pere/sami_parallel huggingface dataset:
Sopimuksen mukaan itsenäisissä maissa asuvia kansoja pidetään alkuasuperäiskansoina, kun he polveutuvat väestöstä, joka maan valloituksen tai asuttamisen tai nykyisten valtionrajojen muodostumisen aikaan asui maassa tai sillä maantieteellisellä alueella, johon maa kuuluu.
Soahpamuša mielde iehčanas riikkain orru álbmogiid doallat eamiálbmogin, go sii nállašuvvet álbmogis, mii riikka váldima dahje orruma álggaheami dahje dálá riikkarájáid šaddama áigge orui rikkas dahje dan eatnandieđalaš guovllus, masa riika gullá.
Alkuperäiskansa ei myöskään ole määräävässä asemassa omalla asuinalueellaan.
Eamiálbmot ii maiddái leat mearrideaddji dilis iežas orrunguovllustis.
Alkuperäiskansan tulee itse pitää itseään sellaisena.
Eamiálbmot galgá ieš doallat iežasa dakkárin.
Alkuperäiskansan on täytynyt säilyttää oikeudellisesta asemastaan huolimatta kokonaan tai osittain omat sosiaaliset, taloudelliset, kulttuurilliset ja poliittiset instituutionsa.
Eamiálbmot lea ferten seailluhit vuoigatvuođalaš dilis fuolakeahttá visot dahje oasi iežas sosiálaš, ekonomalaš, kulturlaš ja politihkalaš institušuvnnain.
Suomessa saamelaisuus on määritelty saamelaiskäräjälain kolmannessa pykälässä (3 §) ja sen pääperusteena on saamen kieli.
Suomas sápmelašvuohta lea meroštallojuvvon sámediggelága goalmmát paragráfas (3 §) ja dan váldovuođustussan lea sámegiella.
Lain mukaan saamelainen on henkilö, joka pitää itseään saamelaisena edellyttäen hän itse tai ainakin yksi hänen vanhemmistaan tai isovanhemmistaan on oppinut saamen kielen ensimmäisenä kielenään.
Lága mielde sápmelaš lea olmmoš, guhte doallá iežas sápmelažžan eaktudemiin ahte son dahje aŋkke okta su vánhemiin dahje máttarvánhemiin lea oahppan sámegiela vuosttas giellan.
Suomessa puhutaan kolmea saamen kieltä: pohjois-, inarin ja koltansaamea, jotka ovat kaikki uhanalaisia.
Suomas hállet golbma sámegiela: davvi-, anáraš ja nuortalašsámegiela, mat buot leat áitatvuložat.
Suomessa tilastointi etnisen alkuperän perusteella on henkilötietolain mukaan laitonta ellei tehtävistä ole säädetty nimenomaan laissa.
Suomas statistihka ráhkadeapmi etnihkalaš boahtimuša vuođul lea heaggadiehtolága mielde lágaheapme juos doaimmain ii leat mearriduvvon namalassii lágas.
Suomen saamelaiskäräjälain § 23 mukaan saamelaiskäräjät ylläpitää vaaliluetteloa saamelaisista.
Suoma sámediggelága § 23 mielde sámediggi doallá válgalogahallama sápmelaččain.
Vaaliluettelosta ei voi myöntää tietoja kuin saamelaiskäräjien hallituksen luvalla tilastointi- ja tutkimustarkoitukseen.
Válgalogahallama birra ii sáhte mieđihit dieđuid go sámedikki stivrra lobiin statistihka- ja dutkamušdárkkuhusa várás.
Saamelaiskäräjien vaalien yhteydessä kerätään tilastoa saamelaisten määrästä kotiseutualueen kunnissa, kotiseutualueen ulkopuolella ja ulkomailla.
Sámedikki válggaid oktavuođas čoaggit statistihka sápmelaččaid lohkomearis ruovttuguovllu gielddain, ruovttuguovllu olggobealde ja olgoriikkain.
Tilasto on tarkin tieto Suomen saamelaisten määrästä.
Statistihkka lea dárkkimus diehtu Suoma sápmelaččaid lohkomearis.
Väestörekisteritietojärjestelmään voi ilmoittaa äidinkielekseen saamen kielen.
Álbmotregisttardiehtovuogádahkii sáhttá almmuhit iežas eatnigiellan sámegiela.
Järjestelmä ei vielä erota eri saamen kieliä.
Vuogádat ii velá sirre iešguđet sámegielaid.
Vuoden 2012 loppuun mennessä äidinkielekseen saamen oli väestötietojärjestelmään ilmoittanut 1900 henkilöä.
Jagi 2012 loahpa rádjai eatnigiellan sámegiela lei álbmotdiehtovuogádahkii almmuhan 1900 olbmo.
Suomessa on noin 10 000 saamelaista.
Suomas leat sullii 10 000 sápmelačča.
Heistä yli 60 prosenttia asuu jo kotiseutualueensa ulkopuolella, mikä asettaa saamenkieliselle opetukselle, palveluille ja tiedonvälitykselle uudenlaisia vaatimuksia.
Sis badjel 60 proseantta orrot juo ruovttuguovlluset olggobealde, mii ásaha sámegielat oahpahussii, bálvalusaide ja dieđusirdimii ođđalágan gáibádusaid.
Saamelaisia asuu perinteisillä asuma-alueillaan Suomessa, Norjassa, Ruotsissa ja Venäjällä.
Sápmelaččat orrot árbevirolaš orrunguovlluinneaset Suomas, Norggas, Ruoŧas ja Ruoššas.
Kaikkiaan saamelaisia yhteensä 75 000-100 000.
Buohkanassii sápmelaččat leat oktiibuot 75 000-100 000.
Eniten saamelaisia on Norjassa.
Eanemusat sápmelaččat leat Norggas.
Kaupungistuminen on vaikuttanut kaikkiin saamelaisyhteisöihin ja sekä Norjan että Ruotsin pääkaupunkiseuduilla kuten Suomessakin on iso saamelaisyhteisö.
Gávpotorrun lea váikkuhan buot sámeservošiidda ja sihke Norgga ja Ruoŧa oaivegávpotguovlluin dego Suomasge lea stuorra sápmelašservvodat.
Saamelaisten määrä on kasvanut vuodesta 1992 vuoteen 2011 55 prosenttia.
Sápmelaččaid lohkomearri lea lassánan jagis 1992 jahkái 2011 55 proseantta.
Tänä aikana kotiseutualueen ulkopuolella asuva saamelaisväestön määrä on kasvanut 165 %.
Dán áigge ruovttuguovllu olggobealdi orru sámeálbmoga lohkomearri lea lassánan165 %.
Saamelaisten kotiseutualueen väestömäärä on laskenut tänä aikana 13 %.
Sámiid ruovttuguovllu olmmošlohku lea luoitán dán áigge 13 %.
Taulukko: Saamelaisten määrän kehitys Suomessa
Tábealla: Sápmelaččaid lohkomeari ovdáneapmi Suomas
Vuosi
Jahki
Kotiseutu- alueella
Ruovttuguovllus
Prosentuaalinen osuus
Prosentuálalaš ossodat
Kotiseutu- alueen ulkopuolella
Ruovttuguovllu olggobealde
Yhteensä
Oktiibuot
Lähde: Saamelaiskäräjävaaleissa ja saamelaisvaltuuskunnan vaaleissa kerätyt tilastot
Gáldu: Sámediggeválggain ja sámeparlameantta válggain čohkkejuvvon statistihkat
Sukupolvet yhdessä Inarin Ijahis idjan 10-vuotisjuhlassa
Buolvvat ovttas Anára Ijahis ija 10-jagi ávvufeastas
Alkuperäiskansojen musiikkitapahtuma Ijahis idjan 10-vuotisjuhlavuoden koko ohjelma julkistetaan tänään.
Eamiálbmogiid musihkkadáhpáhus Ijahis ija 10-jagiávvudoaluid olles prográmma almmustahttojuvvo otne.
Juhlavuoden teemana ovat Sukupolvet ja festivaalin ohjelmatarjonta on entistä monipuolisempi.
Ávvujagi temán lea Buolvvat ja festivála prográmmafálaldat lea ain maŋggabealát.
Ijahis idjan 10-vuotista taivalta juhlistetaan Saamelaiskulttuurikeskus Sajoksen auditoriossa järjestettävällä Sukupolvet-juhlakonsertilla.
Eamiálbmogiid musihkkadáhpáhus Ijahis ija 10-jagiávvudoaluid olles prográmma almmustahttojuvvo otne. Ávvujagi temán lea Buolvvat ja festivála prográmmafálaldat lea ain maŋggabealát.
Konsertissa saamelaismuusikoiden eri sukupolvet nousevat samalle lavalle, ja esittävät saamelaismusiikin klassikoita sekä uudempia kappaleita.
Konseartas sámimusihkariid sierra buolvvat loaiddastit seamma lávddi alde sámemusihka klassihkkariid ja ođđasut bihtáid.
Solisteina konsertissa on yhtenä kirkkaimpana saamelaistähtenä tunnettu Niko Valkeapää, joikuperinteen taitaja Niiles-Jouni Aikio, tunnustettu saamelaismuusikko Annukka Hirvasvuopio-Laiti sekä nuorta polvea edustava utsjokelainen laulajatar Sunná Länsman.
Solistain konseartas lea okta sámemusihka stuoramus násttiin Niko Valkeapää, luohteárbevieru čeahppi Niiles-Jouni Aikio, dovddus sámemusihkar Annukka Hirvasvuopio-Laiti ja nuorra buolvva ovddasteaddji ohcejohkalaš lávlu Sunna Länsman.
Konsertin säestää Ijahis idja band, jonka kapellimestarina toimii pitkän linjan muusikko Janne Lappalainen.
Konsearta čuojaheamis vástida Ijahis idja joavku, man jođiheaddjin lea guhkesáigásaš musihkar Janne Lappalainen.
Ijahis idjan ohjelmaa on mahdollista seurata myös live-streamauksen kautta internetissä.
Ijahis ija prográmma lea vejolaš čuovvut maiddái live-streama bokte interneahtas.
Viime vuonna streamausta seurasi noin 900 katsojaa ympäri maailman.
Mannan jagi streama čuvvo sullii 900 geahči birra máilmmi.
Ijahis idjan konserteista internetin kautta voi seurata mm. lauantain päätapahtumaa, jossa kuullaan saamelaisartisteja sekä Suomesta, Norjasta että Ruotsista.
ijahis ija konsearttain interneahta bokte sáhttá čuovvut goit lávvardaga váldodáhpáhusa, mas gullat sámeartisttaid Suomas, Norggas ja Ruoŧas.
Illan aloittaa saamelaismusiikin kestosuosikki Angelit, joka lumoaa yleisönsä tanssirytmeillä, joiulla ja energisellä esiintymisellään.
Eahkeda álggaha Angelit, geat jagis nubbái rohttejit olbmuid fárrui geasuheaddji dánsunritmmain, juoigamiin ja virkos loaiddasteamiin.
Iltaa jatkaa Sápmi ja Chukotka-konsertti, jossa kuullaan perinteistä joikua, livđeä ja leuddia sekä tutustutaan Veronica Usholikin ja Ener-tanssiryhmän johdolla chukotkalaisiin kurkkulaulu- ja tanssiperinteisiin.
Eahkeda joatká Sápmi ja Chukotka - konsearta, mas gullat árbevirolaš luođi, livđe ja leudd ja oahpasmuvvat Veronica Usholik ja Ener-dánsunjoavkku bokte chukotkalaš čottalávlla- ja dánsunárbevieruide.
Ijahis idjan menevimmästä keikasta vastaa Mihá ja gievrra - kappaleellaan Suomen saamelaisalueellakin ihastuttanut Lovisa Negga.
Ijahis ija guldaleaddjiid bidjá johtui Mihá ja gievrra - bihtáin Suoma Sámisge dovddusin boahtán Lovisa Negga.
Ohjelman päättää norjalainen Intrigue, jonka musiikissa yhdistyvät ainutlaatuisella tavalla hard rock ja joiku.
Prográmma loahpaha Norgga joavku Intrigue, man musihkas juoigan laktása áidnalunddot vugiin hardrockii.
Perjantain lasten- ja nuortenpäivän Ijahis ija násttážat - konsertissa lasten ja nuorten omien esitysten lisäksi kuullaan muun muassa Máret Hildur Stuengia yhtyeineen sekä festivaalin alkuperäiskansavierasta, chukotkalaista kurkkulaulaja Veronika Usholikia.
Bearjadaga mánáid- ja nuoraidbeaivvi Ijahis ija násttážat - konseartas mánáid ja nuoraid iežaset loaiddasteamiid lassin gullat earret eará Máret Hildur Stueng joavkkuinis ja festivála eamiálbmotguossi, chukotkalaš Veronica Usholik.
Perjantai-iltana Sajoksen auditoriossa kuullaan Niko Valkeapään konsertti.
Bearjadat eahkedis Sajosa auditorios gullat Niko Valkeapää konseartta.
Iltaa jatketaan ČSV-teemaklubilla, jonka pääesiintyjänä on Niiles-Jouni Aikio.
Eahket joatkašuvvá ČSV - festiválaklubbas, man váldonástin lea Niiles-Jouni Aikio.
Saamelaismuseo Siidassa järjestetään lauantaina perinteinen Ijahis idjan musiikkiseminaari, jossa kuullan puheenvuoroja Sukupolvet kohtaavat - teemaan liittyen.
Siiddas lágiduvvo lávvardaga árbevirolaš Ijahis ija musihkkaseminára, man sáhkavuorut laktásit Buolvvat gávnnadit temái.
Lauantain klubi-illassa norjalainen DJ-duo DJ Šielat soittaa saamelaista levymusiikkia festarikansan iloksi.
Lávvardaga klubba eahkedis norggabeal Sámi DJ-duo DJ Šielat čuojaha sápmelaš skearromusihka festiválagussiid illun.
Ijahis idjan järjestävät yhteistyössä Anára Sámisearvi ry., Saamelaiskäräjät, Saamelaisalueen koulutuskeskus, Saamelaismuseo Siida, Giellagas-instituutti, Oulun yliopisto, YLE Sápmi, Inarin kunta, Saamelainen lastenkulttuurikeskus, Taiteen edistämiskeskuksen Lapin toimipiste, Hotelli Kultahovi ja Ravintola Galla. Ijahis idjan tarkka ohjelma löytyy nettisivulta www.ijahisidja.fi.
Ijahis ija lágidit ovttasbarggus Anára Sámisearvi ro, Sámediggi, Sámi oahpahusguovddáš, Sámemusea Siida, Giellagas instituhtta, YLE Sápmi, Anára gielda, Sámi mánáidkulturguovddáš, Dáidaga ovddidanguovddáža Lappi guovlodoaibmabáikki, Hotealla Kultahovi, restauráŋŋa Galla Ijahis ija olles prográmma gávdno neahttasiidduin www.ijahisidja.fi.
Lapin kamariorkesterin kamarisinfoniakonsertti " Kvaliteettia Keski-Euroopasta " esitetään Sajoksessa perjantaina 6.9.2013 klo 19.
Lappi gámmirsinfoniakonsearta " Kvaliteahtta Gaska-Eurohpas " Sajosis bearjadaga 6.9.2013 dii 19.
Upea mahdollisuus nauttia kamarimusiikista parhaimpaan ruskan aikaan.
Fiinna vejolašvuohta návddašit gámmirmusihkkas buoremus ruškki áigge.
Nils-Aslak Valkeapää - 70 vuotta syntymästä näyttely Sajoksessa 6.9.13 saakka
Nils-Aslak Valkeapää - 70 jagi riegadeamis čájáhus Sajosis gitta 6.9.2013.
Rovaniemen kaupunginkirjaston Lappi-osaston / Suomen saamelaisen erikoiskirjaston " Nils-Aslak Valkeapää - 70 vuotta syntymästä " - näyttely tuo esille sitä, kuinka monipuolinen taiteilija ja vaikuttaja Nils-Aslak Valkeapää oli monilla elämän aloilla.
Roavenjárgga gávppoga girjeráju Lappi-ossodat / Suoma sápmelaččaid erenomašgirjeráju " Nils-Aslak Valkeapää - 70 jagi riegadeamis " - čájáhus buktá ovdan mán mánggabealát dáiddár ja váikkuheaddji Nils-Aslak Valkeapää lei máŋgga eallima suorggis.
Näyttely on esillä Sajoksen aulassa 27.7.-6.9.2013 Sajoksen ja kirjaston aukioloaikana.
Čájáhus lea oaidnimis Sajosa váldofeaskkiris 27.7.-6.9.2013 Sajosa ja girjeráju rabasáiggiin.
Lisätietoa.
Lassedieđut.
Saamelaiskäräjät ilmoittaa haettavaksi kulttuurisihteerin viransijaisuuden
Sámediggi almmuha ohcanláhkai kulturčálli virgesadjásašvuođa
Saamelaiskäräjät ilmoittaa haettavaksi kulttuurisihteerin viransijaisuuden, joka alkaa 26.8.2013 ja päättyy 7.8.2014.
Sámediggi almmuha ohcanláhkai kulturčálli virgesadjásašvuođa, mii álgá 26.8.2013 ja nohka 7.8.2014.
/ IV-II mukaan (peruspalkka välillä 2 437,04 – 2 540,57 euroa / kk).
/ IV-II mielde (vuođđobálká 2 437,04 – 2 540,57 euro / mb).
Hakemukset liitteineen tulee toimittaa saamelaiskäräjien sihteeristöön 19.8.2013 klo 16.00 mennessä osoitteella Sajos, 99870 Inari. Saamelaiskäräjien toimintaan voi tutustua nettiosoitteessa www.samediggi.fi
Ohcamušaid mildosiiguin galgá doaimmahit sámedikki čállingoddái 19.8.2013 dmu 16.00 rádjái čujuhusain Sajos, 99870 Anár. Sámedikki doibmii sáhttá oahpásmuvvat neahtta čujuhusas www.samediggi.fi
Inarissa 1.8.2013 Saamelaiskäräjät
Anáris 1.8.2013 Sámediggi
Uusia oppikirjoja ilmestyi
Ođđa oahppagirjjit almmustuvve
Perusopetuksen pohjoissaamenkieliset kolmasluokkalaiset saavat käyttöönsä uudistetun äidinkielen oppikirjan
Vuođđooahpahusa davvisámegielat goalmmátluohkálaččat ožžot geavahussii ođasmahtton eatnigiela oahppagirjji
ja viidesluokkalaiset uuden uskonnon oppikirjan
ja viđátluohkálaččat oskkoldaga ođđa oahppagirjji
ja siihen kuuluvan työkirjan.
ja dasa gulavaš bargogirjji.
Lisäksi ilmestyivät uusintapainokset inarinsaamenkielisestä käsityökirjasta
Lassin almmustuvve ođđaprentosat anárašgielat duodjegirjjis
pohjoissaamenkielisestä äidinkielen oppikirjasta
, davvisámegielat eatnigiela oahppagirjjis
ja aapisen syyslukukauden työkirjasta
ja áppesa čakčalohkanbaji bargogirjjis
Äidinkielen kolmannen luokan oppikirja Gollegiellan 3 on Kaaren Kitin tekemä.
Eatnigiela goalmmát luohká oahppagirjji Gollegiellan 3 lea Kaaren Kitti ráhkadan.
Tekijä on uudistanut kirjaa lähinnä tekstien osalta.
Dahkki lea ođasmahttán girjji lagamustá teavsttaid oasil.
Kirja pohjautuu saamelaiseen tarinaperinteeseen ja saamenkieliseen kirjallisuuteen.
Girji vuođđuduvvá sámi muitalanárbái ja sámegielat girjjálašvuhtii.
Uskonnon oppikirja Násti 5 ja siihen liittyvä samanniminen työkirja ovat käännöksiä Kustannusyhtiö Otavan julkaisemasta Tähti - nimisestä oppikirjasta ja työkirjasta.
Oskkodaga oahppagirji Násti 5 ja dasa gulavaš seammanammasaš bargogirji leat jorgalusat Kustannusyhtiö Otava olggosaddán Tähti - nammasaš oahppagirjjis ja bargogirjjis.
Saamenkieliset käännökset on tehnyt Anu Katekeetta.
Sámegielat jorgalusaid lea bargan Anu Katekeetta.
Sarjassa on aiemmin julkaistu kuudennen luokan oppikirja ja työkirja.
Ráiddus lea ovdal almmustahtton guđát luohká oahppagirji ja bargogirji.
Ella Sarren inarinsaamenkielisestä Anaraš pivtâstem - kirjasta julkaistiin toinen painos.
Ella Sarre anárašgielat Anaraš pivtâstem - girjjis almmustahttui nuppi preanttus.
Kirja sisältää opastuksen inarinsaamelaisen puvuston valmistamiseen.
Girji sisttisdoallá rávvagiid anárašgárvvuid duddjomii.
Ensimmäinen painos, joka julkaistiin vuonna 2012, myytiin pian loppuun.
Vuosttas preanttus, mii almmustahttui jagi 2012, vuvdui jođánit lohppii.
Pohjoissaamenkielisen aapisen Min meahci máidnasat kirjoittaja on Inga Guttorm / Oahptii Iŋgá ja kuvittaja Salli Parikka.
Davvisámegielat áppesa Min meahci máidnasat dahkkin lea Inga Guttorm / Oahptii Iŋgá ja govvaráhkadeaddjin lea Salli Parikka.
Sarjaan kuuluvat aapisen lisäksi erilliset työkirjat syys- ja kevätlukukausia varten.
Ráidui gullet áppesa lassin sierra bargogirjjit čakča- ja giđđalohkanbajiid várás.
Toivo Westin kirjoittamasta 5-6 luokkien äidinkielen oppikirjasta ilmestyi nyt toinen painos.
Toivo West čállin 5-6 luohkáid eatnigiela oahppagirjjis almmustuvai dál nubbi preanttus.
Kirjaan liittyvät myös aiemmin julkaistut työkirjat 5- ja 6 - luokille.
Girjái gullet maiddái ovdal almmustuvvan bargogirjjit 5- ja 6 - luohkáide.
Kaikki kirjat ovat saatavilla Saamelaiskulttuurikeskus Sajoksesta saamelaiskäräjien koulutus- ja oppimateriaalitoimistosta ja Sámi duodjin myymälästä.
Buot girjjit leat oažžumis Sámekulturguovddáš Sajosis sámedikki skuvlen- ja oahppamateriáradoaimmahagas ja Sámi Duodji gávppis.
Kirjoja voi tilata sähköpostitse info (at) samediggi.
Girjjiid sáhttá diŋgot šleađgapoasttain info (at) samediggi.
Lisätietoja tästä
Lassidieđut dás.
Saamelaisten sosiaali- ja terveyspalveluhankkeen päätösseminaari Inarissa
Sápmelaččaid sosiála- ja dearvvasvuohtabálvalusfitnu loahppaseminára Anáris
SaKaste- Saamelaisten sosiaali- ja terveyspalveluiden kehittämisrakenne – hankkeen tuotosten esittely ja päätösseminaari järjestetään Inarissa 20. syyskuuta.
SaKaste- Sápmelaččaid sosiála- ja dearvvasvuohtabálvalusaid ovddidanráhkadus – fitnu bohtosiid ovdanbuktin ja loahpahusseminára ordnejuvvo Anáris čakčamánu 20. beaivve.
Seminaarissa puheenvuoron esittävät mm. saamelaiskäräjien edustaja, europarlamentaarikko Sirpa Pietikäinen Euroopan parlamentista, apulaisosastopäällikkö Olli Kerola Sosiaali- ja terveysministeriöstä, ohjelmapäällikkö Leena Meriläinen Pohjois-Suomen Kaste-hankkeesta, rehtori Liisa Holmberg Saamelaisalueen koulutuskeskuksesta, sosiaalineuvos, toiminnanjohtaja Ristenrauna Magga Sámi Soster ry:stä ja avopalvelun johtaja Mirja Laiti Inarin kunnasta.
Semináras sáhkavuoruid dollet ee. Sámediggi ovddasteaddji saamelaiskäräjien edustaja, europarlamentihkkár Sirpa Pietikäinen Eurohpá parlameanttas, veahkkeossodathoavda Olli Kerola Sosiála- ja dearvvasvuohtaministeriijas, prográmmahoavda Leena Meriläinen Davvi-Suoma Kaste-fidnus, rektor Liisa Holmberg Sámi oahpahusguovddážis, sosiálaráđđi, doaimmajođiheaddji Ristenrauna Magga Sámi Soster rs:s ja rabasbálvalusa hoavda Mirja Laiti Anára gielddas.
SaKaste on Pohjois-Suomen monialaiset sosiaali- ja terveyspalvelut – kehittämisrakenne ja toimintamallien juurruttaminen Pohjoisen alueen Kaste – PaKaste II – hankkeen osahanke.
SaKaste lea Davvi-Suoma máŋggasuorggat sosiála- ja dearvvasvuohtabálvalusat – ovddidanráhkadus ja doaibmamálliid ásaiduhttin Davviguovllu Kaste – PaKaste II – fidnu oassefidnu.
Hankkeessa kehitettiin ja juurrutettiin sosiaali- ja terveydenhuollon yhteisiä toimintamalleja, joiden sisältönä olivat saamelainen vanhus- ja varhaiskasvatustyö.
Fidnus ovddidedje ja ásaiduhte sosiála- ja dearvvasvuođafuolahusa oktasaš doaibmamálliid, maid sisdoallun ledje sápmelaš boarrásiid- ja árrabajásgeassinbargu.
Kehittäjäasiantuntijatiimien työskentelyn tuotoksina tehtiin Saamelaisen vanhustyön työkalupakki, www.kuati.fi - saamenkielisen varhaiskasvatushenkilöstön materiaalipankkisivusto ja Saamelaisen varhaiskasvatuksen arjen käytäntöjen opas.
Ovddideaddjiáššedovdijoavkkuid barggu vuođul buvttaduvvui Sápmelaš boarrásiidbarggu bargoneavvokássa, www.kuati.fi - sámegielat árrabajásgeassinbargiid materiálabáŋkosiidu ja Sápmelaš árrabajásgeassima árgga geavadagaid ofelaš.
Näihin hankkeen tuotoksiin voi tutustua paikanpäällä posterinäyttelyn ja multimediaesitysten muodossa.
Daidda fidnu buvttadusaide sáhttá oahpásmuvvat báikki alde plakáhtačájáhusa ja multimediačájáhusaid hámis.
Irmeli Moilanen
sosiála- ja dearvvasvuohtačálli
Pia Ruotsala
Sámediggi
sosiaali- ja terveyssihteeri
moilanen (at) samediggi. fi
SaKaste-hanke
pia.
Saamelaiskäräjät
ruotsala (at) samediggi.
Saamelaiskäräjät hakee toimistosihteerin sijaista
Sámediggi ohcá doaimmahatčálli sadjásačča ekonomiijakantuvrii
Saamelaiskäräjät hakee toimistosihteerin sijaista taloustoimistoon.
Sámediggi ohcá doaimmahatčálli sadjásačča ekonomiijakantuvrii.
Työ alkaa heti ja kestää 30.11.2013 asti, mahdollisesti pitempäänkin.
Bargu álgá dalán ja bistá 30.11.2013 rádjai, vejolaččat guhkibutge.
Toimistosihteerin päätehtävänä on hoitaa saamelaiskäräjien maksuliikennettä ja palkanmaksua.
Doaimmahatčálli váldobargun lea fuolahit sámedikki rehkegiid ja bálkkáid máksimis.
Jos olet kiinnostunut tehtävästä, ota yhteyttä saamelaiskäräjien hallintopäällikkö Juha Guttormiin, puh. 010 839 3102.
Juos leat beroštuvvan barggus, váldde oktavuođa sámedikki hálddahushoavda Juha Guttormii, tel. 010 839 3102.
Lipunmyynti Nils-Aslak Valkeapään juhlakonserttiin on alkanut
Bileahtaid vuovdin Nils-Aslak Valkeapää ávvukonsertii lea álgán
Nils-Aslak Valkeapää (1943–2001) eli saamelaiselta taiteilijanimeltään Áillohaš, tunnetaan saamelaisen joikuperinteen uudistajana, kuvataiteilijana ja kirjailijana.
Nils-Aslak Valkeapää, Áillohaš (1943–2001) dovdojuvvo sámi luohteárbevieru ođasmahttin, govvadáiddárin ja girječállin.
Tänä vuonna Nils-Aslak Valkeapään syntymästä on kulunut 70 vuotta ja juhlavuoden kunniaksi järjestettävässä konsertissa muistellaan Valkeapään elämäntyötä ja uraa.
Dán jage Nils-Aslak Valkeapää riegádeamis lea gollan 70 jage ja konsearttas, mii lágiduvvo ávvujagegudnin, muittašuvvo Valkeapää eallinbargu ja karriera.
Konsertti tuo yhteen joukon joikaajia ja muusikoita, joiden kanssa Valkeapää teki pitkään yhteistyötä.
Konsearta čohkke oktii juoigiidja musihkkariid, geaiguin Valkeapää dagai guhká ovttasbarggu.
Konsertti on musiikin ja visuaalisuuden vaikuttava kokonaisuus.
Konsearta lea musihka ja visuálalašvuođa dovduičuohcci oppalašvuohta.
Salissa yhteen sulautuvat Nils-Aslak Valkeapään joiut, valokuvat sekä hänen runonsa.
Sáles oktii giessasit Nils-Aslak Valkeapää luođit, govat ja maiddái sudivttat.
Konsertin taiteellisena johtajana toimii säveltäjä ja muusikko Seppo Paroni Paakkunainen.
Konseartta dáiddalašjođiheaddjin doaibmá komponista ja musihkar Seppo Paroni Paakkunainen.
Juhlakonsertin solisteina ovat Johan Anders Bær, Ulla Pirttijärvi-Länsman ja Niko Valkeapää.
Ávvukonseartta solistan leat Johan Anders Bær, Ulla Pirttijärvi-Länsman ja Niko Valkeapää.
Johan Anders Bær on karasjokelainen joikaaja joka teki pitkään yhteistyötä Nils-Aslak Valkeapään kanssa, osallistuen monille Áillohaksen kiertueille ja levytysprojekteihin.
Johan Anders Bær lea kárášjohkalaš juoigi guhte barggai guhká ovttasbarggu Nils-Aslak Valkeapääin, oassálastimiin máŋggaide Áillohačča turneaiddaja báddenprošeavttaidda.
Ulla Pirttijärvi-Länsman ja Niko Valkeapää kuuluvat puolestaan saamelaismusiikin uuteen sukupolveen, joka ammentaa tuotantoonsa vaikutteita Nils-Aslak Valkeapään taiteesta.
Ulla Pirttijärvi-Länsman ja Niko Valkeapää gullaba fas sámemusihka ođđabulvii, mii váldá váikkuhusaid Nils-Aslak Valkeapää dáidagis iežas buvttadeapmái.
Konsertin musiikista vastaa Áillohaš Doahkki, johon Paroni Paakkunainen on koonnut muusikoita, jotka tekivät yhteistyötä Nils-Aslak Valkeapään kanssa.
Konseartta musihkas vástida Áillohaš Doahkki, masa Paroni Paakkunainen lea čohkken musihkariid geat leat barganovttasbarggu Nils-Aslak Valkeapääin.
Áillohaš Doahkkissa musisoivat Paroni Paakkunainen, Esa Kotilainen, Ilpo Saastamoinen, Matti Kontio, Eerik Siikasaari ja Rune Leskinen.
Áillohaš Doahkis loaiddastit Paroni Paakkunainen, Esa Kotilainen, Ilpo Saastamoinen, Matti Kontio, Eerik Siikasaari ja Rune Leskinen.
Helsingissä konsertti järjestetään Savoy-teatterissa, 7.11.2013 Etnosoi !
Konseartalágiduvvo maiddái Savoy-teáhteras, Helssegis 7.11.2013 Etnosoi !
- festivaalin yhteydessä.
- festiválaoktavuođas.
Konserttiliput Inarin ja Helsingin konsertteihin ovat myynnissä Lippupalvelussa www.lippupalvelu.fi.
Konseartabileahtat Anára ja Helssega konsearttaidda leat vuovdinláhkai Bileahttabálvalusas www.lippupalvelu.fi.
Lippuja on myynnissä ovella ennen konserttia rajoitettu määrä.
Bileahtat leat vuovdinláhkai ráddjejuvvon mearri uvssa luhtte ovdalkonseartta.
Sajoksen konsertin järjestävät yhteistyössä Maailman musiikin keskus/Etnosoi !
Konseartta lágidit ovttasbarggus Máilmmi musihkaguovddáš/Etnosoi !
, Taiteen edistämiskeskus, Lapin aluetoimipiste ja Saamelaiskäräjät / Saamelaismusiikkikeskus.
, Dáidagaovddidanguovddáš, Lappi guovlodoaibmabáiki ja Sámediggi / Sámemusihkkaguovddáš.
Lisätietoja: Anna Näkkäläjärvi-Länsman, Taiteen edistämiskeskus, saamelaiskulttuurin läänintaiteilija, anna.
Lassidieđut: Anna Näkkäläjärvi-Länsman, Dáidagaovddidanguovddáš, sámekultuvrraleanadáiddár, anna.
nakkalajarvi-lansman (at) minedu.
nakkalajarvi-lansman (at) minedu.
fi, puh. +385295330 856 ja Anu Magga, Saamelaiskäräjät, Saamelaismusiikkikeskuksen suunnittelija, anu.
fi, tel. +385295330 856 ja Anu Magga, Sámediggi, Sámemusihkkaguovddáža plánejeaddji, anu.
fi, puh. +358 10839 31 64.
fi, tel. +358 10839 31 64.
Nils-Aslak Valkeapää (1943–2001) eli saamelaiselta taiteilijanimeltään Áillohaš, tunnetaan saamelaisen joikuperinteen uudistajana, kuvataiteilijana ja kirjailijana.
Nils-Aslak Valkeapää, Áillohaš,(1943–2001)dovdojuvvo sámi luohteárbevieru ođasmahttin, govvadáiddárin ja girječállin.
Saamelaiskulttuurikeskus Sajoksessa juhlakonsertti järjestetään 9.11.2013 klo: 19.00.
Áillohačča ávvudankonsearta Sámekulturguovddáš Sajosis ordnejuvvo 9.11.2013 dmu. 19.00.
Konsertti tuo yhteen joukon joikaajia ja muusikoita, joiden kanssa Valkeapää teki pitkään yhteistyötä.
Konsearta čohkke oktii juoigiid ja musihkkariid, geaiguin Valkeapää dagai guhká ovttasbarggu.
Konsertin musiikista vastaa Áillohaš Doahkki, johon Paroni Paakkunainen on koonnut muusikoita, jotka tekivät yhteistyötä Nils-Aslak Valkeapään kanssa.
Konseartta musihkas vástida Áillohaš Doahkki, masa Paroni Paakkunainen lea čohkken musihkariid geat leat bargan ovttasbarggu Nils-Aslak Valkeapääin.
Helsingissä konsertti järjestetään Savoy-teatterissa, 7.11.2013 Etnosoi !
Konsearta lágiduvvo maiddái Savoy-teáhteras, Helssegis 7.11.2013 Etnosoi !
Sajoksen konsertin järjestävät yhteistyössä Maailman musiikin keskus/Etnosoi !
Konseartta lágidit ovttasbarggus Máilmmimusihkaguovddáš/Etnosoi !
Musiikkitoiminta saamenkielisessä opetus- ja kasvatustyössä– koulutuspäivät
Musihkka sámegielat oahpahusas ja bajásgeassimis– skuvlenbeaivvit
Saamelaiskäräjät ja Saamelaisalueen koulutuskeskus järjestävät
Sámediggi ja Sámi oahpahusguovddáš ordneba Anáris, Sámekulturguovddážis 4-5.10.2013
Koulutuspäivät antavat sekä teoriatietoa aiheesta, että käytännön kokemuksellisuutta musiikin erilaisista mahdollisuuksista kasvatus- ja opetustyössä.
Skuvlenbeaivvit addet sihke teoriijadieđuid fáttás ja geavada vásáhusaid musihka sierralágan vejolašvuođain bajásgeassimis ja oahpahusas.
Osallistuja saa uusia musiikillisia eväitä oman työnsä tueksi.
Oassálasti oažžu musihkai gulavaš ođđa ideaid iežas barggu doarjjan.
Koulutuspäivät ovat suunnattu saamenkieltä työssään käyttäville kasvatus- ja opetustyön ammattilaisille.
Skuvlenbeaivvit leat dárkkuhuvvon bajásgeassima ja oahpahusa ámmátolbmuide, geat geavahit barggus sámegiela.
Päivien kouluttajina toimivat muusikko ja musiikintekijä FM Annukka Hirvasvuopio-Laiti sekä musiikkipedagogi Jessika Lampi.
Skuvlejeaddjin doaibmaba musihkar ja musihkkadahkki FM Annukka Hirvasvuopio-Laiti sihke musihkkapedagoga Jessika Lampi.
Koulutus on osallistujille maksuton.
Skuvlejupmi lea nuvttá.
Osallistujamäärä on rajattu, ensimmäiset 16 ilmoittautunutta mahtuvat koulutukseen mukaan.
Skuvlenbeivviid oassálastimearri lea ráddjejuvvon, 16 vuosttasin almmuhan olbmo čáhket skuvlemii fárrui.
Ilmoittautuminen 25.9.2013 mennessä.
Álmmuheapmi 25.9 rádjai.
Lisätietoja ja ilmoittautumisohjeet:
Lassidieđut ja álmmuheamit:
Saamelaismusiikkikeskus
magga (at) samediggi. fi
Saamelaisnuorten taidetapahtuma 2014 järjestetään Sodankylässä
Sámenuoraid dáiddadáhpáhus 2014 ordnejuvvo Soađegilis
Saamelaisnuorten taidetapahtuma 2014 järjestetään Sodankylän kirkonkylässä.
Sámenuoraid dáiddadáhpáhus 2014 ordnejuvvo Soađegili girkosiiddas.
Tapahtumapaikkana tulee olemaan Sodankylän uusi urheiluhalli kirkonkylän keskustassa.
Dáhpáhusbáikin boahtá leahkit Soađegili ođđa valáštallanhálla girkosiidda guovddážis.
Taidetapahtuman valtakunnallisena teemana on tanssi.
Dáiddadáhpáhusa riikka dási temán lea dánsun.
Tapahtuma järjestetään saamelaiskäräjien ja Sodankylän kunnan yhteistyönä.
Sámediggi ordne dáhpáhusa ovttasbarggus Soađegili gielddain.
Saamelaiskäräjien koulutus- ja oppimateriaalilautakunta tutustui uuteen urheiluhalliin ja päätti tapahtuman järjestämisestä Sodankylässä kokouksessaan 23. syyskuuta.
Sámedikki skuvlen- ja oahppamateriálalávdegoddi oahpásnuvai ođđa valáštallanhállii ja mearridii dáhpáhusa ordnemis Soađegilis čoahkkimistis čakčamánu 23. beaivve.
Tapahtuma järjestetään joko viikolla 12 tai 13.
Dáhpáhus ordnejuvvo juogo vahkus 12 dahje 13.
Lautakunta päättää tapahtuman päivämäärän seuraavassa kokouksessaan lokakuun lopussa.
Lávdegoddi mearrida dáhpáhusa beaivemearis čuovvovaš čoahkkimistis golggotmánu loahpas.
Tapahtuman valtakunnallisesta teemasta, tanssista, tarkempia tietoja löytyy sivustolta http://sottiisimoves.fi/saannot_sa /.
Dáhpáhusa riikka dási temás, mii lea dánsun, leat gávdnamis dárkilut dieđut siidduin http://sottiisimoves.fi/saannot_sa /.
Tapahtumaan perinteisesti kuuluvasta saamelaiseen kulttuuriin liittyvästä lajista ei ole vielä tehty päätöksiä.
Dáhpáhussii árbevirolaččat gullevaš sámi kultuvrii laktáseaddji temás ii leat vel mearriduvvon.
Koulutus- ja oppimateriaalitoimisto ottaa vastaan ehdotuksia, joita voi tehdä sähköpostitse lokakuun 25. päivään saakka.
Skuvlen- ja oahppamateriáladoaimmahat váldá vuostá evttohusaid, maid sáhttá dahkat golggotmánu 25. beaivvi rádjái.
Lisätietoja taidetapahtumasta tästä.
Lassedieđut dáiddadáhpáhusas dás.
Saamen kielet Suomessa ja muualla
Sámegielat Suomas ja eará sajis
Saamen kielet ovat suomalais-ugrilaisia kieliä ja itämerensuomaisten kielten (kuten suomen ja viron) etäsukukieliä.
Sámegielat leat suoma-ugralaš gielat ja nuortamearasuopmelašgielaid (dego suoma ja estta) gáidan fuolkegielat.
Saamen kielellä ja suomella on ollut yhteinen kantakieli.
Sámegielas ja suomagielas leamašan oktasaš vuođđogiella.
Kielet ovat erkaantuneet noin 3500- 3000 vuotta sitten.
Gielat leat sierranan sullii 3500- 3000 jagi dassái.
Saamen kielet alkoivat erkaantua 300- 800 jaa.
Sámegielat álge sierranit 300- 800 máá..
Saamen kielet jakautuvat itäiseen ja läntiseen kieliryhmään.
Sámegielat juohkásit nuorta ja oarje giellajovkui.
Suomessa puhuttavista saamen kielistä pohjoissaame kuuluu läntiseen kieliryhmään.
Suomas hállojuvvon sámegielain davvisámegiella gullá oarje giellajovkui.
Pohjoissaame on suurin saamen kielistä ja sitä puhutaan äidinkielenä Suomen lisäksi Norjassa ja Ruotsissa.
Davvisámegiella lea stuorámus sámegielain ja dan hállet eatnigiellan Suoma lassin Norggas ja Ruoŧas.
Suomessa pohjoissaamessa on itä- ja länsimurteita.
Suomas davvisámegielas lea nuorta- ja oarjesuopmanat.
Itäiseen kieliryhmään kuuluvat inarin- ja koltansaame.
Nuorta giellajovkui gullet anárašgiella ja nuortalašgiella.
Inarinsaamea puhutaan vain Suomessa.
Anárašgiela hállet dušše Suomas.
Koltansaamen perinteiset puhuma-alueet sijaitsevat Suomen lisäksi Norjassa ja Venäjällä, äidinkielenään sitä puhutaan vain Suomessa.
Nuortalašgiela árbevirolaš hállan-guovllut leat Suoma lassin Norggas ja Ruoššas, eatnigiellan dan hállet dušše Suomas.
Venäjällä puhutaan turjan- ja kildinsaamea.
Ruoššas hállet darjje- ja gielddasámegiela.
Ruotsissa ja Norjassa puhutaan myös etelä-, piitimen- ja luulajansaamea.
Ruoŧas ja Norggas hállet maiddái lulli-, biđon- ja ubmisámegiela.
Suomessa puhuttavat saamen kielet ovat omia kieliään.
Suomas hállojuvvon sámegielat leat iežas gielat.
Kussakin kielessä on oma ortografiansa eli kirjoitustapa.
Guđege gielas lea iežas ortografiija dahjege čállinvuohki.
Pohjoissaamen ortografia vahvistettiin 1979 saamelaiskonferenssissa ja virallistettiin vuonna 1979.
Davvisámegiela ortografiija nannejuvvui 1979 sámekonfereanssas ja oaččui virggálaš sajádaga jagi 1979.
Inarinsaamen ortografia virallistettiin vuoden 1996 saamelaiskonferenssissa.
Anárašgiela ortografiija oaččui virggálaš sajádaga jagi 1996 sámekonfereanssas.
Koltansaamen ortografia valmistui vuonna 1972.
Nuortlašgiela ortografiija gárvvásmuvai jagi 1972.
Kielet ovat yhteisestä kantamuodostaan huolimatta niin erilaisia, että on puhuttava eri kielistä.
Gielat leat oktasaš vuođđohámisteaset fuolakeahttá nu earáláganat, ahte galgá hállat sierra gielain.
Vaikka eri saamen kieliä onkin kahdeksan, ne ovat kuitenkin kehittyneet samasta kantakielestä ja muistuttavat etäisesti toisiaan.
Váikko eará sámegielat leatge gávcci, dat leat seamma vuođđogielas šaddan ja muittuhit gáiddusit nuppiideaset.
Yleisesti puhutaan kaikista saamen kielistä yhtenä kielenä, koska eri kielistä huolimatta saamelaiset ovat yksi ja yhteinen kansa.
Oktasaččat hállojuvvo buot sámegielain oktan giellan, daningo sierra gielain fuolákeahttá sámit leat okta ja oktilaš álbmot.
Saamen kieltä suojelee Ruotsissa, Norjassa ja Suomessa oma erityislainsäädäntönsä.
Sámegiela gáhtte Ruoŧas, Norggas ja Suomas iežas sierraláhkaásahus.
Venäjällä saamen kielellä ei ole virallista asemaa ja kielen tulevaisuus on kaikkein uhanalaisin.
Ruoššas sámegielas ii leat virggálaš sajádat ja giela boahtteáigi lea eanemusat áitatvuloš.
Kaikki saamen kielet ovat uhanalaisia, pienimmät saamen kielet ovat erittäin uhanalaisia.
Buot sámegielat leat áitatvuložat, unnimus sámegielat leat hui áitavuložat.
Uhanalaistumiskehitys johti Venäjällä akkalansaamen sammumiseen sen viimeisen puhujan poismenon myötä 1990-lvulla.
Áitatvuložinšaddama ovdáneapmi oažžui áigái Ruoššas áhkkilsámegiela jávkama dan maŋimuš hálli jápmima maŋŋá 1990-logus.
Koltansaame on myös vaarassa sammua Venäjältä.
Nuortalašgiella lea maiddái váras jávkat Ruoššas.
Koltansaamen puhujia on Venäjällä enää vain muutamia elossa.
Nuortalašgiela hállit leat Ruoššas šat dušše muhtun eallimin.
Koltansaame on käytännössä sammunut Norjassa.
Nuortalašgiella lea geavadis jávkan Norggas.
Suomessa koltan- ja inarinsaame olivat erittäin uhanalaisia ja vaarassa jopa kadota 1990-luvulla.
Suomas nuortalašgiella ja anárašgiellla ledje hui áitatvuložat ja váras juoba jávkat 1990-logus.
Kielten elvytystoimenpiteet ovat saaneet kielen puhujien määrän kasvamaan.
Gielaid ealáskahttindoaimmat leat ožžon giela hálliid lohkomeari stuorrut.
Elvytystoimenpiteistä huolimatta kielet ovat edelleen erittäin uhanalaisia.
Ealáskahttindoaimmain fuolákeahttá leat ain hui áitatvuložat.
Saamen kieli on tärkeä osa saamelaiskulttuuria.
Sámegiella lea sámekultuvrra dehalaš oassi.
Saame ei ole vain kommunikaatioväline, vaan se ilmentää saamelaiskulttuuria, sen arvoja, elinkeinoja, luontosuhdetta ja ympäröivää todellisuutta.
Sámegiella ii leat dušše gulahallangaskaoapmi, muhto dat čájeha sámekultuvrra, dan árvvuid, ealáhusaid, luondogaskavuođa ja birrasa duođalašvuođa.
Saamelaiskulttuurin luontosidonnaisuus ilmenee erityisesti saamen kielessä.
Sámekultuvrra luondočanusvuohta oidno erenoamážit sámegielas.
Eri saamen kielissä on erikoistunut ja laaja luontoon ja eläimiin liittyvä erityisterminologiansa.
Iešguđege sámegielain leat erenoamáš ja viiddis lundui ja ealliide gulavaš iežas sierraterminologiija.
Saamen kieli eroaa muista suomalaisugrilaisista kielistä kieliopillisesti mm. siten, että saamen kielessä on yksikkö, kaksikko ja monikko.
Sámegiella lea earálágan eará suomaugralašgielaid ektui giellaoahpa dáfus ee. nu, ahte sámegielain lea ovttaidlohku, guvttiidlohku ja máŋggaidlohku.
Saamen kielessä on myös tarkka elinkeinoihin liittyvä erityisterminologiansa: poronhoitoon, kalastukseen, pyyntiin ja käsitöihin liittyen.
Sámegielain lea maiddái dárkkes ealáhusaide gulavaš sierraterminologiija: boazodollui, guollebivdui, bivdui ja dujiide gulavaš.
Saamen kielen terminologian hallitseminen onkin osa saamelaiselinkeinon harjoittajan ammattitaitoa.
Sámegiela terminologiija hálddašeapmi leage sámeealáhusaid ollašuhttiid ámmátdáiddu oassi.
Saamen kieli ja sen erityisterminologia on osa saamelaisten perinteistä tietoa.
Sámegiella ja dan sierraterminologiija lea sámiid árbevirolaš dieđu oassi.
Saamen kielten tila Suomessa
Sámegielaid dilli Suomas
Suomessa saamen kielten uhanalaistumiskehitys kiihtyi 1900-luvun alusta lähtien.
Suomas sámegielaid áitavuložinšaddama ovdáneapmi jođálmuvai 1900-logu álggu rájes.
Saamen kieli ei ollut Suomessa hyväksytty kieli ja saamelaisten tultua opetusvelvollisuuden piiriin opetus, koulukotiasuminen ja valtakulttuurin paine johtivat pakotettuun kielenvaihtoon saamesta suomeen monissa perheissä.
Sámegiella ii lean Suomas dohkkehuvvon giella ja sámiid boađedettiin oahppogeatnegasvuođa biirei oahpahus, skuvlagivssideapmi ja váldokultuvrra deatta dagahedje bággogielamolsumii sámegielas suomagillii máŋggain bearrášiin.
Saamen kielen puhumista ei pidetty yhteiskunnallisesti hyväksyttävänä ja saamelaisia syrjittiin kulttuurinsa, alkuperänsä ja kielensä johdosta.
Sámegiela geavaheapmi ii atnojuvvon servodaga dáfus dohkálažžan ja sámiid vealahedje sin kultuvrra, boahtimuša ja giela geažil.
Yhteiskunnallisista paineista huolimatta saamen kieli säilyi suuressa osassa perheitä äidinkielenä.
Servodatlaš deaddagis fuolákeahttá sámegiella seaillui eanáš oasis bearrášiin eatnigiellan.
Saamelaisyhteisön järjestäytyminen 1900-luvun puolivälistä alkaen johti saamen kielen aseman paranemiseen ja saamelaisyhteisö alkoi kehittää saamen kieltä kirjakielenä sekä koulu- ja viranomaiskielenä.
Sámeservoša ortniiduvvan 1900-logu gaskamuttus rájes doalvui sámegiela sajádaga buorráneapmai ja sámesearvvuš álggii ovddidit sámegiela girjegiellan sihke skuvla- ja eiseváldegiellan.
1990-luvulla aloitettiin aktiiviset saamen kielten elvytystoimenpiteet ja kielen palauttaminen kielensä menettäneisiin sukuihin kielipesä-toiminnan avulla.
1990-logus álggahedje aktiivalaš sámegielaid ealáskahttindoaibmabijuid ja giela máhcaheami gielaset massán sogaide giellabeasse-doaimmaid mielde.
Tehokas elvytystoiminta on onnistunut säilyttämään pienemmät inarin- ja koltansaamen hengissä, eikä kielten sammuminen ole enää uhkakuvana.
Beaktilis ealáskahttindoaimmat leat lihkostuvvan doalahit unnit anáraš- ja nuortalašgiela heakkas, iige gielaid jávkan leat šat áittan.
Pohjoissaamea uhkaa saamelaisten poismuutto ja erityisesti reuna-alueilla, kuten Lapin paliskunnassa ja Enontekiöllä, kielen tulevaisuus ei ole turvattu.
Dávvisámegiela uhkkida sámiid eretfárren ja erenoamážit ravdáguovlluin, dego Lappi bálgosis ja Eanodagas, giela boahtteáigi ii leat doarvvastuvvon.
Saamen kielten tulevaisuus ei ole kuitenkaan turvattu.
Sámegiela boahtteáigi ii leat goit dorvvastuvvon.
Suurin uhka saamen kielten tulevaisuudelle on saamelaisten poismuutto pois saamelaisten kotiseutualueelta sekä saamelaiselinkeinojen heikko asema.
Stuorámus áitta sámegielaid boahtteáigái lea sámiid eretfárren eret sámiid ruovttuguovllus sihke sámeealáhusaid heittot sajádat.
Saamelaiselinkeinot ylläpitävät perinteisiä saamen kielenkäyttöympäristöjä.
Sámeealáhusat doalahit árbevirolaš sámegiela geavahanbirrasiid.
Saamelaisten kotiseutualueen ulkopuolella asuvat saamelaiset eivät saa saamenkielistä opetusta, saamen kielen opetusta ei ole saatavana edes vieraana kielenä suurimmissa saamelaisasutuskeskuksissa ja saamelaisten luonnolliset saamen kielen käyttöympäristöt ohenevat ja katoavat kotiseutualueen ulkopuolella ja saamen kieli voi jäädä vain kotikieleksi.
Sámiid ruovttuguovllu olggobealde orru sámit eai oaččo sámegielat oahpahusa, sámegiela oahpahus ii leat oažžumis oppa vierisgiellan stuorámus sámečoahkkebáikkiin ja sámiid lunddolaš sámegiela geavahanbirrasat geahppánit ja jávket ruovttuguovllu olggobealde ja sámegiella sáhttá báhcit dušše ruoktogiellan.
Suurimmat saamelaisten kotiseutualueen ulkopuolella olevat saamelaiskeskittymät ovat Rovaniemi, Oulu ja pääkaupunkiseutu.
Stuorámus sámiid ruovttuguovllu olggobeale sámečoahkkebáikkiin leat Roavvenjárga, Oulu ja oaivegávpotguovlu.
on laatinut alustavan indikaattorin saamelaisten kielellisestä diversiteetistä.
Biologalaš máŋggahápmásašvuođa guoski oktasašsoahpamuša eamiálbmogiid árbevirolaš dieđu gieđahalli artihkal 8 j álbmotlaš áššedovdijoavku lea ráhkadan álgoindikáhtora sámiid gielalaš diversitehtas.
Indikaattorin lähteinä on saamelaisvaltuuskunnan ja saamelaiskäräjien vaaleissa kerätyt tilastot sekä saamelaisneuvoston keräämä tilasto vuodelta 1962.
Indikáhtora gáldun leat sámeparlameantta ja sámedikki válggain čoggojuvvon statistihkka sihke sáme ráđi čoaggin statistihkka jagis 1962.
Vuoden 2011 saamelaiskäräjävaalien yhteydessä tilastoa ei kerätty.
Jagi 2011 sámediggeválggaid oktavuođas statistihkka ii čoggojuvvon.
Tilastojen mukaan saamelaisväestön määrä on kasvanut vuodesta 1962 vuoteen 2007 158 %.
Statistihkaid mielde sámiid lohkomearri lea lassánan jagis 1962 jahkái 2007 158 %.
Saamen kieltä ensimmäisenä kielenään puhuvien määrä on puolestaan laskenut samassa ajassa 16 %.
Sámegiela vuosttas giellan hálliid lohkomearri lea fas luoitán seamma áiggis 16 %.
Kun vuonna 1962 saamea ensimmäisenä kielenään puhui noin 75 % saamelaisista, vuonna 2007 enää 26 % saamelaisista puhui saamea ensimmäisenä kielenään.
Go jagi 1962 sámegiela vuosttas giellan hálle sulli 75 % sámiin, jagis 2007 šat 26 % sámiin hálle sámegiela vuosttas giellan.
Vuonna 2011 jo 65 % saamelaisista asui kotiseutualueen ulkopuolella.
Jagis 2011 juo 65 % sámiin orro ruovttuguovllu olggobealde.
Kunnittain tarkasteluna vuosina 1970-2007 osalta saamelaisten määrä on kasvanut 3,4 % mutta saamen kieltä ensimmäisenä kielenään puhuvien määrä on laskenut vajaat 17 %.
Gielddaid mielde geahčadettiin jagiid 1970-2007 oasil sámiid lohkomearri lassánan 3,4 % muhto sámegiela vuosttas giellan hálliid lohkomearri lea luoitán vádjit 17 %.
Inarin kunnassa saamea ensimmäisenä kieltä puhuvien määrä on vähentynyt 24 % vaikka saamelaisten määrä on kasvanut samalla ajanjaksolla vajaat 6 %.
Anára gielddas sámegiela vuosttas giellan hálliid lohkomearri lea geahppánan 24 % vaikko sámiid lohkomearri lea lassánan seamma áigodagas vádjit 6 %.
Utsjoen kunnassa, Suomen ainoassa saamelais-enemmistöisessä kunnassa saamelaisväestön määrä on vähentynyt noin 22 % ja saamen kieltä ensimmäisenä kielenään puhuvien määrä on laskenut vajaat 35 %.
Ohcejoga gielddas, Suoma áidna sápmelašeanetlohkugielddas sápmelaččaid lohkomearri lea geahppánan sullii 22 % ja sámegiela vuosttas giellan hálliid lohkomearri lea luoitán vádjit 35 %.
Sodankylän kunnassa saamelaisväestön määrä on kasvanut 113% ja saamen kieltä ensimmäisenä kielenään puhuvien määrä vajaat 79 %.
Soađegili gielddas sápmelaččaid lohkomearri lea lassánan 113% ja sámegiela vuosttas giellan hálliid lohkomearri vádjit 79 %.
Sodankylän kunta on saamelaisten kotiseutualueen kunnista väestöluvultaan suurin kunta ja ainoa kasvukunta, jonne muutetaan myös muualta saamelaisten kotiseutualueelta.
Soađegili gielda lea sámiid ruovttuguovllu gielddain olmmošlogu dáfus stuorámus gielda ja áidna stuorrugielda, gosa fárrejuvvo maiddái eará sajis sámiid ruovttuguovllus.
Sodankylän kunnan osalta on kyseessä myös muutto saamelaisten kotiseutualueen ulkopuolelle, koska valtaosa muuttoliikkeestä on tapahtunut kuntakeskukseen, ei Lapin paliskunnan alueelle.
Soađegili gieldda oasil gažaldagas lea maiddái fárren sámiid ruovttuguovllu olggobeallai, daningo eanášoassi fárredeamis lea dáhpáhuvvan gieldaguovddážii, ii Lappi bálgosa guvlui.
Kaavio 1 Saamelaisten määrä ja 1 opittu kieli
Skovádat 1 Sápmelaččaid lohkomearri ja 1 ohppojun giella
Saamelaisten määrä kasvaa kuten myös suomea tai muuta kieltä ensimmäisenä kielenään puhuvien määrä.
Sámiid lohkomearri lassána dego maiddái suomagiela dahje eará giela vuosttas giellan hálliid lohkomearri.
Vuonna 2007 enää 26 % saamelaisista puhui saamea ensimmäisenä kielenään.
Jagis 2007 šat 26 % sámiin halai sámegiela vuosttas giellan.
Saamelaisista noin 19 % puhui vuonna 2007 pohjoissaamea ensimmäisenä kielenään, 3 % inarinsaamea ja vajaa 4 % koltansaamea.
Sámiin sullii 19 % halai jagi 2007 davvisámegiela vuosttas giellan, 3 % anáraš giela ja vádjit 4 % nuortalašgiela.
Kaavio 2 Saame ensimmäisenä kielenä saamelaisten kotiseutualueella ja sen ulkopuolella
Skovádat 2 Sámegiella vuosttas giellan sámiid ruovttuguovllus ja dan olggobealde
Pohjoissaamea ensimmäisenä kielenään puhuvista vuonna 2007 asui kotiseutualueella noin 66 %.
Davvisámegiela vuosttas giellan hálliin jagis 2007 orro ruovttuguovllus sullii 66 %.
Inarinsaamea ensimmäisenä kielenään puhuvista 72 % ja koltansaamea ensimmäisenä kielenään puhuvista 65 %.
Anárašgiela vuosttas giellan hálliin 72 % ja nuortalašgiela vuosttas giellan hálliin 65 %.
Pohjoissaamea ensimmäisenä kielenään kotiseutualueen ulkopuolella olevien määrä on kasvussa.
Davvisámegiela vuosttas giellan ruovttuguovllu olggobealde hálliid lohkomearri lea lassáneamin.
Tilastojen mukaan saamen kieli on vahvin kieli ensimmäisenä kielenä kaikissa saamen kielissä kotiseutualueella.
Statistihkaid mielde sámegiella lea gievrramus giella vuosttas giellan buot sámegielain ruovttuguovllus.
Nykyiset lainsäädäntö- ja hallinnolliset toimet eivät ole tilastojen valossa riittäviä turvaamaan saamen kielten ja kielen sisältämän kulttuurisen rikkauden säilymistä ja kehittymistä.
Dálá láhkaaddin ja hálddahuslaš doaimmat eai leat statistihkaid mielde doarvái dorvvastit sámegielaid ja giela sisttisdoalli kultuvrralaš riggodaga seailuma ja ovdáneami.
Suomessa on suunniteltu vuodesta 2009 lähtien saamen kielten elvytysohjelmaa, mutta sen toimeenpano siirtyy seuraavalle eduskuntakaudelle.
Suomas lea plánejuvvon jagi 2009 rájes sámegielaid ealáskahttinprográmma, muhto dan ollašuhttin sirdašuvvá čuovvovaš riikkabeivviide.
Saamen kielet lainsäädännössä
Sámegielat láhkaásahusas
Saamen kieli sai virallisen aseman vuonna 1992 saamen kielilain myötä.
Sámegiella oaččui virggálaš sajádaga jagis 1992 sámi giellalága mielde.
Uudistettu saamen kielilaki astui voimaan vuonna 2004.
Ođasmahtton sámi giellaláhka bođii fápmui jagis 2004.
Saamen kielilaki koskee yhtälailla pohjois-, inarin- ja koltansaamea.
Sámi giellaláhka guoská seamma láhkai davvi-, anáraš- ja nuortalašgiela.
Perustuslakiin otettiin vuonna 1995 (17.3 §) saamelaisille oikeus ylläpitää ja kehittää omaa kieltään.
Vuođđoláhkii váldui jagis 1995 (17.3 §) sámiide vuoigatvuohta doalahit ja ovddidit iežaset giela.
Asioidessaan saamelaisten kotiseutualueella sijaitsevissa valtion ja kuntien virastoissa, liikelaitoksissa ja toimipisteissä saamelaisilla on oikeus käyttää saamen kieltä.
Áššiid divššodettiin sámiid ruovttuguovllus stáhta ja gielddaid virgedoaimmahagain, fitnodatlágádusain ja doaibmasajiin sápmelaččain lea vuoigatvuohta geavahit sámegiela.
Viranomaisen on huolehdittava oikeuksien toteutumisesta käytännössä.
Eiseváldi galgá fuolahit vuoigatvuođaid ollašuvvamis geavadis.
Saamelaisten kotiseutualueen kunnista vain Utsjoki on saamelaisenemmistöinen kunta.
Sámiid ruovttuguovllu gielddain dušše Ohcejohka lea sápmelašeanetlohkugielda.
Inarin kunta Suomen perinteisesti puhuttujen kielten kannalta kenties Suomen monikielisimpiä kuntia, koska siellä puhutaan suomen lisäksi kaikkia kolmea saamen kieltä ja saamen kielilain mukaisesti palveluja on järjestettävä kaikilla kolmella saamen kielellä.
Anára gielda Suoma árbevirolaččat hállojuvvon gielaid dáfus soaitá leat okta Suoma eanemusat máŋggagielat gielda, dasgo doppe hállet suomagiela lassin buot golbma sámegiela ja sámi giellalága mielde bálvalusaid galgá ordnet buot golmma sámegillii.
vuosien 2004-2006 osalta.
Sámi giellalága doaibmivuođa virgedoaimmahatdoaimmas lea čielggaduvvon jagiid 2004-2006 oasil.
Kattavaa selvitystä lain toimivuudesta ei ole sen jälkeen tehty.
Ollislaš čielggadus lága doaibmivuođas ii leat dan maŋŋá bargon.
Selvitys osoitti, että viranomaisten saamen kielen palvelut eivät ole parantuneet lain tulon myötä ja suuri osa palveluista järjestetään käännöksien ja tulkkauksen avulla.
Čielggadus čujuhii, ahte eiseválddiid sámegiela bálvalusat eai leat buorránan lága boahtima maŋŋá ja eanáš oassi bálvalusain ordnejuvvo jorgalusaid ja dulkoma vehkiin.
Saamenkielisen henkilöstön määrä viranomaisissa ei ollut kasvanut, ollen noin vajaat 10 %.
Sámegielat bargoveaga lohkomearri eiseválddiin ii lean lassánan, dat lei sullii vádjit 10 %.
Monissa viranomaisissa oli myös kielteistä asennetta saamen kieltä kohtaan ja palveluja pidettiin turhana rahanmenona.
Máŋggain eiseválddiin lei maiddái negatiivalaš doaladupmi sámegiela vuostá ja bálvalusaid dolle duššin ruhtagollun.
Saamelaisia on myös kehotettu käyttämään suomea saamen asiasta viranomaisasioinnissa.
Sámiid leat maiddái ávžžuhan geavahit suomagiela sámegiela sajis eiseváldeáššedikšumis.
Saamen kielilain toteutumista ja tulevaisuutta uhkaakin kielteinen asenne saamen kieltä kohtaan.
Sámi giellalága ollašuvvama ja boahtteáiggi uhkkida gielaid doaladupmi sámegiela vuostá.
Saamelaiskäräjät on perustanut saamen kieliteko - palkinnon parantamaan yleistä ilmapiiriä saamen kieltä kohtaan.
Sámediggi lea vuođđudan sámi gielladahku – bálkkášumi buoridit almmolaš atmosfeara sámegiela vuostá.
Palkinto jaetaan joka toinen vuosi ja sen myöntää saamen kielineuvosto.
Bálkkášupmi juhkkojuvvo juohke nuppi jagi ja dan mieđiha sámi giellaráđđi.
Palkinto on jaettu nyt kolme kertaa.
Bálkkášupmi lea juhkkojuvvon dál golmma geardde.
Palkinto on saamen käsityö ja diplomi.
Bálkkášupmi lea sámi giehtaduodji ja diploma.