pere/sami_parallel huggingface dataset:
Kuten edellisessä blogissani kirjoitinkin, että tulevasta saamelaiskäräjäkaudesta tulee mielenkiintoinen ja ainakin hallitusohjelman mukaan on oletettavissa, että saamelaisten oikeusasema ja saamelaiskäräjien asema paranee.
Dego ovddit bloggastan čállennai, de boahtte sámediggeáigodagas šaddá beroštahtti ja aŋkke ráđđehusprográmma mielde lea vuordimis, ahte sámiid riektesajádat ja sámedikki sajádat buorrána.
Toivonkin, että tätä tehtävää varten saamme hyviä, yhteistyökykyisiä, asiantuntevia ehdokkaita, sekä miehiä, naisia, nuoria ja iäkkäämpiä ehdokkaita sekä perinteisten saamelaiselinkeinojen harjoittajia, käsityöläisiä ja perinteisen tiedon haltijoita ehdokkaaksi ympäri saamen maata ja sen ulkopuoleltakin.
Sávannai, ahte dán barggu várás oažžut buriid, ovttasbargonávccalaš, áššedovdi evttohasaid, sihke dievdduid ja nissoniid, nuoraid ja boarrásiid evttohasaid sihke árbevirolaš sámi ealáhusaiguin bargiid, duodjáriid ja árbevirolaš dieđu hálddašeddjiid evttohassan miehta sámi ja dan olggobealdenai.
Tarvitsemme saamelaiskäräjävaaleihin ehdokkaita, jotka haluavat toimia saamen kansan parhaaksi.
Dárbbahit sámediggeválggaide evttohasaid, geat hálidit bargat sámi álbmoga buorrin.
Toivottavasti saamme runsaasti ehdokkaita ja mielenkiintoiset, asiakeskeiset vaalit !
Doaivvu mielde oažžut olu evttohasaid ja miellagiddevaš ja áššiide vuojulduvvi válggaid !
Aiemmissa saamelaiskäräjävaaleissa vaalityötä ei ole julkisesti tehty eikä julkisessa keskustelussa ole ollut paljoakaan keskustelua siitä, millaisia asioita ehdokkaat haluaisivat ajaa saamelaiskäräjillä ja mikä on ehdokkaiden kanta niin perinteisiin elinkeinoihin, koulutukseen, saamen kielen asemaan, saamelaiskäräjien aseman kehittämiseen kuin maaoikeuksiinkin.
Ovddit sámediggeválggain ii leat bearehaga bargojuvvon almmolaš válgabargu, iige almmolaš ságastallamis leat leamaš sáhka das, makkár áššiid evttohasat hálidivčče ovddidit sámedikkis ja mii lea evttohasaid oaidnu árbevirolaš ealáhusaide, skuvlejupmái, sámegiela sajádahkii, sámedikki sajádaga ovddideapmái ja eananvuoigatvuođaide.
Toivonkin, että näissä vaaleissa – pitäen mielessä hallitusohjelman tuomat haasteet – saamelaiset pohtisivat jo ennen vaaleja millaista poliittista linjaa haluavat ajaa ja toisivat kantansa avoimesti esille vaalien aikaan.
Sávannai, ahte dáin válggain – čalmmis anedettiin ráđđehusprográmma mielddis buktin hástalusaid – sápmelaččat jurddahalale juo ovdal válggaid makkár politihkalaš linnjá sii hálidit ovddidit ja buvttále oainnuset rahpasit ovdan válggaid áigge.
Asiakeskeiset vaalit vaativat paljon saamelaismedialta – toivottavasti Yle Sámiradio on näitä asioita pohtinut.
Áššiide vuojulduvvi válggat gáibidit olu sámi medias – doaivvu mielde Yle Sámi rádio lea dáid áššiid suokkardan.
Oikein hyvää ja rentouttavaa kesälomaa kaikille blogini lukijoille !
Hui buori ja lotkkodahtti geasseluomu buohkaide mu blogga lohkkiide !
Päivitän blogiani taas elokuussa.
Čálán fas bloggái borgemánu bealde go lean máhccan bargui.
Kesälomalta
Geasseluomus
Terveiset kesäloman jälkeen Syksy on alkanut kiireellisenä.
Dearvvuođagat geasseluomu maŋŋel Čakča lea álgan hohpolažžan.
Hallitus kokoontui tänään jo ensimmäiseen puhelinkokoukseensa käsittelemään aivan kiireellisimpiä asioita.
Stivra čoahkkanii odne juo vuosttaš telefunčoakkámii gieđahallat aivve hohpolaččamus áššiid.
Hallitus hyväksyi kannanoton poliittisille puolueille ja eri ministeriöille toimitettavaksi keskeisistä saamelaisia koskettavista asioista, joita esitämme hallitusohjelmaan ja joita toivoimme poliittisten puolueiden käsittelevän omissa vaaliohjelmissaan.
Stivra dohkkehii beali váldima politihkalaš bellodagaide ja sierra ministeriijaide doaimmahuvvot guovddášáššiin, mat gusket sápmelaččaid ja maid evttohit ráđđehusprográmmii ja maid sávaimet politihkalaš bellodagaid gieđahallat iežaset válgaprográmmain.
Ministeriöt valmistelevat tulevaisuusohjelmaa tulevan hallitusohjelman pohjaksi ja asiaa valmistellaan tiiviisti jo tänä syksynä.
Ministeriijat válmmaštallet prográmma boahttevuođa várás boahttevaš ráđđehusprográmma vuođđun ja ášši válmmaštallojuvvo juo bárisin dán čavčča.
Nykyisessä hallitusohjelmassa saamelaisia koskevia asioita mainitaan vain hyvin ylimalkaisesti.
Dálá ráđđehusprográmmas sápmelašáššit namuhuvvojit dušše hui sulalaččat.
Hallitus on sitoutunut turvaamaan saamelaisten oikeus ylläpitää ja kehittää omaa kieltään ja kulttuuriaan perustuslaissa säädetyn kulttuuri-itsehallinnon pohjalta.
Ráđđehus lea čatnasan dorvvastit sápmelaččaid vuoigatvuođa doalahit ja gárgehit iežaset giela ja kultuvrra vuođđolágas mearriduvvon kulturiešstivrema vuođul.
Lisäksi sosiaali- ja terveyspalveluiden saanti pyritään turvaamaan myös saamenkielisille ja pyritään huomioimaan saamen kieli myös palvelurakenneuudistuksessa.
Dasa lassin sosiála- ja dearvvašvuohtabálvalusaid oažžun viggojuvvo dorvvastuvvot maiddái sámegielagiidda dego maid seamma ládje viggojuvvo váldojuvvot vuhtii sámegiella bálvalanráhkadaga ođastusas.
Tavoitteet ovat hyvin yleisellä tasolla eikä hallitusohjelman kirjaus saamelaisen kulttuuri-itsehallinnon turvaamisesta ole tuonut saamelaiskäräjille riittäviä resursseja toimia.
Ulbmilat leat hui almmolaš dásis iige ráđđehusprográmma sátnehámit sámi kulturiešstivrema dorvvasteamis leat buktán sámdiggái lasi resurssaid bargat.
Tulevaan hallitusohjelmaan tulisikin saada konkreettisempia tavoitteita eikä vain pyrkimyksiä.
Boahtte ráđđehusprográmmii galggaliinai oažžut konkrehtalaččat ulbmiliid iige dušše viggamušaid.
Saamelaiskäräjien esitys on hyvin tiivis ja pohjautuu keskeisiltä tavoitteiltaan saamelaiskäräjien toiminta-ohjelmaan.
Sámedikki evttohus lei hui deahtis ja vuođđuduvvá váldoulbmiliiddis dáfus sámedikki doaibmaprográmmii.
Koska saamelaisten oikeudet koskettavat useita eri ministeriöitä ja saamelaisten oikeusaseman parantaminen edellyttää laajempaa koordinaatiota, esitämmekin saamelaisen kulttuurin politiikkaohjelman aloittamista.
Go sápmelaččaid vuoigatvuođat guoskkahit máŋgga sierra ministeriija ja sápmelaččaid riektedorvvu buorideapmi gáibida viiddit koordinerema, de evttohitnai sápmelaš kultuvrra politihkkaprográmma álggaheami.
Esitämme myös, että tulevassa hallitusohjelmassa sitoudutaan kielenelvytysohjelman resursointiin ja kehittämiseen sekä turvataan riittävä saamelaisten sosiaali- ja terveyspalvelujen rahoitus lainsäädännön nojalla saamelaisen kulttuuri-itsehallinnon pohjalta.
Evttohit maid, ahte boahtte ráđđehusprográmmas čatnasuvvo giellaealáskahttinprográmma resurseremii ja ovddideapmái sihke dáhkiduvvo dárbbašlaš sápmelaččaid sosiála- ja dearvvašvuohtabálvalusaid ruhtadeapmi lága mielde sámi kulturiešstivrema vuođul.
Vaadimme sitoutumaan saamenkielisen oppimateriaalin rahoituksen ja saamelaisen kulttuurimäärärahan nostoon.
Gáibidit sámegiel oahppamateriála ruhtadeami dego maid sámi kulturmearreruđaid baideapmái.
Saamelaisten lainsäädännöllistä asemaa tulee parantaa ratifioimalla ILO 169-sopimus ja pohjoismainen saamelaissopimus sekä toimeenpanna YK:n alkuperäiskansajulistus Suomessa.
Sámi lágalaš sajádat galgá buoriduvvot nu ahte ratifiserejuvvo ILO 169-soahpamuš ja davviriikkalaš sámi soahpamuš sihke olláhuhttojuvvo ON. a álgoálbmotjulggaštus Suomas.
Vaadimme parannusta saamelaiselinkeinojen asemaan ja tukeen sekä petovahinkokorvausjärjestelmään.
Gáibidit buorádusa sámi ealáhusaid dillái ja doarjagii sihke beahtoelliid vahátbuhttenvuogádahkii.
Kannanottomme löytyy lähipäivinä aloitteet ja esitykset osiosta.
Sámedikki beali váldin gávdno lagašbeivviid álgagat ja evttohusat oasis.
Tänään oli myös 8(j)-työryhmän ensimmäinen syksyn kokous.
Odne lei maid 8(j)-bargojoavkku vuosttaš čavčča čoakkán.
Toimikautemme loppuu vuoden lopussa ja syksystä tulee kiireinen jotta saamme kaikki tehtävämme tehtyä.
Doaibmaáigodahkamet nohká jagi loahpas ja čavččas šaddá hohpolaš vai oažžut bargguideamet bargojuvvot.
Saamelaiskäräjät on laatinut kesällä selvityksen ympäristöministeriön rahoituksella biodiversiteettisopimuksen Akwé:Kon ohjeiden suhteesta Suomen kansalliseen lainsäädäntöön ja kävimme selvityksestä lähetekeskustelun.
Sámediggi lea ráhkadan birasministeriija ruhtademiin geasset čilgehusa biodiversiteahttasoahpamuša Akwé:Ko rávvagiid goris Suoma álbmotlaš lágaide ja ollahuhtiimet čilgehusas sáttaságastallama.
Hyväksyimme myös syksyn työohjelman.
Dohkkeheimmet maid čavčča bargoprográmma.
Saamelaiskäräjien syksy on kiireinen.
Sámedikki čakča lea dás duohkonai hohpolaš.
Saamelaisen parlamentaarisen neuvoston puheenjohtajuus vie paljon resurssejamme muiden tehtävien ja 8(j)-työryhmän työn lisäksi.
Sámi parlamentáralaš ráđi jođiheapmi doalvu olu min resurssaid eará bargguid ja 8(j)-bargojoavkku barggu lassin.
Valitettavasti Valtioneuvoston esitys ensi vuoden budjetiksi ei tuo tilanteeseen helpotusta ja saamelaiskäräjien toiminnan rahoitus pysyy entisellään.
Dađi bahábut stáhtaráđi evttohus boahtte jagi bušeahttan ii buorit dili ja sámedikki doaimma ruhtadeapmi bissu dáláš dásis.
Onneksi kuitenkin saamenkielisten kielipesien resursseja on parannettu sekä luvattu vakinaistaa kielipesien rahoitus.
Lihkus goit sámegiel giellabesiid resurssat leat buoriduvvon ja lea maid lohpiduvvon stáđásnuhttojuvvot giellabesiid ruhtadeapmi.
Myös saamelaiskäräjien nuorisoneuvoston toiminta sitoudutaan rahoittamaan.
Maiddái sámedikki nuoraidráđi barggu ruhtadeapmái čatnasuvvo.
Muuten budjetti ei tuo juurikaan parannuksia.
Muđuid bušeahtta ii buvtte buorádusaid.
Saamenkieliseen oppimateriaaliin tuottamiseen varatut rahat pysyvät edelleen liian alhaisella tasolla jotta voisimme turvata saamenkielisen oppimateriaalin saatavuuden kolmella Suomessa käytettävällä saamen kielellä perus- ja toisen asteen opetuksessa.
Sámegiel oahppomateriála buvttadeapmái čadnon ruđat bissu velnai liiggás vuollegis dásis, vai dainna sáhttá dorvvastit sámegiel oahppomateriála oažžuma buot Suomas adnon golmma sámegielain vuođđo- ja nuppi ceahki oahpahusas.
Valitettavasti budjettiesitys lisää kuluja pohjoisten asukkaille lisäten asumiskuluja.
Dađi bahábut bušeahttaárvalus lasiha goluid davviolbmuide nu ahte dat lasiha orrungoluid.
Saamelaisten kotiseutualueen pääasiallinen lämmitysmuoto on sähkö ja öljy ja energiaverotuksen lisäyksen myötä asuminen kallistuu saamelaisten kotiseutualueella.
Sámiid ruovttuguovllu váldoliggenvuohki lea elrávdnji ja olju ja energiijavearu lassáneami mielde orrun divru sámiid ruovttuguovllus.
Täällä pohjoisessa saamelaisten kotiseutualueella ei ole myöskään turvevaroja, eikä tosiasiallisia mahdollisuuksia hyödyntää tätä saastuttavaa ja halpaa fossiilista polttoainetta.
Dáppe davvin sámiid ruovttuguovllus eai leat maid darferiggodagat, eaige duođalaš vejolašvuođa atnit ávkki dan nuoskkidahtti ja hálbbes fossiilaboaldámuša.
Pitkien etäisyyksien ja energiaresurssien vähyydestä johtuen toivonkin, että hallitus kohdistaa energia-avustuksiaan erityisesti saamelaisten kotiseutualueelle jotta kotitaloudet voivat vaihtaa energiamuotojaan uusiutuvia energialähteitä hyödyntäviksi.
Guhkes mátkegaskkaid ja energiijariggodagaid unnodaga dihte sávan, ahte ráđđehus čuoziha energiijadoarjagiid earenoamážit sámiid ruovttuguvlui vai ruovttudoalut sáhttet molsut energiijahámiideaset dakkárin, mat atnet ávkki ođasnuvvi energiijagálduin.
Terveisin Rovaniemeltä, Klemetti Näkkäläjärvi
Roavenjárggas 25.8.2010
Kesäloman jälkeen
Geasseluomu maŋŋel
Kesäloma on ohi ja olen ollut ensimmäisen viikon töissä.
Geasseluopmu lea meaddel ja lean leamaš vuosttaš vahku barggus.
Viikko alkoi työtilanteen läpikäymisellä, budjettiriihen tilanteen selvittämisellä ja kokouksilla Inarissa.
Vahkku álggii bargodili čađa mannamiin, bušeahttaráđđádallamiid čielggademiin ja čoakkámiin Anáris.
Tapasin Inarissa Lapin yliopiston hallituksen, jolle kerroin saamelaistutkimuksen tarpeista.
Deiven Anáris Lappi universiteahta stivrra, masa muitalin sámi dutkama dárbbuin.
Tapasin lisäksi metsähallituksen sekä maa- ja metsätalousministeriön edustajia.
Deaivvadin dasa lassin Meahcceráđđehusa ja eanan- ja meahccedoalloministeriija ovddasteddjiid.
Kokouksen aiheena oli saamelaiskäräjien ja Metsähallituksen välinen yhteistyö.
Čoakkáma fáddán lei sámedikki ja Meahcceráđđehusa gaskavuođa ovttasbargu.
Valtiovaranministeriön (VM) esitys ensi vuoden budjetiksi ei lupaa hyvää saamelaiskulttuurille.
Ruhtaministeriija (RM) evttohus boahtte jagi bušeahttan ii lohpit buori sámi kultuvrii.
Saamelaiskäräjien varsinaisen toiminnan rahoitusta ei esitetä leikattavaksi, mikä tietenkin on iloinen asia.
Sámedikki aitosaš doaimma ruhtadeapmi ii evttohuvvo čuhppojuvvot, mii dieđusge illudahttá.
Kun muuten tarkastelee valtiovarainministeriön budjettiesitystä, niin saamelaiskulttuurin kannalta asiat eivät olekaan niin auvoisia.
Go muđuid lohká ruhtaministeriija bušeahttaárvalusa de dat ii leatge šat nu buorre.
Saamen kielenelvytysohjelman toteuttamiselle ei esitetä senttiäkään - eikä koko ohjelmaa ole vieläkään edes hyväksytty ! ! !
Sámegiela ealáskahttinprográmma olláhuhttimii ii evttohuvvo senttege – iige prográmma leat vel obba dohkkehuvvonge ! ! !
Syy ei ole kuitenkaan yksin valtiovarainministeriön - opetus- ja kulttuuriministeriö (OKM) ei ollut edes esittänyt budjettiesityksessään rahaa saamen kielten elvyttämisohjelman toimeenpanoon eikä ohjelmaa ylipäätään mainittu sanallakaan ministeriön budjettiehdotuksessa.
Sivva ii leat goitge akto ruhtaministeriijas – oahpahus- ja kulturministeriija ii lean oba evttohange bušeahttaárvalusastis ruđa sámegiela ealáskahttinprográmma olláhuhttimii iige prográmma obanassiige namuhuvvo sániinge ministeriija bušeahttaárvalusas.
Ministeriön toiminta herättää suurta huolta.
Oahpahus- ja kulturministeriija (OKM) doaibma bohciidahttá stuora fuola.
Olen pyytänyt hallintoamme olemaan välittömästi yhteydessä OKM:ään saamen kielten elvyttämisohjelmasta.
Lean bivdán hálddahusa váldit dakkaviđe oktavuođa OKM:ái sámegiela ealáskahttinprográmmas.
Budjettiesitys tuo muitakin huolenaiheita.
Bušeahttaárvalus buktá earánai fuola fáttáid.
Saamelaiskäräjät on tällä viikolla lähestynyt oikeusministeriötä ja opetus- ja kulttuuriministeriötä valtiovarainministeriön budjettiehdotuksesta.
Sámediggi lea dán vahku lahkonan vuoigatvuohtaministeriija ja oahpahus- ja kulturministeriija ruhtaministeriija bušeahttaárvalusas.
Saamelaiskulttuurin tukea suunnitellaan leikattavaksi - taas kerran.
Sámi kultuvrra doarjja plánejuvvo čuhppojuvvot – vuohon oktii.
VM:n ehdotuksen mukaan vuonna 2014 sitä leikataan tosiasiallisesti peräti 60 000 euroa.
RM:a árvalusa mielde jagi 2014 dat čuhppojuvvo duohtaáššis ollásii 60 000 euroin.
Vuonna 2014 Suomen valtion hallinnoitavaksi ja jaettavaksi lankeava pohjoismainen saamen kielitekopalkinto (Gollegiella), kaikkinen kuluineen 30 000 euroa, katetaan opetus- ja kulttuuriministeriön ilmoituksen mukaan saamelaisen kulttuurin ja taiteen tukemiseen tarkoitetusta määrärahasta.
Jagi 2014 Suoma stáhta hálddašeami ja juohkima várás boahtti davviriikkalaš sámi Gollegiella-bálkkašupmi, buot goluidisguin sulaid 30 000 euro, gokčojuvvo oahpahus- ja kulturministeriija ilmmuhusa mielde sámi kultuvrra ja dáidaga doarjumii dárkkuhuvvon mearreruđas.
Sen lisäksi Taikalamppu – lastenkulttuuriverkoston toimikausi päättyy vuoden 2013 lopussa kuten myös sille osoitettu valtion rahoitus.
Dasa lassin Diidalámpa-mánáidkulturfierpmádaga doaibmabadji nohká jagi 2013 loahpas dego maid dasa čujuhuvvon stáhtaruhtadeapmi.
Saamelaiskäräjien yhteydessä toimiva saamelainen lastenkulttuurikeskus on toiminut Taikalamppu-verkostoon kuuluvan Lapin lastenkulttuuriverkoston jäsenenä saaden sitä kautta vuosittain noin 30 000 euroa valtionavustusta toimintaansa.
Sámedikki olis sámi mánáidkulturguovddáš lea doaibman Diidalámppa-fierpmádahkii gullan Lappi mánáidkulturguovddáža lahttun ja lea ožžon dan bakte jahkásaččat sulaid 30 000 euro stáhtadoarjaga doaibmasis.
Tämä avustus lakkaa vuoden 2013 lopussa Taikalampun toimintakauden päättymisen myötä.
Dát doarjja nohká jagi 2013 loahpas Diidalámppa doaibmabaji nohkama mielde.
Vähennys heikentäisi erityisesti saamelaisen lastenkulttuurikeskuksen toimintaedellytyksiä ja ellei valtio ei pyörrä budjettiesityksiään näiltä osin, niin lastenkulttuurikeskuksen toiminta voi loppua kokonaan.
Geahpádus heajudivččii earenoamážit sámi mánáidkulturguovddáža doaibmaeavttuid ja jos stáhta ii nuppástuhte bušeahttaárvalusas dákko bakte, de mánáidkulturguovddáža doaibma sáhttá nohkat obbanaga.
Rahoituksen väheneminen vaikuttaisi myös saamelaiseen kulttuurimäärärahaan, alkuperäiskansojen elokuvakeskukseen ja - musiikkikeskukseen.
Ruhtadeami unnun váikkuhivččii maid sámi kulturmearreruhtii, álgoálbmogiid ealligovvaguovddážii ja musihkkaguovddážii.
Tämä on pöyristyttävää.
Dát lea stáhta guovllus issoras dahku, sáhtálii dadjat juo ahte dat cegge vuovttaid dain geain vuovttat leat.
60 000 euron leikkaus saamelaiselta kulttuurilta ja taiteelta ei paranna valtion budjettia millään muotoa, mutta leikkauksella on kauaskantoinen vaikutus mm. saamelaislasten palvelujen saamiseen, siis saamelaislasten oikeuksien kannalta.
60 000 euro čuohppan sámi kultuvrras ja dáidagis ii buorit stáhta bušeahta mainnage lágiin, muhto čuohppamis leat guhkesáigásaš váikkuhusat ee. sámimánáid bálvalusaid oažžumii, nappo sámi mánáid vuoigatavuođaid dáfus.
Saamelaiskäräjät on kuluvan vuoden aikana vedonnut useaan otteeseen neuvotteluissaan opetus- ja kulttuuriministeriön edustajien kanssa saamelaisen lastenkulttuurikeskuksen rahoituksen turvaamiseksi.
Sámediggi lea nohkavaš jagi áigge ráđđádallan oahpahus- ja kulturministeriija ovddasteddjiiguin máŋgga háve ja doarjalan sámi mánáidkulturguovddáža ruhtadeami dorvvasteami várás.
Vaikuttaa vahvasti siltä, että vetoomukset ovat menneet kuuroille korville.
Orru leame nu, ahte dát doarjaleapmi lea mannan bealjehis beljiide.
VM leikkaisi myös muuten saamelaislapsilta.
RM čuohpalii maid muđuid sámi mánáin.
Kieli- ja kulttuuripesätoimintaan suunnattua rahoitusta leikattaisiin 400 000 eurolla - eli toiminta pienenisi nykyisestä alle puoleen.
Giella- ja kulturbeassedoibmaruhta čuhppojuvvo 400 000 euroin – dehege doaibma unnulii dálážis badjel beliin.
Saamelaiskäräjät on vaatinut rahoituksen pitämistä vähintään nykyisellään.
Sámediggi lea gáibidan ruhtadeami doallama unnimusat dálá dásis.
Esitys on suorastaan järkyttävä nykyisessä tilanteessa, jossa saamen kieltä suunnitellaan elvytettäväksi ja Suomi on kansainvälisesti sitoutunut saamen kielten elvyttämiseen.
Evttohus lea njulgestaga hui morašlaš dilis, mas sámegiella plánejuvvo ealáskahttojuvvot ja Suopma lea riikkaidgaskasaččat čatnasan sámegielaid ealáskahttimii.
Olen ollut budjetinleikkaussuunnitelmista yhteydessä suoraan myös poliittisiin virkamiehiin.
Lean leamaš bušeahttačuohppanplánain oktavuođas njuolga maid politihkalaš virgeolbmuide.
VM:n esitys olisi kohtalokas saamelaiskulttuurille ja saamen kielten elvyttämiselle.
RM:a evttohus livččii vuorrádus sámi kultuvrii ja sámegiela ealásḱahttimii.
Valtion on löydettävä säästöjä muualta kuin saamelaislapsilta ja - nuorilta.
Stáhta galgá gávdnat seasttuid eará sajes go sámi mánáin ja nuorain.
Syksy on hyvin kiireinen.
Čakča lea hui hohpolaš.
Ensi viikolla lähden Jokkmokkiin Ruotsin saamelaiskäräjien vaalikauden avajaisiin.
Boahtte vahku vuolggán Johkamohkkái Ruoŧa sámedikki válgaáigodaga virggálaš rahpamii.
Ruotsin kuningas osallistuu avajaisiin ja avaa vaalikauden.
Ruoŧa gonagas oassálastá rahpamii ja rahpá válgaáigodaga.
Osallistun avajaisten yhteydessä järjestettävään pyöreän pöydän keskusteluun saamelaisten maaoikeuksista.
Oassálasttán rahpamiid olis ordnejuvvon jorbabeavdde ságastallamii sámii eananvuoigatvuođain.
Syyskuun alussa on hyvin paljon tärkeitä kokouksia tiedossa.
Čakčamánu álggus leat boahtime hui dehálaš čoakkámat.
Saamelaiskäräjälakityöryhmä pitää viimeiset kokouksensa syyskuussa ja jättää lakiehdotuksensa oikeusministerille ja ehdotusten vaikutustenarvioinnin on myös ehdittävä valmistua.
Sámediggelága ođasnuhttinbargojoavku doallá maŋimus čoakkámiid čakčamánu mielde ja guođđá láhkaevttohusas vuoigatvuohtaministarii ja evttohusaid váikkuhusaidárvvoštallan galgá maid gearggahuvvot gárvvisin.
Lokakuun alussa alkaa metsähallituslain tarkistaminen.
Golggotmánu álggus álgá meahcceráđđehuslága dárkkisteapmi.
Maa- ja metsätalousministeriön asettaman työryhmätyöskentelyn tarkoituksena metsähallituslain saamelaisten osallistumisoikeuden lisäämistä koskevien pykälien tarkistaminen.
Eanan- ja meahccedoalloministeriija ásahan bargojoavkku ulbmilin lea meahcceráđđehuslága paragráfaid dárkkisteapmi, mii guoská sápmelaččaid oassálastinvuoigatvuođa lasiheapmi eanangeavaheamis.
Työryhmän työskentely on tiivistä, koska metsähallituslain on valmistuttava vuoden loppuun mennessä.
Bargojoavkku bargamii lea unnán áigi go ja bargojoavku ferte leahtuin dahkat evttohusas daningo meahcceráđđehusláhka galgá gárvánit jagi loahpa rádjái.
Artikla 8(j)-työryhmä kokoontuu syksyllä myös tiiviisti valmistelemaan bd-strategian ja toimintaohjelman toimeenpanoa sekä kantoja kansainväliseen artikla 8(j)-työryhmän osapuolikokoukseen.
Artihkal 8(j)-bargojoavku galgá maid čoahkkanit čakčat gárvet bd-strategiija ja doaibmaprográmma olláhuhttima ja oainnuid riikkaidgaskasaš artihkal 8(j)-bargojoavkku oassebeallečoakkámii.
Syksyllä on myös saamelaisen parlamentaarisen neuvoston täysistunto, jolloin tullaan tarkastelemaan erityisesti saamen kieliyhteistyön uudelleenorganisointia ja pohjoismaisen saamelaissopimuksen jatkoneuvottelujen edistymistä.
Čakčat lea maid sámi parlamentáralaš ráđi dievasčoakkán, mas geahčaduvvo earenoamážit sámi giellaovttasbarggu ođđasit organiseren ja davviriikkalaš sámi soahpamuša joatkkaráđđádallamiid ovdáneapmi.
Pohjoismaisen saamelaissopimuksen jatkoneuvottelut jatkuvat syksyllä.
Davviriikkalaš sámi soahpamuša joatkkaráđđádallamat joatkahuvvet čakčat.
Neuvottelut ovat edenneet tuskastuttavan hitaasti eikä mistään ole vielä sovittu vaan sopimusteksteistä käydään yhä valmistelevia keskusteluja.
Ráđđádallamat leat ovdánan duskkástuhtti njozet iige mastege leat vel šihtton muhto soahpamušdeavsttas leat ain válmmaštalli ságastallamat.
Saamelaiskäräjät myös odottaa valtioneuvostolta etenemistä ILO 169-sopimuksen ratifioinnissa.
Sámediggi vuordá maid stáhtaráđis ovdáneami ILO 169-soahpamuša ratifiseremis.
Jotta sopimus voidaan ratifioida tällä hallituskaudella, syksyllä on tehtävä ratkaisuja ja aloitettava ratifiointiesteiden poistaminen.
Vai soahpamuš sáhttá ratifiserejuvvot dán ráđđehusbaji áigge, de čakčat galget dahkkojuvvot čovdosat ja álggahuvvot ratifiserenáruid jávkadeapmi.
Huolestuttavaa ratifioinnin kannalta on se, että Suomi on päättänyt olla hakematta YK:n turvallisuusneuvostoon vuonna 2015.
Fuolastuhtti ratifiserema dáfus lea dat, ahte Suopma lea mearridan, ahte dat ii oza ON:a dorvvolašvuohtaráđđái jagi 2015.
Suomi on jo luovuttanut kansainvälisesti - Suomi ei pyri enää olemaan ihmisoikeuksien kansainvälinen mallimaa.
Suopma lea juo vuollánan riikkaidgaskasaččat – Suopma ii vigga šat leat olmmošrivttiid riikkaidgaskasaš málleriika.
Toivon, että kyse on vain väliaikaisesta väsymyksestä raskaan YK:n turvallisuusneuvostokampanjan jälkeen.
Sávan, ahte jearaldat lea dušše gaskaboddasaš váibamis lossa ON:a dorvvolašvuohtakampánnja maŋŋel.
Hanskoja ei kannata lyödä tiskiin liian nopeasti.
Iihal galggale vuollánit ilá jođánit dánge áššis.
Syksyllä on tarkoitus saada saamelaiskäräjien omaa toimintaa vihdoinkin kehitettyä ja hyväksyä saamelaiskäräjien henkilöstöpoliittinen ohjelma sekä yhdenvertaisuus- ja tasa-arvosuunnitelmat ja aloittaa niiden toimeenpano.
Čakčat lea ulbmil oažžut sámedikki iežas doaimma viimmat ovdánit. Dán jagi mielde galget ovddiduvvot ja dohkkehuvvot sámedikki persovdnapolitihkalaš prográmma sihke ovttaveardásašvuohta- ja dásseárvoplánat ja dađistaga álggahuvvot daid olláhuhttin.
Saamelaiskäräjien talousarviot on päätetty hyväksyä budjettivuotta edeltävän vuoden lopussa, siis ensi vuoden budjettiesitys hyväksytään tämän vuoden lopussa.
Sámedikki bušeahttaárvalusat leat mearriduvvon dohkkehuvvot ovddit jagi loahpas, nappo boahtte jagi bušeahttaárvalus dohkkehuvvo dán jagi loahpas.
Se uudistaa asian valmistelua.
Dat ođasnuhttá ášši válmmaštallama.
Hyvää syksyn jatkoa tapiontuulten lähestyessä.
Buori čavčča joatkaga ramádaga guvlui.
Kansainvälinen paine ratifioida Ilo 169-sopimus kasvaa
Riikkaidgaskasaš deaddu ratifiseret Ilo 169-soahpamuša lassána
Euroopan Neuvoston ihmisoikeusvaltuutettu Nils Muižnieks antoi tänään raporttinsa suosituksineen Suomen valtiolle Suomen ihmisoikeustilanteen parantamiseksi.
Eurohpá Ráđi olmmošriekteáittardeaddji Nils Muižnieks attii odne raporttas ávžžuhusaidisguin Suoma stáhtii Suoma olmmošriektedili buorideami várás.
Tiedote raportista, valtuutetulle pitämäni puhe ja itse raportti löytyvät saamelaiskäräjien kotisivuilta.
Dieđáhus raporttas, mu sáhka áittardeaddjái ja ieš raporta gávdnojit sámedikki ruovttusiidduin.
Minulla oli ilo tavata ihmisoikeusvaltuutettu hänen Suomen vierailunsa yhteydessä kesäkuussa.
Mus lei illu deaivvadit olmmošriekteáittardeddjiin su Suoma guossástallama olis geassemánus.
Keskustelimme hänen kanssaan hyvin pitkään saamelaisten asemasta Suomessa ja puutteista saamelaisten oikeuksien toteutumisessa.
Ságastalaime suinna hui guhká Suoma sápmelaččaid sajádagas ja sápmelaččaid rivttiid olláhuvvama váilevašvuođain.
Toin valtuutetulle esille Suomen saamelaiskäräjien kokouksen tekemät esitykset Ilo 169-sopimuksen ratifiointiprosessiksi sekä korkeimman hallinto-oikeuden (KHO:n) tekemien päätösten vaikutukset täydentää saamelaiskäräjien vaaliluetteloa vastoin saamelaiskäräjien kantaa.
Bukten áittardeaddjái ovdan Suoma sámedikki čoakkáma dahkan evttohusaid Ilo 169-soahpamuša ratifiserenproseassan sihke alimus hálddahusrievtti (AHR:a) dahkan mearrádusaid váikkuhusain dievasmahttit sámedikki válgalogahallama sámedikki oainnu vuostásaččat.
Toin myös esille maa- ja metsätalousministeriön kielteisen suhtautumisen Ilo 169-sopimuksen ratifiointiin ja saamelaisten oikeusaseman parantamiseen.
Bukten maid ovdan eanan- ja meahccedoalloministeriija biehtadahkes doaladumi Ilo 169-soahpamuša ratifiseremii ja sápmelaččaid riektesajádaga buorideapmái.
Ymmärtääkseni valtuutettu on keskustellut asiasta vierailunsa yhteydessä myös maa- ja metsätalousministeriön kanssa.
Mu ipmárdusa mielde áittardeaddji lea ságastallan áššis guossástallamis olis maiddái eanan- ja meahccedoalloministeriijain.
Kerroin myös, että rasistinen keskustelu on yleistynyt merkittävästi tänä vuonna Ilo 169-sopimuksen ratifiointiprosessin käynnistymisestä johtuen.
Muitalin maid, ahte rasisttalaš ságastallan lea lassánan mearkkašahtti ládje dán jagi Ilo 169-soahpamuša ratifiserenproseassa álggaheami geažil.
Saamelaisia on jopa uhkailtu.
Sápmelaččat leat juobe uhkiduvvon.
Ilmapiiri on koventunut ja saamelaisten oikeuksia vastustavat tahot ovat aloittaneet saamelaisvastaisia kampanjoita.
Dovddut lea čavgan ja sápmelaččaid rivttiid vuostálastit leat álggahan sápmelašvuostásaš kampánnjaid.
Vierailun perusteella ihmisoikeusvaltuutettu Nils Muižnieks on tehnyt Suomea koskevan raportin suosituksineen.
Guossástallama vuođul olmmošriekteáittardeaddji Nils Muižnieks lea čállán raportta ávžžuhusaidisguin, mii guoská Suoma.
Valtuutettu, kuten YK:n alkuperäiskansaraportoija, EU:n parlamentti, YK:n ihmisoikeuskomitea, Euroopan Neuvoston ministerikomitea, Euroopan Neuvoston vähemmistöpuitekomitea, ECRI (Euroopan Neuvoston alainen komissio rasismia ja suvaitsemattomuutta vastaan), YK:n rotusyrjintäkomitea, Taloudellisten, sosiaalisten ja sivistyksellisten oikeuksien komitea, Lapsen oikeuksien komitea ja YK:n yleismaailmallinen määräaikaistarkastelu ovat kehottaneet Suomea ratifioimaan Ilo 169-sopimuksen.
Áittardeaddji, dego ON:a álgoálbmotraporterejeaddji, EU:a parlameanta, ON:a olmmošriektekomitea, Eurohpá Ráđi ministtarkomitea, Eurohpá Ráđi vehádatrápmakomitea, ECRI (Eurohpá Ráđi vuollásaš komisšuvdna rasismma ja utnohisvuođa vuostá), ON:a nállevealahankomitea, Ekonomalaš, sosiálalaš ja čuvgehuslaš rivttiid komitea, Mánáid vuoigatvuođaid komitea ja ON:a oppamáilmmálaš mearreáiggegeahčadeapmi leat ávžžuhan Suoma ratifiseret Ilo 169-soahpamuša.
Kansainväliset ihmisoikeuselimet ovat hyvin yksimielisiä siitä, mitä Suomen on tehtävä.
Riikkaidgaskasaš olmmošriekteorgánat leat hui ovttamielalaččat das, maid Suopma ferte dahkat.
Suomi käy parhaillaan viimeisiä neuvotteluja paikasta YK:n turvallisuusneuvostoon ja pyrkimyksiä tukisi kansainvälisten ihmisoikeuselinten suositusten toimeenpano.
Suomas leat dál maŋimus ráđđádallamat báikkis ON:a dorvoolašvuohtaráđđái ja viggamuša doarjjulii riikkaidgaskasaš olmmošriekteorgánaid ávžžuhusaid olláhuhttin.
Valtioneuvoston on tarkoitus käsitellä alkusyksyllä miten Ilo 169-sopimuksen ratifioinnissa tulisi edetä.
Stáhtaráđi ulbmilin lea gieđahallat álgočavčča mot Ilo 169-soahpamuša ratifiseremis galggalii ovdánit.
Euroopan neuvoston ihmisoikeusvaltuutettu Muižnieks ehdotti, että Suomi harkitsisi vakavasti Suomen saamelaiskäräjien ehdotusta siitä, että Ilo169 - sopimuksen ratifiointia valmisteltaisiin parlamentaarisessa komiteassa, jossa olisi saamelaiskäräjien ja eduskunnan edustajia.
Eurohpá Ráđi olmmošriekteáittardeaddji Muižnieks evttohii, ahte Suopma árvvoštalalii duođas Suoma sámedikki evttohusa das, ahte Ilo 169-soahpamuša ratifiseren válmmaštallojuvvolii parlamentáralaš komiteas, mas livčče sámedikki ja riikkabeivviid ovddasteaddjit.
Tällä viikolla olen Helsingissä.
Dán vahku lean Helssegis.
Tänään oli oikeusministeriön asettaman saamelaiskäräjälain uudistamista valmistelevan työryhmän ensimmäinen kokous.
Odne ledjen vuoigatvuohtaministeriija ásahan sámediggelága ođasteami válmmaštalli bargojoavkku vuosttaš čoakkámis.
Saamelaiskäräjät toi kokoukseen oman esityksensä siitä, miten työryhmän työssä tulisi edetä.
Sámediggi buvttii čoakkámii iežas evttohusa das, mot bargojoavkku barggus galggalii ovdánit.
Muuten keskustelimme kokouksessa lähinnä kokousaikataulusta, työn perusteista sekä tavoitteista.
Muđuid ságastalaimet čoakkámis lagamusat čoakkánáigedávvalis, barggu vuođuin ja ulbmiliin.
Osallistun tällä viikolla myös biodiversiteettityöryhmän kokoukseen, ihmisoikeusvaltuuskunnan työvaliokunnan kokoukseen, saamelaiskäräjien hallituksen kokoukseen sekä oikeusministeriön kieliasian neuvottelukunnan tapaamiseen Inarissa.
Oassálasttán dán vahku maid maid biodiversiteahttabargojoavkku čoakkámii, olmmošriekteáirrasgotti bargoválljagotti čoakkámii, sámedikki stivrra čoakkámii sihke vuoigatvuohtaministeriija giellaáššiid ráđđádallangotti deaivvadeapmái Anáris.
Eli työntäyteinen viikko !
Hui hohpos vahkku nappo !
Hallituksen kokouksen asialistalla on tärkeitä asioita.
Stivrra čoakkáma áššelisttus leat dehálaš áššit.
Valitsemme kieliasiansihteerin virkaan sekä teemme esityksen lausunnoksi saamen kielten elvyttämisohjelmasta edelleen saamelaiskäräjien kokouksen käsiteltäväksi.
Válljet giellaáššiidčálli virgái sihke ráhkadit evttohusa cealkámuššan sámegielaid ealáskahttinprográmmas ain ovddos sámedikki dievasčoakkáma gieđahallama várás.
Helsingissä 25.9.2012 Klemetti Näkkäläjärvi
Helssegis 25.09
Saamelaiskäräjien kokouksesta ja poronhoitoasioista
Sámedikki čoakkámis ja boazodoalloáššiin
Kiireinen työviikko on takana ja yhtä kiireinen on edessä.
Hohpolaš bargovahkku lea duogábealde ja liikká hohpolaš lea ovddabealde.
Saamelaiskäräjien yleiskokous on toissapäivänä.
Sámedikki dievasčoakkán lea dollojuvvon ovddetbeaivve.
Kokouksen päätöksestä löytyy tiedote kotisivuiltamme.
Čoakkánmearrádusas gávdno dieđáhus sámedikki ruovttusiidduin.
Tiedän, että asiasta liikkuu paljon huhuja ja asiasta käydään keskustelua keskustelupalstoilla.
Dieđán, ahte áššis leat jođus olu šolžžat ja áššis ságastallojuvvo ságastallanbálsttáin.
Valitettavasti huhuilta on vaikea katkaista siipiä.
Dađi bahábut šolžžain lea váttis botket sojiid.
Ymmärrän ihmisluonteen ja tarpeen löytää asialle perusteluja ja haluavan tietää kaikkien päätösten taustat.
Ipmirdan olbmo luonddu ja dárbbu gávdnat áššái ákkaid ja hálu diehtit mearrádusa buot duogážiid.
Valitettavasti se ei ole mahdollista ja toivonkin, että saamelaiskäräjille annetaan työrauha sekä työyhteisöllemme aikaa toipua asiasta.
Dađi bahábut dat ii leat vejolaš ja sávannai, ahte sámediggái addojuvvo bargoráfi dego bargoservošamet áigi áhtat áššis.
Erityisen tärkeää on kunnioittaa hallintopäällikön ja hänen läheistensä yksityisyyttä ja antaa heille aikaa ja rauhaa sopeutua tilanteeseen.
Earenoamáš dehálaš lea gudnejahttit hálddahushoavdda ja su lagamuččaid priváhtavuođa ja addit sidjiide áiggi ja ráfi vuogáiduvvat dillái.
Olen kuullut että päätöstä olisi pidetty poliittisena salaliittona.
Lean gullan, ahte mearrádus lea adnon politihkalaš suollemaslihttun.
Asiassa e ole mitään poliittista vaan päätös on tehty lainsäädäntöön pohjautuen ja asiassa on käytetty apuna ulkopuolisia, riippumattomia asiantuntijoita.
Áššis ii leat mihkkege politihkalaččaid, muhto mearrádus lea dahkkon lágaid vuođul ja áššis leat adnon olggobeal, bealakeahtes áššedovdit.
Kokouksen päätöksen perusteluita en voi kommentoida enempää, koska rikkoisin silloin julkisuuslakia.
Čoakkáma mearrádusa ákkaid in sáhte čilget dađi eanet, daningo dalle rihkkolin almmolašvuohtalága.
Kyseessä oli minun työurani vaikein ja raskain päätös.
Jearaldagas lea mu barganáigge váddáseamos ja losimus mearrádus.
Koko syksy on ollut saamelaiskäräjille hyvin raskasta tämän asian johdosta.
Oba čakča lea leamaš sámediggái hui lossat dán ášši geažil.
Samanaikaisesti meillä on todella tärkeitä prosesseja menossa kuten saamelaiskäräjälain ja metsähallituslain uudistus.
Ovttaáigásaččat mis leat duođaid dehálaš proseassat jođus dego sámediggelága ja meahcceráđđehuslága ođasteapmi.
Tilanne on ollut luottamushenkilöille ja työntekijöille henkisesti raskas, mutta se vaikuttanut myös saamelaiskäräjiin työyhteisönä.
Dilli lea leamaš luohttámušolbmuide ja bargiide vuoiŋŋalaččat lossat, muhto dat lea váikkuhan maid sámediggái bargosearvvušin.
Olemme järjestäneet henkilöstölle keskusteluapua tilanteesta ja myös koulutusta.
Mii leat lágidan bargiide ságastallanveahki dilis ja maid skuvlejumi.
Tulemme varmasti keskusteluapua ja koulutusta jatkamaankin.
Mii boahtit sihkkarit joatkit ságastallanveahki ja skuvlejumi.
Saamelaiskäräjillä tehdään aluehallintoviraston toimesta työsuojelutarkistus, jossa tarkastellaan saamelaiskäräjien työoloja ja henkilöstöjohtamista.
Sámediggái dahkko guovlohálddašanvirgelágádusa doaimmas bargosuodjalandárkkistus, mas gieđahallojuvvojit sámedikki bargandilit ja bargiidjođiheapmi.
Pidän tarkastusta hyvänä asiana ja se antaa meille mahdollisuuden kehittää edelleen omaa toimintaamme ja hallintoamme.
Anán dárkkistusa buorrin áššin ja dat addá midjiide vejolašvuođa gárgehit ain iežamet doaimma ja hálddahusa.
Saamelaiskäräjien hallitus pitää ensi perjantaina kokouksen, jossa käsittelemme kiireellisiä asioita, saamelaiskäräjien taloustilannetta ja henkilöstöhallintoon liittyviä asioita.
Sámedikki hálddahus doallá boahtte bearjadaga čoakkáma, mas gieđahallat hohpolaš áššiid, sámedikki ekonomiijadili ja bargiidhálddahusa áššiid.
Torstaina järjestimme pitkästä aikaa saamelaisten kotiseutualueen paliskuntien poroisäntien ja saamelaiskäräjien yhteiskokouksen.
Ikte duorastaga ordniimet guhkes áigái sámiid ruovttuguovllu bálgesiid boazoisidiid ja sámedikki oktasaščoakkáma.
Jouduimme lähettämään kutsun lyhyellä varoitusajalla ja monissa paliskunnissa oli syyserotuksia.
Šattaimet sáddet bovdehusa oanehis bovdenáiggiin ja máŋgga bálgesis ledje rátkimat.
Suurin osa poroisännistä pääsi kuitenkin paikalle mistä olin todella iloinen.
Eatnasat boazoisidiin besse liikká boahtit čoakkámii, mas lean hui duhtavaš.
Saamelaiskäräjät oli kutsunut kokouksen koolle, jotta saisimme kuulla paliskuntien näkemyksiä ja ajatuksia.
Sámediggi lei bovden čoakkáma čoahkkái, vai sáhtáleimmet gullat bálgesiid oainnuid ja jurdagiid.
Meillä oli erinomainen ja rakentava keskustelu ja sain tapaamisesta taas uutta voimaa ja intoa edistää saamelaisporonhoidon asemaa.
Mis lei earenoamáš buorre ja huksejeaddji ságastallan ja ožžon čoakkámis fas ođđa vuoimmi ja movtta ovddidit sámi boazodoalu sajádaga.
Parhaillaan ollaan uudistamassa PEFC-metsäsertifiointikriteeristöä.
Bárisin ođasnuhttojuvvojit PEFC-vuovdesertikašuvdna-kritearat.
Kuulimme paliskuntia kriteeristöstä ja saimme esityksiä sen kehittämiseksi, jotka viemme eteenpäin.
Gulaimet bálgesiid kriterain ja oaččuimet evttohusaid daid ovddideami várás, maid doalvut ovddos.
Maa- ja metsätalousministeriön asettaman saamelaisten osallistumisoikeuksien vahvistamista selvittävän työryhmän yhtenä tehtävänä on porohoidon yleisten edellytysten parantaminen saamelaisten kotiseutualueella.
Eanan- ja meahccedoalloministeriija ásahan bargojoavkku, mii galgá čielggadit sámiid oassálastinrivttiid nannema, oktan bargun lea boazodoalu oppalaš eavttuid buorideapmi sámiid ruovttuguovllus.
Työryhmän puheenjohtaja Pentti Lähteenojan mukaan kehittämisen tulee tapahtua ilman poronhoitolain avaamista.
Bargojoavkku ságadoalli Pentti Lähteenojan mielde ovddideapmi galgá dáhpáhuvvat almmá boazodoallolága rahpama haga.
Kuulimme poroisäntien näkemyksiä miten poronhoitoa tulisi edistää ja luonnollisesti yhdeksi kehittämistavoitteeksi nousi tukitason nostaminen.
Gulaimet boazoisidiid oainnuid mot boazodoallu galggalii ovddiduvvot ja diehttelas oktan ovddidanulbmilin loktanii ovdan doarjjadási bajideapmi.
Käsittelimme kokouksessa myös Metsähallituksen ja Paliskuntain yhdistyksen tekemää sopimusta porotalouden huomioimisesta valtion hallinnassa olevilla maa-alueilla.
Gieđahalaimet čoakkámis maid oainnuid Meahcceráđđehusa ja bálgesiid ovttastusa dahkan soahpamušas, mii guoská boazodoalu vuhtii váldima stáhta hálddašan eananviidodagain.
Sopimus on aiemmasta sopimuksesta poiketen ulotettu koskemaan myös saamelaisten kotiseutualuetta eikä siitä ole neuvoteltu saamelaiskäräjien kanssa.
Soahpamuš spiehkasta ovddit soahpamuš nu, ahte dat lea olahuvvon guoskat maid sámiid ruovttuguovllu iige das leat ráđđádallojuvvon sámedikkiin.
Poroisäntäkokouksen yksimielinen viesti oli, että sopimus edellyttää kehittämistä saamelaisten kotiseutualueen osalta.
Boazoisitčoakkáma ovttamielalaš signála lei dat, ahte soahpamuš gáibida gárgeheami sámiid ruovttuguovllu oasis.
Tukes oli pyytänyt saamelaiskäräjiltä näkemystä kaivoslain § 38 toimeenpanosta, mikä koskee lupaharkintaa saamelaisten kotiseutualueella.
Tukes (dorvvolašvuohta- ja kemikálavirgelágádus) lei bivdán sámedikki oainnu ruvkelága 38 § olláhuhttimis, mii guoská lohpeárvvoštallama sámiid ruovttuguovllus.
Keskustelimme myös kaivoslain toimeenpanosta.
Ságastalaimet maid ruvkelága olláhuhttimis.
Saamelaiskäräjät on antanut Tukesille asiassa vastauksen, joka löytyy saamelaiskäräjien kotisivuilta.
Sámediggi lea addán áššis Tukesii vástádusa, mii gávdno sámedikki ruovttusiidduin.
Paliskunnat, joille on tullut paljon hakemuksia, kertoivat olevansa voimattomia asian suhteen eivätkä ehdi vastaamaan kaikkiin lausuntopyyntöihin omien porotöittensä ohessa.
Bálgesat, maidda leat boahtán olu ohcamušat, muitale iežaset leat vuoimmeheamit áššis, eaige dat háhppet vástidit buot cealkinbivdagiidda iežaset boazobargguid olis.
Lupasimme nostaa asian esille neuvotteluissa Tukesin ja muiden viranomaisten kanssa.
Lohpideimmet loktet ášši ovdan ráđđádallamiin Tukesiin ja eará eiseválddiiguin.
Tilanne vaikeuttaa paliskuntien oikeusturvan toteutumista.
Dilli váttásnuhttá bálgesiid riektedorvvu olláhuvvama.
Kerroin kokoukselle myös artikla 8(j):n edistämisestä ja toimeenpanosta.
Muitalin čoakkámii maid artihkal 8(j):a ovddideamis ja olláhuhttimis.
Saamelaiskäräjät lupasi edistää poroisäntäkokouksen keskusteluissa esiin nousseita asioita.
Sámediggi lohpidii ovddidit boazoisitčoakkáma ságastallamiin ovdan boahtán áššiid.
Laadimme asiasta muistion.
Ráhkadit áššis muittuhančállosa.
Pidämme seuraavan paliskuntien ja saamelaiskäräjien yhteiskokouksen viimeistään maaliskuussa, jossa katsotaan miten kokouspäätökset ovat edistyneet.
Doallat čuovvovaš bálgesiid ja sámedikki oktasaščoakkáma maŋimusat njukčamánus, mas dasto geahččat mot čoakkánmearrádusat leat ovdánan.
Käsittelemme seuraavassa yhteiskokouksessamme myös PEFC-kriteeristöä ja Metsähallituksen ja PY:n tekemää sopimusta.
Gieđahallat čuovvovaš oktasaščoakkámis maid PEFC-kriteraid ja Meahcceráđđehusa ja Bálgesiid ovttastusa dahkan soahpamuša.
Ensi viikolla on saamelaiskäräjien hallituksen lisäksi muita kokouksia.
Boahtte vahku leat sámedikki stivrra čoakkáma lassin earánai čoakkámat.
Saamelaiskäräjälain uudistamista valmistellut työryhmä luovuttaa yksimielisen esityksensä oikeusministeri Anna-Maja Henrikssonille 31.10.
Sámediggelága ođasnuhttima válmmaštallan bargojoavku luobaha ovttamielalaš evttohusas vuoigatvuohtaministtar Anna-Maja Henrikssonii 31.10.
Tuon katsauksen työryhmän esitykseen ja kommentoin luovutustilaisuutta seuraavassa blogissani.
Buvttán ovdan geahčastaga bargojoavkku evttohusas ja kommenteren luobahandilálašvuođa čuovvovaš bloggastan.
Tiistaina neuvottelemme Metsähallituksen kanssa mm..
Disdaga ráđđádallat Meahcceráđđehusain ee. PEFC-vuovdesertikašuvdnakritearain.
PEFC-metsäsertifiointikriteeristä.
Sámediggi buktá Meahcceráđđehussii boazoisitčoakkáma dearvvuođagaid.
Saamelaiskäräjät tuo Metsähallitukselle poroisäntäkokouksen terveiset.
Mánnodaga oassálasttán Kanada ambassadeavrra lágidan eahketmállásiidda.
Kaivosbuumi on alkanut Uuden kaivoslain piti kaivosteollisuuden ja malminetsijöiden mukaan hillitä innostusta malminetsintään ja kaivoksien perustamiseen.
Ođđa ruvkeláhka galggai ruvkeindustriija ja málbmaohcciid mielde goahcat movtta málbmaohcamii ja ruvkkiid vuođđudeapmái.
Kuinka sitten kävikään.
Mot de geavaige ?
Kansainvälinen talouskriisi, uuden teknologian kehittyminen ja kasvava mineraalien tarve on nostanut niin kansallista kuin kansainvälistäkin kiinnostusta Suomen malmivaroihin.
Riikkaidgaskasaš ekonomiijaroassu, ođđa teknologiija gárganeapmi ja lassánan minerálaid dárbu lea lasihan riikkasis go riikkaidgaskasas dásisge beroštumi Suoma málbmariggodagaide.
Suomen uusi kaivoslaki ei ole myöskään niin tiukka, että se karkottaisi yhtään toimijaa – päinvastoin.
Suoma ođđa ruvkeláhka gal maid ii leat nu garas, ahte dat gávdnjelii ovttage doaibmi – baicca nuppe gežiid.
Mediatietojen mukaan erityisesti Inarin kunta on alkanut puuhata aktiivisesti kaivostoiminnasta uutta elinkeinohaaraa nyt matkailusta riippuvaiselle Inarin kunnalle.
Mediadieđuid mielde earenoamážit Anára gielda lea áŋgiruššagoahtán árjjálaččat ruvkedoaimmas ođđa ealáhussuorggi dál mátkedoaibmaealáhusas sorjavaš Anára gildii.
Inarin kunta on alkanut asiaa jo selvittää ja on järjestänyt jo eri sidosryhmien kuulemistilaisuuden, johon saamelaiskäräjiä ei kylläkään kelpuutettu.
Anára gielda lea juo čielggadišgoahtán ášši ja lea juo ordnen sierra čanusjoavkkuid gullandilálašvuođa, masa sámediggi gal ii dohkkehuvvon.
Inarin kunnan olisi varmasti hyvä tutustua esimerkiksi Talvivaaran ja Raahen kaivoksiin ja niiden ympäristövaikutuksiin ennen kuin alkaa houkutella kaivosteollisuutta kuntalaisten verorahoilla Inarin kuntaan.
Anára gieldda livččii sihkkarit buorre oahpásnuvvat omd. Talvivaara ja Raahe ruvkkiide ja daid birasváikkuhusaide ovdal go geasuhišgoahta ruvkeindustriija gieldda olbmuid vearroruđaiguin Anára gildii.
Inarin kuntahan on kannattanut kunnallishallinnon rakenneuudistusta valmistelleen työryhmän ehdotusta yhdistää Lapin paliskunnan alue, Inarin kunta ja Utsjoen kunta yhdeksi isoksi kunnaksi ja on myös esittänyt, että Enontekiön kunta yhdistettäisiin tähän kuntaan.
Anára gieldahan lea guottihan gielddahálddahusa ráhkadusođastusa válmmaštallan bargojoavkku evttohusa ovttastahttit Sámi bálgesa viidodaga, Anára gieldda ja Ohcejoga gieldda oktan stuora gieldan ja lea maid evttohan, ahte Eanodaga suohkan ovttastahttojuvvolii dán gildii.
Saamelaiskäräjien kokous on yksimielisesti vastustanut tätä esitystä.
Sámedikki čoakkán lea ovttamielalaččat vuostálastán dán evttohusa.
Minua saamelaiskäräjien puheenjohtajana huolestuttaisi, jos saamelaisten kotiseutualueella olisi yksi kunta ja väkiluvun perusteella kunta olisi Inari-johtoinen.
Mu sámedikki ságadoallin fuolástuhtálii, jos sámiid ruovttuguovllus livččii okta gielda ja olmmošlogu vuođul njunušgieldanhan livččii dalle Anár, mii jođihivččii stuora gieldda.
Ei menisi varmaan kauan, ennen kuin uusi kunta alkaisi kehittää kaivosteollisuutta ponnekkaasti niin Utsjoelle, Enontekiölle kuin Vuotsoonkin.
Ii sihkkarit manale guhká, ovdalgo ođđa gielda gárgehisgoađálii ruvkeindustriija áŋgirit nu Ohcejohkii, Eanodahkii go Vuhččuige.
Syksyllä on kunnallisvaalit ja toivonkin, että kaivosteollisuuden edistäminen nousisi vaaleissa keskusteluun ja äänestäjät voisivat ottaa tällaiseen elinkeinopoliittiseen edistämiseen aidosti kantaa.
Čakčat leat suohkanválggat ja sávannai, ahte ruvkeindustriija ovddideapmi loktanivččii válggain ságastallamii ja jienasteaddjit sáhtále váldit eakti vuogi mielde beali dákkár ealáhuspolitihkalaš ovddideapmái.
Enontekiön suunnalla on myös omat ongelmansa malminetsintään liittyen.
Eanodaga guovllos leat maid iežas buncaraggát, mat gullet málbmaohcamii.
Geologian tutkimuskeskus eli GTK on Metsähallitukselta saamansa tutkimusluvan nojalla tutkinut Käsivarren maaperää ilmeisen tehokkaasti, koska se jätti koko Käsivarren levyisen, Kultiman kylästä Pättikkään ja aina Ropille asti ulottuvan varausilmoituksen.
Geologiija dutkanguovddás dehege GDG lea ožžon Meahcceráđđehusas dutkanlobi ja dan vuođul dat lea dutkan Giehtaruohttasa eananvuođu áhpasit, daningo dat guđii oba Giehtaruohttasa govddu, Gulddáma gili rájes Beattegii ja gitta Robi rádjái olli várrehusilmmuhusa.
Varausilmoitus tarkoittaa sitä, että sinä aikana GTK valmistelee varsinaista kaivoslain mukaista malminetsintälupahakemusta ja GTK:lla on etuoikeus saada malminetsintälupa alueelle.
Várrehusilmmuhus dárkkuha dan, ahte dan áigge GDG válmmaštallá aitosaš ruvkelága miel málbmaohcanlohpeohcamuša ja GDG:s lea ovdariekti oažžut málbmaohcanlobi guvlui.
GTK:n varaama alue haukkaisi ison osan Käsivarren paliskunnan laidunalueesta ja myös Käsivarren ja Tarvantovaaran erämaa-alueista.
GDG:a várren viidodat njielastivččii stuora oasi Giehtaruohttasa bálgesa guohtoneatnamiin ja maid Giehtaruohttasa ja Darvvátvári meahcceguovlluin.
Kuva kaivosrekisterin karttapalvelusta.
Govva ruvkeregistara gártabálvalusas.
Kuvassa GTK:n valtausilmoitusalue sekä Dragon Miningin valtaukset ympyröitynä.
Govas GDG:a vuoluštanilmmuhusviidodat sihke Dragon Mininga vuolušteamit riekkistahtton.
GTK ei voi lain mukaan hyödyntää malmiesiintymää, se voi vain etsiä malmia.
GDG ii sáhte lága mielde atnit ávkin málbmagávdnosa, dat sáhttá dušše ohcat málmma.
GTK:n valtausilmoituksen mukaan alueella olisi kultaa, nikkeliä, rautaa, kuparia ja platinaa.
GDG:a vuoluštanilmmuhusa mielde viidodagas livččii golli, nihkkel, ruovdi, veaiki ja platiina.
Kallioperäkartoituksen mukaan alueella on myös uraaniesiintymiä.
Báktevuođđogártema mielde guovllus lea maid urána.
Kaivoslain § 9 mukaan uraaninetsintä edellyttää aina malminetsintälupaa.
Ruvkelága § 9 mielde uránaohcan gáibida álohii málbmaohcanlobi.
GTK:n varausalueen sisällä on jo australialaisen kaivosyhtiön Dragon Miningin useampi valtaus.
GDG:a várrehusviidodaga siste lea juo austrálialaš ruvkefitnodaga Dragon Mininga máŋga vuolušteami.
Tietojeni mukaan GTK:n varausalueen sisällä, lähellä Dragon Miningin valtauksia, on huomattava uraaniesiintymä, jonka pitoisuudeksi on arvioitu 5 %.
Mu dieđuid mielde GDG:a várrehusviidodaga siste, lahká Dragon Mininga vuoluštemiid, lea mearkkašahtti uránagávnnus, mii doallá 5 % urána.
Kaivostoiminnan perustamisen kannattavuuden osalta on arvioitu, että uraanikaivosten osalta kaivoksen perustaminen olisi kannattavaa, jos pitoisuus on 0,1 %.
Ruvkedoaimma vuođđudeami gánnáhahttivuođa dáfus lea árvvoštallojuvvon, ahte uránaruvkkiid dáfus ruvkke ceggen livččii gánnáhahtti jos doallivuohta lea 0,1 %.
Alueilla, kuten tässä, jossa olisi mahdollista hyödyntää myös muita malmeja, hyödyntämiskynnys on vielä alhaisempi.
Viidodagain, dego dás, gos livččii vejolaš atnit ávkki maid eará málmmaid, ávkkástallanlassá lea vel vuollegaččat.
GTK:n varausalueella on todella suuret kupari- ja nikkeliesiintymät.
GDG:a várrehusviidodagas leat duođaid stuora veaike- ja nihkkelgávdnosat.
Dragon Miningin suomalainen tytäryhtiö harjoittaa Suomessa kaivos- ja malminetsintätoimintaa.
Dragon Mininga suopmelaš nieidafitnodagas lea Suomas ruvke- ja málbmaohcandoaibma.
GTK myy konsulttipalveluita kyseiselle yhtiölle ja onkin hyvin todennäköistä, että GTK:n valtausoikeudet huutokaupataan myöhemmin työ- ja elinkeinoministeriön toimesta.
GDG vuovdá konsultabálvalusaid namuhuvvon fitnodagaide ja leanai hui jáhkehahtti, ahte GDG:a vuoluštanvuoigatvuođat čuorvvasgávppašuvvojit maŋŋelaš bargo- ja ealáhusministeriija doaimmas.
Koska Dragon Miningillä on varauksen sisällä jo valtauksia, Dragon Mining olisi ainoa varteenotettava oikeuden ostaja.
Daningo Dragon Miningis leat várrehusa siste juo vuolušteamit, Dragon Mining livččii áidna mávssolaš vuoigatvuođa oasti.