pere/sami_parallel huggingface dataset:
HALKE:n tulisi ehdottomasti muuttaa päätöstään siten, että saamelaisten kotiseutualueen kunnat saisivat lisärahoituksensa, mutta saamelaisuuden perusteella jaettavasta rahoituksesta tulee käydä saamelaiskäräjälain § 9 mukaiset neuvottelut.
HALKE galggalii evttoheamit rievdadit mearrádusas nu ahte sámiid ruovttuguovllu gielddat oaččule lassiruhtadeami, muhto sápmelašvuođa vuođul juhkkojuvvon ruhtadeamis galget dollojuvvot sámediggelága 9 § ráđđádallamat.
Päätöksen suhdetta saamelaisten perustuslailliseen itsehallintoon ja kansainvälisiin sopimuksiin tulee arvioida ministeriöiden ja valvontaelimien yhteistyönä.
Mearrádusa gaskavuohta sámiid vuođđolágalaš iešstivremii ja riikkaidgaskasaš soahpamušaide galgá árvvoštallojuvvot ministeriijaid ja bearráigeahččoorgánaid ovttasbargun.
Ensisijaisesti lisärahoitusosuus tulee myöntää saamelaiskäräjien kautta jaettavaksi saamenkielisiin palveluihin, koska vain tämä menettely mahdollistaa palvelujen vaikuttavuuden arvioinnin ja takaa sen, että rahoitus menee saamenkielisiin palveluihin.
Vuosttažettiin lassiruhtadanossodat galgá juolluduvvot sámedikki bakte juhkkojuvvot sámegiel bálvalusaide, daningo dušše dát meannudeapmi dahká vejolažžan bálvalusaid váikkuhanvuođa árvvoštallama ja dáhkida dan, ahte ruhtadeapmi manná sámegiel bálvalusaide.
Tämä on havaittu mm. kulttuuripalveluihin varattujen valtionosuuksien käytössä kunnissa.
Dát lea fuobmájuvvon ee. kulturbálvalusaide várrejuvvon stáhtaossodagaid geavahusas gielddain.
Eikä valtio ala hevin perimään takaisin väärin ohjattuja valtionosuuksia.
Iige stáhta riema buoril bearrat ruovttoluotta boastut stivrejuvvon stáhtaossodagaid.
Jos valtiovarainministeriö haluaa aidosti lisärahoituksen menevän saamenkielisten palvelujen tuottamiseen ja kehittämiseen, sen tulisi myöntää rahoitus saamelaiskäräjien kautta myönnettäväksi edelleen kunnille ja kunnallisia palveluja tuottaville kuntayhtymille.
Jos ruhtaministeriija hálida eakti vuogi mielde lassiruhtadeami mannat sámegiel bálvalusaid buvttadeapmái ja gárgeheapmái, de dat galggalii mieđihit ruhtadeami sámedikki bakte juolluduvvot viidáseappot gielddaide ja gieldalaš bálvalusaid buvttadeaddji gieldaovttastumiide.
On myös mitä ihmeellisintä että valtiovarainministeriö ei missään vaiheessa konsultoinut saamelaiskäräjiä rahoituksen tarpeesta, vaikka se on paras ministeriöidenkin tunnustama asiantuntija saamelaisuuteen liittyvissä asioissa ja tiedämme kuntien rahoitustarpeen saamenkielisten palvelujen tuottamisessa.
Lea maid imaš, ahte ruhtaministeriija ii mange muttos konsulteren sámedikki ruhtadeami dárbbus, vaikko dat lea buoremus ministeriijaidnai dovddastan áššedovdi áššiin, mat gusket sápmelaččaid ja sámediggi diehtá gielddaid ruhtadandárbbu sámegiel bálvalusaid buvttadeamis.
Pyydän lakimiessihteeriä ja sosiaali- ja terveyssihteeriä tutkimaan, mikä olisi paras tapa edetä asiassa ja teemmekö päätöksestä mahdollisia muistutuksia tai kanteluja eri valvontaelimille.
Bivddán láhkačálli ja sosiála- ja dearvvašvuohtačálli dutkat, mii livččii buoremus vuohki ovdánit áššis ja dahkatgo mearrádusas vejolaš muittuhusaid dehe guoddalemiid sierra bearráigeahččoorgánaide.
Asia tulee joka tapauksessa käsitellä perustuslakivaliokunnassa.
Ášši galgá juohke dáhpáhusas gieđahallat vuođđoláhkaváljagottis.
Ihmettelen miksi näistä uudistuksista ei keskustella saamelaismediassa lainkaan, vaikka näillä hankkeilla on suuria vaikutuksia saamelaisten asemaan ja kulttuuri-itsehallintoon.
Imaštalan manin dáin ođastusain ii ságastallojuvvo ollenge sámi medias, vaikko dáin fidnuin leat stuora váikkuhusat sápmelaččaid sajádahkii ja kulturiešstivremii.
Mediaa määritetään yleisesti vallan vahtikoiraksi ja nyt jos koskaan kriittistä journalismia tarvittaisiin.
Media meroštallet almmolaččat válddi fáktan ja dál jos goassige kritihkalaš journalisma dárbbahuvvo.
Reinan tapaamisen jälkeen päivä ei ollut vielä pulkassa, vaan tapaamiset jatkuivat.
Reina deaivvadeami maŋŋel bargobeaivi ii lean easka go álgán ja deaivvadeamit joatkahuvve.
Neuvottelimme vesilain uudistuksesta oikeusministeriössä.
Sámediggi ráđđádalai dan maŋŋel čáhcelága ođastusas vuoigatvuohtaministeriijas.
Edellytimme että vesilaissa tulee olla saamelaiskulttuurin heikentämisen suoja.
Sámedikki gáibádussan lea čáhcelágas sámi kultuvrra geahnohuhttima suodji.
Oikeusministeriössä oli hyvin nihkeä suhtautuminen saamelaiskäräjien lausunnossaan esittämiin asioihin.
Vuoigatvuohtaministeriijas lei gážžáris jurddaheapmi sámedikki cealkámušastis ovdanbuktin áššiide.
Näiden neuvottelujen jälkeen jatkoimme ympäristöministeriöön neuvottelemaan luonnossuojelulain uudistuksesta saamelaiskäräjien hallituksen hyväksymän lausunnon mukaisesti.
Dán ráđđádallama maŋŋel lei ráđđádallan birasministeriijas luonddusuodjalanlága ođastusas sámedikki stivrra dohkkehan cealkámuša mielde.
Täällä suhtautuminen oli aivan erilainen kuin oikeusministeriössä.
Dáppe jurddaheapmi lei aivve nuppelágán go vuoigatvuohtaministeriijas.
Neuvottelu käytiin hyvässä hengessä ja ympäristöministeriön virkamiehet vievät esittämiämme muutoksia eteenpäin.
Ráđđádallamis lei buorre vuoigŋa ja birasministeriija virgeolbmot dolvot sámedikki ovddidan rievdadusaid ovddosguvlui.
Vaikka en blogitekstiä päivitäkään vähään aikaan, niin pyrin vastaamaan mahdollisimman pikaisesti blogini lukijoiden mahdollisiin kommentteihin.
Vaikko in čálege ođđa bloggadeavsttaid veaháš áigái, de vikkan vástidit nu jođánit go vejolaš bloggan lohkkiid vejolaš kommeanttaide.
Kaikki kommentit, huomiot ja ideat ovat aina tervetulleita.
Buot kommeanttat, fuomášumit ja jurdagat leat álohii buorit ja válddán daid mielalis vuostá.
Terveiset lomalta
Luopmodearvvuođagat
Nyt on menossa kolmas lomapäivä ja on aika kertoa viimeisimmät kuulumiset saamelaiskäräjien asioista.
Dál lea manname goalmmát luopmobeaivi ja muitalan maŋimus ođđasiid sámedikki áššiin ovdal go bázán ollásit lupmui.
Olen lomalla 18.8 asti, mutta tarpeen mukaan vastaan myös blogiini tulleisiin mahdollisiin kommentteihin myös lomalla.
Lean luomus 18.8. rádjái, muhto vástidan dárbbu mielde bloggai boahtán kommeanttaide maiddái luomu áigge.
Viime viikolla saamelaiskäräjät antoi lausunnon Tunturi-Lapin maakuntakaavasta.
Mannan vahku sámediggi attii cealkámuša Duottar-Sámi eanangoddelávas.
Saamelaiskäräjät ei ollut lainkaan tyytyväinen maakuntakaavaan ja esitimme lukuisia muutoksia.
Sámediggi ii lean ollenge duhtavaš eanangoddelávvii ja evttoheimmet olu rievdadusaid.
Suurimpia ongelmia kaavakartassa on varaus Nunnanen-Lisma tielle, joka sijoittuisi saamelaisten kotiseutualueelle ja erämaa-alueelle.
Okta stuorimus váttisvuođain lávvagárttas lea várrehus Njunnás-Lismá luddii, mii boađálii sámiid ruovttuguvlui ja meahcceguvlui.
Erämaalaki ei mahdollista tiehanketta eikä tiehankkeelle ole mitään perusteita.
Meahcceláhka gieldá luoddafidnu iige luddii leat mihkkege ákkaid.
Suurempi huolenaihe Tunturi-Lapion tiehankkeissa on olemassa olevan tieverkosto kunto, esimerkiksi Nunnasen tie vaatisi perusparannusta välittömästi.
Stuorit fuollan Duottar-Sámi luoddafidnuin lea dálá luoddafoerpmádaga ortnet, omd. Njunnása luodda gáibidivččii vuđolaš divodeami dakkaviđe.
Järkevämpää on kehittää Inarin ja Länsi-Lapin yhteyksiä olemassa olevia teitä parantamalla ja Lompolo-Vierelä metsäautotien perusparantaminen varsinaiseksi tieksi.
Mihá eanet jearga lea gárgehit Anára ja Oarje-Sámi oktavuođaid nu ahte buoriduvvojit dat luottat mat leat juo leame ja nu ahte divvojuvvo Lompolo-Vierelä meahccebiilaluodda albma luoddan.
Saamelaiskäräjät vaati myös geologisten esiintymien poistamista kaavakartasta.
Sámediggi gáibidii maid geologalaš gávnnosbáikkiid sihkkuma eret lávvagárttas.
Kuten aiemmissakin maakuntakaavakartoissa puutteena ovat olleet kaavamerkinnät, jotka yhdistävät metsätalouden poronhoidon kanssa samaan kaavamerkintään.
Dego ovdditnai lávvagárttain váilevašvuohtan leat leamaš lávvamerkemat, mat ovttastahttet vuovdedoalu boazodoaluin seamma lávvamerkemii.
Poronhoidolle tulee olla oma kaavamerkintänsä.
Boazodollui galgá leat iežas lávvamerken.
Kilpisjärven osalta Saanan alue on merkitty kaavakarttaan matkailuvaltaiseksi alueeksi.
Gilbbesjávrre buohta Sáná guovlu lea merkejuvvon lávvagártii turismaválddálaš guovlun.
Alue tulisi merkitä poronhoitolavaltaiseksi alueeksi.
Guovlu galggalii merkejuvvot boazodoalloválddálaš guovlun.
Kaavakarttaan merkityt moottorikelkkareitit tulee siirtää kulkemaan kyläkeskuksien välille olemassa olevien teiden yhteyteen.
Lávvagártii merkejun mohtorgielkásálahagat galget sirdojuvvot mannat gilleguovddážiid gaskii dálá luottaid lahkosiidda.
Enontekiön kunta oli esittänyt maakuntakaavaan mm.. Pyhäkerolle lasketteluhissin rakentamista, Neitokaittiin pienvoimalaa, Kilpisjärvelle lentokenttävarausta ja koiravaljakkoajeluiden sallimista erämaa-alueelle.
Eanodaga suohkan lei evttohan eanangoddelávvii ee. Bassičerrui čierastallanhisse huksema, Nieidaskáidái unnafápmorusttegačča huksema, Gilbbesjávrái girdišilljovárrehusa ja dasa lassin beanageasosvuodjindoaimma suovvama meahcceguvlui.
Pyhäkerolle ei voi merkitä hiihtohissivarausta koska se on kansallispuistolain vastainen.
Bassičerrui ii sáhte merket čierastallanhissevárrehusa daningo dat lea álbmotmeahccelága vuostá.
Voimassa olevien lakien vastaisia hankkeita on aivan turha esittää kaavakarttaan ja se vie turhaa aikaa muulta kehittämiseltä.
Gustojeaddji lágáidvuostásaš fidnuid lea aivve dušši evttohit lávvagártii ja dat ájiha dušše eará gárgeheami.
Lentokentän perustaminen Kilpisjärvelle on hyvin epärealistinen tavoite, edes Enontekiön lentokenttää ei ole saatu kannattavaksi.
Girdišilju vuođđudeapmi Gilbbesjávrái lea hui eahperealisttalaš ulbmil go iihan Eanodaga girdišilljodoaibmage leat gánnáhahtti.
Kehittämistoimenpiteet tulee keskittää Enontekiön lentokentän kehittämiseen, joka palvelee myös Kilpisjärven matkailijoita julkisen liikenteen kautta.
Gárgehandoaibmabijut galget čohkkejuvvot Eanodaga girdišilju gárgeheapmái, mii bálvala maid Gilbbesjávrri mátkkálaččaid almmolaš johtalusa bakte.
Koiravaljakkoajelu sopii järjestettäväksi kylien välittömään läheisyyteen voimassa oleville moottorikelkkareiteille, mutta ei erämaa- ja tunturialueelle.
Beanageasosvuodjin heive gal ordnejuvvot dasttánaga giliid lahkosiidda dáláš mohtorgielkásálahagaide, muhto ii meahcce- ja duottarguovlluide.
Viime viikolla saamelaiskäräjät antoi myös lausunnon metsälain muuttamisesta.
Mannan vahku sámediggi attii maid cealkámuša meahccelága rievdadeamis.
Lakiehdotuksessa on säännökset kansallisesta metsäohjelmasta ja sen velvoittavasta vaikutuksesta metsänhoitoa ohjaavana ohjelmana.
Láhkaevttohusas leat njuolggadusat álbmotlaš meahcceprográmmas ja dan geatnegahtti váikkuhusas nu ahte prográmma stivre vuvddiid dikšuma.
Lisäksi lakiehdotus esittää hakkuuilmoituksen tekoa ja velvoittaa rikoslain nojalla taimikon hoitoon.
Dasa lassin láhkaevttohusas evttohuvvo čuohppanilmmuhusa dahkan ja geatnegahttojuvvo rihkuslága vuođul vesáid dikšun.
Saamelaiskäräjät huomioi, että saamelaisten kotiseutualueella metsän hoitamisessa ja käyttämisessä tulee ottaa huomioon saamelaiskäräjälaki ja perustuslain saamelaisia koskevat säännökset.
Sámediggi mearkkaša, ahte sámiid ruovttuguovllus vuovdedikšumis ja – geavaheamis galget váldojuvvot vuhtii sámediggelága ja vuođđolága mearrádusat, mat gusket sápmelaččaid.
Saamelaisten kotiseutualueella monimuotoinen metsä on tärkeää poronhoidolle.
Sámiid ruovttuguovllus máŋggabeallásaš meahcci lea dehálaš boazodollui.
Metsänhoito- ja hakkuutoimenpiteenä tulisi olla saamelaisten kotiseutualueella harvennushakkuu, jota toteutettaisiin pehmein käsittelymenetelmin.
Sámiid ruovttuguovllus vuovdedikšun- ja čuohppanvuohkin galggalii leat njárbudančuohppan, mii olláhuhttojuvvolii litná gieđahallanvugiid mielde.
Harvennushakkuu mahdollistaa eri-ikäisten puiden säilymisen, luonnon monimuotoisuuden ja perinnebiotooppien säilymisen ja poronhoidon harjoittamisen talousmetsäalueella saamelaisten kotiseutualueella.
Njárbudančuohppan dahká vejolažžan sierraagát muoraid seailuma, luonddu biodiversiteahta ja árbevirolaš eanangeavahanvugiid hábmen biotohpaid seailuma ja bohccuiguin bargama ekonomiijavuvddiin sámiid ruovttuguovllus.
Ylipäätään metsänhakkuuta ohjaavassa lainsäädännössä tulee pyrkiä ns. pehmeiden hakkuumenetelmien tukemiseen ja painopisteen tulisi olla luonnon monimuotoisuuden turvaaminen ja metsän hyödyntäminen kestävällä tavalla.
Obanassiige meahccečuohppama láhkamearrádusain galggalii viggat nd. litná čuohppanvugiid duvdimii ja deaddočuokkisin galggalii leat luonddu máŋggahápmásašvuođa dorvvasteapmi ja vuvddiid ávkin atnin suvdilis vugiid mielde.
Saamelaisten kotiseutualueella tulee noudattaa vain luonnonmukaista ja ekologista metsänhoitoa.
Sámiid ruovttuguovllus galgá čuovvut dušše luondduviđa ja ekologalaš vuovdedikšuma.
Saamelaisten kotiseutualueella metsänhoidon tulisi perustua jatkuvaan kasvatukseen eikä avohakkuiden tekemiseen ja sen jälkeiseen taimikoiden istuttamiseen.
Sámiid ruovttuguovllus vuovdedikšun galggalii vuođđuduvvat bissovaš šaddadeapmái iige jalgadin čuohppamii ja dan maŋŋelaš vesáid ceggemii.
Saamelaiskäräjät huomioi lisäksi, että metsät ovat sekä tärkeitä metsästys- ja marjojen poiminta-alueita että merkittäviä virkistysalueita.
Sámediggi mearkkáša dasa lassin, ahte meahcit ja vuovddit leat sihke dehálaš meahcástan- ja muorječoagginbáikkit ja mearkkašahtti áhpásnuvvanbáikkit.
Ylä-Lapissa metsillä on myös merkittävä matkailullinen arvo tukien paikallistaloutta.
Davvi-Sámis mehciin lea mearkkašahtti turismadoaibmaárvu, mii doarju báikkálaš ekonomiija.
Saamelaiskäräjät näkee tarpeellisena koko metsälain uudistamisen ja esittää sen pikaista aloittamista.
Sámediggi oaidná dehálažžan, ahte oba meahcceláhka ođasnuhttojuvvo ja evttohan dan hohpolaš álggaheami.
Lainsäädännön uudistamistyössä tulisi pohtia metsäkeskusten asemaa, suhdetta ympäristöviranomaisiin ja lainsäädäntöön sekä erilaisia ekologisia metsänhoitomenetelmiä ja metsänhoitomenetelmiä saamelaisten kotiseutualueella.
Láhkaásaheami ođasnuhttinbarggus galggalii suokkardit meahcceguovddážiid sajádaga, gaskavuođa biraseiseválddiide ja láhkamearrádusaide sihke sierralágán ekologalaš vuovdedikšunvugiid ja maiddái earenoamážit vuovdedikšunvugiid sámiid ruovttuguovllus.
Saamelaiskäräjien lausunnot löytynevät lähipäivinä kokonaisuudessaan saamelaiskäräjien kotisivuilta.
Sámedikki cealkámušat gávdnojit farggabáliid ollislažžan sámedikki ruovttusiidduin.
Viime viikolla kävin keskustelemassa saamelaiskulttuurikeskuksen arkkitehtitoimiston kanssa hankkeen etenemisestä ja arkkitehtien näkemyksistä rakennukseen liittyvissä kysymyksissä.
Mannan vahku mannen ságastallame sámi kulturguovddáža arkiteaktadoaimmahagain fidnu ovdáneamis ja gullame arkiteavttaid oainnuid guovddážii gullevaš gažaldagain.
Samalla matkalla kävin tutustumassa Pohjois-Pohjanmaan museon näyttelyyn minulle tulleen yhteydenoton perusteella.
Seamma mátkkis mannen oahpásnuvvame Davvebađaeatnama museačájáhussii munnje boahtán oktavuohtaváldima vuođul.
Museossa on pieni saamelaisosio, joka tulisi päivittää vastaamaan modernia museonäyttelyä.
Museas lea unna sámi čájáhusoasáš, mii galggalii ođastuvvot vai dat dávistivččii ođđaáigásaš museačájáhussii.
Näyttelyssä oli esillä myös oletettu saamelaisen shamaanin luuranko.
Čájáhusas nektojuvvui maid navdojun sápmelaš diehtti (šamána) dákteriggi.
Näyttely vaatii mielestäni jatkopohdintaa ja olenkin pyytänyt kulttuurisihteerimme perehtymään asiaan tarkemmin.
Čájáhus gáibida mu mielas joatkkasuokkardeami ja leannai bivdán min kulturčálli vuojulduvvat áššái dárkileappot.
Olen pyytänyt museojohtajaa olemaan yhteydessä minuun lomien jälkeen.
Lean maid bivdán museahoavdda váldit munnje oktavuođa luomuid maŋŋel.
Viime viikkoina eri mediat ovat kertoneet utsjoensaamelaisten yrittäjien perustaneen saamelaismatkailuyrittäjien yhdistyksen ja ensimmäisenä tehtävänään sen puheenjohtaja on kritisoinut saamelaiskäräjiä saamelaisten matkailuyrittäjien tarpeiden huomioimatta jättämisestä ottaen huomioon vain saamelaisen poronhoidon tarpeet ja priorisoiden niitä.
Mannan vahku sierra mediat leat muitalan ohcejotlaš sápmelaš fitnodatolbmuid vuođđudan sámi turismafitnodatolbmuid searvvi. Vuosttaš dahkun dan ságadoalli lea kritiseren sámedikki, ahte dat ii váldde vuhtii sámi turiusmafitnodatolbmuid dárbbuid ja váldá vuhtii dušše sámi boazodoalu dárbbuid ja vuoruha daid.
Panen ilolla merkille, että uusia saamelaisyhdistyksiä syntyy.
Mearkkašan iluin, ahte ođđa sámi searvvit vuođđuduvvojit.
Se helpottaa saamelaiskäräjien ja saamelaisyrittäjien välistä yhteistyöstä.
Dat álkidahttá sámedikki ja sámi fitnodatolbmuid gaskavuođa ovttasbarggu.
Saamelaiskäräjät ottaa mielellään vastaan saamelaismatkailuyhdistyksen aloitteita ja kehittämisideoita aivan kuten muidenkin saamelaisyhdistysten.
Sámediggi váldá mielalis vuostá sámi turismafitnodatolbmuid searvvi álgagiid ja gárgehanjurdagiid aivve seamma ládje go earánai sámi servviid álgagiid.
Kritiikki on hyödyllistä koska se on omiaan kehittämään saamelaiskäräjien toimintaa, mutta kritiikin tulee perustua faktoihin eikä mielikuviin.
Kritihkka lea ávkkálaš, daningo dat gárgeha sámedikki doaimma, muhto kritihkka galgá vuođđuduvvat duohtaáššiide iige miellagovaide.
Poronhoidon etujen ajaminen on saamelaiskäräjien tehtävä koska lainsäädäntö edellyttää saamelaiskäräjien ajavan saamelaiskulttuurin ja elinkeinojen etuja.
Boazodoalu beroštumiid vuodjin lea sámedikki bargu daningo láhkamearrádusat geatnegahttet sámedikki atnit ávvira sámi kultuvrra ja ealáhusaid beroštumiin.
Modernissa tulkinnassa perinteisten saamelaiselinkeinojen lisäksi saamelaisten elinkeinoihin luetaan myös perinteisiä elinkeinoja tukevat liitännäiselinkeinot.
Modearna dulkoma mielde árbevirolaš sámi ealáhusaid lassin sámiid ealáhusaide lohkkojuvvojit maid ealáhusat, mat duvdet árbevirolaš ealáhusaid ja mat sáhttet laktojuvvot árbevirolaš ealáhusaide.
Saamelaiskäräjät on esittänyt tämän vaalikauden toimintasuunnitelmassaan, lausunnoissaan ja Lappi-työryhmässä, että erityisesti ekologista, pienimuotoista saamelaismatkailua tulisi tukea saamelaisten kotiseutualueella.
Sámediggi lea evttohan dán válgaáigodaga doaibmaplánastis, cealkámušainis ja Lappi-bargojoavkkus, ahte earenoamážit ekologalaš, smávva sámi turismadoaibma galggalii dorjojuvvot sámiid ruovttuguovllus.
Edelleen saamelaiskäräjät on lausunut monissa yhteyksissä ja ajanut mm. mainitussa Lappi-työryhmässä tietoliikenneyhteyksien parantamista koska nykyinen tilanne asettaa saamelaiset yrittäjät epätasa-arvoiseen asemaan.
Sámediggi lea máŋggain oktavuođain cealkán ja vuodján ee. namuhuvvon Lappi-bargojoavkkus diehtojohtalusoktavuođaid buorideami daningo dálá dilli bidjá sámi fitnodatolbmuid eahpedásseárvosaš sajádahkii.
Saamelaiskäräjät on esittänyt Lapin maakuntaohjelman toteuttamissuunnitelmaan laajaa saamelaisyrittäjien kehittämishanketta, jonka mahdollistaisi yrittäjien koulutusta ja tukisi saamelaisten yrittäjien verkostoitumista ja erityisesti ekologisen matkailun kehittämistä.
Sámediggi lea evttohan Sámi (Lappi) eanangoddeplána olláhuhttinplánii viiddes sámi fitnodatobmuid fierpmáiduhttima ja earenoamážit ekologalaš turismma gárgeheami.
Saamelaiskäräjien näkökulmasta saamelaisten kotiseutualueen matkailua tulee kehittää siten, että se on ekologista ja jättää mahdollisimman suuret tulot paikalliselle tasolle ja pienyrittäjille.
Sámedikki geahččanguovllus sámi ruovttuguovllu turisma galgá gárgehuvvot nu ahte dat lea ekologalaš ja guođđá nu stuora boađuid go vejolaš báikkálaš dássái ja smávvafitnodatolbmuide.
Toivon, että uusi yhdistys tekee läheistä yhteistyötä myös poronhoitajien kanssa.
Sávan, ahte ođđa searvi dahká lagaš ovttasbarggu maiddái boazodolliiguin.
Yhteistyön avulla voidaan välttää eri elinkeinojen välisiä ristiriitoja.
Ovttasbargguin sáhttá garvit sierra ealáhusaid gaskavuođa ruossalašvuođaid.
Saamelaisten kotiseutualueen tulevaisuus edellyttää monipuolista elinkeinorakennetta ja turha vastakkainasettelu eri saamelaiselinkeinojen välillä ei ole hedelmällistä, vaan meidän tulisi pyrkiä yhdessä löytymään ne parhaat keinot, joiden avulla eri saamelaiselinkeinojen tulevaisuus turvataan.
Sámiid ruovttuguovllu boahtteáigi gáibida máŋggabeallásaš ealáhusráhkadusa ja dušši riiddut ja gaccalágáid orrun sierra sámi ealáhusaid gaskkas ii doalvvo gosage, muhto mii galggaleimmet viggat ovttas gávdnat daid buriid vugiid, maiguin sierra sámi ealáhusaid boahtteáigi dorvvastuvvo.
Nähdäkseni saamelaisten tulisi yhdessä kehittää ja puolustaa saamelaiskulttuuria, koska saamelaiskulttuurin vastaisia hankkeita ja esityksiä tuodaan jatkuvasti esille.
Mu oainnu mielde sápmelaččat galggale ovttas gárgehit ja bealuštit sámi kultuvrra, daningo sámi kultuvrravuostásaš fidnut ja evttohusat buktojuvvojit geažos áigge min čalmmiid ovdii.
Saamelaisten kotiseutualueen kehittäminen ja tulevaisuuden turvaaminen edellyttää kaikkien saamelaisten yhteistyötä.
Sámi ruovttuguovllu gárgeheapmi ja boahtteáiggi dorvvasteapmi gáibida buot sápmelaččaid ovttasbarggu.
Saamelaiskäräjät ottaa mielellään aloitteita ja ideoita saamelaisilta ja saamelaisyhdistyksiltä asiantilan kehittämiseksi.
Sámediggi váldá áinnas vuostá álgagiid ja jurdagiid sápmelaččain ja sámi servviin áššiid ovddideami várás.
Terveisin, Janne Saijets
Geassedearvvuođaiguin
Tunnelmia YK:n Pysyvän Foorumin viimeiseltä viikolta
Dovdamušat ON:a bissovaš foruma maŋimus vahku čoakkámiin
Aika on mennyt täällä New Yorkissa nopeasti ja huomenna on paluu Suomeen.
Áigi lea gollan jođánit dáppe New Yorkas ja ihttin lea máhccan Supmii.
Pysyvän foorumin kokoukset ja niiden ns. side-eventit eli oheistapahtumat ovat olleet mielenkiintoisia ja hyödyllisiä.
Bissovaš foruma čoakkámat ja daid ng. side-eventtat dehege oalgedáhpáhusat leat leamaš miellagiddevaččat ja ávkkálaččat.
Olen solminut kontakteja eri alkuperäiskansojen edustajiin.
Lean ožžon oktavuođaid sierra álgoálbmogiid ovddasteddjiiguin.
Viime viikolla pidin torstaina kaksi Suomen delegaation puhetta.
Mannan vahku duorastaga dollen guokte válmmaštallon sáhkavuoru Suoma sáttagotti ovddas.
Ensimmäinen puhe käsitteli ilmastonmuutosta ja alkuperäiskansoja ja toinen kieltä.
Vuosttaš sáhkavuorru gieđahalai dálkkádatnuppástusa ja álgoálbmogiid ja nubbi giela.
Puheet on löydettävissä kokonaisuudessaan saamelaiskäräjien kotisivuilta linkin dokumenttipankki --&gt; puheet kautta.
Ságat gávdnojit ollislažžan sámedikki ruovttusiidduin liŋkka dokumenttipankki (dokumeantabáŋku) --&gt; puheet (ságat) bakte.
Myös saamelaiskäräjien lakimiehen ja I varapuheenjohtajan puheenvuorot tulevat samalle sivustolle.
Maiddái sámedikki láhkaolbmo ja I várreságadoalli válmmaštallon sáhkavuorut bissovaš foruma olis boahtiba seamma siidduide.
Yhdistyneiden Kansakuntien lehdistötiedotteessa on koottu keskeiset puheessani esille tuomat asiat.
Ovttastuvvan Našuvnnaid preassadieđáhusas leat čohkkejuvvon guovddášáššit, maid bukten sáhkavuorustan ovdan.
Lehdistötiedote löytyy tästä linkistä:
Preassadieđáhus gávdno dán liŋkkas:
Ilmastonmuutospuheessani toin esille, että alkuperäiskansoille on annettava parempaa vaikutusvaltaa ja mahdollisuuksia osallistua ilmastonmuutoksen torjuntaan.
Sáhkavuorustan mii gieđahalai dálkkádatrievdama bukten ovdan, ahte álgoálbmogiidda galgá addojuvvot buoret váikkuhanváldi ja vejolašvuohta oassálastit dálkkádatnuppástusa dustemii.
Useat kansainväliset sopimukset ja mm.. YK:n alkuperäiskansajulistus antavat hyvät mahdollisuudet taata alkuperäiskansojen vaikutusmahdollisuudet ilmastonmuutoksen torjunnassa.
Máŋggat riikkaidgaskasaš soahpamušat ja ee. ON:a álgoálbmotjulggáštus addet buriid vejolašvuođaid dáhkidit álgoálbmogiid váikkuhanvejolašvuođaid dálkkádatrievdama caggamis.
Alkuperäiskansakieliä käsittelevässä puheessani toin esille kielen ja kulttuurin välisen suhteen ja kielen merkityksen alkuperäiskansakulttuurin säilymiselle ja kehittymiselle.
Sáhkavuorustan, mii gieđahalai álgoálbmotgielaid, bukten ovdan giela ja kultuvrra gaskavuođa ja giela mearkkašumi álgoálbmotkultuvrra seailumii ja gárgáneapmái.
Painotin puheessani myös sitä, että alkuperäiskansakieliä ei voi tarkastella vain vähemmistökielinä, vaan alkuperäiskansakielinä.
Deattuhin ságastan maiddái dan, ahte álgoálbmotgielaid ii sáhte geahčadit dušše veahádatgiellan, muhto álgoálbmotgiellan.
Otin puheessani esille Suomen saamen kielten tilanteen ja erityisenä huolena nostin esille koltansaamen tilanteen.
Válden ovdan Suoma sámegielaid dili ja earenoamáš fuollan bajidin oidnosii nuortalašgiela dili.
Muistutin pysyvää foorumia myös siitä tosiasiasta, että menetimme viime vuosina kymmenennen saamen kielen, akkalansaamen.
Muittuhin bissovaš foruma maid dan duohtaáššis, ahte mii leat massán maŋimus jagiid logat sámegiela, áhkkilsámi.
Kannustin kaikkia pysyvän foorumin jäseniä, valtioita ja alkuperäiskansoja vaalimaan alkuperäiskansakieliä, turvaamaan niiden tulevaisuudet lainsäädännöllä ja resursseilla ja ennen kaikkea – puhumalla omaa äidinkieltään lapsilleen, ystävilleen ja julkisissa yhteyksissä.
Movttiidahtten buot bissovaš foruma áirasiid, stáhtaid ja álgoálbmogiid gáhttet álgoálbmotgielaid, dorvvastit daid boahtteáiggi láhkaásahemiin ja resurssaiguin ja eandalit nu ahte buohkat hupmet eatnigielaset iežaset mánáide, ustibiidda ja almmolaš oktavuođain.
Viime viikolla pysyvässä foroumissa käsiteltiin pääasiassa ilmastonmuutosta, alkuperäiskansakieliä ja alkuperäiskansojen terveys- ja sosiaaliasioiden erityispiirteitä.
Mannan vahku bissovaš forumas ledje ovdan áššit, mat gieđahalle dálkkádatnuppástusa, álgoálbmotgielaid sihke álgoálbmogiid dearvvašvuohta- ja sosiálaáššiid sierrasárgosiid.
Tällä viikolla asialistalla ovat olleet ihmisoikeudet, alkuperäiskansalapset ja - nuoret sekä alkuperäiskansojen muutto perinteisiltä asuinalueiltaan kaupunkeihin.
Dán vahku áššelisttus leat leamaš olmmošvuoigatvuođat, álgoálbmotmánát ja – nuorat sihke álgoálbmogiid muotkun árbevirolaš orrunguovlluin gávpogiidda.
Pysyvä foorumi kiitti YK:n erityisraportoijaa Rodolfo Stavenhagenia ihmisoikeuksien puolesta tehdystä työstä.
Bissovaš forum giittii ON:a sierraraporterejeaddji Rodolfo Stavenhagena su olmmošvuoigatvuođaid beales bargan barggus.
Hänen toimikautensa päättyy toukokuun alussa.
Su doaibmaáigodat nohká miessemánu álggus.
Foorumi tutustui ja kuuli terveiset toukokuussa virkaan astuvalta James Anayalta, joka siirtyy YK:n erityisraportoijaksi seuraavaksi kuusivuotiskaudeksi.
Forum oahpásnuvai ja gulai dearvvuođagaid James Anayas, guhte algá miessemánu álggu rájes ON:a sierraraporterejeaddjin čuovvovaš guđa jagi áigodahkii.
Suomen valtio on ilokseni sitoutunut tukemaan alkuperäiskansojen aseman parantamista.
Suoma stáhta lea min buohkaid illun čatnasan doarjut álgoálbmogiid sajádaga buorideami.
Suomi tukee 75 000 €:lla YK:n hallinnoimia alkuperäiskansarahastoja tänä vuonna.
Suopma doarju 75 000 €: in ON:a hálddašan álgoálbmotruhtarájuid dán jagi.
Tämän tiedon kertoivat minulle Suomen valtuuskunnan ulkoministeriön edustajat.
Dán dieđu muitale munnje Suoma sáttagotti olgoriikkaministeriija ovddasteaddjit.
Minulla oli ilo tutustua Suomen YK:n suurlähettiläs Kirsti Lintoseen, jonka kanssa keskustelimme laajasti ajankohtaisista saamelaiskysymyksistä ja erityisesti saamen kielistä.
Mus lei illu oahpásnuvvat Suoma ON:a ambassadöra Kirsti Lintosiin, geainna ságastalaime viidát áigeguovdilis sámi gážaldagain ja earenoamážit sámegielain.
Minulla oli kunnia tutustua myös professori Carsten Smithiin, jonka on edistänyt saamelaisten asemaa laajasti pohjoismaissa ja erityisesti Norjassa.
Munnje lei maid stuora gudni oahpásnnuvvat professor Carstein Smithiin, gii lea ovddidan sápmelaččaid sajádaga hui viidát davviriikkain ja earenoamážit Norggas.
Nyt hänen huolenaan oli erityisesti saamelaissopimuksen kohtalo Pohjoismaissa, mutta hän kannusti myös Suomen saamelaiskäräjiä uurastamaan, jotta Suomi voisi ratifioida ILO 169-sopimuksen.
Dál su fuollan lei earenaoamážit sámi soahpamuša ratifiseren davviriikkain, muhto son movttiidahtii maid Suoma sámedikki áŋgiruššat nu ahte Suopma sáhttá ratifiseret ILO 169-soahpamuša.
Palaan mahdollisesti myöhemmissä blogeissani YK:n pysyvän foorumin asioihin.
Mun várra máhcan maŋŋel iežan blogiin ON:a bissovaš foruma áššiide.
Hyvää vappua toivottaa
Buriid válborbasiid sávvá
New Yorkissa 30.4.2008
New Yorkas 30.4.2008
Tunturi-Lapin maakuntakaavasta, perustuslain uudistuksesta ja saamelaisesta yliopistosta
Duottar-Sámi eanangoddelávas, vuođđolága ođastusas ja sámi universiteahtas
Viime viikon perjantaina saamelaiskäräjät oli kuultavana Lapin liitossa Tunturi-Lapin maakuntakaavasta Rovaniemellä.
Mannan vahku bearjadaga sámediggi lei Lappi lihtu gulaskuddandilálašvuođas Duottar-Sámi eanangoddelávas Roavenjárggas.
Saamelaiskäräjillä oli useita huomioita maakuntakaavaan.
Sámedikkis ledje máŋggat mearkkašumit eanangoddelávvii.
Päähuomionamme toimme esille sen, että Enontekiön kunnassa saamelaisen kulttuurin perusta on saamelaisten harjoittama poronhoito ja edellytimme että sen toimintaedellytykset varmistetaan kaavoituksessa ja esim. poronhoidon alueilta esitimme poistettavaksi matkailun ja todennäköisiä malmimineraaleja sisältämät varaukset.
Váldomearkkašupmin buvttiimet ovdan dan, ahte Eanodaga suohkanis sámi kultuvrra vuođđu lea sámiid baozodoallu ja dan doaibmanvejolašvuođaid gáibideimmet dorvvastuvvot lávvaráhkadeamis ja omd. boazodoalu viidodagain evttoheimmet váldojuvvot eret turismma ja jáhkehahtti málbmaminerálaguovlluid sisdoalli várremiid.
Lisäksi edellytimme mm. että Lisma-Nunnanen tievaraus poistetaan maakuntakaavasta, kuten myös matkailuun varattu aluevaraus Pyhäkerolla.
Dasa lassin gáibideimme ee. Lismá-Njunnás luoddavárrema sihkkojuvvo eanangoddelávas, dego maid turismii várrejuvvon viidodatvárrema Bassičearus.
Edellytimme myös, että uudet moottorikelkkareitit saisivat seurata vain valtateitä ja taajamia, mutta keskellä erämaita reitistöt eivät saisi kulkea.
Gáideimme maid, ahte ođđa mohtorgielkájohtolagat oaččule mannat dušše váldoluottaid guora ja čoahkkebáikkiin, muhto guovdu áidalas mehciid johtolagat eai oaččo mannat.
Ehdotimme lisättäväksi kaavaan huomattavasti saamelaisen kulttuuriympäristön kannalta tärkeitä alueita ja esim.
Sámi kulturbirrasa dáfus dehálaš guovlluid evttoheimmet lasihuvvot mealgadit ja omd. Sáná guovlu galggalii leat dákkár.
Viikonlopun valmistelin esittelijän kanssa taustamuistioita maanantain perustuslain uudistamistyöryhmän kuulemiseen.
Vahkuloahpa válmmaštallen áššemeannudeddjiin duogášmuittuhančállaga mánnodaga vuođđolága ođasnuhttinbargojoavkku gullandilálašvuhtii.
Jätimme oikeusministeriön työryhmälle taustamuistion, jossa edellytimme uuden perustuslain huomioivan ILO 169-sopimuksen ratifiointiedellytykset ja alkuperäiskansan oikeudet omana pykälänään.
Guđiimet vuoigatvuohtaministeriija bargojovkui duogášmuittuhančállaga, mas gáibideimmet ođđa vuođđolága váldit vuhtii ILO 169-soahpamuša ratifisereneavttuid ja álgoálbmogiid vuoigatvuođaid iežas paragráfan.
Saamelaiskäräjien virallisen kannan perustuslakiuudistukseen päättää saamelaiskäräjien yleiskokous.
Sámedikki virggálaš oainnu vuođđoláhkaođasnuhttimii mearrida sámedikki dievasčoakkán.
Keskiviikkona oli saamelaiskäräjien hallituksen kokous.
Gaskavahkko lei sámedikki stivrra čoakkán.
Kokousasioiden lisäksi kuulimme saamelaisen korkeakoulun (Sámi allaskuvla) rehtorin Steinar Pedersenin esitystä saamelaisesta yliopistohankkeesta.
Čoakkánáššiid lassin gulaimet Sámi allaskuvlla rektora Steinar Pedersena ovdanbuktojumi sámi universiteahttafidnus.
Asia vaatii vielä jatkovalmisteluja, esim. perusteellisen selvityksen, ja mielestäni tulevan yliopiston organisaation olisi oltava aidosti yhteispohjoismainen, ei mihinkään kansalliseen rakenteeseen tai koulutuslaitokseen sidottu.
Ášši gáibida vel joatkkaválmmaštallamiid, omd. vuđolaš čielggadeami, ja mu mielas boahttevaš universiteahtta galggalii leat albma ládje davvviriikkaid oktasaš, ii mange álbmotlaš ráhkadussii dehe skuvlenlágádussii čadnojuvvon.
Kirjoitin noin kuukausi sitten laajemmin blogissani saamelaisesta yliopistohankkeesta.
Čállen sulaid mánu áigi viidáseappot iežan blogis sámi universiteahttafidnus.
Hallituksen kokouksen aikaan tiedotusvälineistä selvisi yllättävä tieto.
Stivrra čoakkáma áiggiid dieđihangaskaomiin čielggai heahkástuhtti diehtu.
Lapin ja Oulun yliopistot ovat asettaneet selvitysmiehen selvittämään ehdotusta yliopistojen yhteisistä saamelaisuuteen liittyvistä poikkitieteellisistä perusopinnoista, maisterin tutkintoon johtavan koulutusohjelman sisällöstä sekä tehdä ehdotuksia saamelaisuuteen liittyvästä tutkimusohjelmasta.
Lappi ja Oulu universiteahtat leat bidjan čielggadanolbmá čilget evttohusa universiteahtaid oktasaš sápmelašvuhtii gullevaš doaresdieđálaš vuođđooahpuin, magistara dutkkosii doalvu skuvlenprográmma sisdoalus ja dahkat evttohusaid dutkanprográmmas, mii laktása sápmelašvuhtii.
Saamelaiskäräjiä ei ole kuultu asiassa saamelaiskäräjälain 9 §:n mukaisesti.
Sámedikki eai leat gullan áššis sámediggelága 9 §:a mielde.
Toinen hyvin suuri puute selvitystyön aloittamisessa on se, että se ei huomioi saamelaista yliopistohanketta.
Nubbi stuora váili čielggadanbarggu álggaheamis lea dat, ahte dat ii váldde vuhtii sámi universiteahttafidnu.
Koulutusohjelmia perustettaessa on hyvin tärkeää huomioida alueen tarpeet.
Skuvlenprográmmaid vuođđudettiin lea hui dehálaš váldit vuhtii guovllu dárbbuid.
Suurin osa mahdollisista selvityksen alla olevista maisteriohjelmasta valmistuneista opiskelijoista tulisivat toimimaan saamelaisinstituutioiden palveluksessa ja eri tehtävissä saamelaisten kotiseutualueella.
Eanas vejolaš čielggadanvuloš magisttarprográmmas válmmaštuvvan olbmuin boađále doaibmat sámi institušuvnnaid bálvalusas ja sierra bargguin sámiid ruovttuguovllus.
Saamelaiskäräjiä ei voi sivuuttaa tällaisissa suunnitelmissa.
Sámedikki ii sáhte mannat meaddel dákkár plánain.
Tämä ei ole missään olosuhteissa hyväksyttävä teko Lapin ja Oulun yliopistoilta.
Dát ii lea mange dilis dohkálaš ja njuolgut áibbas dohkketmeahttun dahku Lappi ja Oulu universiteahtain.
Saamelaiskäräjien hallituksen ja Saamelainen Parlamentaarinen neuvosto hallituksen jäsenet pitävät hyvin tärkeänä sitä, että saamelaistutkimusta ja koulutusta kehitettäisiin saamelaisten kotiseutualueella yhteispohjoismaisista saamelaisista lähtökohdista käsin, ei osana kansallisia koulutusrakenteita.
Sámedikki stivrra ja Sámi parlamentáralaš ráđi stivrra lahtut atnet hui dehálažžan dan, ahte sámi dutkamuš ja skuvlen gárgánahttojuvvo sámi ruovttuguovllus davviriikkalaš sámi vuolggasajiin, ii álbmotlaš skuvlenráhkadusaid oassin.
Saamelaisyhteisön tulevaisuuden kannalta on ensiarvoisen tärkeää, että saamelaisten ammatti- ja korkeakoulutus sekä tutkimus hoidetaan yhteispohjoismaisten saamelaisinstituutioiden kautta.
Sámi servoša boahtteáiggi dáfus lea earenoamáš dehálaš, ahte sámiid fidno- ja alla dási skuvlen ja dutkamuš fuolahuvvo davviriikkalašččat oktasaš sámi institušuvnnaid bakte.
Koulutusratkaisuilla meidän tulee myös taata se, että saamelaisten ei tarvitse muuttaa etelään korkeakoulutusta ja työpaikkoja saadakseen.
Skuvlenčovdosiiguin mii galgat dáhkidit maid dan, ahte sápmelaččat eai dárbbat muotkut luksa allaskuvlaoahpu ja bargosajiid oažžuma dihte.
Otan tämän asiakokonaisuuden esille seuraavassa Saamelaisen Parlamentaarisen Neuvoston hallituksen kokouksessa.
Válddán dán áššeoppalašvuođa ovdan čuovvovaš Sámi parlamentáralaš ráđi stivrra čoakkámis.
Viime viikolla valmistelin tutkimusasiaan liittyen lausunnon, jossa ehdotin yhteispohjoismaisen saamelaisen tutkimusrahaston perustamista ja yhteisen tutkimusneuvoston perustamista.
Mannan vahku ráhkadin dutkanáššái laktásettiin cealkámuša, mas evttohin oktasaš davviriikkalaš sámi dutkanruhtaráju vuođđudeami ja oktasaš dutkanráđi vuođđudeami.
Kotona Vuontisjärvellä 19.4.2008, Klemetti Näkkäläjärvi
Ruovttus Vuottesjávrres 19.4.2008
Uuden vuoden työasioita
Ođđa jagi bargoáššit
Vuoden loppuun oli kertynyt useita ja laajoja lausuntoja.
Jagi lohppii ledje čoggon máŋggat cealkámušat, mat ledje maid hui viidát.
Joululomien aikaan saamelaiskäräjät antoi laajan lausunnon Euroopan Neuvoston alueellisia tai vähemmistökieliä koskevan eurooppalaisen peruskirjan täytäntöönpanosta Suomessa Suomen neljättä määräaikaisraporttia varten.
Juovlaluomuid áigge sámediggi attii viiddes cealkámuša Eurohpa Ráđi guovlluguovdasaš dehe veahádatgielaid eurohpalaš vuođđogirjji olláhuhttimis Suomas Suoma njealját mearreáiggeraportta várás.
Lausunnossamme kiinnitimme huomiota erityisesti kielipesätoiminnan rahoituksen turvaamiseen, saamenkielisten sosiaali- ja terveyspalvelujen rahoituksen alhaiseen resursointiin ja saamen kielen ja kulttuurin opetuksen parantamiseen.
Cealkámušasteamet giddiimet fuomášumi earenoamážit giellabeassedoaimma ruhtadeami dorvvasteapmái, sámegielalaš sosiála- ja dearvvašvuohtabálvalusaid ruhtadeami vuollegis resursseremii ja sámegiela ja sámi kultuvrra oahpahusa buorideapmái.
Muita keskeisiä tarkastelukohteita olivat saamen kielilain toteutuminen ja saamenkielisen median tila.
Eará guovddáš geahčadančuozáhagat leigga sámi giellalága olláhuvvan ja sámegielalaš media dilli.
Osoitimme huolenaiheemme siitä, että Suomessa ei ole saatavilla saamenkielisiä sanomalehtiä ja suurena syynä tähän ovat sanomalehdistöasetuksen puutteet ja saamen kielten huomiotta jättäminen alkuperäiskansakielenä.
Čujuheimmet fuollamet das, ahte Suomas eai leat oažžumis sámegiel aviissat ja stuora sivvan dása leat aviisaásahusa váillit ja dat ahte sámegiella ii leat váldon vuhtii álgoálbmotgiellan.
Saamelaiskäräjät vetosi kirjeellään opetusministeriöön Kotuksen saamen kielen huollon tilanteesta ja valtionhallinnon tuottavuusohjelman vaikutuksista saamen kielten huollon tulevaisuuteen.
Sámediggi bijai reivviinnis oahpahusministeriija ovdii fuola Ruovttueatnangielaid dutkanguovddáža (Kotus) sámegiela gáhttema dilis ja stáhtahálddahusa gánnáhahttivuohtaprográmma váikkuhusain sámegiela gáhttema boahtteáigái.
Valtionhallinnon tuottavuusohjelma edellyttää toteutuessaan merkittäviä henkilöstövähennyksiä.
Stáhtahálddahusa gánnáhahttiprográmma gáibida olláhuvvamis mielde mearkkašahtti bargiid meari unnideami.
Nykyisin Kotuksessa työskentelee yksi pohjoissaamen huoltaja ja yksi osa-aikainen inarinsaamen huoltaja.
Dál Kotusis bargá okta davvisámegiela gáhttejeaddji ja okta oasseáigásaš anárašgiela gáhttejeaddji.
Koltansaamen huoltajan virkaa ei ole Kotuksessa.
Nuortalašgiela gáhttejeaddji virgi ii gávdno Kotusis.
Nykyiset saamen kielen huoltamiseen suunnatut henkilöstöresurssit ovat nykyiselläänkin riittämättömät ja lisävirkoja kaivattaisiin kipeästi.
Dáláš sámegiela gáhttemii biddjon bargiresurssat leat dálážisge vátnát ja lassivirggit váillahuvvojit sakka.
Saamelaiskäräjät vetosi opetusministeriöön jotta se huomioisi tuottavuusohjelmassa saamen kielten huollon tulevaisuuden ja takaisi kielenhuollolle riittävät lisäresurssit.
Sámediggi doarjalii oahpahusministeriijai vai dat válddálii vuhtii gánnáhahttiprográmmas sámegiela gáhttema boahtteáiggi ja dáhkidivččii giellagáhttemii dárbahassii lassiresurssaid.
Joulun alla saamelaiskäräjät antoi myös lausunnon sosiaaliturvalainsäädännön uudistamista valmistelevalle SATA-komitealle.
Ovddabealde juovllaid sámediggi attii maid cealkámuša sosiáladorvvu láhkaásaheami ođasteami válmmaštalli SATA-komiteai.
SATA-komitea valmistelee kokonaisvaltaisia uudistuksia sosiaaliturvaan.
SATA-komitea válmmaštallá ollislaš ođastusaid sosiáladorvui.
Valitettavasti työryhmä työstä ei ole käyty julkista keskustelua ja työryhmän käsittelemistä asioista on saanut tietoa vai tiedotusvälineiden kautta.
Dađi bahábut bargojoavkku barggus ii leat leamaš almmolaš servodatságastallan ja bargojoavkku gieđahallan áššiin lea sáhttán oažžut dieđu dušše dieđihangaskaomiid bakte.
Saamelaiskäräjät käsitteli lausunnossaan laajasti nykyisen sosiaaliturvalainsäädännön heikkouksia saamelaiskulttuurin kannalta.
Sámediggi gieđahalai cealkámušastis viidát dáláš sosiáladorvvu láhkaásaheami hedjodagaid sámi kultuvrra dáfus.
Saamelaiskäräjät esittää SATA-komitean pohdittavaksi perustulomallia, jota SATA-komitea on myös pohtinut.
Sámediggi evttoha SATA-komitea suokkardallamii vuođđoboahtomálle, man SATA-komitea lea maid guorahallan.
Saamelaisille elinkeinonharjoittajille, poronhoitajille, käsityöntekijöille, kalastajille ja luontaiselinkeinoyrittäjille sekä yhdistelmäelinkeinojen harjoittajille perustulomalli takaisi suhteellisen säännölliset tulot ja helpottaisi huomattavasti elinkeinonharjoittajien byrokratiaa ja mahdollistaisi elinkeinojen kehittämisen.
Sápmelaš ealáhusbargái, boazobargái, duodjáriidda, guolásteddjiide ja luondduealáhusfitnodatolbmui ja lotnolasealáhusaiguin bargiide vuođđoboahtomálle dáhkidivččii oalle jeavddalaš boađuid ja álkidahtálii sakka ealáhusbargiid byrokratiija ja dagalii vejolažžan ealáhusaid gárgeheami.
Mikäli nykyisenmallisessa järjestelmässä pidättäydytään, saamelaiskäräjät esittää, että poronhoitajien työttömyysturvaohjetta ja ohjeen tulkintaa muutetaan saamelaisen poronhoidon erityispiirteet paremmin huomioivaksi.
Jos dálášmállet vuogádagas lea áigumuš bissut, de sámediggi evttoha, ahte boazobargiid bargguhisvuohtadorvorávvagat ja rávvagiid dulkon rievdaduvvo nu ahte dat váldá buorebut vuhtii sámi boazodoalu sierrasárgosiid.
Saamelaisalueen työvoimahallinnon toimielimissä tulee olla saamelaiselinkeinojen harjoittajia ja saamenkielisiä jäseniä, jotta toimielimillä olisi tarvittava ymmärrys ja osaaminen ja tietämys käsiteltäessä saamelaisia koskevia asioita.
Sámiguovllu bargofápmohálddahusa doaibmaorgánain galget leat sámi ealáhusaiguin bargit ja sámegielalaš lahtut, vai doaibmaorgánain lea dárbahassii ipmárdus, máhttu ja diehtu gieđahaladettiin áššiid, mat gusket sápmelaččaid.
Poronhoitajan työttömyysajan tukea on kehitettävä niin, että toimeentulo on käytännössä mahdollista.
Boazobargiid bargguhisvuođa áigge doarjja galgá gárgehuvvot nu ahte birgenláhki lea geavadis vejolaš.
Poronhoitajille tulee taata oikeus työterveyshuoltoon ja lomitusjärjestelmää tulee kehittää.
Boazobargiide galgá dáhkidit vuoigatvuođa bargodearvvašvuohtadikšui ja maiddái luopmosadjásašvuohtavuogádat galgá gárgehuvvot.
Lisäksi saamelaiskäräjät esitti, että ennen laskettua synnytysaikaa aiheutuvat asumiskustannukset tulisi saattaa Kelan korvauksen piiriin.
Dasa lassin sámediggi evttohii, ahte ovdal rehkenastojuvvon riegádanáiggi dagahan orrungolut galggale biddjot álbmotealáhatlágádusa (Áel) buhttema ollái.
Lähin synnytyspaikka saamelaisten kotiseutualueelta on useiden satojen kilometrien matkan päässä.
Lagamus riegádahttinbáiki Sámi ruovttuguovllus lea máŋggaidlogiid miillaid geahčen.
Ikäihmisille tulee turvata subjektiivinen oikeus oman kielen ja kulttuurin mukaiseen kotihoitoon.
Ahkeolbmuide galgá dorvvastit subjektiivvalaš vuoigatvuođa iežas giela ja kultuvrra miel ruovttudikšui.
Myös omaishoidon tuen tasoa tulee edelleen kehittää.
Maiddái oapmehašdivššu doarjjadássi galgá vel gárgehit.
Lääkkeiden lähetyskulut tulee saada korvattavien kustannusten piiriin.
Dálkasiid sáddengolut galgá oažžut buhtadusvuloš goluid ollái.
Nämä parantaisivat erityisesti saamelaisten kotiseutualueen vanhuksien kotona asumista ja takaisivat pitkistä etäisyyksistä huolimatta vanhuksille tasa-arvoiset oikeudet asuinpaikasta riippumatta.
Dát buoridivččii earenoamážit sámiid ruovttuguovllu boares olbmuid ruovttus orruma ja dáhkidivččii guhkes gaskkain fuolakeahttá boaraniidda dásseárvosaš vuoigatvuođaid orrunbáikkis fuolakeahttá.
Saamelaiskäräjät esitti saamelaiskäräjälain 9 §:n mukaisia neuvotteluja saamelaisten elinolojen ja sosiaaliturvan kehittämiseksi.
Sámediggi evttohii sámediggelága § 9 miel ráđđádallamiid sámiid eallindiliid ja sosiáladorvvu gárgeheami várás.
Saamelaiskäräjät antoi viime viikolla lausuntonsa ulkoasianministeriölle Euroopan Neuvosten kansallisten vähemistöjen suojelua koskevan puitesopimuksen Suomen kolmannen määräaikaisraportin laadintaa varten.
Sámediggi attii mannan vahku cealkámuša olgoáššiidministeriijai Eurohpa Ráđi álbmotlaš veahádagaid suodjaleami rápmasoahpamuša Suoma goalmmát mearreáigeraportta ráhkadeami várás.
Saamelaiskäräjät antoi laajan yli 20-sivuisen lausunnon, jossa kiinnitettiin erityisesti huomiota saamelaisten maaoikeuksien toteutumattomuuteen, ILO 169-sopimuksen ratifoimattomuteen, saamelaiskäräjien lausuntojen ja neuvotteluissa esittämien näkemysten huomioimatta jättämiseen, suunnitellun ALKU-hankkeen mahdollisen toteutumisen heikennyksiin saamelaisten kannalta ja ajankohtaisiin lainsädäntöhankkeisiin saamelaisten oikeuksien kannalta.
Sámediggi attii viiddes badjel 20-siidosaš cealkámuša, mas giddejuvvui earenoamáš fuomášupmi go sámiid eananvuoigatvuođat eai leat olláhuvvan, ILO 169-soahpamuš ii leat ratifiserejuvvon, sámedikki cealkámušat ja ráđđádallamiin ovddiduvvon oainnut eai leat váldojuvvon vuhtii láhkoođastusbargguin ja muđuid eiseválddiid olis, plánejuvvon guovlluid ođasnuhttinođastus-fidnu vejolaš olláhuvvama heajudemiide sámiid dáfus ja áigeguovdilis láhkašasahanfidnuide sámiid vuoigatvuođaid dáfus.
Lausunnossa käsiteltiin sopimuksen artiklojen mukaisesti yhdenvertaisuuslainsädännön toimivuutta Suomessa, saamen kielilain toteutumista ja saamen kielen ja opetuksen tilannetta Suomessa.
Cealkámušas gieđahallui soahpamuša artiklaid mielde ovttaveardásašvuohtalága doaibmivuohta Suomas, sámi giellalága olláhuvvan sihke sámegiela ja oahpahusa dilli Suomas.
Viime viikon perjantaina saamelaiskäräjät ja saamelaisten kotiseutualueen paliskunnat kokoontuivat yhteiskokoukseen Inariin.
Vahku dás ovdal bearjadaga sámediggi ja sámiid ruovttuguovllu bálgesat čoahkkane oktasašráđđádallamii Anárii.
Palaverin asialistalla olivat mm. porotalouden ja luontaiselinkeinojen rahoituslain uudistus, saamelaiskulttuurin ja – elinkeinoja käsittävä uudistettavana oleva metsäsertifiontikriteeri, kaivoslain kokonaisuudistus, porotalouden luopumisjärjestelmää valmistelevan työryhmän esitykset, saamelaiskäräjien ja saamelaisalueen paliskuntien yhteistyö.
Ráđđádallama áššelisttus ledje ee. boazodoalu ja luondduealáhusaid ruhtadanlága (POLURA) ođastus, sámi kultuvrra ja – ealáhusaid gokči ođasnuhttinvuloš vuovdesertifiserenkriteara, ruvkelága ollislaš ođastus, boazodoalu luohpanortnega válmmaštalli bargojoavkku evttohusat, sámedikki ja sámi ruovttuguovllu bálgesiid ovttasbargu.
Ns. POLURA-udistusta valmistelleen työryhmän loppuraportti on valmistunut ja se löytyy osoitteesta: http://www.mmm.fi/fi/index/julkaisut.html työryhmämuistioita.
Ng. POLURA-ođastusa válmmáštallan bargojoavkku loahpparaporta lea gárvánan ja dat gávdno čujuhusas http://www.mmm.fi/fi/index/julkaisut.html bargojoavkoraporttat.
Kokouksessa tuotiin tiedoksi muutamien poroisäntien ja - hoitajien valmistelema esitys saamelaisporonhoidon kannalta uudeksi metsäsertifiointikriteeriksi.
Čoakkámis buktojuvvui diehtun muhtin boazoisidiid ja – dolliid gárven evttohus sámiid boazodoalu dáfus ođđa vuovdesertifiserenkritearan.
Asia tuotiin vasta kokouksessa esityksenä ja se saavutti paikalla olleiden poroisäntien yksimielisen tuen.
Ášši buktojuvvui evttohussan easka čoakkámis ovdan ja dat oaččui báikki nalde leamaš boazoisidiid ovttamielalaš doarjaga.
Esityksessä ei huomioida muita saamelaiselinkeinoja.
Evttohusas eai váldojuvvo vuhtii eará sámi ealáhusat.
Kokous otti esityksen tiedokseen, mutta saamelaiskäräjät käsittelee asiaa omissa toimielimissään.
Čoakkán válddii ášši diehtun, muhto sámediggi gieđahallá ášši iežas doaibmaorgánain.
Vien poroisäntien esityksen Metsähallituksen, Kolttaneuvoston ja Saamelaiskäräjien yhteiskokoukseen, joka pidetään ensi viikolla.
Doalvvun boazoisiđiid evttohusa Meahcceráđđehusa, Nuortalašráđi ja Sámedikki oktasaš bargojoavkku čoakkámii, mi dollojuvvo boahtte vahku.
Lisäksi esitys toimitetaan niille poroisännille, jotka eivät olleet kokouksessa läsnä toimepiteitä varten.
Dasa lassin evttohus doaimmahuvvo daidda boazoisidiidda, geat eai lean čoakkámis mielde sin doaibmabijuid várás.
Kyse on valtakunnallisen metsäsertifiointityöryhmän alatyöryhmästä, joka vie oman esityksensä metsäsertifiointityöryhmän hyväksyttäväksi.
Jearaldat lea riikkaviidosaš vuovdesertifiserenbargojoavkku vuollebargojoavkkus, mii doalvu iežas evttohusa vuovdesertifiserenbargojoavkku dohkkeheami várás.
Vien esityksen myös saamelaiskäräjien seuraavan hallituksen kokoukseen, joka päättää esityksen vaatimista mahdollisista toimenpiteistä.
Doalvvun evttohusa maid sámedikki čuovvovaš stivrra čoakkámii, mii mearrida evttohusa gáibidan vejolaš doaibmabijuin.
Kaikki saamelaiskäräjien lausunnot löytyvät tai lyötynevät pian saamelaiskäräjien kotisivuilta lausunnot osiosta.
Buot sámedikki cealkámušat gávdnojit dehe gávdnoježžet fargga sámedikki ruovttusiidduin cealkámušat oasis.
Vuontisjärvellä 18.01.2009
Vuottesjávrres 18.01.2009
Valtionhallinnon lomakausi loppui ja työt käynnistyivät
Stáhtahálddahusa luopmobadji nogai ja barggut álge
Tällä viikolla ovat alkaneet ensimmäiset saamelaiskäräjien viralliset kuulemiset ja kokoukset.
Dán vahku mielde leat álgán vuosttaš sámedikki gullandilálašvuođat ja virggálaš čoakkámat.
Tiistaina saamelaiskäräjien edustajat tapasivat Lapin TE-keskuksen edustajia.
Disdaga sámedikki ovddasteaddjit deive Sámi leana BE-guovddáža ovddasteddjiid.