pere/sami_parallel huggingface dataset:
Sopimusvaltioiden yhteiset menot jaetaan valtioiden kesken suhteessa saamelaisten lukumäärään kussakin valtioissa.
Dán golmma riikka oktasaš golut juogaduvvojit guđege riikka sámiid logu mielde.
Edellä 35 artiklan 2 kappaleessa tarkoitettujen tapausten lisäksi saamelaisilla tulee olla mahdollisuus välttämättömään taloudelliseen apuun saadakseen periaatteellisesti tärkeät tässä sopimuksessa turvattuja oikeuksia koskevat kysymykset tuomioistuimen käsiteltäväksi.
Earret daid dáhpáhusaid maid artihkkala 35 nubbi lađas namaha, de galgá sámiide leat vejolaš oažžut dakkár ekonomalaš veahki maid dárbbašit ovdalgo sáhttet oažžut geahččaluvvot duopmostuoluin prinsihpalaččat deaŧalaš áššiid mat gullet dán konvenšuvnna vuoigatvuođaide.
Ilman taloudellisia voimavaroja saamelaisten on yksilöinä ja kansana vaikeaa saada
Ekonomalaš resurssaid haga lea ovttaskas sápmelažžii ja sámi
tähän sopimukseen perustuvat oikeutensa toteutetuiksi.
álbmogii váttis duohtan deavdit iežaset vuoigatvuođaid dán konvenšuvnna
Ensimmäinen kappale: Määräys velvoittaa sopimusvaltiot myöntämään sopimuksen
Vuosttaš lađas: Mearrádus geatnegahttá stáhtaid juolludit ruđaid kon
täytäntöönpanon edellyttämät varat.
venšuvnna njuolggadusaid čađaheapmái.
Sikäli kuin sopimuksen täytäntöönpanosta aiheutuvat kulut ovat sopimusvaltioille
Mađe muddui dan golmma riikii leat oktasaš golut konvenšuvnna
yhteisiä, kulut tulee jakaa valtioiden kesken suhteessa saamelaisten lukumäärään kussakin
čađaheapmái, dađe muddui dat galget juogaduvvot dan golmma riikka sámiid logu
sopimusvaltiossa.
mielde.
Toinen kappale: Kuten 34 artiklaa koskevissa huomautuksissa on mainittu, Norjan
Nubbi lađas: Nugo artihkkala 34 mearkkašumit namahit, de leat Norggas
korkeimman oikeuden viime vuosina tekemissä ratkaisuissa saamelaisten oikeuksia
alimusriektemearrádusaid geažil maŋimuš jagiid oaivilat ollu nuppástuvvan sámiid
koskevissa näkemyksissä on tapahtunut merkittäviä muutoksia.
vuoigatvuođaid hárrái.
Tämä ei ole siis tapahtunut
Nu ii leat dalle dáhpáhuvvan politihkalaš mearrádusaid geažil,
poliittisten päätösten kautta vaan tuomioistuimissa.
muhto duopmostuoluid geažil.
Mutta tuomioistuinkäsittely olisi tuskin
Dattetge ii livčče leamaš vejolaš áššiid iskat
ollut mahdollinen, ellei saamelaisille olisi myönnetty mainituissa asioissa ilmaista asianajoa.
áššefievrrideapmi.
Norjassa voi saada korvauksen oikeusapukuluista 13. kesäkuuta 1980 annetun lain
Norggas lea vejolaš oažžut veahki gokčat áššegoluid lága mielde mii bođii
n:o 34 eli oikeusapulain nojalla.
geassemánu 13. b. 1980, nr. 35, nuvttá riekteveahki birra.
Lakiin sisältyy säännöksiä oikeudessa käsiteltävien asioiden
Lágain leat njuolggadusat
laadusta sekä ilmaisen oikeusavun saamisen tulo- ja varallisuusrajoista. Jos perustaksi olisi
das makkár áššešlájat ja dinestus- ja opmodatrájit leat nuvttá riekteveahki oažžumii.
otettu lain pääsäännös, kyseisissä asioissa ei olisi myönnetty oikeusapua. Oikeusasiamies
Jos lága váldonjuolggadus livččii leamaš vuođđun, de duoidda áššiide ii livčče
lausui kuitenkin vuonna 1996, että oikeusapulain poikkeussäännöksiä sovellettaessa tulee
addojuvvon nuvttá riekteveahkki. Siviilaáittardeaddji celkkii dattetge jagi 1996 ahte
ottaa huomioon ne velvoitteet, joita Norjalla on saamelaisia kohtaan Norjan perustuslain 110 a
geatnegasvuođaid mat Norggas leat sámi álbmogii Vuođđolága § 110 a mielde, ILO
§:n, itsenäisten valtioiden alkuperäiskansoja ja heimokansoja koskevan ILO:n
konvenšuvnna nr. 169 mielde, mii lea iešmearrideaddji stáhtaid álgoálbmogiid ja
yleissopimuksen n:o 169 ja kansalaisoikeuksia ja poliittisia oikeuksia koskevan YK:n
álbmotjoavkkuid birra, ja artihkkala 27 mielde, mii lea ON konvenšuvnnas siviila ja
yleissopimuksen 37 artiklan nojalla.
politihkalaš vuoigatvuođaid birra.
Hän lausui:
Son celkkii ná:
” Nykyään näiden määräysten perusteella oletetaan, että saamelaisella väestöryhmällä on tietty oikeus vaatia positiivista erityiskohtelua sen ollessa välttämätöntä niiden vaatimusten täyttämiseksi, joita valtion viranomaisille asetetaan tässä yhteydessä.
" Dáid mearrádusaid geažil odne jáhkkojuvvo ahte sámi álbmotjoavkkus lea lohpi gáibidit ahte eiseválddit čájehit sidjiide positiiva erenoamášmeannudeami go nu lea dárbu ollašuhttin dihte daid gáibádusaid mat dán oktavuođas leat stáhtaeiseválddiide.
Viranomaisilla on lisäksi velvollisuus kiinnittää käytännön hallintotoimissa erityistä huomiota saamelaiseen väestöryhmään.
Dasto lea eiseválddiin geatnegasvuohta vuhtiiváldit erenoamášmeannudeami go sis lea dahkamuš sámi álbmotjovkkuin geavatlaš hálddašeamis.
On myös ilman muuta pidettävä lähtökohtana, että vaatimus, jonka mukaan valtion viranomaisten tulee järjestää olosuhteet sellaisiksi, että saamelainen väestöryhmä voi turvata ja kehittää kulttuuriaan, käsittää myös niin kutsutun ” aineellisen kulttuuriperustan ”, joka määritellään saamelaisen väestöryhmän kulttuurin ja elintapojen taloudelliseksi ja fyysiseksi perustaksi.
Dás sáhttit maid eahpitkeahttá atnit vuođđun, ahte go stáhtaeiseválddiin gáibiduvvo, ahte sii galget láhčit dilálašvuođaid nu, ahte sámi álbmotjoavku sáhttá seailluhit ja ovddidit iežas kultuvrra, de dat gáibádus siskkilda maid nugohčoduvvon " ávnnaslaš kulturvuođu ", mii čilgejuvvo sámi veahkadatjoavkku kultuvrra ja eallinvuogi ekonomalaš ja rumašlaš vuođđun.
Nyt puheena olevassa tapauksessa on kysymys poronhoitoon liittyvästä asiasta.
Dán oktavuođas lea ášši mii gullá boazodollui.
Poronhoitoelinkeino ei ole ainoastaan elinkeino, joka muodostaa osan saamelaiskulttuurin taloudellisesta perustasta, vaan se on myös itsessään omaleimaisen saamelaiskulttuurin osa.
Boazodoalloealáhus ii leat dakkár ealáhus dušše, mii dahká oasi sámi kultuvrra ekonomalaš vuđđui, go dat lea iešalddis sámi kultuvrra erenomaš bealli.
Tämä merkitsee, että poronhoitoelinkeinoa koskevia asioita on tarkasteltava yhtenä perustuslain 110 a §:n keskeisimmistä osaalueista.
Dat mearkkaša ahte áššit mat gusket boazodoalloealáhussii, fertejit geahčaduvvot dakkárin mat gullet Vuođđolága Grunnloven § 110 a váldosuorgái.
Tämä on minun näkökantojeni perustana tässä asiassa.
Dat lea vuolggasadjin mu geahčademiide dán áššis.
Yleisiä säännöksiä muotoiltaessa tulee ennen kaikkea ottaa huomioon kansainvälisen oikeuden ja perustuslain vaatimukset.
Vuos ja ovddimusat ferte Álbmotrievtti ja Vuođđolága gáibádusat váldojuvvot go dábálaš lágat ráhkaduvvojit.
Yksittäisiä asioita käsiteltäessä on kuitenkin myös syytä ottaa huomioon perustuslain määräyksen oikeudellinen standardi.
Dattetge lea dárbu ahte sii váldit vuhtii vuođđolága mearrádusa rievttálaš standárddage, guđet gieđahallet ovttaskas áššiid, go dat šattašii leat vuostálagaid gáibádusaiguin maid Vuođđoláhka ja Álbmotriekti bidjá bidjet stáhtaeiseválddidide, jos stáhtaeiseválddiid ollislaš politihkka dáhtokeahttá čuozášii nu sámi kultuvrra ávnnaslaš vuđđui, ahte dat áitojuvvo.
Olisi nimittäin vastoin valtion viranomaisten perustuslaillista ja kansainvälisoikeudellista velvoitetta, jos valtion viranomaisten kokonaisvaltaiset toimenpiteet vaikuttaisivat tahattomasti saamelaisen kulttuurin aineelliseen perustaan sellaisella tavalla, että itse kulttuuri olisi vaarassa.
Erenoamážit das mii guoská ” neutrála ” hálddahussuorggi mearrádusaide, mas lea friddja áššegieđahallan, muhto mas áššin leat doaimmat mat leat erenoamáš deaŧalaččat sámi kultuvrii, boazodollui, ferte stáhtaeiseválddiide leat viehka garra gáibádus das, ahte leat gozuid alde ja vuhtiiváldet sámi álbmotjoavkku.
Nimenomaan tällaisilla hallintoalueilla on muuten helppoa jättää huomioimatta perustuslain 110 a §:ssä asetetut vaatimukset. ”
Jure juste dakkár hálddašansurggiin lea muđuid álki bajelgeahččat gáibádusaid maid Vuođđolága 110 a bidjá. "
Tällä oikeusasiamiehen lausunnolla on ollut merkitystä saamelaisten mahdollisuudelle saada
Dát ceakámuš maid siviilaáittardeaddji buvttii, lea leamaš deaŧalaš sámiid
maksutonta oikeusapua.
vejolašvuhtii oažžut nuvttá riekteveahki.
Asiantuntijatyöryhmä yhtyy oikeusasiamiehen tässä ilmaisemiin
Áššedovdi joavku doarju daid oaiviliid maid
näkökantoihin.
siviilaáittardeaddji ilbmadii.
Loppumääräykset
Loahppamearrádusat
Tämä sopimus tulee sen allekirjoittamisen jälkeen esittää sopimusvaltioiden saamelaiskäräjille hyväksymistä varten.
Sámedikkiid dohkkeheapmi Dát konvenšuvdna galgá, maŋŋilgo dasa lea vuolláičállojuvvon, biddjojuvvot golmma sámedikki ovdii vai dat dohkkehivčče dan.
Asiantuntijatyöryhmä pohtii edellä 8 luvussa, tuleeko sopimusvaltioiden
Dás ovddabealde kapihttalis 8 áššedovdi joavku ságastallá das, galgetgo dan
saamelaiskäräjien olla sopimuksen osapuolina.
golmma riikka sámedikkiid oasálaččat konvenšuvdnii.
Kuten pohdiskeluista käy ilmi,
Nugo boahtá ovdan
sopimusvaltioiden ja kolmen saamelaiskäräjien välisestä sopimuksesta tulisi oikeudelliselta
divaštallamiin, de dan golmma riikka ja golmma sámedikki gaskasaš soahpamuš
luonteeltaan sekava.
šaddá leat rievttálašvuođa dáfus segohus.
Sitä voitaisiin pitää kansainvälisoikeudellisena valtiosopimuksena niiltä
Dan galggašii leat vejoalaš atnit
osin kuin kyseiset kolme sopimusvaltiota ovat tehneet toinen toistaan velvoittavia
álbmotrievttálaš soahpamuššan dan golmma oasis main dat golbma stáhta leat váldán
sitoumuksia, mutta siitä tulisi luonteeltaan toisenlainen niiltä osin kuin se koskisi valtioiden ja
badjelaset geatnegasvuođaid duoidda nuppiide, muhto soahpamušas livččii eará
saamelaiskäräjien tai valtioiden ja yksittäisten saamelaisten välistä oikeussuhdetta.
luondu dan mielde makkár riektedilálašvuođat gustojit stáhtaid ja sámedikkiid
Asiantuntijatyöryhmä katsoo, että luonteeltaan ainoastaan osittain
gaskkas.
kansainvälisoikeudellinen sopimus aiheuttaa oikeudellista epäselvyyttä ja että sen auktoriteetti
Ášedovdi joavku oaivvilda ahte soahpamuš man luondu dušše muhtumassii
ja vaikuttavuus kärsivät.
livččii álbmotrievttálaš, dagahivččii rievttálaš eahpečielggasvuođa ja massit árvoválddi ja bastilvuođa.
Näin on olemassa vaara, ettei sopimuksen merkitys saamelaisten
Soahpamuššii de livččii dat várra ahte ii šat mearkkaš
statuksen sääntelijänä yllä asiantuntijatyöryhmän toivomalle tasolle.
maidege sámi álbmoga dili reguleremii aššedovdi joavkku sávaldaga mielde.
Asiantuntijatyöryhmä pitää kuitenkin välttämättömänä sitä, että saamelaiskäräjät ovat
Áššedovdi joavku dattetge gávnnaha dárbbašlažžan ahte sámedikkit leat
yksimielisiä sopimuksen sisällöstä.
ovttamielalaččat konvenšuvnna sisdoalus.
Tämän johdosta asiantuntijatyöryhmä pitää parempana
Čoavddus maid áššedovdi joavku oidá,
ratkaisua, jossa sopimuksen ratifiointi ja voimaantulo edellyttävät saamelaiskäräjien
mearkkaša danne ahte sámedikkiid dohkkehus šaddá eaktun konvenšuvnna
hyväksyntää.
ratifiseremii ja fámuiduvvamii.
Saamelaiskäräjien suostumusta edellytetään myös sopimuksen muuttamiseksi sen
Seammá ládje gáibiduvvo sámedikkiid dohkkehus jos nuppástusat galget
voimaantulon jälkeen.
dahkkojuvvot konvenšuvdnii maŋŋilgo dat lea fámuiduvvan.
Asiantuntijatyöryhmä on lisäksi keskustellut siitä, tulisiko
Áššedovdi joavku lea
sopimuksessa olla irtisanomisehto, mutta on päätynyt siihen, ettei kyseisen ehdon mukanaolo
dasto divaštallan berrego konvenšuvnnas leat klausula konvenšuvnna heaittiheamis,
ole toivottavaa.
muhto gávnnahii ahte dakkár mearrádus ii leat sávahahtti konvenšuvdnii.
Ratifiointi voi kuitenkin tapahtua vasta sitten, kun sopimusvaltioiden saamelaiskäräjät ovat antaneet 48 artiklassa tarkoitetun hyväksymisensä.
Ratifikašuvdna sáhttá ollašuvvat easkka maŋŋilgo dat golbma sámedikki leat dan dohkkehan artihkkala 48 mielde.
Ensimmäinen lause: Määräyksessä noudatetaan tavanomaista käytäntöä.
Vuosttaš cealkka: Mearrádus čuovvu dábálaš vieru.
Toinen lause: Tässä viitataan 48 artiklaa koskeviin huomautuksiin.
Nubbi cealkka: Dás čujuhuvvo artihkkala 48 mearkkašumiide.
Sopimus tulee voimaan 30 päivää sen jälkeen kun ratifiointiasiakirjat on talletettu Norjan ulkoasiainministeriöön.
Fámuiduvvan Konvenšuvdna fámuiduvvá go golbmalot beaivvi leat vássán dan beaivvi rájis go ratifikašuvdnadokumeanttat leat deponejuvvon Norrgga olgoriikkadepartemeantta vurkkodanháldui.
Norjan ulkoasiainministeriön tulee ilmoittaa Suomelle, Ruotsille ja sopimusvaltioiden saamelaiskäräjille ratifiointiasiakirjojen tallettamisesta ja sopimuksen voimaantuloajasta.
Norgga olgoriikkadepartemeanta dieđiha Supmii, Ruŧŧii ja dan golmma sámediggái go ratifikašuvdnadokumeanttat leat deponejuvvon olgoriikkadepartemeantta vurkkodanháldui, ja goas soahpamuš fámuiduvvá.
Tämän sopimuksen alkuperäiskappale talletetaan Norjan ulkoasiainministeriöön, jonka tulee toimittaa Suomelle, Ruotsille ja sopimusvaltioiden saamelaiskäräjille sopimuksen oikeaksi todistetut jäljennökset.
Dán konvenšuvnna originála deponejuvvo Norgga olgoriikkadepartemeantta vurkkodanháldui, mii fuolaha ahte Suopma, Ruoŧŧa ja dat golbma sámedikki ožžot duođaštuvvon kopiija.
Ensimmäinen kappale: Määräys on tavanomaisen käytännön mukainen.
Vuosttaš lađas: Mearrádus soahpá dábálaš geavadii.
Toinen kappale: Määräys, joka koskee tallettamisesta ilmoittamista kahdelle muulle
Nubbi lađas: Mearrádus dieđiheamis deponema birra duon guovtti nuppi
sopimusvaltiolle, on tavanomaisen käytännön mukainen.
konvenšuvdnastáhtii soahpá dábálaš geavadii.
Se, että asia on ilmoitettava myös
Ahte diehtu maid galgá addojuvvot dan
sopimusvaltioiden saamelaiskäräjille, perustuu tämän sopimuksen mukaiseen
golmma sámediggái, čuovvu dan sajádagas mii Sámedikkis lea dán konvenšuvnna
saamelaiskäräjien asemaan, katso edellä 8 luku ja 48 artiklaa koskevat huomautukset.
mielde, geahča dás ovddabealde kapihttalis 8 ja artihkkala 48 mearkkašumiid.
Tähän sopimukseen voidaan tehdä muutoksia yhteistyössä sopimusvaltioiden saamelaiskäräjien kanssa ottaen huomioon 48 artiklan määräyksen.
Konvenšuvnna nuppástuhttin Dán konvenšuvnna nuppástuhttin dahkkojuvvo golmmain sámedikkiin ovttasráđiid ja artihkkala 48 mearrádusa mielde.
Sopimuksen muutos tulee voimaan 30 päivää sen jälkeen, kun sopimusosapuolet ovat ilmoittaneet Norjan ulkoasiainministeriölle hyväksyneensä muutokset.
Nuppástusat fámuiduvvet dán konvenšuvdnii golbmalot beaivvi maŋŋil dan beaivvi go soahpamušdahkkit leat dieđihan Norgga olgoriikkadepartementii ahte sii leat dohkkehan daid.
Ensimmäinen kappale: Tässä viitataan 48 artiklaa koskeviin huomautuksiin.
Vuosttaš lađas: Dás čujuhuvvo artihkkala 48 mearkkašumiide.
Toinen kappale: Määräys on tavanomaisen käytännön mukainen.
Nubbi lađas: Mearrádus soahpá dábálaš geavadii.
Tämän vakuudeksi ovat sopimusosapuolien edustajat allekirjoittaneet tämän sopimuksen.
Duođaštussan dasa soahpamušbeliid ovddasteaddjit leat vuolláičállán dán konvenšuvnna.
Tehty (paikka) (aika) yhtenä suomen-, norjan-, ruotsin- ja saamenkielisenä kappaleena, joiden kaikkien tekstit ovat yhtä todistusvoimaisia.
Mii dáhpáhuvai …. …. 20 …. golmma eksempláras dárogillii, suomagillii, ruoŧagillii ja sámegillii, main buot teavsttat gustojit ovtta mađe.
Määräyksen mukaan sopimuksen kieliä ovat norja, suomi, ruotsi ja saamen kieli.
Mearrádus mearrida ahte konvenšuvdnateaksta lea dárogillii, suomagillii,
Saamen kielellä tarkoitetaan tässä yhteydessä pohjoissaamen kieltä.
ruoŧŧagillii ja sámegillii. Sámegiella lea dán oktavuođas davvisámegiella.
Liite 1: Valmius valtiosopimusten solmimiseen: alkuperäiskansoja koskeva yhteenveto
Mielddus 1: Váldi dahkat álbmogiidgaskasaš soahpamušaid: ruoŧŧilaš čoahkkáigeassu álgoálbmogiid birra
Se, millä tahoilla on valmiudet solmia valtiosopimuksia, on arkaluonteinen kysymys, sillä valtiosopimukset muodostavat yhden kansainvälisen oikeuden oikeuslähteistä.
Gažaldat, main ovttadagain lea váldi šiehtadallat álbmogiidgaskasaš soahpamušaid (traktáhtaid), lea hearkkes gažaldat juo dainnago álbmogiidgaskasaš soahpamušat leat álbmotrievtti riektegáldut.
Perinteisesti on katsottu, että ainoastaan valtioilla ” alkuperäisinä kansainvälisinä oikeussubjekteina ” on valmiudet solmia valtiosopimuksia.
Árbevirolaččat lea dušše stáhtain ‘ álbmotriektesubjeaktan ’ adnojuvvon leat fápmu siehtadit álbmogiidgaskasaš soahpamušaid.
Valtiosopimusoikeutta koskevan Wienin yleissopimuksen 2 artiklan 1 kappaleen a kohdan mukaan ” valtiosopimuksella ” tarkoitetaan ” valtioiden välillä kirjallisessa muodossa tehtyä kansainvälisen oikeuden alaista sopimusta ”.
Wienkonvenšuvdna traktáhtasoahpanválddis mearrida artihkkaliin 2(1a) ahte ‘ álbmogiidgaskasaš soahpamušain ’ (traktáhtain) ipmirduvvo ‘ riikkaidgaskasaš soahpamuš mii lea čálalaš hámis ja riikkaidgaskasaš rievtti vuollásaš.
Valtioiden lisäksi myös joidenkin muiden tahojen on myönnetty olevan kansainvälisiä oikeussubjekteja.
’ Lassin stáhtaide leat dihto eará ovttadagatge mieđihuvvon leat álbmotriektesubjeaktan.
Muutamilla niistä katsotaan olevan tietyt mutta ei välttämättä samanlaiset valmiudet valtiosopimusten solmimiseen.
Dihtoláganiin dáin ovttadagain adnojuvvojit leat dihto, muhto eai vealtameahttumit ovttalágan válddit, šiehtadit álbmogiidgaskasaš soahpamušaid.
Kyseisen tahon erityispiirteet tai tietyt toiminnot, joita se välttämättä tarvitsee päämääränsä saavuttamiseksi, voivat olla viitteenomaisia tai myös merkitykseltään ratkaisevia, kun on kysymys kyseisen tahon valmiudesta solmia valtiosopimuksia.
Soames ovttadaga mihtilmasvuođat dahje dihto doaimmat mat leat dárbbašlaččat vai ovttadat sáhttá čađahit iežas ulbmila, sáhttet leat indikatiivvat dahje juoba juo mearrideaddji deaŧalaččat ovttadaga váldái šiehtadit álbmogiidgaskasaš soahpamušaid.
Nykyään esimerkiksi tietyillä kansainvälisillä järjestöillä katsotaan olevan valmiuksia valtiosopimusten solmimiseen.
Odne adnojuvvojit omd. dihto riikkaidgaskasaš organisašuvnnain leat váldi šiehtadit álbmogiidgaskasaš soahpamušaid.
Itsemääräämisoikeuden on todettu voivan valtiosopimusoikeudessa tasoittaa tiettyjä puutteita. Ne liittyvät sellaisten kriteerien täyttämiseen, joiden nojalla jokin taho voi muodostaa valtion, ja eri tahojen asemaan sellaisina kansainvälisinä oikeussubjekteina, joilla on valmiudet solmia valtiosopimuksia.
Álbmogiidgaskasaš soahpamušaid rievttis lea iešmearridanvuoigatvuohta čájehan iežas sáhttit buhttet dihto váilliid dain mearriduvvon ollašuhtti eavttuin mat galget leat ovttadagas ovdalgo dat sáhttá leat stáhta, ja dan árvodásis mii ovttadagas lea dakkár álbmotriektesubjeaktan mas lea váldi šiehtadit álbmogiidgaskasaš soahpamušaid.
Alueiden, joilla on siirtomaamenneisyys, tai alueiden, jotka ovat olleet vieraiden valtojen miehittäminä, on tietyssä määrin katsottu voivan solmia valtiosopimuksia.
Territoriijain main lea koloniijalaš vássánáigi, dahje territoriijain maid vieris váldi lea váldán vuollásis, lea dihto mearrái adnojuvvon leat váldi šiehtadit álbmogiidgaskasaš soahpamušaid.
Kansan suhde tiettyyn alueeseen on ratkaiseva tekijä, joka yhdistää kansan ja itsemääräämisoikeuden.
Álbmoga oktavuohta dihto territoriijii, lea dat mearrideaddji fáktor mii ovttastahttá álbmoga iešmearridanvuoigatvuođain.
Alkuperäiskansojen suhde erityiseen alueeseen eroaa osittain siirtomaavallan alaisten tai miehitettyjen alueiden kansojen suhteesta alueeseen, ja se on tunnustettu kansainvälisissä yleissopimuksissa, julistuksissa ja yksilöllisissä valitusmenettelyissä, jotka on laadittu ihmisoikeussopimusten turvin.
Álgoálbmogiid erenoamáš oktavuohta dihto territoriijii, mii muhtumassii earrána dan oktavuođas mii koloniserejuvvon dahje vieris válddi vuollásaš guovlluid álbmogiin lea iežaset territoriijii, lea dohkkehuvvon riikkaidgaskasaš soahpamušain, deklarašuvnnain ja dakkár individuála váidalusriektegeavvamiin maid olmmošvuoigatvuođaid konvenšuvnnat leat ásahan.
Itsenäisten maiden alkuperäiskansoja ja heimokansoja koskevan kansainvälisen työjärjestön yleissopimuksen (ILO. No. 169) 13 artiklan 1 momentissa säädetään:
Suverena stáhtaid álgoálbmogiid ja álbmotčearddaid gieđahalli riikkaidgaskasaš bargoorganisašuvnna konvenšuvnna artihkkal 13 (1), ILO No.
koskeva Wienin yleissopimus, 2 (1) ja 6 artikla, 25 ILM 543 (1986).
169, mearrida ahte:» 1.
E / CN.4/Sub.2/1994/2/Add.1, esitetään, että alkuperäiskansoilla on oikeus säilyttää erityinen suhteensa maa- ja vesialueisiin, ja siinä säädetään niiden oikeudesta omistaa, pitää hallussaan ja käyttää perinteisiä maa-alueitaan ja niiden luonnonvaroja. Ks. myös yleisamerikkalaisen ihmisoikeuskomission 26.2.1997 hyväksymän alkuperäiskansojen oikeuksia koskevan yleisamerikkalaisen julistusluonnoksen 18 artikla,
Go ráđđehusat geavahit konvenšuvnna mearrádusaid mat leat dán oasis, de galget gudnejahttit dan erenoamáš mearkkašumi mii guoskkahallan álbmogiid oktavuođas juogo duovdagiidda dahje guovlluide, dahje sihke duovdagiidda ja guovlluide, go nu deaivá, main sii orrot dahje maid sii geavahit eará ládje, lea sin kultuvrii ja vuoiŋŋalaš máilbmái ja erenoamážit dáid dilálašvuođaid kollektiiva beliide. ”
Ruotsin liittymisestä ILO:n yleissopimukseen nro 169 ”, Ihmisoikeuskomitea, joka valvoo kansalaisoikeuksia ja poliittisia oikeuksia koskevaa kansainvälistä yleissopimusta, on paitsi oikeuskäytännössään myös 27 artiklaa koskevassa yleisessä huomautuksessaan 23 todennut, että erityinen kulttuuri voi saada ilmaisunsa monilla tavoilla, etenkin kun on kyse vähemmistönä olevasta alkuperäiskansasta, jonka elämäntyyli liittyy vahvasti tiettyyn alueeseen ja sen luonnonvarojen käyttöön.
Olmmošvuoigatvuođaid lávdegoddi, mii goziha riikkaidgaskasaš konvenšuvnna mii gieđahallá servodatlahtolaš ja politihkalaš vuoigatvuođaid, lea iežas riektegeavaheamis, ja lassin vel iežas dábálaš komennttas 23, mii guoskkaha artihkkala 27, duođaštan ahte erenoamážit dakkár álgoálbmogiin mat leat unnitlohku, sáhttá erenoamáš kultuvra ilbmat máŋgga ládje eallinvuohkin mii nannosit čatnasa dihto territoriijii ja dan luondduriggodagaid geavaheapmái.
Komitea on katsonut, että alkuperäiskansojen perinteiset elinkeinot kuten poronhoito, metsästys ja kalastus turvataan 27 artiklassa.
Lávdegoddi oaivvilda ahte álgoálbmogiid árbevirolaš doaimmaid, nugo boazodoalu, meahcásteami ja guolásteami, suodjala artihkkal 27.
Tiettyä erityistä aluetta ja sen luonnonvaroja pidetään siten välttämättöminä alkuperäiskansojen erityisen kulttuurin säilyttämisen ja viime kädessä myös alkuperäiskansojen eloon jäämisen kannalta.
Erenoamáš territoriija ja dan luondduriggodagat adnojuvvo dainna lágiin dárbbašlažžan jos álgoálbmogiid erenoamáš kultuvra ja loahpaloahpalaččat iežage galget seailut.
Tällä tavalla komitea on liittänyt toisiinsa 27 artiklan, joka koskee vähemmistöjen oikeutta osallistua kulttuuriinsa ja identiteettiinsä vaikuttavaan päätöksentekoon, 25 artiklan, joka koskee osallistumista päätöksentekoon, sekä 1 artiklan, joka koskee itsemääräämisoikeutta ja johon sisältyy kansojen omien elinehtojen riistämistä koskeva kielto.
Ná lea lávdegoddi gihppen artihkkala 27, mii gieđahallá unnitloguid vuoigatvuođa searvat mearridemiide mat sáhttet čuohcit sin kultuvrii ja indentitehtii, artihkkaliin 25, mii gieđahallá searvama mearridemiide, ja vel artihkkaliin 1, mii gieđahallá iešmearridanvuoigatvuođa oktan gildosiin álbmoga iežas birgenvejolašvuođaid rievdideami vuostá.
Sekä kansalaisoikeuksia ja poliittisia oikeuksia koskevan yleissopimuksen että taloudellisia, sosiaalisia ja kulttuurisia oikeuksia koskevan yleissopimuksen 1 artiklassa säädetään:
Sihke konvenšuvdna servodatlahtolaš ja politihkalaš vuoigatvuođain ja konvenšuvdna ekonomalaš, sosiála ja kultuvrralaš vuoigatvvuođain mearridit artihkkalis 1 ahte:
” 1.
» 1.
Tämän oikeuden nojalla ne määräävät vapaasti poliittisen asennoitumisensa ja harjoittavat vapaasti taloudellisten, sosiaalisten ja sivistyksellisten olojensa kehittämistä.
Dán vuoigatvuođa vuođul sii sáhttet friddja mearridit iežaset politihkalaš sajádaga ja čađahit iežaset ovdáneami ekonomalaš, sosiála ja kultuvrralaš surggiin.
Kaikki kansat voivat vapaasti käyttää luonnonrikkauksiaan ja - varojaan omiin tarkoituksiinsa, mikäli se ei vahingoita yhteisen edun periaatteelle perustuvan kansainvälisen taloudellisen yhteistyön ja kansainvälisen oikeuden velvoituksia.
Buot álbmogat iežaset ulbmiliidda hálddašit iežaset luondduriggodagaid ja dinestusaid, dattege dat ii oaččo vahágahttit geatnegasvuođaid mat vulget oktasaš ávkki prinsihppii vuođđuduvvon riikkaidgaskasaš ekonomalaš ovttasbarggus, iige vel riikkaidgaskasaš rievttige.
Missään tapauksessa ei kansalta saa riistää sen omia elinehtoja.
Ii mange dáhpáhusas galgga álbmogis sáhttit rievdiduvvot dan iežas birgenvejolašvuođat.
Yleisesti hyväksyttyä määritelmää ” alkuperäiskansasta ” tai ” kansasta ” ei ole löydettävissä.
Máilmmiviidosaččat dohkkehuvvon definišuvdna ‛álgoálbmogiin ’ dahje ‛álbmogiin ’ ii leat vejolaš gávdnat.
Vähitellen on alettu yhä paremmin oivaltaa, kuinka myönteisesti monimuotoisuuden arvostus yhdistettynä osallistumismahdollisuuksien lisäämiseen vaikuttaa demokratiaan ja stabiliteettiin, ja tämän johdosta käsitettä ” kansa ” on muokattu siten, ettei sitä enää pidetä homogeenisena käsitteenä.
Dainnago ipmárdus lea buorránan das, ahte šláddjiivuođa gudnejahttojupmi oktan buoret searvanvejolašvuođaiguin dahket buriid servodahkii ja dan dássededdui, de leat heivehallan doahpaga ‛álbmogat ’ nu, ahte dat ii šat ipmirduvvo homogenalaš doaban.
Useat kansat voivat siten elää vieri vieressä yhteisellä tai osittain yhteisellä alueella ilman, että se horjuttaisi kaikkien kansojen itsemääräämisoikeuden ja valtioiden alueellisen koskemattomuuden välillä vallitsevaa tasapainoa. Alkuperäiskansoilla
Eanet álbmogat sáhttet dainna lágiin orrut buohtalagaid oktasaš dahje sullii oktasaš territoriijas almmá dan dili áittekeahttá buot álbmogiid iešmearridanvuoigatvuođaid dássedeattu ja stáhtaid territoriijalaš integritehta. ”
on itsemääräämisoikeus, mutta kansainvälisessä oikeudessa tämä oikeus rajoittuu nykyään itsemääräämisoikeuden sisäiseen ulottuvuuteen, toisin sanoen kansan oikeuteen määrätä taloudellisesta, sosiaalisesta ja sivistyksellisestä tulevaisuudestaan. Tähän oikeuteen liittyy kielto, jonka mukaan kansoilta ei saa riistää niiden elinehtoja, ja alkuperäiskansojen osalta siihen liittyy myös kysymyksiä, jotka koskevat alkuperäiskansojen perinteisesti asuttamia ja käyttämiä maa-alueita sekä näiden alueiden luonnonvaroja.
Álgoálbmogiin lea iešmearridanvuoigatvuohta, muhto álbmotrievtti vuolde dát vuoigatvuohta odne ráddjejuvvo gullat iešmearridanvuoigatvuođa siskkáldas viidodahkii, namalassii dakkár vuoigatvuohtan, ahte álbmot ieš sáhttá mearridit iežas ekonomalaš, sosiála ja kultuvrralaš boahtteáiggi, mii lea gihppejuvvon oktii vuos dainna gildosiin ahte álbmogis ii leat lohpi rivvet dan birgenvejolašvuođaid, ja dasto álgoálbmogiid dáfus daiguin áššiiguin mat gusket sin duovdagiidda main sii leat árbevirolaččat orron ja maid sii leat árbevirolaččat geavahan, ja dasto vel dáid guovlluid luondduriggodagaiguin.
Alkuperäiskansojen oikeuksia koskevan YK:n julistusluonnoksen 3 artiklassa esitetään, että alkuperäiskansoilla on itsemääräämisoikeus ja että ne tämän oikeuden nojalla määräävät vapaasti oman poliittisen asennoitumisensa ja harjoittavat vapaasti taloudellisten, sosiaalisten ja sivistyksellisten olojensa kehittämistä.
Artihkkal 3 ON álgohápmásaš julggaštusas álgoálbmogiid vuoigatvuođain mearrida ahte álgoálbmogiin lea iešmearridanvuoigatvuohta ja dán vuoigatvuođa vuođul sáhttet friddja mearridit iežaset politihkalaš sajádaga ja čađahit iežaset ovdáneami ekonomalaš, sosiála ja kultuvrralaš surggiin.
Itsemääräämisoikeutta koskeva säännös on yhdistetty nimenomaan alkuperäiskansojen mahdollisuuksiin perustaa autonomioita eli itsehallinto niiden valtioiden sisällä, joissa ne asuvat, sekä niiden mahdollisuuksiin osallistua poliittiseen, taloudelliseen ja kulttuurielämään siinä valtiossa, jossa ne asuvat, etenkin silloin kun on kyse suoraan alkuperäiskansoihin liittyvistä asioista.
Iešmearridanvuoigatvuođa mearrádus gihppejuvvo oktii erenoamážit álgoálbmogiid vejolašvuođaiguin vuođđudit autonomiijaid dahje iešstivrema dain stáhtain, main sii orrot, ja sin vejolašvuođaiguin searvat politihkalaš, ekonomalaš ja kultuvrralaš eallimii dan stáhtas mas sii orrot, erenoamážit dain áššiin mat gusket njuolga álgoálbmogiidda.
Edellä käsitellyt erilaiset valtiosopimusoikeudelliset näkökohdat ja ihmisoikeuksien, etenkin itsemääräämisoikeuden, tietyt ulottuvuudet ja elementit ovat merkityksellisiä, ja ne on otettava huomioon määriteltäessä alkuperäiskansojen valmiuksia solmia valtiosopimuksia.
Dás ovdalis geahčaduvvon iešguđetlágan soahpamušrievttálaš bealit ja dihto viidodagat ja oasit olmmošvuoigatvuođain, erenoamážit iešmearridanvuoigatvuohta, leat deaŧalaččat ja berrejit váldojuvvot vuhtii go mearriduvvojit álgoálbmogiid vuoigatvuođat šiehtadit soahpamušaid.
Mielipiteet jakautuvat sen suhteen, mitkä alkuperäiskansojen valmiudet solmia valtiosopimuksia olivat menneinä aikoina.
Oaivilat leat juohkásan das, makkár váldi álgoálbmogiin lei ovddeš áiggiid šiehtadit soahpamušaid vieris válddiiguin.
Sillä tosiasialla, että alkuperäiskansoilla on erityinen kollektiivinen suhde erityiseen alueeseen, joka on merkitykseltään korvaamaton ajateltaessa näiden kansojen hengissä pysymistä ja oikeutta nauttia erityisestä kulttuurista, voidaan kuitenkin olettaa olevan vaikutusta alkuperäiskansan oikeuteen osallistua valtiosopimukseen. Tämä pätee etenkin, jos alkuperäiskansan asuttama maa-alue sijaitsee valtiosopimuksen solmivien valtioiden alueilla ja jos valtiosopimukset koskevat kyseisen alkuperäiskansan asuttamia maa-alueita, sen luonnonvaroja tai muita kysymyksiä, joilla on erityistä merkitystä alkuperäiskansalle tai joiden oletetaan vaikuttavan alkuperäiskansaan. Vaikka alkuperäiskansat eivät kansainvälisen oikeuden mukaan ole kansainvälisiä oikeussubjekteja, joilla on valmiudet solmia itsenäisesti
Dan duohtaášši, ahte álgoálbmogiin lea erenoamáš kollektiiva oktavuohta dihto territoriijii, mii lea buhttekeahttá ja dárbbašlaš sin seailumii ja vuoigatvuhtii návddašit sierra kultuvrra, lea dattetge vejolaš jáhkkit sáhttit váikkuhit vuos álgoálbmoga vuoigatvuhtii searvat álbmogiidgaskasaš soahpamuššii (traktáhtii), erenoamážit jos dat duovdagat main álgoálbmot orru, gokčet álbmogiidgaskasaš soahpamuša dahkki stáhtaid territoriijaid ja dat soahpamuš guoská daidda duovdagiidda main áššeguovdilis álgoálbmot orru, ja dasto vel daidda duovdagiid luondduriggodagaide dahje áššiide mat gusket dahje čuhcet álgoálbmogii.
valtiosopimuksia, on alkuperäiskansoille varattava kansojen itsemääräämisoikeuden mukaisesti mahdollisuus osallistua edellä mainitun tyyppisten valtiosopimusten tekstien laatimiseen ja varsinaiseen valtiosopimukseen käyttämällä jotakin toista sopivaa nimitystä kuin ” osapuoli ”.
Vaikko álgoálbmogat álbmotrievtti mielde eai leat álbmotriektesubjeavttat main livčče váldi iešdáhtolaččat šiehtadit álbmogiidgaskasaš soahpamušaid, de berre álgoálbmogiidda addojuvvot álbmogiid iešmearridanvuoigatvuođa mielde vejolašvuohta searvat dakkár soahpamušteavsttaid ráhkadeapmái mat namahuvvojedje dás ovdalis, ja ieš álbmogiidgaskasaš soahpamuššii juogalágan eará heivvolaš namain go ” oasálaš ”.
Alkuperäiskansojen osallistumisoikeus ulottuu siten pidemmälle kuin kansallisella tasolla sovellettava neuvotteluprosessi.
Álgoálbmogiid vuoigatvuohta searvat ollá dainna lágiin guhkkelii go dušše gulaskuddanprosessii mat čađahuvvojit nationála dásis.
Liite 2: Venäjän saamelaisten oikeudellinen asema
Mielddus 2: RUOŠŠA SÁMIID RIEVTTÁLAŠ DILLI
Saamelaisten lukumäärä
Sámiid lohku
Venäjällä sanotaan yleensä olevan 2 000 saamelaista.
Dadjat lávejit ahte leat 2.000 sámit Ruoššas.
Viimeisin väestönlaskenta, jonka yhteydessä kysyttiin, mihin kansaan itse kukin kuuluu, suoritettiin vuonna 1989.
Maŋimuš álbmotlohkan, mas jerrojuvvo man álbmogii olmmoš gullá, čađahuvvui jagi 1989, ja dalle dieđihedje 1.890 olbmo iežaset sápmin, geain 1.615 orro Guoládagas.
Tällöin 1 890 henkilöä ilmoitti olevansa saamelaisia, ja heistä 1 615 asui Kuolan niemimaalla. Venäjällä on aivan viime vuosiin asti ollut tapana rekisteröidä kaikkien asukkaiden kansallisuus.
Ruoššas leat gitta moadde jagi dás ovdalažžii registarastán ássiid nationalitehta, namalassii go mánná riegádii, de vánhemat dieđihit galgágo mánná registarastojuvvot ruoššan dahje sapmin dahje tatáran jna..
Tämä kansallisuus merkittiin sitten virallisiin asiakirjoihin (aivan kuten Suomessa rekisteröidään ihmisten äidinkieli).
Dán nationalitehta merkejuvvui maŋŋil almmolaš dokumeanttaide (nugo Suomas registarastet olbmuid eatnigielaid).
Jos henkilö oli siis rekisteröity esimerkiksi venäläiseksi, hänet oli usein erittäin vaikeaa rekisteröidä myöhemmin esimerkiksi saamelaiseksi.
Jos maŋŋil lei registarastojuvvon omd. Ruoššan, de lei dávjá hirbmat váttis nuppástuhttit dán registarastima omd. Sápmin.
Usein asia jouduttiin viemään tuomioistuimen käsiteltäväksi.
Dávjá lei dárbu mannat duopmostullui.
Tällä rekisteröinnillä oli sekä vastustajansa että kannattajansa, mutta muutama vuosi sitten siitä luovuttiin, ja viimeisimmän väestönlaskennan yhteydessä kysyttiin ainoastaan, mitä kieliä henkilö hallitsee. Tällöinhän ei ole saatu vastausta siihen, kuinka monta saamelaista maassa on nykyään.
Dán registarastimii ledje sihke vuostálastit ja doarjut, muhto moadde jagi dás ovdal dat heaittihuvvui, ja maŋimuš álbmotlohkamiin jerre dušše makkár gielaid olmmoš máhttá, ja dallehan ii leat vástádus dasa, galle sámi leat odne.
Venäjän puolella asuvien saamelaisten lukumäärä on nykyään sama kuin vuonna 1897.
Sámiid lohku Ruošša bealde lea odne dat seammá go jagi 1897.
Tuolloin Kuolan niemimaalla eli 1 736 saamelaista.
Dalle ledje 1.736 sámi Guoládagas.
Vanhin luku 1 230 saamelaista on vuodelta 1594.
Boarráseamos lohku lea jagi 1594 rájis, 1.230 sámi.
Nykyinen asuinalue ja saamelaisryhmät
Dáláš ássanguovllut ja sámejoavkkut
Kuolan saamelaiset asuttavat koko Kuolan niemimaata etelärannikkoa lukuun ottamatta. Siellä heidät on sulautettu valtaväestöön tai karkotettu pois jo varhaisessa vaiheessa venäläisten uudisasukkaiden asetuttua asumaan sinne (1200-luvulta alkaen).
Guoládatsámit ásset miehtá Guoládaga, muhto eai lulligátti, mas sii leat assimilerejuvvon dahje árrat juo fárren dan mielde go ruošša ođđaássit ásaiduvve dohko (álggedettiin 1200-logus).
Useimmat saamelaiset eli 915 saamelaista asuvat keskellä Kuolan niemimaata sijaitsevassa noin 13 000 asukkaan Lovozeron kunnassa. Seuraavaksi suurin saamelaiskunta on Murmanskin kaupunkia ympäröivä Kuolan kaupunki, jossa asuu 220 saamelaista, ja kolmannella sijalla on Murmanskin kaupunki, jossa elää 183 saamelaista.
Eanaš sámit orrot guovdu Guoládaga Lujávrri suohkanis, mas leat 915 sámi (suohkanis leat sullii 13.000 ássi), nubbi stuorimus sámesuohkan lea Kola báiki (mii lea Murmánskka birra), ja das leat 220 sámi, ja goalmmát sajis lea Murmánska, mas leat 183 sámi.
Venäjällä on nykyään kolme saamelaisryhmää, mikäli jakoperusteena käytetään kieltä.
Ruoššas leat dál golbma sámi joavkku mat juohkásit giela mielde.
Saamelaisten kielitaito on erittäin heikko, koska ainoastaan noin 40 prosenttia saamelaisista puhuu saamea.
Giellamáhttu sámiin leat hirbmat heittot, go dušše 40 % sámiin sámástit.
Suurin ryhmä on Kildinin saamelaiset, jotka pääasiallisesti asuvat Lovozeron kunnassa. Heistä noin 600 henkilöä puhuu saamen kieltä.
Stuorimus joavku leat gielddasámit, guđet eanaš orrot Lujávrri suohkanis, sullii 600 olbmo sámástit dan gillii.
Kirjakieli perustuu tähän murteeseen, ja siinä käytetään kyrillisiä kirjaimia.
Čállingiela vuođđun lea dát suopman, ja dasa geavahit kyrillalaš bustávaid.
Nykyinen kirjakieli on peräisin 1980 turjansaame, jota puhuu 12 henkilöä Kuolan niemimaan pohjoisrannikolla.
Nubbi suopman lea darjjisámegiella, mii geavahuvvo Guoládaga davvegáttis, ja dan máhttet 12 olbmo.
Siitä puuttuu kirjakieli, mutta tällä murteella on kirjoitettu melko paljon tekstejä käyttämällä foneettista kirjoitusta.
Dasa ii leat čállingiella, muhto dán suopmanii leat teavsttat mat leat čállojuvvon fonehtalaš mearkkaiguin.
Kolmas murre on Notozero- eli Nuortijärven murre, jota puhuu Kuolan kaupungissa noin 20–30 henkilöä.
Goalmmát suopman lea nuohttejávrri suopman, maid sullii 20-30 geavahit Kola báikkis.
Siitäkin puuttuu kirjakieli, mutta se muistuttaa läheisesti Suomessa puhuttua kolttasaamen murretta.
Das váilu čállingiella, muhto dat lea lahka nuortalaš giela maid geavahit Suomas. Danne lea dán suopmana vejolaš maid gohčodit nuortalašgiellan.
Voidaan mainita, että Suomen kolttasaamelaiset (noin 500 henkilöä) pystyvät vaivatta ymmärtämään kaikkia Venäjän puolella puhuttuja murteita.
Sáhtán namahit ahte Suoma nuortalaččat (sullii 500 olbmo) sáhttet váttisvuođaid haga ipmirdit buot suopmaniid mat leat Ruošša bealde.
Vielä muutama vuosi sitten oli olemassa neljäskin murre, akkalansaame, jota puhuttiin Juonnin (Jona) kylässä Kovdorin kunnassa Kuolan niemimaan eteläosassa.
Moadde jagi dás ovdalis lei okta vel suopman, áhkkelsámegiella, mii geavahuvvui Jona báikkis mii lea Kovdor suohkanis Guoládaga lulleoasis.
Viimeinen akkalansaamea puhunut henkilö, Marja Sergina, kuoli 29. joulukuuta 2003. luvulta, kun taas vanhin kildininsaameksi painettu kirja on vuodelta 1878. Seuraava murre on
Áhkkelsámegiela maŋimuš geavaheaddji, Marja Sergina, jámii juovlamánu 29. b. 2003.
Kildininsaameksi julkaistaan vuosittain muutamia kirjoja, joista osa painetaan Norjassa ja joissa pohjoissaamen- ja kildininsaamenkieliset tekstit ovat rinnakkain.
Gielddasámegillii ilbmet moadde girjji jahkásaččat, ja dain lea muhtumat prentejuvvon Norggas guvttiin bálddalas teavsttain, davvisámegillii ja gielddasámegillii.
Lovozerossa annettavaa saamen opetusta varten on lisäksi julkaistu yli 30 oppikirjaa.
Sámegiela oahpahusa várás mii lea Lujávrris leat ilbman badjel 30 oahppagirjji.
Kildininsaamen opetusta annetaan luokasta ensimmäisestä neljänteen luokkaan niin kutsutussa internaattikoulussa.
Gielddasámegiella oahpahuvvo vuosttaš luohká rájis njealját luohká rádjai nugohčoduvvon internáhtaskuvllas.
Lovozerossa on tavallinen venäläinen peruskoulu ja sen lisäksi internaattikoulu, johon voivat sijoittaa lapsensa saamelaiset, komit (porotaloutta harjoittava kansa, jonka muuttoliike Kuolan niemimaalle alkoi vuonna 1886) ja nenetsit (jotka tulivat yhdessä komien kanssa poronhoitajiksi).
Lujávrris lea dábálaš ruoššalaš vuođđoskuvla ja vel internáhtaskuvla, masa sámit, komit (boazodoalli álbmot mii lea fárren Guoládahkii jagi 1886 rájis) ja nenehcat (bohte komiid mielde boazogeahččin) sáhttet bidjat iežaset mánáid.
Koulun yhteydessä on siis oppilasasuntola, jossa lapset voivat asua vanhempien ollessa tundralla hoitamassa poroja.
Das lea nappo internáhta, mas mánát sáhttet orrot dan botta go vánhemat leat duoddaris bohccuiguin.
Ilmoituksen mukaan saamen opetusta ei anneta missään muussa koulussa kuin tässä Lovozeron koulussa.
Dieđuid mielde ii leat oahpahus sámegillii mange eará skuvllas go dan skuvllas mii lea Lujávrris.
Neljännen luokan jälkeen saamen opetus on vapaaehtoista.
Njealját luohká maŋŋil lea oahpahus sámegielas válljehahtti.
Kuolansaamelaisten historia
Guoládaga sámiid historjá
Kuolansaamelaiset asuivat ennen vanhaan saamelaiskylissä eli siidoissa (kildininsaameksi ” syjjt ”) ensi sijassa Kuolan niemimaan sisäosissa ja pohjoisrannikolla.
Guoladaga sámit orro ovdal siiddain (gielddasámegillii syjjt) eanaš Guoládaga siskkit guovlluin ja miehtá davvegátti.
Siita oli perheiden ja sukujen muodostama tiivis sosiaalinen yhteisö.
Siida lei sosiála servodat mas ledje olbmuid gaskkas čavga čatnasat, ja dasa gulle bearrašat ja sogat.
Siidoissa valvottiin yhdessä metsästystä ja kalastusta.
Sin viiddis meahcástan- ja guolástanortnegat ledje oktasaččat.
Saamelaisilla oli sekä talvi- että kesäsiitoja.
Sámiin ledje sihke dálvesiiddat ja geassesiiddat.
Talvisiitaan rakennettiin usein pieni rukoushuone. Se toimi keskuksena, johon kokoonnuttiin ja josta käsin lähdettiin metsästämään tai paimentamaan poroja.
Dálvesiidii dávjá huksejedje unna rohkosviesu, ja dat lei guovddáš masa čoahkkanedje, ja das sii vulge bivdui dahje geahččat bohccuideaset.
Kesäsiidat sijaitsivat rannikolla tai suurten jokien varsilla.
Geassesiiddat ledje mearragáttis dahje stuorra jogaid lahka.
Siellä kalastettiin ensisijaisesti lohta ja poimittiin lakkoja.
Doppe sii bivde eanaš luosaid, čogge luopmániid.
Siidat siirrettiin usein muualle silloin, kun polttopuut loppuivat.
Sii sirde siiddaid dávjá go boaldámuš nogai, namalassii muorat.
Näin saattoi käydä 20−30 vuoden välein.
Dat sáhtii geavvat 20-30 jagi gaskkaiguin.
Kuolan niemimaalla sijaitsi 21 saamelaiskylää eli siitaa.
Guoládagas ledje 21 siidda.
Vanhimmat siitoja koskevat merkinnät ovat peräisin 1500-luvun lopulta.
Áramus čállosat siiddaid birra leat 1500-logu rájis.
Lovozero mainitaan ensimmäisen kerran vuonna 1574, ja Akkala mainitaan norjalaisissa ja ruotsalaisissa lähteissä vuonna 1593 (” Ackala ”) ja 1594 (” Ackild ”). Tuolloin siellä eli 11 perhettä, jotka maksoivat veroa Norjaan.
Lujávri namahuvvo vuosttamuš geardde jagi 1574, ja Áhkkel namahuvvo norgalaš ja ruoŧŧilaš gálduin jagi 1593 (” Ackala ”) ja jagi 1594 (” Ackild ”), go doppe ledje 11 bearraša mat mákse vearu Norgii.
Akkala oli norjalaista veromaata, ja Vardön vouti kävikin joka vuosi Akkalassa perimässä veroja.
Áhkkel lei norgalaš vearroguovlu ja Čáhcesullo sundi galledii Áhkkela jagi vearu dihte.
Viimeisen kerran tämä tapahtui vuonna 1613.
Maŋimuš geardde go dat dáhpáhuvai, lei jagi 1613.
Venäläisissä lähteissä Akkala mainitaan ensimmäisen kerran vuonna 1608.
Ruošša gálduin namahuvvo Áhkkel vuosttaš geardde jagi 1608.
Kuola mainitaan venäläisissä asiakirjoissa 1200-luvulla. Kuolan niemimaalle perustettiin 1500-luvulta lähtien neljä luostaria, jotka joutuivat riitoihin saamelaisten kanssa maan ja veden käyttämisestä.
Kola namahuvvo ruošša dokumeanttain 1200-logus. 1500-logu rájis vuođđudedje njeallje kloastara Guoládahkii, ja dát klostarat riiddáskedje sámiiguin eatnamiid ja čáziid geavaheami geažil.
Vasta Pietari Suuri tutkitutti asian perusteellisesti ja teki asiassa saamelaisten kannalta myönteisen päätöksen.
Sámit dalle válde oktavuođa cárii Moskvai, guhte dattetge álggus doaimmai kloastara ja sámiid gaskasaš soabada dahkkin.
Tämä päätös piti kuitenkin ainoastaan noin 70 vuotta, kunnes noin vuonna 1775 saamelaisten kalavesiä alettiin jälleen vuokrata vieraille ja Venäjän saamelaiset joutuivat uudelleen taloudellisiin vaikeuksiin. Tämä jatkui tsaari Nikolain (1825−1855) valtakauteen asti.
Easkka Stuorra-Biedar guorahallagođii ášši dárkilit ja mearridii dan sámiide ávkin, Dat mearrádus ii doallan dattetge guhkibui go sullii 70 jagi, dasságo fas láigohišgohte sámiid guollejávrriid vierrásiidda, ja ruošša sámit fas šadde ekonomalaš váttisvuođaide.
Tuolloin Venäjän hallitus alkoi jälleen suosia saamelaisia.
Dat sáhka ollii cárii Nikolai (1825-1855), go Ruošša ráđđehus álggii fas beroštit sámiin.
Suenjelin saamelaiskylän kylänvanhin oli säilyttänyt nämä ajanjaksolta 1601−1775 peräisin olevat asiakirjat mäntykotelossa, jonka hän antoi vuonna 1931 eräälle suomalaiselle virkamiehelle.
Byäldsten Suenjelis lea seailluhan dáid dokumeanttaid, mat leat áigodagas 1601-1775, beahceskuohpus maid son jagi 1931 skeŋkii suopmelaš ámmátolbmui.
Asiakirjat oli aina pidetty piilotettuina puun juuren alla, ja ainoastaan kolme miestä tiesi, missä ne sijaitsivat.
Dokumeanttat ledje álo leamaš čihkosis muhtun jalgŋá vuolde, ja dušše golbma olbmá dihte gos dat dokumeanta lea.
Yhden heistä kuollessa kahden jäljelle jääneen oli määrä nimetä uusi mies, joka saisi tietää aineiston olinpaikan.
Go okta dan golbmasis jápmá, de galget dat guovttos guđet báhciba, válljet ođđa olbmá, guhte oažžu diehtit gokko dat materiála lea.
Ensimmäiset venäläiset saapuivat Kuolan niemimaan etelärannikolle jo 1100-luvulla, kun taas vakituinen venäläinen asutus on noin sata vuotta nuorempi.
Áramus ruoššat jovde Guoládaga lulligáddái juo 1100-logus, muhto bissovaččat ássi ruošša veahkadat lea sullii 100 jagi nuorat.
Venäläisiä houkuttelivat paikan päälle turkiskauppa sekä metsän ja meren rikkaudet.
Dat mii geasuhii sin dohko, lei náhkkegávpi ja vuvddiid ja meara riggodagat.
Koska he muuttivat asumaan meren, toisin sanoen Vienanmeren rannalle (venäjäksi ” more ”), he alkoivat kutsua itseään pomoreiksi.
Dainnago sii orru mearragáttis, namalassii Vilges meara (ruoššagillii more) gáttis, de álge iežaset gohčodit pomoran.
Uudisasukkaat toivat ortodoksisen uskonsa mukanaan, ja heitä varten rakennettiin 1400-luvulla ensimmäiset kaksi kirkkoa.
Ođđaássit bukte mielddiset ortodoksalaš oskku, ja 1400-logus huksejuvvojedje sidjiide vuosttamuš guokte girku.
Vaikka ensimmäiset, Kantalahden (Kandalax) seudulla asuvat saamelaiset käännytettiinkin virallisesti kristinuskoon vuonna 1526, kesti vielä monta vuotta, ennen kuin vanha saamelainen usko oli kokonaan hävinnyt.
Vaikko vuosttamuš sámit almmolaččat jorgaluvvojedje kisttalašvuhtii jagi 1526, ja dat sámit orro Kandalaxa guovllus, de manne máŋga čuođi jagi ovdalgo dološ sámi osku lei áibbas jávkan.
Muodollisesti he olivat ortodokseja, mutta vanha usko kyti vielä laajasti pinnan alla.
Formálalaččat sii ledje ortodoksalaččat, muhto olgguldasa vuolde bisttii vel ollu mii gulai dološ oskui.
1500 luvulla rakennettiin toistakymmentä kirkkoa, ja kaksi niistä, Ponoi ja Boris Gleb, oli tarkoitettu saamelaisille.
1500-logus huksejuvvojedje eambbo go 10 girku, ja guokte dain ledje sámiid várás: Ponoi ja Boris Gleb.
Parhaiten menestyneistä ortodoksisista lähetyssaarnaajista voidaan mainita munkki Trifon, joka perusti luostarin Petsamoon vuonna 1532, munkki Feodorit, joka perusti luostarin Kuolaan vuonna 1540, ja munkki Feognosti, joka perusti luostarin Ponoihin vuonna 1574.
Ovddimus ortodoksalaš sárdnideaddjiid logus mun sáhtán namahit muŋkka Trifon, guhte vuođđudii kloastara Beahcámii (Petsamo) jagi 1532, ja muŋkka Feodorit, guhte vuođđudii kloastara Kolai jagi 1540, ja muŋkka Feognosti, guhte vuođđudii kloastara Ponoi báikái jagi 1574.
Kuolan niemimaan eteläosassa on asunut myös pieni karjalainen väestönosa.
Guoládaga lullioasis lea maid leamaš unna gárjilaš veahkadat.
Tutkijoilla ei ole kuitenkaan yksiselitteistä käsitystä siitä, milloin karjalaiset ovat saapuneet sinne.
Dutkkiin eai leat dattetge ovttalágan oaivilat das, goas dat dohko lei boahtán.
Muutamat tutkijat arvelevat heidän tulleen sinne 1000-luvulla kauppiaina ja veronkantajina.
Muhtumat jáhkket ahte gárjilaččat bohte 1000-logus gávpeolmmožin ja vearrováldin.
Nykyään Kuolan niemimaalla on vain yksi karjalainen kylä, Kolvitsa, joka sijaitsee Kantalahden ja Umban välissä.
Odne lea dušše okta gárjilaš báiki Guoládagas, Kolvitsa, mii lea Kandalaxa ja Umba gaskkas.
Paikannimet osoittavat selkeästi, että karjalaisväestöä on asunut esim.
Báikenamain leat čielga duođaštusat das, ahte gárjilaš veahkadat lea leamaš omd. Lulábealde áhkkela sámiid guovllu.
Akkalan saamelaisten alueen eteläpuolella.
Áhkkelsuopmanis ledje girjilaš loanat.
Akkalansaamen murteessa on laina-aineksia karjalan kielestä.
Ieš nammage ” Áhkkel ” lea jáhkkimis boahtán girjilašgielas.
Kuolan niemimaan väestön keskuudessa ei tapahtunut vuosisatojen mittaan kovinkaan suuria muutoksia.
Jahkečuđiid mielde eai lean dađe stuorit nuppástusat Guoládaga veahkadagas.
Väestömäärä oli alhainen, minkä takia Venäjän hallitus alkoi 1860-luvulla houkutella Suomesta ja Norjasta väkeä muuttamaan Kuolan niemimaan pohjoisrannikolle.
Olmmošlohku lei unni, ja Ruošša ráđđehus álggii 1860-jagiid oalgguhit olbmuid Suomas ja Norggas ásaiduvvat Guoládaga davvegáddái.
Vuonna 1868 heille annettiin verohelpotuksia ja heidät vapautettiin sotapalveluksesta.
Jagi 1868 sidjiide addojuvvojedje vearrogeahpádusat, ja sii eai dárbbašan vuolgit soahtebálvalussii.
Kuolan niemimaalla oli 1800-luvun lopussa yksi luterilainen seurakunta.
Loahpageahčen 1800-logu lei Guoládagas lutheralaš searvegoddi.
Vuonna 1897 Kuolan niemimaalla asui 8 676 henkeä, joista 1 736 (20 % oli saamelaisia, 5 276 venäläisiä (60,8 % ja 1 667 muita kansallisuuksia edustavia ihmisiä.
Jagi 1897 ledje 8 676 olbmo Guoládagas, ja dain ledje 1 736 (20 % sámit. 5 276 ryssar (60.8 % ja earát 1 667.
Vuonna 1989 vastaavat luvut olivat 1 164 569 henkeä, joista oli 1 615 (0,2 % saamelaista, 965 727 (82,9 % venäläistä ja 197 244 muita kansallisuuksia.
Jagi 1989 ledje vástideaddji logut 1 164 569 olbmo, 1 615 (0.2 % sámi, 965 727 (82.9 % ruošša ja earát 197 244.
Venäjän saamelaisten pääelinkeinot ovat kautta aikojen olleet kalastus ja metsästys.
Ruošša sámiid váldoealáhusat leat áiggiid čađa leamaš guolásteapmi ja meahcásteapmi.
Poronhoito oli aiemmin äärimmäisen pienimuotoista.
Boazodoallu čoahkidii ovdal viehka unna doaluid.
Ilmeisesti porotalouden merkitys saamelaisille kasvoi Kuolan niemimaalla 1600-luvulta 1800-luvulle, jolloin porosta tuli talvella tärkeä tulolähde sekä rikkauden ja vaikutusvallan symboli.
Čielggas orru leamen, ahte boazodoalu mearkkašupmi Guoládaga sámiide lassánii 1600-logu rájis gitta 1800-logu rádjai, go boazu šattai deaŧalaš dinestussan dálvet ja riggodaga ja váikkuheami symbolan.
Myös luostareilla, esim. Petsamon luostarilla 1500-luvulla, oli omat porolaumansa.
Maiddáid kloastariinge ledje iežaset ealut, omd. Beahcánkloasttar 1500-logus.
Poroja käytettiin apuna kuljetuksissa, mutta niitä käytettiin myös ravintona.
Bohccuid geavahit fievrun, muhto maiddái borramuššan.