedoaibmin riikkaidgaskasaš arenain.
Lapin Kansan uutisen taustalla vaikuttaa olevan hallituksen sisäinen valtataistelu ja eräiden ministeriöiden halu haastaa oikeusministeriön rooli saamelaisasioista vastaavana ministeriönä ja vuotamalla asioita julkisuuteen yrittämällä horjuttaa saamelaiskäräjälakityöryhmän työn merkitystä ja oikeusministeriötä.
Lapin Kansa ođđasa duogážis orru leame ráđđehusa siskkáldas váldedoarru ja muhtin ministeriijaid hállu hástit vuoigatvuohtaministeriija rolla ministeriijan, man ovddasvástádussan leat sámi áššit, ja dainna lágiin áššiid suođđamiin almmolašvuhtii de lea viggamuš suoibbuhit sámediggeláhka-bargojoavkku smiehttamuša mearkkašumi ja vuoigatvuohtaministeriija.
Eurovaalit on tulossa ja jokainen ääni on ilmeisesti isoillekin puolueille tärkeä – saamelaisvastaisuudella ja ” lappilaisten asialla ” on päästy eduskuntaan aiemminkin.
Euroválggat leat boahtime ja juohke jietna lea čielgasit stuoranai bellodagaide dehálaš – sápmelaččaid vuostálastimiin ja ” lappilaččaid áššiin ” lea riidejuvvon riikkabeivviide ovdalnai.
On hyvin erikoista, että näistä asioita vuodetaan julkisuuteen, kun esimerkiksi samaan aikaan maa- ja metsätalousministeriön johdolla valmisteltu metsähallituslain kokonaisuudistus ja sen viimeisimmät vaiheet on pidetty visusti pienen piirin käsissä ilman minkäänlaisia vuotoa.
Lea hui mearkkalaš, ahte dákkár áššit suođahuvvojit almmolašvuhtii, go omd. seamma áigge eanan- ja meahccedoalloministeriija jođihemiin válmmaštallon meahcceráđđehuslága oppalašođastus ja dan maŋimus muttut leat dollojuvvon dárkket unna jovkkoža gieđaid gaskkas almmá mangelágán suođđama haga.
Toivoisinkin että saamelaiskäräjälakiasiassa annettaisiin työrauha hallitukselle eikä julkisuutta käytettäisi oman poliittisen näkökannan oikeuttamiseen.
Mun sávalinnai, ahte sámediggáláhkaáššis addojuvvolii bargoráfi ráđđehussii iige almmolašvuohta adnojuvvole iežas politihkalaš oaidninvuogi rievttálažžan dahkamii.
Lausuntoyhteenveto saamelaiskäräjälakityöryhmän ehdotuksista valmistuu lähipäivinä ja lakia jatkovalmistellaan.
Cealkámuščoahkkáigeassu sámediggelága evttohusain gárvána lagašbeivviid ja láhka joatkkaválmmaštallojuvvo.
Asiasta käydään vielä saamelaiskäräjälain mukaiset neuvottelut
Áššis olláhuhttojuvvojit vel sámediggelága miel ráđđádallamat.
Saamelaiskäräjälakia valmistelleen työryhmän esitys ei saanut juurikaan varauksetonta tukea saamelaisyhdistyksiltä – ei valitettavasti myöskään saamelaiskäräjiltä.
Sámediggelága válmmaštallan bargojoavkku evttohus ii ožžon jur eavttohis doarjaga sámi servviin – iige dađi bahábut maid sámedikkisge.
Tämä vaarantaa esityksen läpimenon, mistä olen hyvin huolissani.
Dát bidjá vára vuollái evttohusa čađamannama, mas lean hui fuolastuvvan.
Nyt elämme saamelaiskulttuurin kannalta hyvin huolestuttavia ja tärkeitä aikoja.
Dál eallit sámi kultuvrra dáfus hui fuolastuhtti ja dehálaš áiggiid.
Nyt määritetään saamelaiskulttuurin tulevaisuutta ja sitä, millaisen perinnön jätämme lapsillemme.
Dál meroštallojuvvo sámi kultuvrra boahtteáigi ja dat, makkár árbbi guođđit mánáidasamet.
Saamelaisyhteisön tulee näyttää mitä se haluaa ja millaisen tulevaisuuden se haluaa lapsilleen.
Sámi searvvuš galgá čájehit maid dat hálida ja makkár boahtteáiggi dat hálida mánáidasas.
Toivonkin, että saamelaisnuoret ja yhdistykset tukisivat työryhmän esitystä saamelaismääritelmäksi ja toimisivat tehokkaasti sen eteen, että työryhmän esitys hyväksytään.
Sávannai, ahte sámi nuorat ja searvvit doarjjule bargojoavkku evttohusa sápmelašmeroštallamin ja doaimmale áhpasit dan ovdii, ahte bargojoavkku evttohus dohkkehuvvo.
Tarvitsemme samanlaista yhteisöllisyyttä ja yhteen hiileen puhaltamista kuin 1980-luvulla Ounasjoen souduissa vastustimme Ounasjoen valjastamista.
Dárbbahit seammalágán searvvušvuođa ja oktasaš áššui bossuma go 1980-logu Ovnnesjoga suhkamiin vuostálasttiimet Ovnnesjoga buođđudeami ja dulvadeami.
Se taistelu oli voiton arvoinen – niin voidaan tämäkin voittaa jos saamelaisyhteisö aktivoituu.
Dat dáistaleapmi lei vuoitinveara – nu sáhttá dátnai vuitojuvvot jos sámi searvvuš virkkosnuvvagoahtá bealuštit iežas rivttiid.
Minä tulen tekemään kaikkeni, että saamelaiskulttuurilla olisi tulevaisuutta Suomessa ja saamelaismääritelmää ei lavennettaisi.
Mun boađán bargat buot dan ovdii, ahte sámi kultuvrras livččii boahtteáigi Suomas ja sámi meroštallan ii viiddiduvvole.
Mikäli saamelaismääritelmää lavennetaan mainitulla tavalla, teen siitä omat johtopäätökseni.
Jos sámi meroštallan viiddiduvvo namuhuvvon vuogi mielde, de dagan das iežan jurddabohtosiid.
Se tarkoittaisi myös sitä, että saamelaiskäräjät olisi epäonnistunut tehtävässään.
Dat dárkkuhivččii maid dan, ahte sámediggi ii livčče lihkostuvvan barggustis.
Mutta ennen kaikkea sitä, että Suomen valtio olisi epäonnistunut turvaamaan saamelaiskulttuurin tulevaisuuden ja kansainvälisen oikeuden vastaisesti sulauttaisi saamelaiskulttuurin omaan pääkulttuuriinsa.
Muhto earenoamážit dan, ahte Suoma stáhta livččii eahpelihkostuvvan dorvvastit sámi kultuvrra boahtteáiggi ja riikkaidgaskasaš álbmotrievtti vuostá dat suddadivččii sámi kultuvrra iežas váldokultuvrii.
Alkuperäiskansajulistus ja Ilo 169-sopimus kävisivät tarpeettomaksi.
Álgoálbmotjulggaštus ja ILO 169-soahpamuš livččiiga dan maŋŋel dárbbašmeahttumat.
Mutta sitä monet tahot ovat halunneetkin.
Muhto aiddo dan leat nu máŋggat bealit hálidannai.
Ensi viikko kuluu taas tien päällä.
Boahtte vahku lean fas luotta nalde.
Tiistaina on saamelaisten kotiseutualueen paliskuntien poroisäntien ja saamelaiskäräjien yhteiskokous.
Disdaga lea sámiid ruovttuguovllu suohkaniid boazoisidiid ja sámedikkiid oktasaščoakkán.
Asialistalla on mm. lausunto ahmakannan hoitosuunnitelmasta, PEFC-metsäsertifiointikriteeri ja Metsähallituksen ja paliskuntain yhdistyksen välinen sopimus.
Áššelisttu nalde leat ee. cealkámuš geatkenáli dikšunplánas, PEFC-vuovdesertifikašuvdna ja Meahcceráđđehusa ja Bálgesiid ovttastusa gaskavuođa soahpamuš.
Keskiviikkona on saamelaiskäräjien hallituksen kokous.
Gaskavahkko lea sámedikki stivrra čoakkán.
Kokouksessa on paljon tärkeitä ja laajakantoisia asioita.
Čoakkámis leat olu dehálaš ja viiddesvuđot áššit.
Kokouksessa on mm. toimisto- ja ympäristösihteerien virkavalinnat sekä käsitellään esitystä Lapin maakuntaohjelman saamelaiskulttuuriosioksi.
Čoakkámis leat ee. doaimmahat- ja birasčálliid virgeválljemat dego maid gieđahallojuvvo evttohus Lappi eanagoddeprográmma sámi kultuvrra oassin.
Hallitus myös käsittelee ja antaa lausunnon esityksestä sosiaali- ja terveyspalvelujen järjestämislaiksi.
Stivra maid gieđahallá ja addá cealkámuša evttohusas sosiála- ja dearvvašvuohtabálvalusaid ordnenlágas.