pere/sami_parallel huggingface dataset:
Työhön on saatu apua Norjasta, Tanskasta ja Virosta.
Bargui leat ožžon veahki Norggas, Danmárkkus ja Estlánddas.
Suunnitelma on käännetty myös englanniksi ” The Plan of Economical and Social Development for the Kola Sami Ancestral Communities 2004 ”, ja siinä on 14 sivua.
Dat plána lea maid eŋgelasgillii, ” The Plan of Economical and Social Development for the Kola Sami Ancestral Communities &gt; 2004 ”, 14 siiddu guhku.
Nettisivun osoite on: www.kolasaami.org.
Sis lea maid neahttasiidu: www.kolasaami.org.
Yleistä Kuolan saamelaisten tilanteesta
Oppalaččat Guoládaga sámiid dilis
Kuolan saamelaiset ovat pohjoisena kansana saaneet melko paljon etuoikeuksia tai etuuksia jo varhain neuvostovallan aikana luodun järjestelmän mukaisesti.
Guoládatsámit leat davveguovllu álbmogin seailluhan muhtun erenoamášvuoigatvuođaid dahje ovdamuniid dakkár vuogádaga mielde mii ráhkaduvvui juo sovjetválddi áiggi.
Nämä etuoikeudet ovat nykyään seuraavat:
Odne dat erenoamášvuoigatvuođat leat čuovvovaččat:
- saamelaiset saavat tietyissä paikoissa kalastaa verkolla ilmaiseksi tai pientä maksua vastaan (toinen asia on, että usein viranomaiset osoittavat heille sellaisia kalastuspaikkoja, joissa ei ole kalaa)
- sámit ožžot dihto sajiin bivdit sáimmaiguin nuvttá dahje vuollegis mávssu ovdii (nubbi ášši lea dat ahte eiseválddit dávjá addet dakkár bivdosajiid main eai leat guolit)
- saamelaiset saavat kaataa metsää ilmaiseksi (50 m³ vuodessa)
- sámit ožžot nuvttá njeaidit vuovddi (50 m3 jahkái)
- poronhoitajat saavat ” alennusta ” porolaitumien vuokrasta
- boazovázzit ožžot ” vuoládusa ” go láigohit guohtuneatnamiid
- saamelaisopiskelijat saavat muita helpommin opiskelupaikan monista korkeakouluista ja yliopistoista
- sámi studeanttat ožžot álkibut saji muhtun allaskuvllaide ja universitehtaide
Aiemmin saamelaiset saivat myös reseptilääkkeet ilmaiseksi, mutta tästä on äskettäin luovuttu.
Ovdalaš áiggi sámit maid ožžo nuvttá reseaptadálkasiid, muhto gieskat dat ortnet heaittihuvvui.
Nämä etuoikeudet koskevat ainoastaan Lovozerossa, Kuolassa ja Kovdorissa asuvia saamelaisia (ks. yllä oleva luettelo).
Dihto erenoamášvuoigatvuođat gullet dušše sámiide, guđet orrot Lujávrris, Kolas ja Kovdoris (geahča listtu mii lea dás ovdalis).
Yleisesti ottaen Kuolan saamelaisten elämä on kovaa, mutta esimerkiksi Lovozeron saamelaisten keskinäinen kanssakäyminen on erittäin tiivistä ja luontevaa.
Oppalaččat gehččon, de Guoládaga sámit ellet garra eallima, muhto gaskaneaset Lujávrri sámiid servvoštallamat leat virkui ja dahkaluddakeahttái.
He käyvät toistensa luona myöhään illalla eivätkä soita etukäteen ja ilmoita tulostaan.
Sii galledit guhtet guimmiideaset maŋŋit eahkedis, eai riŋges ovddalgihtii muitalan dihte ahte bohtet fitnat.
Saamelaisyhdistykset järjestävät juhlia tasaisin väliajoin.
Sámesearvvit lágidit feasttaid jeavddalaččat.
Kulttuuri on kehittynyt erittäin nopeasti viimeisten kahdenkymmenen vuoden aikana.
Kultuvra lea ovdánan viehka johtilit maŋimuš guovttelot jagis.
Moskovassa säädetyt lait ja Kuolan saamelaisten jokapäiväinen elämä ovat kuitenkin kaukana toisistaan, ja etenkin porotaloudessa tilanne on vaikea.
Dat lágat mat leat mearriduvvon Moskvas, leat guhkkin eret Guoládaga sámiid beaivválaš eallima, ja erenoamážit boazodoalus lea dilli lossat.
Salametsästystä esiintyy laajalti, mutta siinä eivät auta mitkään lait, jos lakien noudattamista valvovat mekanismit puuttuvat.
Báhčinsuolavuohta lea valjis, muhto dasa eai veaje lágat maidege, go eai leat mekanismmat daid bearráigeahččat.
Johdanto
Álgosátni
Ajatus itsemääräämisoikeudesta syntyi valistuksen aikana 1700-luvun lopulla, jolloin kansojen itsemääräämisoikeutta alettiin pitää ideologisena ja poliittisena perusperiaatteena.
Iešmearrideami vuođđojurdda badjánišgođii čuvgehusáiggi mielde, 1700-jagi loahpageažis. Dalle impirduvvogođii álbmogiid iešmearridanvuoigatvuođa árvu danguvlui ahte livčče ideologalaš ja politihkalaš vuođđojurddan.
Tämän jälkeen sillä on ollut huomattava asema lähestulkoon kaikessa poliittisessa kehityksessä.
Ja dan áiggis ovddosguvlui lea dát vuođđojurdda ožžon hui alla ja fuopmášuhtti dási buorremuddui eanáš politihkalaš ovdánemiin.
Vuonna 1945 tapahtuneen Yhdistyneitten Kansakuntien (YK) perustamisen jälkeen itsemääräämisoikeuden periaatetta kehitettiin niin, että siitä tuli kaikkien kansojen oikeus.
Maŋŋá go ON (Ovttastahtton Nášuvnnat) vuođđuduvvui jagis 1945, sajáiduvvagođii iešmearrideami vuođđojurdda nu čavgagin ahte gárttai buot álbmogiid vuoigatvuohtan.
Itsemääräämisoikeus mainitaan mm..
Iešmearridanvuoigatvuohta lea dovddahuvvon ON:a ásahusain, ON:a Álbmotlaš ja Politihkalaš Vuoigatvuođa Konvenšuvnnas ja maiddái ON:a Ekonomálaš, Sosiála ja Kultuvrralaš Vuoigatvuođa Konvenšuvnnas.
YK:n peruskirjassa, YK:n kansalaisoikeuksien ja poliittisten oikeuksien yleissopimuksessa ja YK:n taloudellisten, sosiaalisten ja sivistyksellisten oikeuksien yleissopimuksessa.
Maiddái oidno hui valljet ja čielgasit nuppiid-ge guovddáš álbmotvuoigatvuođalaš instrumeanttain. Lea maid moanaid gerddiid dovddastuvvon ON.:
Se mainitaan myös erinäisissä muissa keskeisissä kansainvälisen oikeuden asiakirjoissa, ja myös YK:n kansainvälinen tuomioistuin (” International Court of Justice ”) on tunnustanut sen merkityksen useissa tapauksissa.
Duopmostuolus (International Court of Justice).
Itsemääräämisoikeus liitettiin aluksi laajasti siirtomaiden vapautumiseen ja siirtomaiden itsenäistymisen seurauksena tapahtuneeseen uusien kansallisvaltioiden perustamiseen.
Álggos iešmearridanvuoigatvuohta čuolbmaduvvui viehkamuddui koloniijaid ieččanasvuođa rahčamiidda ja ođđa álbmotstáhtáide mat das maŋŋá ceagganišgohte ja šadde duohtan.
Tänä ajanjaksona itsemääräämisoikeus alkoi merkitä miltei samaa kuin oman valtion perustamisoikeus, jonka tietyn alueen asukkaat saivat etnisestä taustastaan riippumatta.
Dán áigodaga mielde gehččui ja ipmirduvvui iešmearridanvuoigatvuohta seammaláhkái go dan oktavuođas goas diehto eanagáhppálga ássit, makkár-fal čerdii ležžet gullevaččat, gáibidišgohte ásahit iežasit stáhta.
Viimeisten 20 vuoden aikana on kuitenkin käynyt yhä selvemmäksi, että itsemääräämisoikeutta kaikkien kansojen oikeutena voidaan tuskin rajoittaa siten, että sitä sovellettaisiin ainoastaan siirtomaatilanteessa.
Maŋimuš 20-jagi siste goit lea čielgaseabbot oidnošgoahtán ahte vuoigatvuohta oažžut iešmearrideami, galggašii leat buot álbmogiid vuoigtavuohta, ja ii dušše geavahuvvot koloniija áššiid oktavuođas.
Viime vuosikymmeninä YK:n elimet, valtiot ja kansainvälisen oikeuden asiantuntijat ovat yhä selkeämmin korostaneet, että itsemääräämisoikeus kuuluu myös sellaisille kansoille, jotka eivät edusta jonkin siirtomaan tai valtion kaikkia asukkaita.
Maŋimuš logijagiid leat ON-lágádusat, stáhtat ja olmmošvuoigatvuođa áššedovdit dađi dárkileabbot deattuhan ahte dát vuoigatvuohta gullá maiddái álbmogiidda mat eai leat stáhta dahje koloniija olles álbmot oktiibuot.
Vähitellen on alettu ymmärtää, että itsemääräämisoikeus koskee myös perinteisen siirtomaatilanteen ulkopuolella olevia kansoja ja että itsemääräämisoikeus voi siis ilmetä muullakin tavalla kuin valtionmuodostuksen kautta. Näiden asioiden entistä parempi ymmärtäminen johtuu laajalti siitä, että YK, valtiot ja muut elimet ovat joutuneet ottamaan kantaa alkuperäiskansojen oikeuksiin.
Dandihtii go ON, olu stáhtat ja eará orgánat leat dán gažaldagas mannagoahtán sakka dan oainnu beallái ahte iešmearridanvuoigatvuohta gullá maiddái daidda álbmogiidda mat eai leat ovddešlágán árbevirolaš koloniijadiliid siste, lea baicce dat ipmárdus oppanássii-ge ovdánan eanet ahte vuoigatvuohta iešmearrideapmái sáhttá čađahuvvot maiddái earraláhkái go dušše stáhtaceggemiid bokte.
Koska käsitteellä ” kansa ” ei enää ymmärretä ainoastaan yhden valtion kaikkien asukkaiden yhteenlaskettua määrää, YK-järjestelmässä on alettu käyttää käsitteestä ” kansa ” erilaisia työmääritelmiä.
Dál go duoba» álbmot ” ii šat dušše dárkkut stáhta ássit lohkkon oktiibuot, lea ON-vuogádat geavahišgoahtán iešguđetlágán bargančielggadusa» álbmot ” ” - duohpagii.
YK-järjestelmässä on alkuperäiskansojen oikeuksia koskevan keskustelun käynnistymisen jälkeen myös alettu soveltaa tiettyjä käsitteen ” alkuperäiskansat ” työmääritelmiä.
Maiddái lea ON, danrájis go lea háleštišgoahtán eamiálbmogiid vuoigatvuođain, atnigoahtán moattelágán čielggadusa» álbmot ”» álbmot ” - duohpaga oktavuođas.
Näiden työmääritelmien vertailu osoittaa, että ” kansan ” ja ” alkuperäiskansan ” määritelmät ovat miltei samanlaiset.
ON maiddái lea, dan rájis go gieđahallagođii eamiálbmot-áššiid, atnigoahtán diehto bargančielggadusaid dakko mii gusto duohpagii» eamiálbmot ”.
On selvää, että yhden valtion alueella voi asua enemmän kuin yksi kansa ja että alkuperäiskansojen ja muiden kansojen välillä on vaikeaa tehdä sellaista järkevää jakoa, jolla voitaisiin perustella, miksi alkuperäiskansojen oikeudet eroavat muiden kansojen oikeuksista.
Dás fuomáša ahte duohpagat leaba hui seammalágánat. Lea čielggas ahte ovtta stáhta čearus sáhttet gávdnot eambo-go dušše okta álbmot.
Tämän johdosta muutamat toimivaltaiset YK-elimet kuten esim.
Ja veadjá leat hui váttis jierpmálaččat earuhit eamiálbmogiid ja nuppiid olmmošjoavkkuid gaskkas nu ahte livčče sudja doalahit dan ahte dáin álbmogiin lea iešguđetlágán vuoigatvuođat.
YK:n ihmisoikeuskomitea, YK:n rotusyrjintäkomitea ja YK:n ihmisoikeuksien alakomitea ovat viime vuosina useissa tapauksissa vahvistaneet, että myös alkuperäiskansoista muodostuvat ryhmät voivat olla kansoja, joilla on itsemäärämisoikeus.
Danne leat máŋga gelbbolaš ON-ásahusa, dakkárat-go Olmmošvuoigatvuođa komitea, Nállevealáheami komitea ja Olmmošvuoigatvuođaid Vuollekomitea, dáid maŋimuš áiggiid olu háviid duođaštan dan ahte eamiálbmotjoavkkut hui bures vedjet leat dakkár olbmot geaidda galggašii dovddastit vuoigatvuođa iešmearrideapmái.
Myös alueelliset yhteenliittymät kuten esim. Euroopan unioni (EU) ovat vahvistaneet, että alkuperäiskansoilla on itsemääräämisoikeus.
Maiddái dakkár ovttastumit go omd. Eurohpá Uniuvdna (EU) leat mieđihan ahte eamiálbmogiidda berre juolluduvvot iešmearrideami vuoigatvuohta.
On kuitenkin huomattava, ettei kaikkia alkuperäiskansoja, jotka määrittelevät itsensä alkuperäiskansoiksi, ole pidettävä kansainvälisoikeudellisessa suhteessa kansoina.
Ferte gal lihkká-ge atnit muittus ahte eai buot álgoálbmotjoavkkut mat vaikke ieža dadjet-ge sii leat eamiálbmogat, datte-ge olmmošvuoigatvuođalaččat deavdde gáibádusa man mielde livčče» álbmogin ”.
Jotta kulloinkin kyseessä olevaa kansanryhmää voidaan pitää alkuperäiskansana, sen on täytettävä ne kriteerit, jotka ovat kansainvälisen oikeuden mukaan tunnusomaisia ko. kansalle.
Jos dát galgá ollášuvvat, ferte áššáiguoski olmmošjoavku deavdit daid eavttuid mat olmmošvuoigatvuođa gáibádusa mielde leat dán álbmoga iešvuohtan.
Valtiotasolla vallitsee lisäksi laaja yksimielisyys siitä, että alkuperäiskansat ovat sellaisia kansanryhmiä, joilla voi olla itsemääräämisoikeus.
Otne lea stáhtáid gaskkas govdagis oktsasašipmárdus dasa ahte eamiálbmogat leat dakkár joavkkut main livčče vuoigatvuohta oažžut iešmearridemi.
Niiden valtioiden joukossa, jotka osallistuvat alkuperäiskansojen oikeuksia koskevan YK:n julistuksen (alkuperäiskansajulistus) parissa tähtäävään työhön, ei ole yhtään maata, joka ilmaisisi olevansa eri mieltä alkuperäiskansojen oikeudesta itsemääräämiseen.
Daid stáhtaid gaskkas mat dál leat oččodeamen áigái ON-julggástusa Eamiálbmotvuoigatvuođain (UN.
Pohjoismaat ovat ottaneet alkuperäiskansajulistukseen tähtäävässä työssä yhteisen kannan, jossa mm. ilmaistaan, että alkuperäiskansoilla on itsemääräämisoikeus.
Declaration on Indigenous Peoples), ii oktage šat čuoččut dan oainnu ahte eamiálbmogiin ii livčče iešmearridanvuoigatvuohta.
Sekä Pohjoismaat että useimmat muut maat ovat kuitenkin esittäessään, että alkuperäiskansoilla on itsemääräämisoikeus, samalla korostaneet käsitystä, jonka mukaan valtion alueellisen koskemattomuuden periaate rajoittaa itsemääräämisoikeuden soveltamista.
Davviriikkat datte-ge deattohit nugo eatnašat nuppiin stáhtain, dalle go vuos juo lea dovddastan ahte galgá juolluduvvot vuoigatvuohta iešmearrideapmái, ahte stáhtaid territoriala integritehta vuođđojurdda bidjá čavges ráddjejumiid dán vuoigatvuhtii.
Nämä valtiot katsovat toisin sanoen, että se seikka, että alkuperäiskansat voivat muodostaa itsemääräämiseen oikeutettuja kansanryhmiä, ei sinänsä merkitse, että alkuperäiskansoilla olisi oikeus irtautua valtiosta ja perustaa omia valtioita.
Dalle dát stáhtat oaivvildit, nuppiin sániigiin, ahte dat dilálašvuohta goas eamiálbmogiidda berrešii addot iešmearrideapmi, ii dandihtii mieđit dáid álbmogiidda vejolasvuođa gáibidit iehčanasvuođa man vuođul fas ceggešedje sierra stáhtaid.
Tämä näkökulma käy kaikella varmuudella yksiin kansainvälisen oikeuden kanssa.
Dát čuoččuhus heive hui nannosit daid eavttuide maid olmmošvuoigatvuohta ovdanbuktá.
Nykyään ollaan selkeästi sitä mieltä, että voimassa oleva kansainvälinen oikeus tekee eron itsemääräämisoikeuden ja sen käytön välillä silloin, kun kysymyksessä on valtiosta irtautuminen.
Otná dilis berre dohkkehit áibbas čielggasin dan ahte dálá olmmošnjuolggus earuha iešmearridanvuoigatvuođa ja dan doibmiibidjama gaskka, mas veajášii čuožžilit vaikke-ba gažaldat eretgaikumis.
Sillä, että jollakin kansalla on itsemääräämisoikeus, ei ole varsinaista merkitystä sen kannalta, voiko se kansainvälisoikeudellisesti esittää vaatimuksia oman valtion perustamisesta.
Dat ahte álbmogis lea iešmearridanvuoigat vuohta, ii dandihtii dárbbaš guoskkahallat gážaldaga livčče-go olmmošnjulgosa vuođul vejolaš cegget iehčanas stáhta.
Nykyään siitä, sisältyykö kansainväliseen oikeuteen ylipäätään positiivista oikeutta irtautumiseen, ollaan jopa monta mieltä.
Gávdnojit sierralágán oainnut dasa ge ahte addá go álbmogiidgaskasaš riekti positiiva vuoigatvuođa eretgaikumii.
Jos sellainen oikeus on kuitenkin olemassa, se syntyy ainoastaan, mikäli kyseinen kansa joutuu törkeiden ihmisoikeusrikosten uhriksi valtiossa, jossa se sillä hetkellä asuu. Sellainen oikeus ei siis ole osa kyseisen kansan mahdollista itsemääräämisoikeutta.
Jos dákkár vuoigatvuohta gávdnoš, de boahtá geavahussii goit dušše dalle go diehto álbmot gillášgoahtá lossa vealáhemiid iežas ruovttustáhta siste, ja ii dalle go álbmoga iešmearridanvuoigatvuođa gažaldat loktejuvvo ovdan.
Erään tutkimuksen mukaan, jossa on tarkasteltu YK-järjestelmän alkuperäiskansoista käyttämiä työmääritelmiä, saamelaisia on pidettävä alkuperäiskansana, ja myös muutamat YK-elimet ovat vahvistaneet, että saamelaisia on kansainvälisoikeudellisesti pidettävä alkuperäiskansana.
Muhtin suokkardusas mii geahčada bargančielggadusaid maid ON siste lea geavahan eamiálbmogiid buohta, čájehuvvo ahte sámit leat eamiálbmot ja máŋga ON-ásahusa leat-ge duođaštan ahte sámit olmmošnjulgosa vuođul galget oidnojuvvot eamiálbmogin.
Sen, että saamelaiset ovat alkuperäiskansa, ovat vahvistaneet myös kaikki maat, joissa on saamelaisväestöä, eikä ko.
Dán máiddái dovddastit buot stáhtat main leat sápmelaš ássit, ja dát ipmárdus ii otne šat sakka eahpiduvvo ii-ge hástaluvvo.
Viime vuosina on enemmänkin käyty keskustelua siitä, muodostavatko saamelaiset ” kansan ” kansainvälisoikeudellisessa suhteessa.
Muhto maŋimuš jagiid lea eanet fas ságastallon das leat go sámit» álbmot ” olmmošnjulgosa oainnu ektui.
Nyttemmin voidaan kuitenkin pitää selvitettynä, että saamelaiset kuuluvat myös niiden alkuperäiskansojen joukkoon, jotka täyttävät objektiivisin perustein kansainvälisen oikeuden ” kansalle ” asettamat yleiset vaatimukset − ja että tällä kansalla on itsemääräämisoikeus.
Dasa maid oažžu cealkit ahte otne lea áibbas čielggas ahte sámiide ferte dovddastuvvot eamiálbmotsajádat dan objektiiva vuođustusa mielde mii cealká ahte dát álbmot deavdá daid oppalaš eavttuid maid olmmošnjuolggus bidjá duohpagii» álbmot ” – mas maid dalle lea vuoigatvuohta iešmearrideapmái.
Tämä käy ilmi edellä mainituista käsitteen ” kansa ” työmääritelmistä, ja toimivaltaiset YK-elimet ovatkin useissa tapauksissa selvästi todenneet, että saamelaisia on pidettävä kansainvälisoikeudellisesti kansana.
Dát mii dás bajábealde lea daddjon ja maid ON-ásahusat maiddái lea deattohan, namahuvvon bargočielggadusain» álbmot ” - duohpaga hárrái, vuđolaččet nanne dan oainnu ahte sámit leat okta álbmot.
Pohjoismaatkaan eivät kyseenalaista sitä, että saamelaiset muodostavat sellaisen alkuperäiskansan, jolla on itsemääräämisoikeus.
Eai Davviriikkat ge šat otne vuostálastte dan čuoččuhusa ahte sámit leat álbmot mas lea iešmearridanvuoigatvuohta.
Tiivistäen on nyt pidettävä selvänä, että myös kansanryhmä, joka ei muodosta valtiota ja joka asuu olemassa olevassa valtiossa tai jonka asuinalue ulottuu useamman valtion alueelle, voi muodostaa ” kansan ”, ja sitä on siten pidettävä oikeussubjektina ja sillä on katsottava olevan kansainvälisen oikeuden mukaan itsemääräämisoikeus.
Čoahkkáigeassima oktavuođas oažžu roahkkadit dadjat ahte maiddái» eai-stáhtaceggejeaddji ” olmmošjoavkkut mat ásset fámusleamen stáhta siste, dahje geaid duovdda ollá moatti stáhtarájá badjel – sáhttet leat» okta álbmot ” geain dalle olmmošnjulgosa mielde lea vuoigatvuohta beassat ieččanasat dahkat mearrádusaid.
Tämä koskee tällöin myös valtiottomia alkuperäiskansoja, ja saamelaiset muodostavat sellaisen kansan, jolla on oikeus itsemääräämiseen.
Dát guoská maiddái» eaistáhtaceggejeaddji ” eamiálbmogiidda, ja sámit leat dakkár álbmogin masa galgá addojuvvot iešmearrideami vuoigavuohta.
Itsemääräämisoikeuden aineellinen sisältö on usein tapana jakaa sisäiseen ja ulkoiseen aspektiin.
Mii fas gusto iešmearrideami ávnnaslaš sisdollui, láve dávjá juohkášuvvat guovtte sadjái – siskáldas ja olgguldas áspeaktan.
Kuten nimikin kertoo, itsemääräämisoikeuden sisäinen aspekti merkitsee oikeutta tehdä päätöksiä kaikissa kansan muodostaman yhteiskunnan sisäistä johtamista koskevissa kysymyksissä.
Nugo dás heivešii ipmirdit, mieldesbuktá» siskáldas áspeakta ” (siskkit áspeakta) ahte álbmogis lea vuoigatvuohta dahkat ja čađahit iehčanas sorjjekeahtes mearrádusaid buot siskáldas áššiin mat gusket dasa movt álbmot hálida hálddašit iežas servodaga.
Siihen sisältyvät periaatteessa kaikki merkittävät asiat, jotka liittyvät kansan muodostaman yhteiskunnan sivistyksellisten, sosiaalisten ja taloudellisten aspektien säilyttämiseen ja kehittämiseen. Se koskee esim.
Deike gullet prinsihpalaččat buot mearkkašahtti gažaldagat mat gusket dasa movt álbmot dáhtošii seailluhit ja ovdánahttit servodaga kultuvrralaš, sosiála ja ekonomálaš beliid.
koulun, terveyden- ja sosiaalihuollon sekä tiedotusvälineiden kaltaisia kysymyksiä ja aloja.
Dása čatnasit omd. skuvla- ja oahpahusáššit, dearvvasvuođalaš ja sosiála dikšumat ja media.
Itsemääräämisoikeuden sisäisen aspektin keskeisin elementti etenkin alkuperäisväestöjen kohdalla on kuitenkin niin kutsuttu resurssiulottuvuus, ts. kansan oikeus saada itse päättää luonnonvaroistaan ja se, ettei niiltä riistetä niiden omia toimeentulokeinoja.
Ovddimužžii iešmearrideami gažalda siskáldas áspeavttas boahtá, ii unnimustá eamiálbmogiid bealde, n. g. resursadimenšuvdna man vuollái boahtá eamiálbmogiid máholašvuohta beassat mearridit iežas luondduvaljjiid badjel ja dat-ge bealli ahte sis ii oačču eretváldit birgenvejolašvuođaid.
Alkuperäiskansojen kulttuurit ja yhteiskunnat liittyvät tiiviisti niiden perinteisiin maa- ja vesialueisiin sekä luonnonvaroihin.
Eamiálbmogiid kultuvra ja servodat leat čavga giddejuvvon árbevirolaš eatnamiidda ja čáziide ja luondduvaljjiide mat doppe gávdnojit.
Ne YK-elimet, jotka ovat korostaneet myös alkuperäiskansojen oikeutta itsemääräämiseen, ovat erityisesti painottaneet sen seikan tärkeyttä, että alkuperäiskansat saavat itse päättää omista maistaan, elinkeinoistaan ja luonnonvaroistaan.
ON-ásahusat mat deattohit ahte eamiálbmogiin lea iešmearridanvuoigatvuohta, leat erenamážit fuopmášuhttán ahte eamiálbmogat galget iehčanasat beassat háldet ja mearridit eatnamiideaset ávkkástallama, ealáhusaideaset ja luondduvaljjiideaset badjel.
Ne YK-elimet, jotka ovat vahvistaneet saamelaisten muodostavan sellaisen kansanryhmän, jolla on kansainvälisen oikeuden mukaan oikeus itsemääräämiseen, ovat erityisesti korostaneet saamelaisten oikeutta itse hallita luonnonvarojaan sekä sitä, ettei niiltä saa riistää niiden omia toimeentulokeinoja.
Sámiid hárrái leat dat ONásahusat mat duođaštit ahte sámiin lea iešmearrideami vuoigatvuohta olmmošnjulgosa vuođul, erenamažit cealkán ahte sámit leat dakkár álbmotjoavku mas lea váldi luondduvaljjiides badjel ja sis ii moktege oačču váldit ceavzinvejolašvuođaid eret.
Myös EU on tukenut tätä katsantokantaa.
Maiddái EU dovddaha dákkár oainnu.
Pohjoismaat ovat alkuperäiskansoja koskevaan julistukseen tähtäävässä työssään vahvistaneet, että niiden käsityksen mukaan alkuperäiskansojen itsemääräämisoikeus käsittää resurssiulottuvuuden.
Davviriikkat leat duođaštan, Eamiálbmotjulggástusa barggu vuolde, ahte sin oaidnu lea ahte eamiálbmogiid iešmearrideapmi maiddái sistisdoallá resursadimenšuvnna.
Itsemääräämisoikeuden ulkoiseen aspektiin sisältyvän oikeuden mukaan kaikki kansat voivat itse päättää, millainen suhde niillä on niitä ympäröivään maailmaan.
Iešmearrideami olggut áspeakta sistisdoallá vuoigatvuođa mii addá buot álbmogiidda válddi mearridit makkár oktavuohta dás galgá leat olgomáilbmii.
Itsemääräämisoikeuden ulkoisen aspektin osalta on jo todettu, ettei se anna saamelaisille minkäänlaista oikeutta irtautua ja muodostaa omaa valtiota.
Olggut áspeavtta hárrái lea juo dál fuomášuvvon ahte sámiide ii datte-ge addojuvvo makkár-ge vejolašvuohta ceggešgoahtit iehčanas stáhta.
Itsemääräämisoikeuden ulkoisen aspektin sisällöltään vaatimattomammat elementit ovat kuitenkin tärkeitä saamelaisille.
Unnit gáibádusat gal lihkká-ge oidnojit olggut áspeavtta ektui mat gusket ja leat dehálaččat sámiide.
Saamelaisilla on mm. oikeus edustaa itseään kansainvälisellä tasolla ja päättää poliittisesta kannastaan heidän paikkansa maailmanyhteisössä ja suhteensä siihen mukaan luettuina.
Omd. besset sámit ovddastit iežaset álbmogiidgaskasaččat ja mearridit iežaset politihkalaš státusa, maiddái dakko mii guoská sámiid Máilbmeservodagalaš oktavuhtii.
Mitä itsemääräämisoikeuden täytäntöönpanoon tulee, saamelaisten itsemääräämisoikeuden toteuttamisesta huolehtivat pääasiassa saamelaisten omat päätöksenteosta vastaavat laitokset, nykyään ensi sijassa saamelaiskäräjät.
Sámiid iešmearrideami vuoigatvuohta duohtandahkko ovddimustá sámiid iežas mearrideddji lágádusaid bokte. Otná dilis dát dáhpáhuvvá vuosttažettiin Sámedikkiid vuolde.
Omien yhteiskunnallisten laitostensa säilyttämisen ja kehittämisen lisäksi saamelaisilla on myös oikeus osallistua enemmistöyhteiskunnan yhteiskunnalliseen elämään.
Lassin dasa ahte sámit seailluhit, dikšot ja čálgadit iežaset servodatlágádusaid ja - ásahusaid, leat sámit fárus maiddái muđui-ge májoritehta servodaga beaivválaš eallimis.
Saamelaisten itsemääräämisoikeuden toteuttamista voi myös helpottaa se, että saamelaiset edustajat saavat paikan muissakin kuin ainoastaan saamelaisten omissa päättävissä elimissä.
Sámiid iešmearrideami ollášuhttin čađahuvvošii ain geahppaseabbot jos sápmelaš ovddasteaddjit besset oasálastit eaisápmelaš mearrideaddji orgánaid doaimmaide.
Yleistä itsemääräämisoikeudesta kansainvälisen oikeuden mukaan
Iešmearridanvuoigatvuođas oppalassii álbmotvuoigatvuođa oainnu mielde
2.1 Kansojen oikeus itsemääräämiseen – historiallinen näkökulma
2.1 Álbmogiid iešmearridanvuoigatvuohta – Historjjálaš perspektiivva bealis
Kansojen itsemääräämisoikeuden periaate on kehittynyt usean vuosisadan kuluessa poliittisen kehityksen tahdissa.
Álbmogiid iešmearridanvuoigatvuođa vuođđojurdda lea áiggiid čađa čálgan dábálaš politihkalaš ovdánemiin rattát.
Itsemääräämisaspektilla on yhtymäkohtia niinkin kauas kuin valistusfilosofian ajan ajatuksiin kansojen itsemääräämisestä.
Iešmearrideami jurdda leamaš ságastallama vuolde juo nu dolin go čuvgehusfilosofiija álbmotieččanasvuođa ideaid áiggi.
Sekä Ranskan että Amerikan vallankumouksessa 1700-luvun lopussa esitettiin vaatimus, jonka mukaan itsemääräämisoikeutta olisi pidettävä valtionmuodostuksen perustana.
Sihke ránskka ja ámeriikkalaš váldegomiheami áiggi, 1700 jagi loahpageažis, čuožžánii iešmearrideami gáibádus ja šattai stáhtaásahusa geađgejuolgin.
Juuri kansojen itsemääräämisen periaate laillisti luotuihin perustuslaillisiin järjestelmiin perustuvan vallankäytön.
Álbmogiid ieččanasvuohta lei-ge mii dagai saji láhkavuđolaš válddigeavaheapmái daid vuođđolágalaš servodatsystemaid siste mat dalle ceggejuvvojedje.
Oikeussäännösten sitovuus perustui siihen, että kansa kannatti näitä säännöksiä, joiden laatimisessa oli muun muassa sovellettu yhteiskuntasopimusta koskevia teorioita.
Lei olbmuid iežas guorraseapmi láhkanjuolggadusaide, mat e.e. ledje válbmejuvvon servodatsoahpamuša teoriijaid bokte, mat adde láhkanjuolggadusaide čadni deattu.
Itsemäärääminen on aikojan saatossa käsittänyt kaiken poliittisesta ideasta, ideologiasta ja periaatteesta itsemääräämisoikeuteen.
Iešmearrideapmi lea áiggiid čađa ovddastan politihkalaš idea, idedologiija, vuođđojurdagiid ja viimmat iešmearridanvuoigatvuođa.
Kansainliitto − nykyisen YK:n edeltäjä − sovelsi kansojen itsemääräämisen periaatetta ideologisena ja poliittisena perusperiaatteena, vaikka Kansainliiton peruskirjaan ei sisältynyt yhtään itsemääräämistä koskevaa nimenomaista määräystä.
Álbmotlihttu – otná ON:a álgu – anii álbmogiid iešmearridanvuođđojurdaga alimus ideologalaš ja politihkalaš prinsihppan, vaikke lihttu ii gal sistisdoallan makkár-ge áššebeliid
Kansojen itsemäärääminen oli keskeinen periaate ensimmäisen maailmansodan päättäneissä rauhansopimuksissa, ja sodan häviäjät joutuivat hyväksymään sen, että ” kansat ” saivat itsemääräämisoikeutensa, kun taas sodan voittajiin se ei vaikuttanut.
/ ON. 1945 mat livčče gieđahallan iešmearrideami gažaldagaid. Álbmogiid iešmearridanprinsihppa goit lei guovddážis go vuosttaš máilmmesoađi ráfisoahpamuš vuolláičállui.
Yhdysvaltain presidentti Wilson muotoili 14 kohdan ohjelman saadakseen ensimmäisen maailmansodan päättymään rauhaan, ja näihin kohtiin sisältyi itsemääräämisen periaate.
USA presideanta, Wilson hápmii ja evttohii 14 čuoggá dasa movt loahpahuvvošii vuosttaš máilmmesoahti. Ja maiddái guoskkahuvvui iešmearrideami gažaldat.
Kuten tiedetään, USA:sta ei kuitenkaan tullut Kansainliiton jäsen, mikä muun muassa aiheutti sen, ettei itsemääräämistä otettu selvästi mukaan varsinaiseen peruskirjaan.
USA ii datte-ge searvan lahttun Álbmotlihttui, ja dát lei-ge váldosivvan dasa ahte iešmearrideapmi ii njulgestaga namahuvvon ja bidjon oassin lihtu sisdollui.
Sen sijaan peruskirjaan tuli erinäisiä yksityiskohtaisia säännöksiä, joiden voidaan katsoa olevan itsemääräämisen periaatteen konkreettisia sovelluksia.
Goit šadde ráhkaduvvot arvatmađi bienalaš oassenjuolggadusat maid ferte ipmirdit dohko ahte iešmearrideami prinsihpat leat duođalaččat geavahuvvon.
Niiden joukossa oli mm..
Ovdamearkan sáhttá leat dat govdagis veahádatálbmogiid suodjalus mii ceggejuvvui Álbmotlihtu veagal.
Kansainliiton aloitteesta luotu laaja vähemmistösuoja.
Guovddáš áššin vuostas máilmmesoađi maŋŋá šattai jearaldat movt veahadagaid suodjaleapmi berrešii čađahuvvot.
Ensimmäisen maailmansodan jälkimainingeissa pohdittiin, millä tavalla keskeiseksi ongelmaksi koettu vähemmistösuoja voitaisiin toteuttaa.
Álbmotlihtu unnitlogusystema ráhkadusas ledje valljet njuolggadusat, čilgehusat ja bagadusat movt ášši galggašii doaimmahit ja ollášuhttit.
Kansainliiton vähemmistön oikeuksien järjestelmä muodostui laajasta säännöstöstä ja sovelluksista ja oli kansojen itsemääräämisoikeuden periaatteen mukainen tuote.
Systema lei álbmogiid iešmearridanprinsihpa boađusin.
Vähemmistönsuojan oikeudellisena ja poliittisena perustana olivat kansojen itsemääräämisoikeuden periaate ja sen seikan tunnustaminen, että rauhan kannalta oli tärkeää varmistaa myös sellaisten kansanryhmien oikeudenmukainen kohtelu, jotka eivät saaneet muodostaa omaa valtiota.
Iešmearrideami prinsihppa lei unnitlogu álbmogiid gáhttema lágalaš ja politihkalaš geađgejuolgin, ja mieđiheapmi dasa ahte ráfi ollášuhttimii lei dehálaš dorvvastahttit vuoigatvuođa maiddái daid olbmuide / álbmogiidda mat eat beassan cegget iežaset stáhtaid.
Kansainliitto pyrki ottamaan käyttöön uuden kansainvälisen järjestelmän soveltamalla kansojen itsemääräämisen periaatetta eri tavoin tosiasiallisesta tilanteesta riippuen.
Álbmotlihttu geahččalii álggahit ja doibmiibidjat álbmogiidgaskasaš ođasmahtton vuogádaga ja dan galggai áigáioažžut go gevaha álbmogiid iešmearrideami vuođđojurdaga iešguđetge láhkai, dađemielde movt diehto dáhpáhus ja dilli gáibida.
Euroopassa vanhoista keisarikunnista tehtiin mahdollisuuksien mukaan kansallisvaltioita, ja vähemmistöryhmiä suojeltiin järjestelmän puitteissa.
Eurohpá boares keaisárválddit šadde álbmotstáhtan nu guhkás go lei vejolaš, ja veahádatjoavkkuide ásahuvvojedje gáhttensystemat.
Muissa osissa maailmaa otettiin käyttöön sodan voittaneiden valtojen valvonnassa oleva mandaattijärjestelmä, jossa alueet saisivat itsenäisyyden ollessaan valmiita ottamaan tämän askeleen.
Nuppiid máilmmeguovlluide ceggejuvvojedje fámudusvuogádagat daid stáhtaid vuolllái mat ledje soađi vuoitán. Dás vurdui dalle ahte dát čearut ožžot iežžanasvuođa dalle go leat dasa šaddan gárvát.
Toissijaisena siihen otettiin mukaan alkuperäiskansojen suojelujärjestelmä, jonka tarkoituksena oli saada tällaiset kansanryhmät kootuiksi yhteen.
Maiddái lei dán oktavuođas ásahuvvon nuppelágan vuohki bealuštit veahádatjoavkkuid dađemielde go dakkárat leat oidnosii sajáiduvvan.
Kansainliiton vähemmistöjen oikeuksien järjestelmä perustui kansojen itsemääräämisoikeuden periaatteeseen, mutta tämän lisäksi se oli myös osa pyrkimystä saavuttaa rauha ja kansainvälinen järjestys uuden maailmanjärjestön valvoman kansainvälisen oikeuden avulla.
Lassin dasa ahte Álbmotlihtu unnitlohkosystema lei vuođđuduvvon álbmogiid iešmearridanprinsihpa ala, lei systema, álbmotlága bokte, danseammás maiddái ráfi oláheami ja álbmogiidgaskasaš vuogádaga neavvun, maid dát ođđa máilmmeorganisašuvdna galggai vákšut ja bearráigeahččat.
Myös liiton järjestelmien ulkopuolella solmittiin joukko vähemmistönsuojaa koskevia kahdenkeskisiä valtiosopimuksia. Ne perustuivat suurelta osin Kansainliiton järjestelmiin.
Dalle maiddái válbmejuvvojedje valljet guovttebeallásaš (bilaterala) soahpamušat maid ulbmilin lei gáhttet veahadagaid mat muđui livčče gahččan lihtu systema olggobeallái.
YK:n vuonna 1945 tapahtuneen perustamisen jälkeen periaate kansojen oikeudesta itsemääräämiseen on muotoiltu oikeudeksi.
Jagi 1945 ON-ceggama máŋŋá lea álbmogiid iešmearrideapmi hábmejuvvon dego livčče joba vuoigatvuohta.
Ajatus itsemääräämisestä kehitettiin periaatteesta todelliseksi oikeudeksi.
Iešmearrideapmi heivehuvvui ja ovdánii vuođđojurdagis gitta duohtavuohtan.
Tämä tulee selkeimmin ilmi ilmaisuissa, jotka sisältyvät vuonna 1966 tehtyihin, kansalaisoikeuksia ja poliittisia oikeuksia (” CCPR ”, ” KP-oikeudet ”) ja taloudellisia, sosiaalisia ja sivistyksellisiä oikeuksia (” CESCR ”, ” TSS. ”
Dán oaidná čielgaseammosit 1966 ON:a Siviila ja politihkalaš vuoigatvuođaid konvenšuvnnas (CCPR) ja ON:a Ekonomálaš, sosiala ja kultuvrralaš vuoigatvuođaid konvenšuvnnas (CESR).
- oikeudet ”) koskeviin YK:n yleissopimuksiin. Oikeus itsemääräämiseen kytkettiin suuressa määrin siirtomaiden itsenäistymiseen ja uusien riippumattomien kansallisvaltioiden perustamiseen, ja näin maailmansotien välisenä aikana käytössä olleen itsemääräämisperiaatteen laveaa muotoilua pystyttiin rajoittamaan.
Iešmearridannjuolggus čátnasii eanemustá koloniijaid loahpaheami rahčamusaide ja ođđa iežžanas álbmotstáhtaid ceggenmeannudemiide.
Kansainliitto perustettiin vuonna 1919. Yhdistyneet Kansakunnat (YK) perustettiin vuonna 1945. Quincy Wright, Mandates and the League of Nations (1930); R. N. Chowdhuri, International Mandates and
Dát gáržžidii diliid dán olis jos buohtasta dan govda iešmearridanvuođđojurdaga hámádahkii mii leamaš njunušáššin máilmmesođiidgaskasaš áigge.
Nykyään on alettu yhä laajemmin tunnustaa, että oikeutta itsemääräämiseen on vaikea rajoittaa pelkästään tapauksiin, joissa perinteiset siirtomaat itsenäistyvät.
Otne lea hui čilges gamus dohko guvlui ahte iešmearridanvuoigatvuohta ii moktege sáhtte ráddjejuvvot nu ahte gustošii aiddo dušše árbevirolaš koloniijaid heaittieami áššiide.
Tämä käsitys on tullut esiin erityisesti alkuperäiskansojen yhteydessä.
Dát dovddastus lea eanemustá oidnošgoahtán eamiálbmotgažaldagaid ektui.
Vuonna 1994 tehty ehdotus alkuperäiskansojen oikeuksia koskevaksi YK:n julistukseksi, jonka laati YK:n ihmisoikeuksien alakomitea, sisältää useita alkuperäiskansojen itsemääräämisoikeutta sääteleviä artikloja.
Evttohuvvon, jagi 1994 ON:a eamiálbmotvuoigatvuođa julggástus, man olmmošnjulgosa vuolitkomiáuvdna lea válbmen, sistisdoallá moanaid ártihkkaliid eamiálmotnjulgosiid birra.
Myös useat toimivaltaiset YK-elimet ovat viimeisten kymmenen vuoden aikana menneet suhteellisen pitkälle tunnustamalla alkuperäiskansojen oikeuden itsemääräämiseen.
Maŋimuš jagiid leat maiddái soames gelbbolaš ON-organa mannan viehhka guhkás dohkkehit eamiálbmogiid iešmearridannjulgosa.
Valtioiden tasolla vallitsee nykyään laaja yksimielisyys siitä, että niillä alkuperäiskansoilla, jotka täyttävät ” kansalle ” asetetut kriteerit, on oikeus itsemääräämiseen.
Otne lea ráđđehusaid dásis arvagis čavges ovttamielatvuohta das ahte eamiálbmogiidda, geat bures-ge devdet ” álbmot ” - duohpaga eavttuid, galgá juolluduvvot iešmearrideami vuoigatvuohta.
Alkuperäiskansojen oikeuksia koskevan YK:n julistuksen parissa työskentelevät Pohjoismaat ovat ottaneet yhteisen kannan, jossa ehdotetaan alkuperäiskansojen itsemääräämisoikeuden sisällyttämistä julistukseen tarkemmin ilmoitetuin rajoituksin, jotka liittyvät erityisesti valtion alueelliseen koskemattomuuteen.
Barggus mii dahkko ON:a eamiálbmotvuoigatvuođa julggástusa vuolde, leat davviriikkat soahpan ja oláhan ovttatmielatvuođa dási, man veagal árvalit julggástussii bidjat eamiálbmogiid iešmearridannjulgosa (- vuoigtvuođa). Dás leat diehttalas lagabuid čilgejuvvon ráddjemat, ovddimustá dakko mii guoská stáhtaid territoriala integritehtii.
Vastaava kehitys on ollut nähtävissä alueellisissa järjestöissä, muun muassa Euroopan unionissa (EU) ja Amerikan valtioiden järjestössä (OAS).
Sullasaš ovdáneapmi lea dovdošgoahtán guovlludáset servviid bealde, nugo EUs ja Ameriikalaš Stáhtaid Ovttastumis (OAS).
EU:n pohjoisen ulottuvuuden toimintaohjelmassa kaudelle 2004−06 lausutaan esimerkiksi, että pohjoisten alkuperäiskansojen oikeus itsemääräämiseen on välttämätöntä turvata (” inherited right of selfdetermination ….. of indigenous peoples of the region. ”).
Maiddái EU:a Davvi oláhusa (nordlige dimensjon), doaibmaplánas 2004-06 oaidná ahte lea hui sakka dárbu gáhttet davvi eamiálbmogiid iešmearrideami njulgosa (” inherited right of self-determination … … of indigenous peoples of the region ”).
OAS:ssä työstetään tällä hetkellä Amerikan mannerta varten omaa alkuperäiskansojen oikeuksia koskevaa julistusta, joka muun muassa sisältää määräyksen alkuperäiskansojen oikeudesta itsemääräämiseen.
OAS:a siskkobealde lea dál doaibma jođus ráhkadit sierra eamiálbmotjulggástusa ámeriikka nannámii, mii e.e. sistisdoallá mearrádusa eamiálbmogiid iešmearrideami vuoigatvuođas.
2.2 Itsemääräämisoikeuden kansainvälisoikeudellinen perusta
2.2 Iešmearridanvuoigatvuođa álbmotvuoigatvuođalaš vuođđu
Kansojen oikeus itsemääräämiseen on nykyään kansainvälisoikeudellinen perusnormi.
Álbmogiid vuoigatvuohta iešmearrideapmái lea otne olmmošrievttálaš eavttuid vuolggabáikin.
Itsemääräämisoikeus on sisällytetty YK-sopimuksen 1 artiklan 2 momenttiin ja 55 artiklaan sekä XI ja XII lukuihin.
Iešmearrideapmi lea ON-soahpamuša sisdoalu oassin, ártihkkaliin 1(2) ja 55 ja kápihttaliiin XI ja XII..
Itsemääräämisoikeutta on myös käsitelty useissa YK:n yleiskokouksen päätöslauselmissa, muun muassa päätöslauselmassa 1514 (XV), päätöslauselmassa 1541 (XV) sekä päätöslauselmassa 2625 (XXV).
Iešmearrideami njulgosa gážaldat lea maiddái gieđahallon moanaid cealkámušain ON:a Váldočohkkámis, numo cealkámušat 1514 (XV.), 1541 (XV.), 2625 (XXV).
Itsemääräämisoikeus on lisäksi mainittu monissa muissa kansainvälisissä ja alueita koskevissa asiakirjoissa, muun muassa Helsigin päätösasiakirjassa, ihmisten ja kansojen oikeuksia koskevassa afrikkalaisessa peruskirjassa ja ja uutta Eurooppaa käsittelevässä Etykin Pariisin peruskirjassa.
Maiddái lea iešmearridannjuolggus giddejuvvon olu eará álbmogiidgaskasaš ja guovlolaš neavvuide nugo Helsset-julggástus, áfriikalaš soahpamuš olbmuid ja álbmogiid vuoigatvuođain ja KSSE:a Paris-cealkka ođđa Eurohpá hárrái.
Myös YK:n kansainvälinen tuomioistuin (” International Court of Justice ”) on tunnustanut kansojen oikeuden itsemääräämiseen useissa asioissa.
ON:a Gearretstuollu (International Court of Justice) lea maid dovddastan álbmogiid vuoigatvuođa iešmearrideapmái máŋggain áššiin.
2.2.1 Itsemääräämisoikeus ihmisoikeutena
2.2.1 Iešmearridanvuoigatvuohta olmmošvuoigatvuohtan
Itsemääräämisoikeus on nykyään tunnustettu myös kollektiiviseksi ihmisoikeudeksi.
Iešmearrideami vuoigatvuohta lea maiddái otne-ge vuhtiiváldon kollektiiva olmmošnjuolggusvuohtan.
Kansojen oikeus itsemääräämiseen on ilmaistu kahdessa keskeisimmässä ihmisoikeuksia koskevassa yleissopimuksessa, CCPR (KP-oikeudet) ja CESCR (TSS-oikeudet), jotka YK on hyväksynyt.
Álbmogiid vuoigatvuohta beassat geavahit iešmearrideami vuogasvuođa, lea nannejuvvon dán guovtti deháleammos olmmošvuoigatvuođa konvenšuvnnain maid ON lea dohkkehan; CCPR ja CESCR.
Oikeus itsemääräämiseen on ilmaistu niissä ” kaikkien kansojen ” kollektiivisena ihmisoikeutena.
Vuoigatvuohta lea kollektiiva vuoigatvuohta» buot álbmogiidda buorrin ”.
Se esiintyy mainituissa kahdessa yleissopimuksessa samansisältöisinä säännöksinä (1 artikla):
Dát buohtá oidnosii aiddo seammalágán cealkagis (árt. 1) goappá-ge konvenšunnas:
Yhteisen 1 artiklan epävirallinen suomenkielinen käännös: ” 1.
Oktasaš ártihkkal 1, eahpevirggálaččat jorgaluvvon dárogillii ja das sámás:
Kaikilla kansoilla on itsemääräämisoikeus.
» 1. Buot álbmogiin lea vuoigatvuohta iešmearrideapmái.
Tämän oikeuden nojalla ne määräävät vapaasti poliittisen asennoitumisensa ja harjoittavat vapaasti taloudellisten, sosiaalisten ja sivistyksellisten olojensa kehittämistä.
Dán vuoigatvuođa veagal galget sii luođuid ja sorjjekeahttá beassat mearridit iežaset politihkalaš sajiset ja oainnuideaset, ja ovddidit ekonomálaš, sosiála ja kultuvrralaš čálgamaset.
Kaikki kansat voivat vapaasti käyttää luonnonrikkauksiaan ja - varojaan omiin tarkoituksiinsa, mikäli se ei vahingoita yhteisen edun periaatteelle perustuvia kansainvälisen taloudellisen yhteistyön ja kansainvälisen oikeuden velvoituksia. Missään tapauksessa kansalta ei saa riistää sen omia elinehtoja.
Buot álbmogat galget, iežas ulbmiliideaset čálgama dihtii, luođuid ja sorjjekeahttá beassat hálddašit luondduvalljiideaset, datte-ge nu ahte eai guođe geatnegasvuođaideaset maid álbmogiidgaskasaš ekonomálaš ovttasbargu mieldesbukta, ja dát lea vuođustuvvon prinsihppii mii gáibida ahte ávkkástallan galgá boahtit goappá-ge áššebeallái buorrin, ja galgá doaimmahuvvot álbmotnjulgosa vuoiŋŋa mielde.
Yleissopimuksen osapuolten, jotka tässä yhteydessä ovat niitä valtioita, jotka ovat vastuussa itsehallintoa vailla olevien alueiden huoltohallintoalueiden hallinnosta, on työskenneltävä kansojen itsemääräämisoikeuden toteuttamiseksi ja kunnioitettava tätä oikeutta Yhdistyneitten Kansakuntien sopimuksen säännösten mukaisesti. ”
Konvenšuvnna oasseváldit, maidda gullet maiddái stáhtat mat guddet hálddašeami ovddasvástádusa ii-iehčanas-eatnamiid ja vákšunguovlluid badjel, galget rahčat dohko guvlui ahte álbmogiid iešmearrideami vuoigatvuohta ollášuvašii, ja maiddái galget gudnejahttit dán vuoigatvuođa nugo ON-sohpamuša njuolggadusat gáibidit. ”
Itsemääräämisoikeus on lisäksi selvin sanoin tunnustettu ihmisoikeudeksi ihmisoikeuksien julistuksessa ja ihmisoikeuksia käsittelevän maailmankonferenssin toimintasuunnitelmassa (1993), jossa muun muassa todetaan, että oikeus itsemääräämiseen on luonnollinen osa kansainvälistä ihmisoikeuksien turvaamista ja että se on luonteeltaan yleismaailmallinen.
Iešmearrideapmi lea dasto nammejahkii dohkkehuvvon olmmošvuoigatvuohtan sihke julggástusas ja doibmaplánas mat almmustuvve Olmmošvuoigatvuođa Máilmmekonfereansa (1993) maŋŋá.
Maailmankonferenssi ilmaisee tavoitteeksi sellaisen maailmanjärjestyksen kehittämisen, joka perustuu täysin YK:n peruskirjan periaatteisiin, muun muassa kaikkien kansojen yhtäläisten oikeuksien ja itsemääräämisoikeuden kunnioittamiseen.
Doppe nannejuvvui e.e. ahte vuoigatvuohta iešmearrideapmái lea lunddolaš oassin álbmogiidgaskasaš olmmošvuoigatvuođa suodjaleamis ja maiddái lea iešvuođas oppamáilmmálaš. Máilmmekonfereanssa ulbmilin lea čálgadit máilbmevuogádaga mii ollásit lea ceggejuvvon ON-soahpamuša ala.
Itsemääräämisoikeuden toteutuksen
Dás deattuhuvvojit vuoigatvuođalaš ovttadásetvuohta ja buot álbmogiid iešmearrideami mándáhtta.
tunnustetaan olevan muiden ihmisoikeuksien ja perusvapauksien toteuttamisen edellytys riippumatta siitä, ovatko ne kansalaisoikeuksia, poliittisia, taloudellisia, sosiaalisia tai sivistyksellisiä oikeuksia.
Iešmearridanvuoigatvuođa čađaheapmi lea nuppiid olmmošvuoigatvuođaid ja vuođđo-iehčanasvuođa ollášuhttima eaktun, ležžet dal dát siviila, politihkalaš, ekonomálaš, sosiala daje kultuvrralaš vuoigatvuođat.
2.2.2 Alkuperäis- ja heimokansoja koskeva ILO:n yleissopimus nro 169 − rajoitus
2.2.2 ILO-soahpamuš 169 álgoálbmogiid ja čeardaolbmuid váras – ráddjejumit
Itsenäisisten maiden alkuperäis- ja heimokansoja koskeva kansainvälisen työjärjestön ILO:n yleissopimus nro 169 samastetaan aika ajoin saamelaisten itsemääräämisoikeuden kansainvälisoikeudelliseen perustaan.
ILO-soahpamuš 169 álgoálbmogiid ja iehčanas stáhtaid čeardaálbmogiid váras, dohkkehuvvo muhtimin ja vaikke-ba dávjá ge álbmotvuoigatvuođalaš neavvun go sámi iešmearridanvuoigatvuođa áššit beavdáduvvojit.
ILO 169 - yleissopimukseen on kuitenkin vaikea vedota itsemääräämisen perustana, koska yleissopimukseen sisältyy erityinen säännös, 1 artiklan 3 kappale, joka rajoittaa ” kansojen ” oikeutta itsemääräämiseen: ” The use of the term ” peoples ” in this Convention shall not be construed as having any implications as regards the rights which may attach to the term under international law. ”
Lea váttis čuoččuhit ahte ILO 169 sáhtašii leat iešmearrideami vuođustussan, sivas danne go soahpamušas lea sierra mearrádus, ártihkkal 1 (3), mii gáržžida» álbmogiid ” njuulggusvuođa oažžut iešmearrideami / iešhálddašeami:
ILO 169:n 1 artiklan 3 kappaleen epävirallinen suomennos: ” Tässä yleissopimuksessa käytettävää ilmausta ” kansat ” ei ole tulkittava siten, että sillä olisi vaikutuksia niihin oikeuksiin, joita tähän ilmaisuun saattaa liittyä kansainvälisen oikeuden mukaan. ”
Eahpevirggálaččat sámegillii:» Go duoba» álbmogat ” geavahuvvo dán konvenšuvnnas, ii galgga dalle mokte-ge čuohcat daid vuoigatvuođaide mat muđui čatnasit duohpagii álbmotvuoigatvuođa hárrái. ”
Tämä tarkoittaa, ettei yleissopimuksella ole mitään tekemistä kansojen itsemääräämisoikeuden kanssa.
Dát mieldesbuktá ahte konvenšuvdna ii guoskkahala álbmogiid iešráđđema gažaldagaid.
Huolimatta siitä, että ILO 169 - yleissopimuksessa on yksittäisiä elementtejä, jotka ovat olennaisia saamelaisten itsemääräämisoikeuden kannalta, ei olisi oikein ottaa lähtökohdaksi, että yleissopimukseen on mahdollista vedota saamelaisten itsemääräämisoikeuden perustana kansainvälisoikeudellisessa merkityksessä.
Vaikke ILO 169 sistisdoallá muhtinmađe dakkáraš cealkagiid mat dovdamassii gusket sámiid iešhálddašeami beliide, ii datte-ge leat heivvolažžan geavahit konvenšuvnna vuođustussan gáibidit sámi iešráđđema njulgosa go geahččá ášši álbmotvuoigatvuođa bealis.
Kansainvälinen työjärjestö ILO kertoo 1 artiklan 3 kappaleen rajoituksen johtuvan siitä seikasta, että ILO:n mandaatti rajoittuu sosiaalisiin ja taloudellisiin oikeuksiin ja että itsemääräämiskonseptin tulkitseminen on ILO:n toimivallan ulkopuolella.
ILO deattoha ahte gealbu mii boahtá ovdan ártihkkalis 1(3), vuolgá dan eavttus ahte ILO fámudus dušše gieđahallá njulgosiid mat gustojit sosiala ja ekonomálaš diliid mearrideapmái.
ILO korostaa kuitenkin, ettei ILO 169 aseta minkäänlaista yleisrajoitusta suhteessa alkuperäiskansojen itsemääräämisoikeuteen ja että se on tämän takia sopusoinnussa minkä tahansa sellaisen kansainvälisen asiakirjan kanssa, jossa alkuperäiskansoille luodaan tai määritellään sellainen oikeus: ” [T] he Convention does not impose any limitation on self-determination nor take any position for or against selfdetermination.
Danne gahččet iešmearrideami gažaldagat ILO vuođđojurdagiid olggobeallái. Muhto ILO lihkká čuoččuha ahte konvenšuvdna ii gáržžit álgoálbmogiid vuoigatvuođaid dakko mii oppalassii guoská iešmearrideapmái.
In other words, there is nothing in Convention No. 169 which would be incompatible with any international legal instruments which may establish or define the right of indigenous and tribal peoples to self-determination. ”
Dás vuolgá dalle ahte ILO soahpá ja heive vaikke makkár álbmogiidgaskasaš neavvun / bargogálvun mii čielggadišgoahtá dahje ásaha dákkár vuoigatvuođa álgoálbmogiidda:
2.2.3 Vuoden 1966 yleissopimukset
2.2.3 Jagi 1966 konvenšuvnnat Numo bajábealde deattohuvvo, čájehit CCPR:a ja CESCR:a ártihkkalat, mat leat áibbas ovttalágánat, ahte iešmearrideami vuoigatvuohta lea dakkár mii gullá» buot álbmogiidda ”.
Itsemääräämisoikeuteen liittyy tiettyjä erityisiä piirteitä vuoden 1966 yleissopimusten turvaamiin muihin oikeuksiin verrattuna.
Iešmearridanvuoigatvuohta čájeha muhtin iešvuođaid go buohtastuvvo nuppiid njulgosiidda maid jagi 1966 konvenšuvnnat dáhkidit.
1 artiklaa ei ole sijoitettu yleissopimusten III lukuun, johon on sisällytetty useimmat (joskaan ei kaikki) oikeuksia koskevat säännökset, eikä sitä ole muotoiltu yksilöllisenä ihmisoikeutena vaan kollektiivisena oikeutena, joka kuuluu kaikille kansoille.
Ártihkkal 1 ii leat biddjon konvenšuvnna oassái III, gos muđui (muhto eai buot dáhpáhusain) gávdná eanaš vuoigatvuhtii guoski mearrádusaid.
Koska kysymyksessä on kollektiivinen oikeus, YK:n ihmisoikeuskomitea, joka on yleissopimuksen tarkoittamia kansalaisoikeuksia ja poliittisia oikeuksia valvova elin, on tulkinnut, ettei 1 artikla voi yleissopimuksen ensimmäisen valinnaisen pöytäkirjan nojalla olla yksilöllisten valitusten kohteena.
Ja dasalassin oaidná ahte árt. 1 ii hála individuala vuoigatvuođas muhto oktasaš mii dalle lea buot álbmogiid opmodat.
Pöytäkirjan 1 artiklassa vaaditaan nimittäin, että yleissopimuksen turvaaman oikeuden väitetyn loukkaamisen on
Danne go lea sáhka oktasaš vuoigatvuođas, lea ON:a Olmmošvuoigatvuođa Komitea, mii lea dat ásahus mii vákšu doaimmaid mat čađahuvvojit Siviila ja Politihkalaš Vuoigatvuođa Konvenšuvnna vuolde, čilgen ártihkkala 1 nu ahte dan ii sáhte guoddalit individuala dási vuođul, nugo konvenšuvnna vuosttas fakultativprotokolla cealká.
välittömästi koskettava yhtä tai useampia yksilöitä.
Protokolla árt.
Yhteisen 1 artiklan sisältöä selostetaan tarkemmin jäljempänä.
1 gáibida namalassii ahte galggašii leat ovttatolmmoš dahje eanet indiviiddat guđet danseammás gárttšedje gierdat diehto vealáheami mii rihkku vuoigatvuođa man konvenšuvdna suodjalivčče.
Jo tässä yhteydessä voidaan kuitenkin mainita, että säännöstä on kyllä sovellettu yleissopimusten edellyttämässä pakollisessa raportointiprosessissa ja että ihmisoikeuskomitea on uudemmassa käytännössään tunnustanut itsemääräämisoikeuden vaikuttavan tiettyjen muiden oikeuksien tulkintaan yksilöllisissä valitustapauksissa, vaikka se ei edelleenkään voi toimia yksilöllisen valituksen itsenäisenä perusteena.
Dál juo oažžu cealkit ahte mearrádus lea buriid muniid heivehuvvon dan bákkolaš prosessii mii gávdno konvenšuvnna vuolde. Olmmošvuoigatvuođa Komitea lea, ođasmahtton vuogádagastis, dovddastan dan ahte iešmearridanvuoigatvuohta váikkuha maiddái movt nuppiid individuala váidalusaid vuoigatvuođaid čilgešii. Vaikke lea gal nu ahte ii vel otne sáhte atnit dákkár ipmárdusa vuolggabáikin jos hálida ovddidit individuala guoddaleami.
Kummankintyyppiset käytännöt osoittavat, ettei 1 artiklaa ole rajattu koskemaan kansaa jonkin maan koko väestön merkityksessä vaan että myös alkuperäiskansat voivat ainakin tietyissä tapauksissa muodostaa sellaisia kansoja, jotka kuuluvat 1 artiklan antaman turvan piiriin.
Goabbágelágán geavaheapmi čájeheaba ahte árt.1 ii gáržžit dohko ahte dušše guhte-ge stáhta olles álbmot gieđahallo dáid njuolggadusaid mielde, muhto maiddái álgoálbmogat, goit-ge muhtin olis, suodjaluvvojit árt.1 vuolde.
Yleisen kansainvälisen oikeuden oppien mukaisesti myös YK:n yleissopimusten 1 artiklan puitteissa tehdään usein ero sisäisen ja ulkoisen itsemääräämisoikeuden välillä.
Dábálaš álbmotvuoigatvuođa oahpu mielde sirrejuvvo dávjá maiddái ON-konvenšuvnna árt.1 siskáldas ja olgguldas iešmearridanvuoigatvuhtii.