pere/sami_parallel huggingface dataset:
Saamelaiskäräjät huomioi, että sanomalehdistöasetus (398/2008) ei mahdollista saamenkielisen sanomalehdistön tukea tukiehtojen ollessa lian tiukat.
Sámediggi giddii fuomášumi, ahte aviisaásahus (398/2008) ii daga vejolažžan sámegielat aviisadoarjaga, go doarjjaeavttut leat nu čavgadat.
Saamelaiskäräjät on tyytymätön saamen kielilain toteutumiseen Suomessa.
Sámediggi lea duhtameahttun sámi giellalága ollašuvvamii Suomas.
Kaikkien saamen kielten tilanne on hälyttävä ja saamelaisväestö elää kielenvaihdon kierteessä.
Buot sámegielaid dilli lea fuolastuhtti ja sámit ellet giellamolsumis.
Suomeen tarvitaan pikaisesti saamen kielten elvytysohjelma, joka olisi nykyistä kokonaisvaltaisempi ja pitkäjänteisempi toiminta saamen kielten säilymisen ja kehittymisen varmistamiseksi.
Supmii dárbbašuvvo jođánit sámegielaid ealáskahttinprográmma, mii livččii dálá viidásut ja jotkkolut doaibma sámegielaid seailuma ja ovdáneami sihkkarastima dihte.
Saamelaisten kielelliset ihmisoikeudet eivät toteudu riittävästi.
Sámiid gielalaš olmmošvuoigatvuođat eai ollašuva doarvái.
Saamelaiskäräjät on huolissaan saamelaisalueen ulkopuolella asuvien saamelaislasten ihmisoikeuksien toteutumisesta.
Sámediggi lea fuolas sámeguovllu olggobealde ássi sámemánáid olmmošvuoigatvuođaid ollašuvvamis.
Perusopetusta ja lukiokoulutusta koskeva toiminnallinen ja rahoituslainsäädäntö turvaavat saamelaisopetuksen järjestämisen ainoastaan saamelaisten kotiseutualueella.
Vuođđooahpahusa ja logahatskuvlema guoski doaibman- ja ruhtadanláhkaásaheapmi sihkkarastá sámeoahpahusa lágideami dušše sámiid ruovttuguovllus.
Noin 70 % saamelaislapsista asuu saamelaisalueen ulkopuolella.
Sullii 70 % sámemánáin ássá sámeguovllu olggobealde.
Saamelaiskäräjät on esittänyt, että saamelaisopetusta turvaava rahoitussäännös (Opetus- ja kulttuuritoimen rahoituksesta annettu laki L 635/1998, muutos 1186/1998, 43 §, 2 mom) laajennettaisiin koskemaan koko maata.
Sámediggi lea evttohan, ahte sámeoahpahusa sihkkarasti ruhtadannjuolggadus (Oahpahus- ja kulturdoaimma ruhtadeamis addojuvvon láhka L 635/1998, nuppástus 1186/1998, 43 §, 2 mom) viiddiduvvošii guoskat olles riikka.
Opetusministeriön tulisi asettaa pikaisesti työryhmä, jonka tehtävänä olisi valmistella saamelaisopetuksen kehittämissuunnitelma, tarkistaa ja korjata saamelaisopetusta koskevat toiminnalliset ja resurssisäännökset ja valmistella saamelaiskäräjien asemaa saamelaisopetuksen itsehallintoelimenä koskevat menettelytavat ja säännökset.
Oahpahusministeriija galggašii ásahit jođánit bargojoavkku, man bargun livččii válmmaštallat sámeoahpahusa ovddidanplána, dárkkistit ja divvut sámeoahpahusa guoski doaibman- ja resursanjuolggadusaid ja válmmaštallat sámedikki sajádaga sámeoahpahusa iešráđđenorgánan guoski meannudanvugiid ja njuolggadusaid.
Saamelaiskäräjät esittää, että saamenkielisten sosiaali- ja terveyspalvelujen turvaamiseksi tarkoitettu määräraha turvataan lainsäädännöllä ja avustustasoa nostetaan merkittävästi nykyisestä.
Sámediggi evttoha, ahte sámegielat sosiála- ja dearvvasvuohtabálvalusaid sihkkarastimii dárkkuhuvvon mearreruhta dorvvastuvvo láhkaásahemiin ja doarjjadássi bajiduvvo dovdomassii dalážis.
Saamelaiskäräjien näkemyksen mukaan nykyinen määräraha ei riitä turvamaan saamenkielisiä sosiaali- ja terveyspalveluja eivätkä saamelaisten ihmisoikeudet toteudu resurssien vähyydestä johtuen sosiaali- ja terveyspalveluissa perustuslain ja saamen kielilain edellyttämällä tavalla.
Sámedikki oainnu mielde dálá mearreruhta ii reahke sihkkarastit sámegielat sosiála- ja dearvvasvuohtabálvalusaid eaige sámiid olmmošvuoigatvuođat ollašuva resurssaid vátnivuođa dihte sosiála- ja dearvvasvuohtabálvalusain vuođđolága ja sámi giellalága gáibidan vugiin.
Kansainvälisessä ihmisoikeuspolitiikassa Saamelaiskäräjät haluaisi Suomen painottavan ihmisoikeuspolitiikassaan erityisesti alkuperäiskansojen itsemääräämisoikeuden ja – aseman kehittämistä.
Riikkaidgaskasaš olmmošvuoigatvuohtapolitihkas Sámediggi hálidivčče Suoma deattuhit olmmošvuoigatvuohtapolitihkas erenomážit eamiálbmogiid iešráđđenvuoigatvuođa ja – sajádaga ovddideami.
Suomen tulisi tukea saamelaisten vaikutusmahdollisuuksia myös Euroopan Unionissa.
Suopma galggašii doarjut sámiid váikkuhanvejolašvuođaid maiddái Eurohpa Uniovnnas.
Saamelaiskäräjien näkemyksen mukaan kansanvälisessä ihmisoikeuspolitiikassa ja kehitysyhteistyössä tulisi keskittyä myös arktisiin alkuperäiskansoihin, koska Suomi on sitoutunut Arktisen Neuvoston työhön.
Sámedikki oainnu mielde riikkaidgaskasaš olmmošvuoigatvuohtapolitihkas ja ovddidanovttasbarggus galggašii vuodjut maiddái árktalaš eamiálbmogiidda, go Suopma lea čatnasan Árktalaš Ráđi bargui.
Suomen kansainvälisen ihmisoikeuspolitiikan painopisteissä tulee alkuperäiskansojen osalta keskittyä itsemääräämisoikeuden lisäämisen lisäksi myös keinojen löytämiseen ilmastonmuutoksen sopeutumisessa ja pyrkiä säilyttämään alkuperäiskansakieliä ja - kulttuureja.
Suoma riikkaidgaskasaš olmmošvuoigatvuohtapolitihka deattuhemiin galgá eamiálbmogiid oasil vuodjut iešráđđenvuoigatvuođa lasiheami lassin maiddái vugiid gávdnamii dálkkádatnuppástusa vuogáiduvvamis ja geahččalit seailluhit eamiálbmotgielaid ja - kultuvrraid.
Saamelaiskäräjien näkemyksen mukaan Suomen ihmisoikeuspoliittisten painopisteiden tulee olla läpäiseviä kaikessa Suomen toiminnassa, eivätkä esimerkiksi energiapoliittiset kysymykset saa ylittää Suomen ihmisoikeuksien painopisteitä.
Sámedikki oainnu mielde Suoma olmmošvuoigatvuohtapolitihkalaš deattuhusat galget dihttot Suoma buot doaimmain, eaige ovdamearkan energiijapolitihkalaš gažaldagat oaččo rasttildit Suoma olmmošvuoigatvuođaid deattuhemiid.
Saamelaiskäräjien lausunto löytyy kokonaisuudessaan saamelaiskäräjien kotisivuilta lausunnot 2009-osiosta.
Sámedikki cealkámuš gávdno obban sámedikki ruoktosiidduin cealkámušat 2009-oasis.
Lisätietoja: puheenjohtaja Klemetti Näkkäläjärvi +
Lassidieđut: ságajođiheaddji Klemetti Näkkäläjärvi +
UUSI KIRJA: Minun Sápmi vuonna 2030 Minun Sápmi vuonna 2030 - kirjoituskilpailuun osallistuneiden lasten ja nuorten tekstit on koottu kirjaksi.
OĐĐA GIRJI: Mu Sápmi jagi 2030 Mu Sápmi jagi 2030 - čállingilvui oassálastán mánáid ja nuoraid teavsttat leat čohkkejuvvon girjin.
Kirjoituksissa lapset ja nuoret esittävät näkemyksiään tai toiveitaan tulevaisuudesta, siitä minkälaisessa maailmassa saamelaiset elävät 20 vuoden kuluttua.
Čállosiin mánát ja nuorat ovdanbuktet iežaset oainnuid dahje sávaldagaid boahttevuođa birra, das makkár máilmmis sámit ellet 20 jagi geažes.
Kirjassa kaikki tekstit ovat yhdellä Suomessa puhutuista saamenkielistä (inarin-, koltan-, ja pohjoissaame) ja suomeksi.
Girjjis buot teavsttat leat ovttain Suomas hállon sámegielain (anáraš-, nuortalaš-, ja davvisámegiella) ja suomagillii.
Saamelainen lastenkulttuurikeskus ja nuorisolautakunta-hanke on julkaissut lasten ja nuorten tekstit jaettaviksi kirjoittajille, saamelaislapsille ja nuorille, ja niille yhteistyötahoille, jotka työskentelevät lasten ja nuorten asioiden parissa.
Sámi mánáidkulturguovddáš ja nuoraidlavdegoddi – prošekta almmustahttá mánáid ja nuoraid teavsttaid čálliide, sámemánáide ja nuoraide, ja daidda
niina.siltala@samediggi.fi
ovttasbargoguimmiide, geat barget mánáid ja nuoraid áššiiguin.
Saamelaiskäräjien hallitus merkitsi kokouksessaan 27.8.2009 ilolla merkille Metsähallituksen ja Paadarin veljeksien sopimuksen porojen laidunalueiden rauhoittamiselta metsätaloudelta 20 vuodeksi ja kaikkien valituksien perumisen kaikissa oikeusasteissa.
Sámedikki stivra merkii čoahkkimisttis 27.8.2009 iluin diehtun Meahcceráđđehusa ja Paadara vieljažiid soahpamuša, mii guoská bohccuid guohtoneatnamiid ráfáidahttima vuovdedoalus 20 jahkái ja buot váidagiid ruovttoluotta geassima buot duopmostuoluin.
Kiista Nellimin alueen käytöstä on vahingoittanut Suomen kansainvälistä mainetta ja herättänyt keskustelua Yhdistyneiden Kansakuntien eri elimissä.
Riidu Nellima eatnamiid geavaheamis lea čuohcán Suoma buorrebeaggimii máilmmis ja boktán ságastallama Ovttastuvvon Našuvnnaid sierra orgánain.
On tärkeää että asia saatiin sovittua neuvotteluilla.
Lea dehálaš ahte áššis soabaduvvui ráđđádallamiiguin.
Saamelaiskäräjät kiittää sekä Paadarin veljeksiä että Metsähallitusta valmiudesta neuvotteluihin ja halusta sopia kiistassa.
Sámediggi giitá sihke Paadara vieljažiid ja Meahcceráđđehusa válmmašvuođas ráđđádallamiidda ja hálus soabadit riiddu.
Päätös osoittaa että neuvotteluilla voidaan yhteen sovittaa saamelaisen poronhoidon ja metsätalouden intressejä samalla alueella.
Mearrádus čájeha ahte ráđđádallamiiguin sáhttá oktii heivehit sámi boazodoalu ja vuovdedoalu intreassaid seamma guovllus.
Saamelaiskäräjät toivoo, että Maa- ja metsätalousministeriö antaa jatkossakin Metsähallitukselle valmiudet sovitella metsäkiistoja ja Metsähallituksen tuottotavoitteesta saamelaisten kotiseutualueella luovuttaisiin.
Sámediggi sávvá, ahte Eana- ja meahccedoalloministeriija addá dás ovddosguvluige Meahcceráđđehussii návccaid soabadit vuovderiidduid ja Meahcceráđđehusa vuoitomihttomearis sámiid ruovttuguovllus luhppojuvvošii.
Metsähallituksen, Kolttaneuvoston ja Saamelaiskäräjien neuvottelema yhteisesitys PEFC - metsäsertifiointikriteeriksi saamelaiskulttuurin ja saamelaiselinkeinojen turvaamiseksi tulee ehkäisemään uusia ristiriitoja alueiden maankäytöstä.
Meahcceráđđehusa, Nuortalašráđi ja Sámedikki ráđđádallan oktasaševttohus PEFC – vuovdesertifierenkriteran sámekultuvrra ja sámeealáhusaid dorvvasteami várás boahtá caggat ođđa soahpameahttunvuođaid guovlluid eanageavaheamis.
Lisätietoja: Saamelaiskäräjien puheenjohtaja Klemetti Näkkäläjärvi, puh: 0505242109, e-mail: klemetti.nakkalajarvi@samediggi.fi
Lassedieđut: Sámedikki ságajođiheaddji Klemetti Näkkäläjärvi, tel: 0505242109, e-mail: klemetti.nakkalajarvi@samediggi.fi
TIEDOTE Julkaisuvapaa heti
DIEĐÁHUS Oažžu olggosaddit dalán
Saamelaiskäräjät järjestävät uuden nimikilpailun, jonka tarkoituksena on löytää Inarin kirkonkylään vuonna 2012 valmistuvalle Saamelaiskulttuurikeskukselle sen tarkoitusta ja toimintaa ilmentävä nimi.
Sámediggi ordne ođđa nammagilvvu, man dárkkuhussan lea gávdnat Sámi kulturguovddážii, mii válmmaštuvvá Anára kirkosiidii jagi 2012, dan oaivila ja doaimma govvideaddji nama.
Kilpailuaika on 18.1. – 17.3.2010.
Gilvoáigi lea 18.1. – 17.3.2010.
Kilpailun ratkaisee 10-jäseninen palkintolautakunta, johon kuuluu yksi edustaja jokaisesta kulttuurikeskuksen käyttäjäorganisaatiosta (yhteensä 8 edustajaa) sekä edustajat Senaattikiinteistöistä ja kulttuurikeskuksen arkkitehtuurikilpailun voittaneesta suunnittelijaryhmästä.
Gilvvu čoavdá 10-lahttosaš bálkkašanlávdegoddi, masa gullá okta ovddasteaddji kulturguovddáža juohke geavaheaddjiorganisašuvnnas (oktiibuot 8 ovddasteaddji) ja maiddái ovddasteaddjit Senaatti-giddodagain ja kulturguovddáža arkiteaktagilvvu vuoitán plánejeaddjijoavkkus.
Lautakunta on nimennyt keskuudestaan 4-jäsenisen työvaliokunnan arvioimaan saapuneita nimiehdotuksia sekä valmistelemaan palkintolautakunnalle esityksen kilpailun voittajaehdokkaista.
Lávdegoddi lea nammadan gaskavuođastis 4- lahttosaš bargolávdegotti árvvoštallat boahtán nammaevttohusaid ja maiddái válmmaštallat bálkkašanlávdegoddái evttohusa gilvvu vuoitievttohasain.
Nimikilpailu järjestettiin ensimmäisen kerran lokakuussa 2009, jolloin määräajassa saapuneita ja palkintolautakunnan kokouksessa 10.12.2009 käsiteltäväksi ja arvosteltavaksi hyväksymiä nimiehdotuksia oli yhteensä 69 kappaletta.
Nammagilvu lágiduvvui vuosttas háve golggotmánus 2009, dalle mearreáiggis boahtán ja bálkkašanlávdegotti čoahkkimis 10.12.2009 gieđahallamii ja árvvoštallamii dohkkehuvvon nammaevttohusat ledje oktiibuot 69 stuhka.
Palkintolautakunta jätti avaamatta kuusi myöhässä saapunutta tai muuten sääntöjen vastaisesti toimitettua ehdotuskuorta.
Bálkkašanlávdegoddi guđii rabakeahttá guhtta maŋŋonan dahje muđui njuolggadusaid vuostásaččat doaimmahuvvon evttohuskonfeluhta.
Nimikilpailulla haettiin saamelaiskulttuurikeskukselle lyhyttä, ytimekästä, mieleenpainuvaa ja erottuvaa saamenkielistä nimeä, joka ilmentää kulttuurikeskuksen kulttuurista tarkoitusperää ja merkitystä, saamelaista omaleimaisuutta, laajaa ja monipuolista toimintaa sekä sen arkkitehtuurista muotokieltä.
Nammagilvvuin ohccojuvvui Sámi kulturguovddážii oanehis, deaivilis, milliibáhcci ja erenomáš sámegielat namma, mii govvida kulturguovddáža kultuvrralaš dárkkuhusa ja mearkkašumi, sápmelaš iešvuođalági, viiddis ja máŋggabealat doaimma ja maiddái dan arkitektuvrralaš hápmegiela.
Palkintolautakunta kokoontui Ivalossa 13.1.2010 käsittelemään nimikilpailuun valitun työvaliokunnan esitystä nimiehdotuksista sekä uusista, tarkistetuista kilpailusäännöistä.
Bálkkašanlávdegoddi čoahkkanii Avvilis 13.1.2010 gieđahallat nammagilvui válljejuvvon bargolávdegotti evttohusa nammaevttohusain ja ođđa, dárkkistuvvon gilvonjuolggadusaid.
Palkintolautakunta oli samaa mieltä työvaliokunnan kanssa siitä, että arvosteltavaksi hyväksyttyjen nimiehdotusten joukosta ei löydy yhtään kilpailun sääntöjen mukaiset vaatimukset täyttävää ehdotusta.
Bálkkašanlávdegoddi lei seamma oaivilis bargolávdegottiin das, ahte árvvoštallot dohkkehuvvon nammaevttohusaid joavkkus ii gávdno oktage gilvvu njuolggadusain dárkkuhuvvon gáibádusaid deavdi evttohus.
Niinpä palkintolautakunta päätti esittää työvaliokunnan esityksen mukaisesti, että Saamelaiskäräjät järjestää uuden, palkintolautakunnan hyväksymien sääntöjen mukaisen nimikilpailun 18.1.2010 – 17.3.2010.
Nuba bálkkašanlávdegoddi mearridii evttohit bargolávdegotti evttohusa mielde, ahte Sámediggi lágida ođđa, bálkkašanlávdegotti dohkkehan njuolggadusaid mielde nammagilvvu 18.1.2010 – 17.3.2010.
Kilpailuaika on kaksi kuukautta.
Gilvoáigi lea guokte mánotbaji.
Uudessa kilpailussa otetaan huomioon ilman eri vaatimusta palkintolautakunnan 10.12.2009 hylkäämät ehdotukset.
Ođđa gilvvus váldojit vuhtii almmá sierra gáibádusa bálkkašanlávdegotti 10.12.2009 hilgon evttohusat.
Uuden kilpailun säännöt sekä ensimmäiseen nimikilpailuun saapuneet hyväksytyt ehdotukset löytyvät Saamelaiskulttuurikeskuksen kotisivuilta www.samediggi.fi/skk 18.1.2010.
Ođđa gilvvu njuolggadusat ja maiddái vuosttas nammagilvui boahtán dohkkehuvvon evttohusat gávdnojit Sámi kulturguovddáža ruoktosiidduin www.samediggi.fi/skk 18.1.2010.
Lisätietoja antaa Saamelaiskäräjien hallintopäällikkö ja palkintolautakunnan sihteeri Juha Guttorm p. 0400–142 518, palkintolautakunnan puheenjohtaja Janne Näkkäläjärvi p. 040-7599 427 sekä palkintolautakunnan varapuheenjohtaja Eija Leivo p. 040–8304 886
Lassidieđuid addá Sámedikki hálddahushoavda ja bálkkašanlávdegotti čálli Juha Guttorm t. 0400– 142 518, bálkkašanlávdegotti ságajođiheaddji Janne Näkkäläjärvi t. 040-7599 427 ja maiddái bálkkašanlávdegotti várreságajođiheaddji Eija Leivo t. 040–8304 886
Inarin kirkonkylään rakennettava Saamelaiskulttuurikeskus tulee olemaan Suomen saamelaisten hallinnon ja kulttuurin keskus.
Sámi kulturguovddáš, mii huksejuvvo Anára kirkosiidii, boahtá leat Suoma sápmelaččaid hálddahusa ja kultuvrra guovddáš.
Saamelaiskulttuurikeskuksen tarkoituksena on luoda saamelaisille paremmat edellytykset omaehtoisesti ylläpitää ja kehittää kieltään, kulttuuriaan ja elinkeinotoimintaansa sekä hoitaa ja kehittää kulttuuri-itsehallintoaan ja tukea saamelaisten yleisten elinolojen kehitystä.
Sámi kulturguovddáža dárkkuhussan lea láhčit sápmelaččaide buoret vejolašvuođaid iežaset eavttuid mielde doalahit ja ovddidit gielaset, kultuvrraset ja ealáhusdoaimmaset ja maiddái fuolahit ja ovddidit kulturiešráđđema ja doarjut sápmelaččaid almmolaš eallineavttuid ovdáneami.
Kulttuurikeskus parantaa myös olennaisesti mahdollisuuksia levittää tietoa saamelaisista alkuperäiskansana.
Kulturguovddáš buorida maiddái dovdomassiii vejolašvuođaid juohkit dieđuid sápmelaččain eamiálbmogin.
Saamelaiskulttuurikeskuksen rakentamiseen on myönnetty 5 miljoonaa euroa Euroopan unionin aluekehitysrahaston varoja.
Sámi kulturguovddáža huksemii leat mieđihuvvon 5 miljovnna euro Eurohpa uniovnna guovloovddidanfoandda ruđat.
Saamelaiskäräjien hallitus antoi 17-sivuisen lausunnon Maa- ja metsätalousministeriön valmistelemasta hallituksen esityksestä porotalouden- ja luontaiselinkeinojen rahoituslaista (myöh.
SÁMEDIKKI STIVRA CELKKII BOAZODOALLO- JA LUODDUEALÁHUSAID
POLURA) kokouksessaan 28.5.2009.
Sámedikki stivra attii 17-siidosaš cealkámuša Eana- ja meahccedoalloministeriija válmmaštallan ráđđehusa evttohusas boazodoallo- ja luondduealáhusaid ruhtadanlágas (maŋŋá POLURA) čoahkkimis 28.5.2009.
Saamelaiskäräjät piti hyvänä, että esityksessä tuen saajien ikärajaa nostetaan 63 vuodesta 65 vuoteen ja pitää sitä perusteltuna.
Sámediggi anii buorrin, ahte evttohusas doarjaga oažžuid ahkerádjá bajiduvvo 63 jagis 65-jahkái ja atná dan leat vuođustallon.
Positiivista on myös nykyistä hieman paremmat hankintaavustukset moottorikelkkojen ja mönkijöiden hankintaan sekä porotilojen peruskorjaukseen.
Positiivvalaš lea maiddái dálá vehá buoret skáhppondoarjagat mohtorgielkkáid ja njealjejuvllagiid skáhppomii ja lassin boazodáluid vuođđodivvumii.
Saamelaiskäräjät on hyvin tyytymätön siihen tapaan miten POLURA-lainsäädäntöä on valmisteltu.
Sámediggi lea oalle duhtameahttun dan vuohkái mo POLURA-láhkaásaheapmi lea válmmaštallon.
Vuonna 2007 perustuslakivaliokunta on edellyttänyt, että saamelaiskäräjien edustus lainvalmistelussa on varmistettava alusta alkaen ja valtioneuvoston on ryhdyttävä kokonaisuudistukseen, jossa saamelaisten kulttuurinen ja oikeudellinen erityisasema otetaan asianmukaisesti huomioon.
J. 2007 vuođđoláhkaváljagoddi lea gáibidan, ahte sámedikki ovddastusa láhkaválmmaštallamis galgá sihkkarastit álggu rájes ja stáhtaráđđi galgá álgit oppalašođastussii, mas sámiid kultuvrralaš ja vuoigatvuođalaš sierrasajádat váldojuvvo áššelaččat vuhtii.
Perustuslakivaliokunnan ohje ei ole toteutunut.
Vuođđoláhkaváljagotti rávvagat eai leat ollašuvvan.
Saamelaiskäräjät näkeekin POLURA ehdotuksen olevan selvästi saamelaisväestöä ja saamelaisporonhoitokulttuuria syrjivää suhteessa eteläiseen poronhoitoon.
Sámediggi oaidnáge, ahte POLURA evttohus lea čielgasit sámeálbmoga ja sámeboazodoallokultuvrra vealaheaddji mátta boazodoalu ektui.
Saamelaiskäräjät on hyvin tyytymätön lakitekstiin ja sen sisältämiin asiavirheisiin ja tekstistä välittyvään asenteellisuuteen saamelaisporonhoitoa kohtaan.
Sámediggi lea oalle duhtameahttun láhkatekstii ja dan sisttisdoallan áššefeaillaide ja teavsttas vuhtton jurddašanvuohkái sámeboazodollui.
Saamelaiskäräjien näkökulmasta esitys POLURA:ksi ei edusta hyvää lainvalmistelutapaa.
Sámedikki perspektiivvas evttohus POLURA ii ovddas buori láhkaválmmaštallanvuogi.
Saamelaiskäräjät esittääkin, että POLURA olisi korjattava tai valmisteltava täysin uudelleen huomioiden perustuslakivaliokunnan ohjeet ja saamelaiskulttuurin suojan.
Sámediggi evttohage, ahte POLURA galggašii divvut dahje válmmaštallat ollásit ođđasit vuhtii váldimiin vuođđoláhkaváljagotti rávvagiid ja sámekultuvrra suoji.
Lausunnossaan Saamelaiskäräjät toistaa POLURA-työryhmälle esittämänsä esityksen paimennustuesta, joka tulee turvata POLURAsta riippumattomalla erityisrahoituksella.
Cealkámušas Sámediggi geardduha POLURA- bargojovkui evttohuvvon evttohusa guođohandoarjagis, man galgá sihkkarastit POLURAs sorjjasmeahttun sierraruhtademiin.
Saamelaiskäräjät esittää, että saamelaisten kotiseutualueelle varataan 420 000 euron vuotuinen paimennustuki.
Sámediggi evttoha, ahte sámiid ruovttuguovllus várrejuvvo 420 000 euro sturrrosaš guođohandoarjja.
Tuen määrä perustuu saamelaisalueen paliskuntien toteutuneeseen kirjanpitoon poronhoitovuodelta 2007-2008.
Doarjaga mearri vuođđuduvvá sámeguovllu bálgosiid ollašuvvan rehketdollui boazodoallojagis 2007-2008.
Tuen laskennan perusteena on kohtuullisuus ja yhdenvertaisuus.
Doarjaga rehkenastima vuođđun lea govttolašvuohta ja ovttaveardásašvuohta.
Tuen tarkoitus on korvata paimennuksesta aiheutuneet ylimääräiset polttoaine- ja kalustokulut.
Doarjaga dárkkuhussan lea buhttet guođoheamis boahtán badjelmearálaš boaldámuš- ja reaidogoluid.
Lisäksi tuen kautta taataan poronhoitajien tasapuolinen kohtelu.
Lassin doarjaga bokte sihkkarasto badjealbmáid dássebeallásaš meannudeapmi.
Muulla poronhoitoalueella poronhoitajien tulotasoa nostavat heinä- ja peltokorvaukset.
Eará sajis boazodikšunguovllus badjealbmáid boađuiddási bajidit suoidne- ja bealdobuhtadusat.
Ennenkaikkea tuella taataan saamelaisporonhoitomallin jatkuvuus.
Doarjagiin eandalitge sihkkarasto sámeboazodoallomálle jotkkolašvuohta.
Saamelaiskäräjät esittää, että valtioneuvostossa ryhdytään pikaisesti valmistelemaan poronhoitolain kokonaisuudistusta jossa huomioidaan saamelaisporonhoidon kansainvälisoikeudellinen ja perustuslaillinen suoja.
Sámediggi evttoha, ahte stáhtaráđis álggahuvvo jođánit válmmaštallot boazodoallolága oppalašođastus, mas vuhtii váldojuvvo sámeboazodoalu riikkaidgaskasašvuoigatvuođalaš ja vuođđolágalaš suodji.
Poronhoitolain uudistuksessa tulee pohtia myös keinoja joiden avulla saamelaisnaisten mahdollisuudet harjoittaa poroelinkeinoa turvataan.
Boazodoallolága ođastusas galgá guorahallat maiddái vugiid maidguin sámenissoniid vejolašvuođat bargat boazodoaluin sihkkarastojit.
Saamelaiskäräjät toteaa, että POLURAssa ehdotettu nuorten porotaloudenharjoittajan aloitustuki on todettu toimivaksi järjestelmäksi ja erityisen tarpeelliseksi saamelaisten kotiseutualueella.
Sámediggi gávnnaha, ahte POLURAs evttohuvvon nuorra badjealbmáid álggahandoarjja lea gávnnahuvvon doaibmevaš vuogádahkan ja erenomáš dárbbašlažžan sámiid ruovttuguovllus.
Tuen rahoitus on loppunut toistuvasti kesken eikä kaikille halukkaille ja tukiehdot täyttäville hakijoille ole voitu myöntää rahoitusta.
Doarjaga ruhtadeapmi lea nohkan dábálaččat gaskan iige buot hálideaddjiide ja doarjjaeavttuid deavdi ohcciide leat sáhttán mieđihit ruhtadeami.
Rahoituksen ei tule perustua harkinnanvaraisuuteen ja rahoitus on turvattava tukiehdot täyttäville hakijoille.
Ruhtadeapmi ii galgga vuođđuduvvat vihkkehallamii ja ruhtadeami galgá sihkkarastit doarjjaeavttuid deavdi ohcciide.
Aloitustuen määrässä ja myöntämisessä tulee huomioida saamelaisten perustuslaillinen asema ja saamelaisten kotiseutualueen vahva saamelaisporonhoitoperinne.
Álggahandoarjaga mearis ja mieđiheamis galgá vuhtii váldit sámiid vuođđolágalaš sajádaga ja sámiid ruovttuguovllu nana sámeboazodoalloárbevieru.
Saamelaiskäräjien lausunto löytyy kokonaisuudessaan osoitteesta www.samediggi.fi – lausunnot 2009.
Sámedikki cealkámuš gávdno obban čujuhusas www.samediggi.fi – cealkámušat 2009.
Lisätietoja: I varapuheenjohtaja Irja Seurujärvi-Kari
Lassidieđut: I várreságajođiheaddji Irja Seurujärvi-Kari
Alkuperäiskansojen osallisuus turvattava pohjoisen ulottuvuuden yhteistyössä
Eamiálbmogiid osolašvuođa galgá sihkkarastit davvi dimenšuvnna ovttasbarggus
Tänään päättyi toinen pohjoisen ulottuvuuden parlamentaarinen foorumi.
Otne nogai nubbi davvi dimenšuvnna parlamentáralaš forum.
Foorumissa saamelaista parlamentaarista neuvostoa (SPN) edusti Suomen saamelaiskäräjien ja SPN:n puheenjohtaja Klemetti Näkkäläjärvi.
Forumas sámi parlamentáralaš ráđi (SPR) ovddastii Suoma sámedikki ja SPR ságajođiheaddji Klemetti Näkkäläjärvi.
Foorumi lähetti vahvan viestin pohjoisen ulottuvuuden yhteistyöhön osallistuville valtioille.
Forum sáddii nana signála davvi dimenšuvnna ovttasbargui oassálasti stáhtaide.
Foorumin julkilausumassa vaadittiin valtioita yhteistyössä alkuperäiskansojen kanssa laatimaan malli, miten alkuperäiskansojen osallistumis- ja vaikuttamismahdollisuudet turvataan pohjoisen ulottuvuuden yhteistyössä ” kertoo Näkkäläjärvi, joka oli SPN:n ja ainoana alkuperäiskansojen edustajana valmistelemassa foorumin julkilausumaa.
Foruma loahppaárvalusas gáibiduvvui, ahte stáhtat ovttasbarggus eamiálbmogiiguin ráhkadit málle, mo eamiálbmogiid oassálastin- ja váikkuhanvejolašvuođat sihkkarastojit davvi dimenšuvnna ovttasbarggus ” muitala Näkkäläjärvi, gii lei SPR:a ja eamiálbmogiid áidna ovddasteaddjin ráhkadeamen foruma loahppaárvalusa.
Pohjoinen ulottuvuus (PU) on yhteistyötä neljän tasa-arvoisen kumppanin: Euroopan Unionin, Venäjän, Norjan ja Islannin välillä.
Davvi dimenšuvdna (DD) lea ovttasbargu njealji dásseárvosaš oassebeali Eurohpa Uniovnna, Ruošša, Norgga ja Islándda gaskkas.
Maantieteellisesti Pohjoisen ulottuvuuden alue kattaa LuoteisVenäjän, Itämeren ja arktiset alueet, mukaan lukien Barentsin alue.
Eatnandieđalaččat Davvi dimenšuvnna guovlu gokčá Oarjedavve-Ruošša, Nuortameara ja árktalaš guovlluid, fárus maiddái Barentsguovlu.
Yhdysvallat ja Kanada ovat Pohjoisen ulottuvuuden tarkkailijamaita.
Ovttastuvvan stáhtat ja Kanada leat davvi dimenšuvnna dárkojeaddjeriikkat.
Pohjoisella ulottuvuudella on neljä kumppanuutta: ympäristö-, sosiaali- ja terveys-, liikenne- ja logistiikka- sekä kulttuurikumppanuus.
Davvi dimenšuvnnas leat njeallje guoibmevuođa: biras-, sosiála- ja dearvvasvuohta-, johtalus- ja logistihkka- sihke kulturguoibmevuohta.
Ensimmäinen pohjoisen ulottuvuuden parlamentaarinen foorumi pidettiin Brysselissä vuonna 2009.
Vuosttas davvi dimenšuvnna parlamentáralaš foruma dollui Brysselis jagi 2009.
Saamelaiset osallistuvat foorumiin SPN:n ja arktisten parlamentaarikkojen pysyvän komitean kautta.
Sámit oassálaste forumii SPR:a ja árktalaš parlamentarihkáriid bissovaš komitea bokte.
Parlamentaarinen foorumi esittää alkuperäiskansojen oikeuksien huomioimista pohjoisen ulottuvuuden työssä. ”
Parlamentáralaš forum evttoha eamiálbmogiid vuoigatvuođaid vuhtiiváldima davvi dimenšuvnna barggus. ”
Olen hyvin tyytyväinen forumin julkilausumaan ja SPN teki paljon työtä julkilausuman eteen.
Lean hui duhtavaš foruma loahppaárvalussii ja SPR barggai olu loahppaárvalusa ovdii.
Sihteeristön alustavassa esityksessä julkilausumaksi ei ollut aluksi sanakaan alkuperäiskansojen oikeuksista.
Čállingotti álgomuttu evttohusas loahppaárvalussan ii lean álggos sátnige eamiálbmogiid vuoigatvuođain.
Nyt alkuperäiskansojen oikeudet on huomioitu kattavasti julkilausumassa ja sen kumppanuusohjelmissa.
Dál eamiálbmogiid vuoigatvuođat leat vuhtiiváldon viidát loahppaárvalusas ja dan guoibmevuohtaprográmmain.
On tärkeää, että alkuperäiskansojen oikeudet huomioidaan horisontaalisesti ” kertoo Näkkäläjärvi tyytyväisenä.
Lea dehalaš, ahte eamiálbmogiid vuoigatvuođat vuhtiiváldojit horisontálalaččat ” muitala Näkkäläjärvi duđavažžan.
Foorumi vaati julkilausumassaan, että pohjoisen ulottuvuuden ja alkuperäiskansojen välistä yhteistyötä tulee lisätä ja syventää.
Forum gáibida loahppaárvalusas, ahte davvi dimenšuvnna ja eamiálbmogiid gaskasaš ovttasbarggu galgá lasihit ja čiekŋudit.
Ympäristökumppanuudessa foorumi kehotti valtioita turvaamaan alkuperäiskansojen oikeudet kehitettäessä uusiutuvaa energiaa.
Birasguoibmevuođas forum ávžžuhii stáhtaid sihkkarastit eamiálbmogiid vuoigatvuođaid ovddidettiin ođasmuvvi energiija.
Lisäksi luonnonresurssien hyödyntämisessä tulee kiinnittää erityistä huomiota alkuperäiskansojen oikeuksiin ja kulttuurisiin ja ympäristöllisiin vaikutuksiin. ”
Lassin luondduresurssaid ávkingeavaheamis galgá giddet erenomáš fuopmášumi eamiálbmogiid vuoigatvuođaide ja kultur- ja birasváikkuhusaide. ”
Olen erittäin tyytyväinen kun julkilausumassa vaadittiin, että uusiutuvien energiamuotojen ja luonnonresurssien hyödyntäminen ei saa uhata alkuperäiskansojen oikeuksia.
Lean erenomáš duhtavaš go loahppaárvalusas gáibiduvvui, ahte ođasmuvvi energiijahámiid ja luondduresurssaid ávkingeavaheapmi eai oaččo áitit eamiálbmogiid vuoigatvuođaid.
Myös Venäjän valtio hyväksyi oheiset muotoilut.
Maiddái Ruošša stáhta dohkkehii dás namuhuvvon hábmemiid.
Tuulivoimapuistot ovat eri puolella saamelaisten asuttamia alueita uhanneet poronhoitoa.
Bieggafápmorusttegat leat birra sámeguovllu áitán boazodoalu.
Luonnonresurssien hyödyntäminen, kuten öljyn poraus, erityisesti Venäjällä on uhannut monien alkuperäiskansojen toimeentuloa ja kulttuurin jatkuvuutta.
Luondduresurssaid ávkingeavaheapmi, nugo oljju bovren, erenomážit Ruoššas lea áitán máŋggaid eamiálbmogiid áigáiboađu ja kultuvrra jotkkolašvuođa.
Toivottavasti julkilausuma huomioidaan Venäjän energiapolitiikassa. ”
Sávvamis loahppaárvalus vuhtiiváldo Ruošša energiijapolitihkas. ”
Näkkäläjärvi kertoo.
Näkkäläjärvi muitala.
Foorumi esitti, että sosiaali- ja terveyskumppanuuteen otettaisiin uusi osio, joka koskee perinteisten elinkeinojen turvaamista ja kehittämistä. ”
Forum evttohii, ahte sosiála- ja dearvvasvuohtaguoibmevuhtii váldošii ođđa oassi, mii guoská árbevirolaš ealáhusaid sihkkarastima ja ovddideami. ”
Tämä on hyvin tärkeä esitys.
Dát lea oalle dehalaš evttohus.
Perinteisten elinkeinojen heikko kannattavuus ja elinkeinojen harjoittamisedellytysten heikkeneminen on johtanut joissakin alkuperäiskansayhteisöissä vakaviin ongelmiin.
Árbevirolaš ealáhusaid heajos gánnáhahttivuohta ja ealáhusaiguin barganeavttuid hedjoneapmi leat dagahan muhtin eamiálbmotservošiin lossa váttisvuođaid.
Esimerkiksi Kanadassa, kun hylkeennahan kauppa on EU:n kiellon johdosta pienentynyt, metsästäjien tulotaso on heikentynyt ja moni on joutunut lopettamaan elinkeinon.
Ovdamearkan Kanadas, go njurjonáhki gávpi lea EU:a gildosa dihte geahppánan, meahcásteaddjiid boađut leat njiedjan ja máŋgasat leat gártan heaitit ealáhusa.
Tämä on johtanut sosiaalisiin ongelmiin kuten alkoholismiin ja jopa itsemurhiin ” Näkkäläjärvi taustoittaa.
Dát lea dolvon sosiálalaš váttisvuođaide nugo alkoholismii ja juoba iešsorbmemiidda ” Näkkäläjärvi čilge.
Pohjoisen ulottuvuuden uusin kumppanuus on kulttuurikumppanuus.
Davvi dimenšuvnna ođđaseamos guoibmevuohta lea kulturguoibmevuohta.
Foorumi korosti, että alkuperäiskansojen aktiivinen osallistuminen kulttuurikumppanuuteen on erityisen tärkeää. ”
Forum deattuhii, ahte eamiálbmogiid aktiivvalaš oassálastin kulturguoibmevuhtii lea erenomáš dehalaš. ”
Alkuperäiskansoilla on paljon annettavaa kulttuurikumppanuudelle.
Eamiálbmogiin lea olu addámuš kulturguoibmevuhtii.
Alkuperäiskansojen musiikki, taide, käsityö ja esittävät taiteet tulisivat olla kumppanuuden keskiössä ” Näkkäläjärvi näkee.
Eamiálbmogiid musihkka, dáidda, duodji ja ovdanbukti dáidagat galggašedje leat guoibmevuođa guovddážis ” Näkkäläjärvi oaidná.
” Nyt olemme saaneet tärkeitä asioita foorumin julkilausumaan ja meidän tulee huolehtia siitä, että ne myös huomioidaan pohjoisen ulottuvuuden eri kumppanuuksissa ja yhteistyössä.
” Dál leat ožžon dehalaš áššiid foruma loahppaárvalussii ja mii galgat fuolahit das, ahte dat maiddái vuhtiiváldojit davvi dimenšuvnna sierra guoibmevuođain ja ovttasbarggus.
Meidän alkuperäiskansojen ja saamelaisen parlamentaarisen neuvoston tulee laatia esityksiä siitä, miten julistuksessa olevia tärkeitä asioita voidaan toimeenpanna.
Mii eamiálbmogat ja SPR galgat ráhkadit evttohusaid das, mo loahppaárvalusa dehalaš áššiid sáhttá ollašuhttit.
Erityisesti meidän tulee pohtia sitä, miten alkuperäiskansojen osallisuus voidaan parhaiten turvata pohjoisen ulottuvuuden yhteistyössä.
Erenomážiti mii galgat guorahallat dan, mo eamiálbmogiid osolašvuođa sáhttá buoremusat sihkkarastit davvi dimenšuvnna ovttasbarggus.
Tulemme käsittelemään asiaa SPN:n hallituksen seuraavassa kokouksessa huhtikuussa ja toivottavasti saamme silloin valmistelutyön hyvin alkuun ”, Näkkäläjärvi kertoo.
Boahtit giehtadallat ášši SPR:a stivrra čuovvovaš čoahkkimis cuoŋománus ja sávvamis oažžut dalle válmmaštallanbarggu bures álgui ”, Näkkäläjärvi muitala.
Kolmas pohjoisen ulottuvuuden parlamentaarinen foorumi järjestetään Venäjällä vuonna 2013.
Davvi dimenšuvnna goalmmát parlamentáralaš forum lágiduvvo Ruoššas jagi 2013.
Saamelaiskäräjien yleisessä toimistossa haettavana olleen esittelijän (Kati Eriksen) sijaiseksi on otettu oikeustieteen kandidaatti Sanna Guttorm.
Sámedikki almmolaš doaimmahagas ohcanláhkai leamašan áššemeannudeaddji (Kati Eriksen) sadjásažžan lea váldojuvvon juridihka kandidáhta Sanna Guttorm.
Esittelijän tehtävänä on hoitaa hallintopäällikölle kuuluvia päivittäisiä hallinnollisia tehtäviä, kuten huolehtia saamelaiskäräjien hallituksen ja yleiskokouksen valmistelusta hallintopäällikön hoitaessa osa-aikaisesti Saamelaiskulttuurikeskuksen projektipäällikön tehtäviä.
Áššemeannudeaddji bargun lea dikšut hálddahushovdii gullevaš beaivválaš hálddahusbargguid, nugo fuolahit sámedikki stivrra ja dievasčoahkkima válmmaštallamis hálddahushoavdda divššodettiin oasseáigásaččat Sámi kulturguovddáža prošeaktahoavdda bargguid.
Sanna Guttorm aloittaa tehtävässään 14. tammikuuta 2009.
Sanna Guttorm álggaha barggustis ođđajagemánu 14. beaivve 2009.
Hänen toimipaikkansa on Saamelaiskäräjien yleisessä toimistossa Inarin Riutulassa.
Su doaibmabáiki lea Sámedikki almmolaš doaimmahagas Anára Rivdolas.
Esittelijän sijaisuutta haki Sanna Guttormin lisäksi neljä henkilöä: Raisa Järvenpää, Heidi Kitti, Hanna Mattila ja Nina West.
Áššemeannudeaddji sadjásašvuođa ohce Sanna Guttorm lassin njeallje olbmo: Raisa Järvenpää, Heidi Kitti, Hanna Mattila ja Nina West.
Päätöksen esittelijän ottamisesta teki Saamelaiskäräjien hallintopäällikkö Juha Guttorm Saamelaiskäräjien työjärjestyksen mukaisesti 9.1.2009.
Mearrádusa áššemeannudeaddji váldimis barggai Sámedikki hálddahushoavda Juha Guttorm Sámedikki bargoortnega mielde 9.1.2009.
Lisätietoja Juha Guttorm, hallintopäällikkö, p. 010 839 3102/juha.guttorm@samediggi.fi
Lassidieđut Juha Guttorm, hálddahushoavda, t. 010 839 3102/juha.guttorm@samediggi.fi
Ympäristöministeriön asettama biodiversiteettityöryhmä, jonka tehtävänä on edistää ja seurata Suomen luonnon monimuotoisuuden suojelun ja kestävän käytön strategian ja toimintaohjelman Luonnon puolesta – ihmisen hyväksi - toteutumista päätti kokouksessaan 17.12.2008 esittää, että ympäristöministeriö asettaisi työryhmän käsittelemään alkuperäiskansojen perinnetietoa.
Birasministeriija ásahan biodiversitehtabargojoavku, man bargun lea ovddidit ja čuovvut Suoma luonddu máŋggahámatvuođa gáhttema ja suvdilis geavaheami strategiija ja doaibmanprográmma Luonddu beales – olbmo ávkin - ollašuvvama, mearridii čoahkkimis 17.12.2008 evttohit, ahte birasministeriija ásahivčče bargojoavkku gieđahallat eamiálbmogiid árbedieđu.
Ympäristöministeriö on asettanut 18.6.2009 biologista monimuotoisuutta koskevan yleissopimuksen alkuperäiskansojen perinnetietoa käsittelevän artikla 8j:n kansallisen asiantuntijaryhmän.
Birasministeriija lea ásahan 18.6.2009 biologalaš máŋggahámatvuođa guoskevaš oktasašsoahpamuša eamiálbmogiid árbedieđu gieđahalli artikla 8 j álbmotlaš áššedovdijoavkku.
Työryhmän tehtävänä on koordinoida Suomen luonnon monimuotoisuuden suojelun ja kestävän käytön strategian ja toimintaohjelman 2006 - 2016 tarkoittamia alkuperäiskansojen perinnetietoa koskevia toimenpiteitä.
Bargojoavkku bargun lea koordineret Suoma luonddu máŋggahámatvuođa gáhttema ja suvdilis geavaheami strategiija ja doaibmanprográmma 2006 - 2016 dárkkuhan eamiálbmogiid árbedieđu guoski doaimmaid.
Lisäksi työryhmän tulee lisätä yleistä tietämystä artikla 8j:n liittyvän työohjelman sisällöstä ja tavoitteista erityisesti Suomen saamelaisten kannalta.
Lassin bargojoavku galgá skáhppot lasi dieđuid artikla 8j:i gullevaš bargoprográmma sisdoalus ja ulbmiliin erenomážit Suoma sámiid dáfus.
Työryhmä edistää 8 j artiklan soveltamista Suomessa eri ministeriöiden ja sidosryhmien yhteistyöllä sekä antaa osaltaan suosituksia yleissopimuksen soveltamiseksi ja toteuttamiseksi Suomessa.
Bargojoavku ovddida 8 j artikla heiveheami Suoma sierra ministeriijaid ja čanasjoavkkuid ovttasbargguin ja maiddái addá bealistis ávžžuhusaid oktasašsoahpamuša heiveheamis ja ollašuhttimis Suomas.
Työryhmän toimikausi on 18.6.2009
Bargojoavkku doaibmaáigodat lea 18.6.2009 – 31.12.2010.
Työryhmän puheenjohtajaksi nimettiin Saamelaiskäräjien puheenjohtaja Klemetti Näkkäläjärvi ja varapuheenjohtajaksi ympäristöneuvos Esko Jaakkola Ympäristöministeriöstä.
Bargojoavkku ságajođiheaddjin nammaduvvui Sámedikki ságajođiheaddji Klemetti Näkkäläjärvi ja várreságajođiheaddjin birasráđđi Esko Jaakkola Birasministeriijas.
Työryhmässä Saamelaiskäräjiä edustaa lisäksi poroisäntä J. Antti Magga ja Saamelaiskäräjäjäsen Heidi Eriksen.
Bargojoavkkus Sámedikki ovddastit lassin boazoisit J. Antti Magga ja Sámedikki lahttu Heidi Eriksen.
Biodiversiteettisopimuksen artikla 8 j velvoittaa, että kunkin sopimuspuolen tulee mahdollisuuksien mukaan ja soveltuvin osin kansallisen lainsäädäntönsä mukaisesti kunnioittaa, suojella ja ylläpitää alkuperäiskansojen ja paikallisten yhteisöjen sellaista tietämystä, keksintöjä ja käytäntöä, joka sisältyy biologisen monimuotoisuuden suojelun ja kestävän käytön kannalta merkityksellisiin perinteisiin elämänmuotoihin ja edistää ja laajentaa niiden soveltamista mainittujen yhteisöjen luvalla ja myötävaikutuksella sekä rohkaista tietämyksestä, keksinnöistä ja käytännöstä saadun hyödyn tasapuolista jakoa.
Biodiversitehtasoahpamuša artikla 8 j geatnegahttá, ahte guhtege soahpamušbealli galgá vejolašvuođaid mielde ja heivvolaš osiin álbmotlaš láhkaásaheami mielde gudnejahttit, gáhttet ja doalahit eamiálbmogiid ja báikkálaš servošiid dakkár oahpa, hutkosiid ja geavada, mii gullá biologalaš máŋggahámatvuođa gáhttema ja bistevaš geavaheami dáfus mearkkašahtti árbevirolaš eallinvugiide, ja ovddidit ja viiddidit daid heiveheami máinnašuvvon servošiid lobiin ja vehkiin ja maiddái roahkasmahttit oahpas, hutkosiin ja geavadis ožžojuvvon ávkki dássebeallásaš juohkima.
Saamelaiskäräjien puheenjohtaja Klemetti Näkkäläjärvi pitää työryhmän perustamista historiallisena ja tärkeänä. ”
Sámedikki ságajođiheaddji Klemetti Näkkäläjärvi atná bargojoavkku vuođđudeami historjjálažžan ja dehalažžan. ”
Biodiversiteettisopimus allekirjoitettiin vuonna 1992.
Biodiversitehtasoahpamuš vuollái čállojuvvui jagis 1992.
Nyt, 17 vuotta sopimuksen allekirjoittamisen jälkeen artikla 8 j:tä aletaan soveltamaan Suomessa.
Dál, 17 jagi soahpamuša vuolláičállima maŋŋá, artikla 8 j álgojuvvo heivehuvvot Suomas.
Suomi on edelläkävijä biodiversiteettisopimuksen soveltamisessa alkuperäiskansojen huomioimisen kannalta.
Suopma lea álgojalgejeaddji biodiversitehtasoahpamuša heiveheamis eamiálbmogiid vuhtiiváldima dáfus.
Ympäristöasiat ovat Suomen saamelaisille ja Saamelaiskäräjille hyvin tärkeitä.
Birasáššit leat Suoma sámiide ja Sámediggái hirbmat dehalaččat.
Olen iloinen Ympäristöministeriön sitoutuneisuudesta saamelaisten aseman parantamiseksi.
Lean ilus Birasministeriija čatnaseamis sámiid sajádaga buorideapmin.
Uskon, että työryhmätyöskentelyllä voimme ehkäistä ristiriitoja maankäyttöön liittyen ja luoda toimintaohjeet miten saamelaisten alkuperäiskansa-asema ja siihen liittyvät oikeudet huomioidaan maankäytön suunnittelussa ja saamelaisten kotiseutualueen hallinnoinnissa.
Jáhkán, ahte bargojoavkobargguin sáhttit eastadit ruossalasvuođaid eanageavaheamis ja ráhkadit doaibmanrávvagiid mo sámiid eamiálbmotsajádat ja dasa gullevaš vuoigatvuođat vuhtii váldojit eanageavaheami plánemis ja sámiid ruovttuguovllu hálddašeamis.
Työryhmätyöskentely on erityisen tärkeä perinteisten saamelaiselinkeinojen kannalta ja uskon että työryhmätyöskentelyllä voimme luoda esityksiä ja suosituksia jotka parantavat saamelaiskulttuurin ja siihen liittyvien perinteisten elinkeinojen asemaa. ”
Bargojoavkobargu lea erenomáš dehalaš árbevirolaš sámeealáhusaid dáfus ja jáhkán ahte bargojoavkobargguin sáhttit ráhkadit evttohusaid ja ávžžuhusaid mat ovddidit sámekultuvrra ja dasa gullevaš árbevirolaš ealáhusaid sajádaga. ”
Lisätietoja: Saamelaiskäräjien puheenjohtaja Klemetti Näkkäläjärvi,
Lassidieđut: Sámedikki ságajođiheaddji Klemetti Näkkäläjärvi,
Hammastunturin hoito- ja käyttösuunnitelmassa testataan Akwé:Kon - ohjeistusta
Bátneduoddara dikšun- ja geavahanplánas geahččalit Akwé:Kon – rávvagiid
Alkuperäiskansojen perinteistä tietoa koskevaan biodiversiteettisopimuksen 8 j artiklaan liittyvä Akwé:Kon - ohjeistus on otettu koekäyttöön Hammastunturin erämaa-alueen hoito- ja käyttösuunnitelman tarkistuksen yhteydessä.
Eamiálbmogiid árbevirolaš dihtui guoskevaš ja biodiversitehtasoahpamuša 8 j artihkkalii gullevaš Akwé:Kon – rávvagat leat váldon geahččalanatnui Bátneduoddara meahcceeanaguovllu dikšun- ja geavahanplána dárkkisteamis.
Akwé:Kon ohjeet on hyväksytty biodiversiteettisopimuksen 5. osapuolikokouksessa.
Akwé: Kon rávvagat leat dohkkehuvvon biodiversiteahttasoahpamuša 5. oassebeallečoahkkimis.
Akwé:Kon - ohjeet ovat ensisijaisesti menettelytapa tai prosessi, jonka kautta turvataan saamelaisten vaikutusmahdollisuudet hoito- ja käyttösuunnitelman laadinnassa ja etsitään keinoja, joiden kautta kielteisiä vaikutuksia saamelaiskulttuurille voidaan hillitä.
Akwé:Kon – rávvagat leat vuosttažettiin meannudanvuohki dahje proseassa, man bokte dorvvastuvvojit sápmelaččaid váikkuhanvejolašvuođat dikšun- ja geavahanplána gárvvisteamis ja ohccojuvvojit vuogit, maid bokte sápmelaškultuvrii negatiivvalaš váikkuhusaid sáhttá caggat.
Saamelaiskäräjien tietojen mukaan Metsähallitus on ohjeiden soveltamisesta ensimmäinen viranomainen koko maailman mittakaavassa.
Sámedikki dieđuid mielde Meahciráđđehus lea rávvagiid heiveheamis vuosttas virgeoapmahaš oppa máilmmis.
Erillinen työryhmä valmistelee
Sierra bargojoavku válmmaštallá
Saamelaiskäräjät ja Metsähallitus ovat päätyneet neuvotteluissaan, että erillinen työryhmä valmistelee Akwé:Kon - ohjeiden soveltamista Hammastunturin erämaa-alueen hoito- ja käyttösuunnitelman laadinnassa.
Sámediggi ja Meahciráđđehus leat ráđđádallamiin gávnnahan, ahte sierra bargojoavku válmmaštallá Akwé:Kon – rávvagiid heiveheami Bátneduoddara meahcceeanaguovllu dikšun- ja geavahanplána gárvvisteamis.
Saamelaiskäräjien hallitus on nimennyt työryhmän ja sitä on täydennetty paliskuntien edustajilla.
Sámedikki stivra lea nammadan bargojoavkku ja dat lea dievasmahttojuvvon bálgosiid ovddasteaddjiiguin.
Työryhmän puheenjohtajana toimii Heikki Paltto ja muita jäseniä ovat Juhani Länsman, Bigga-Helena Magga, Nina Maarit West ja Inga-Briitta Magga sekä poroisännät: Jouni Lukkari (Hammastunturi), Harri Hirvasvuopio (Lapin paliskunta), Nils-Heikki Näkkäläjärvi (Sallivaara).
Bargojoavkku sátnejođiheaddjin doaibmá Heikki Paltto ja eará lahtut leat: Juhani Länsman, Bigga-Helena Magga, Nina Maarit West ja Inga-Briitta Magga sihke boazoisidat: Jouni Lukkari (Bátneduottar), Harri Hirvasvuopio (Sámi bálggus), Nils-Heikki Näkkäläjärvi (Sállevárri).
Työryhmän puheenjohtaja Heikki Paltto uskoo tämän olevan hyvä tapa asioiden suunnittelussa.
Bargojoavkku sátnejođiheaddji Heikki Paltto jáhkká dán leat buori vuogi áššiid plánemis.
- Tämä antaa paikallisille ihmisille mahdollisuuden tulla kuulluksi.
- Dát addá báikkálaččaide vejolašvuođa beassat muitalit oainnuideaset.
Menettelytapa myös tuo avoi
Meannudanvuohki maiddái
muutta suunnitteluun, Paltto toteaa.
buktá rabasvuođa plánemii, Paltto gávnnaha.
Vaikutuksia saamelaiskulttuuriin arvioidaan koko suunnitteluprosessin ajan
Váikkuhusat sápmelaškultuvrii árvvoštallojuvvojit oppa plánaproseassa áigge
Metsähallitus haluaa ottaa saamelaisten kulttuurin harjoittamisen edellytykset mahdollisimman hyvin huomioon.
Meahciráđđehus háliida váldit sápmelaččaid kultuvrra hárjeheami eavttuid vuhtii buoremus vejolaš lági mielde.
- Ohjeiden testaaminen Hammastunturin hoito- ja käyttösuunnitelmatyössä on Metsähallitukselle
- Rávvagiid iskkadeapmi Bátneduoddara dikšun- ja geavahanplánabarggus lea dehálaš Meah
tärkeää.
ciráđđehussii.
Merkittävä ero aikaisempaan suunnittelutyöhön on se, että arviointia tehdään koko suunnitelmaprosessin ajan, kun aiemmin arvioitiin valmiin suunnitelman vaikutuksia saamelaiskulttuuriin, aluepäällikkö Elina Stolt kertoo.
Stuorra earru ovddit plánema ektui lea, ahte dál árvvoštallan dahkko oppa plánaproseassa áigge, go árabut árvvoštalle gárvves plána váikkuhusaid sápmelaškultuvrii, guovlluoaivámuš Elina Stolt muitala.
Saamelaisten oikeusaseman ja saamelaisten kotiseutualueen maankäytön suunnittelun kehittämiselle Akwé:Kon - ohjeilla on suuri vaikutus.
Sápmelaččaid juridihkalaš sajádaga ja sápmelaččaid ruovttuguovllu eanageavaheami plánema ovddideamis Akwé:Kon – rávvagiin lea stuorra váikkuhus.
- Jos Hammastunturin hoito- ja käyttösuunnitelman valmistelu onnistuu hyvin, Akwé:Kon - ohjeiden
- Jus Bátneduoddara dikšun- ja geavahanplána válmmaštallan lihkostuvvá bures, de Akwé:Kon –
soveltaminen voidaan ottaa osaksi muiden hoito- ja käyttösuunnitelmien laadintaa ja myös luonnonvarasuunnitelmien laadintaa, saamelaiskäräjien puheenjohtaja Klemetti Näkkäläjärvi pohtii.
rávvagiid heiveheami livččii vejolaš váldit oassin eará dikšun- ja geavahanplánaid dahkamis ja maiddái luondduriggodatplána dahkamis, sámedikki sátnejođiheaddji Klemetti Näkkäläjärvi vihkkehallá.
Hammastunturin hoito- ja käyttösuunnitelman tarkistuksen valmistelu kestää ainakin tämän vuoden ja tarvittaessa työtä jatketaan ensi vuonna.
Bátneduoddara dikšun- ja geavahanplána dárkkisteami válmmaštallan bistá ainjuo dán jagi ja dárbbu mielde bargu jotkojuvvo boahtte jagi.
Vapaaehtoiset ohjeet on nimetty niiden kokonaisvaltaisen luonteen korostamiseksi mohawkin kielen ilmaisulla Akvé:Kon, joka tarkoittaa kaikkea luomakunnassa.
Eaktodáhtolaš rávvagiidda lea addon daid oppalašvuođa luonddu deattuheami dihte mohawkkagiela namma Akwé:Kon, mii oaivvilda buot luondduriikkas.
Opetus- ja kulttuuriministeriön, saamelaiskäräjien ja saamelaisalueenkuntien rahoittama Saamelaisen lastenkulttuurikeskuksen toimintavuosi 2011 jatkuu työpajojen, teemapäivien, tapahtumien ja retkien merkeissä.
Oahpahus- ja kulturministeriija, sámedikki ja sámeguovllu gielddaid ruhtadan Sámi mánáidkulturguovddáža doaibmanjahki 2011 joatkašuvvá bargobájiid, temábeivviid, dáhpáhusaid ja reaissuid olis.
Tärkeimpinä tavoitteina ovat edelleen saamelaislasten kielen ja kulttuurin tukeminen saamelaisten kotiseutualueella.
Dehaleamos ulbmilin leat ain sámemánáid giela ja kultuvrra doarjun sámiid ruovttuguovllus.
Alkukevään saamelaisen lastenkulttuurikeskuksen toiminnasta vastasi Johtti Nuorra – hanke, jonka Lapin ELY- keskus rahoitti.
Álgogiđa sámi mánáidkulturguovddáža doaimmas vástidii Johtti Nuorra – projeakta, man Lappi EBI- guovddáš ruhtadii.
Johtti Nuorra - hanke työllisti luovan nuoren ohjaajan, joka kiersi saamelaisalueen kouluissa ohjaamassa nuoria.
Johtti Nuorra - fidnus lei barggus hutkás nuora bagadalli, gii jođii sámeguovllu skuvllain jođiheamen nuoraid.
Johtti Nuorran työpajojen sisällöt liittyivät saamelaisnuorten taidetapahtumaan valmistautumiseen.
Johtti Nuorra bargobájiid sisdoalut laktašuvve sámenuoraid dáiddadáhpáhussii ráhkkaneami oassin.
Opetus- ja kulttuuriministeriö (OKM) on myöntänyt saamelaiskäräjille erityisrahoituksen saamelaiskulttuurin edistämiseen vuonna 2011.
Oahpahus- ja kulturiministeriija (OKM) lea mieđihan sámediggái sierraruhtadeami sámekultuvrra ovddideapmái jagi 2011.
Tämän rahoituksen kohteena on myös saamelainen lastenkulttuurikeskus ja vuoden budjetti kasvaa 15 000 eurolla.
Dát ruhtadeapmi guoská maiddái sámi mánáidkulturguovddáža ja jagi bušeahtta lassána 15 000 euroin.
Lastenkulttuurikeskuksen kevään ajankohtaisiin tapahtumiin kuuluvat nimikilpailu ja lasten retket merenrantaan.
Mánáidkulturguovddáža giđa áigeguovdilis dáhpáhusaide gullet nammagilvu ja mánáid reaissut mearragáddái.
Saamelainen lastenkulttuurikeskus on toiminut jo vuodesta 2004 ja on aika järjestää nimikilpailu lapsille ja nuorille.
Sámi mánáidkulturguovddáš lea doaibman jo jagis 2004 ja lea áigi ordnet nammagilvvu mánáide ja nuoraide.
Nykyisen pitkän nimen tilalle tulisi keksiä lyhyt ja ytimekäs, toimintaa kuvaava nimi.
Dálá guhkes nama sadjái galggašii hutkat oanehis ja deaivilis, doaimma govvideaddji nama.
Kevään päivä-matka ” Johtin meara gáttai ” / ” Jutaaminen meren rantaan ” järjestetään kesäkuun alussa alle kouluikäisille.
Giđa beaivvi reaisu ” Johtin meara gáttai ” / ” Jutaaminen meren rantaan ” lágiduvvo geassemánu álggus vuollái skuvlaahkásaččaide.
Matkat kohdistuvat Altavuonon ja Porsangerinvuonon rannoille, Norjan puolelle.
Mátkkit leat Álttávuona ja Porsáŋgguvuona gáttiide, Norgga beallái.
Matkoista tiedotetaan tarkemmin.
Mátkkiin almmuhuvvo dárkilabbot.
Saamelaisen lastenkulttuurikeskus – hankkeen toiminnanohjaaja Petra Magga-Vars on palannut työhönsä ja vastaa hankkeen koordinoimisesta ja toiminnasta toukokuusta alkaen.
Sámi mánáidkulturguovddáš fidnu doaimmajođiheaddji Petra Magga-Vars lea máhccan bargui ja vástida fidnu koordineremis ja doaimmas miessemánu rájes.
Yhteystiedot:
Oktavuohtadieđut:
Taustatiedot
Duogášdieđut
Projektin nimi Saamelaismusiikkikeskushanke Projektikoodi S85948 Tavoiteohjelma 1 B Toimintalinja Toimenpidekokonaisuus 6, Osaamisen kehittäminen maaseudulla Projektin päävastuuviranomainen Lapin lääninhallitus Projektia hallinnoiva organisaatio Saamelaiskäräjät Projektin vastuuhenkilö Juha Guttorm, hallintopäällikkö Puhelinnumero 016-655021 Postiosoite Saarikoskentie 4, 99870 Inari
Prošeavtta namma Sámi musihkkaguovddášfidnu Prošeaktakoda S85948 Ulbmilprográmma 1 B Doaibmalinnjá Doaibmanollisvuohta 6, M áhttima ovddideapmi dálonguovlluin Prošeavtta váldovástueiseváldi Lappi leanaráđđehus Prošeavtta hálddašeaddji organisašuvdna Sámediggi Prošeavtta vástuolmmoš Juha Guttorm, hálddahushoavda Telefonnummir 016-655021 Boastačujuhus Saarikoskentie 4, 99870 Anár