pere/sami_parallel huggingface dataset:
On myös tärkeää käyttää kulttuurihistoriallisesti oikeita materiaaleja ja menetelmiä.
Lea maid dehálaš geavahit kulturhistorjjálaččat rivttes materiálaid ja vugiid.
Yksityiset ihmiset, kunnat, säätiöt ja yritykset voivat hakea lääninhallitukselta valtionavustusta, ns. rakennussuojeluavustusta, kulttuurihistoriallisesti tärkeän asutuksen suojelemiseksi.
Ovttaskas olbmot, gielddat, vuođđudusat ja fitnodatsearvvit sáhttet ohcat Leanastivrras stáhtalaš doarjaga kulturhistorjjálaččat árvvolaš orrumiid dikšumii, nu gohčoduvvon huksehusdikšundoarjaga.
Arkeologia ja muinaisjäännökset
Arkeologiija ja dološbázahusat
Muinaisjäännökset ovat jälkiä aikaisemmasta ihmisten toiminnasta, esimerkiksi asuinpaikoista, kalmistoista, raunioista tai keskiaikaisten kaupunkien kulttuurikerroksista.
Dološbázahusat leat boarrásit olmmošlaš doaimma luottat, ovdamearkka dihte orrunbáikkit, hávdegiettit, bázahusat dehe kulturgearddit gaskaáigásaš gávpogiin.
Lääninhallituksen tehtävänä on suojella, hoitaa ja valmistaa yleisön nähtäväksi omat muinaisjäännösympäristömme siten, että sekä nykyiset että tulevat sukupolvet voisivat ymmärtää ja kokea tämän historiallisen kulttuuriperinnön.
Leanastivrra doaibman lea suddjet, dikšut ja dahkat rabasin min dološbázahusbirrasiid, nu ahte sihke dálá ja boahttevaš buolvvat sáhttet ipmirdit ja vásihit historjjálaš kulturárbbi.
Kulttuuriperintölain mukaan muinaisjäännöksen muuttaminen, poistaminen, vahingoittaminen tai peittäminen on kielletty, mutta tietyissä tapauksissa lääninhallitus voi antaa luvan tällaisen toimenpiteen suorittamiseen.
Kulturmuitolága jelgii lea gildojuvvon muhtit, váldit eret, vahágahttit dehe gokčat dološbázahusa, muhto dihto dáhpáhusas Leanastivra sáhttá addit lobi doaibmabidjui.
Lääninhallitus ja kunnat voivat päättää erityisen arvokkaiden kulttuurimaisemien suojelemisesta kulttuurisuojelualueina.
Leanastivra ja gielddat sáhttet mearridit ahte erenomáš árvvolaš kultureanadat galgá suddjejuvvot kulturreserváhttan.
Tällöin suojeluksen piiriin kuuluvat rakennukset, laitokset, jäännökset ja maat, mutta myös ne arvot, joita sisältyy eri toimintoihin, osaamiseen ja perinteisiin.
Dasa gullojit huksehusat, lágádusat, bázahusat ja eatnamat, muhto maid dat árvvut mat čoahkkanit doaimmain, dieđuin ja árbevieruin.
Kulttuurisuojelualue voi olla kaikkea tyypillisistä maanviljelysalueista kulttuurihistoriallisesti kiinnostaviin teollisuusympäristöihin – alueita, joita eri tavoin leimaa menneiden aikojen maan ja voimavarojen käyttö.
Kulturreserváhtta sáhttá leahkit buot eanandoalloguovllus kulturhistorjjálaččat gelddolaš fabrihkkabirrasii- báikkit mat sierra ládje čájehit boarrásit áiggiid eanangeavahusa ja resurssageavaheami.
Kun lääninhallitus on tehnyt päätöksen kulttuurisuojelualueesta, meistä tulee myös sen hoitajia ja vastuullamme on silloin siellä olevien kulttuuriarvojen hoito ja kunnossapito.
Go Leanastivra váldá mearrádusa kulturreserváhtas mii leat maid hovdejeaddjit ja vástidit daid kulturárvvuid fuolaheamis ja dikšumis mat leat doppe.
Maisemansuojelu
Eanadatdikšun
Lääninhallitus tekee maisemansuojelutyötä maisemien arvon säilyttämiseksi ja nähtäväksi asettamiseksi.
Leanastivra bargá eanadatdikšumiin seailluhan ja oainnusin dahkan dihte eanadaga árvvu.
Jos haluat suojella arvokasta, läänin historiasta kertovaa kulttuurimaisemaa, voit saada lääninhallitukselta avustusta tämän tekemiseen.
Jus don háliidat dikšut árvvolaš kultureanadaga mii muitala leana historjjás sáhtát oažžut veahkeruđa Leanastivrras dan váste.
Suoritettavissa toimenpiteissä voi olla kyse kulttuurijäännöksistä ja kasvistosta tai eläimistöstä.
Doaimmat sáhttet sihke guoskat kulturbázahusaid ja šattuid ja elliidriikka.
Lääninhallitus antaa avustusta myös yhdistyksille, yrityksille ja yksittäisille ihmisille, jotka aikovat toteuttaa paikallisia luonnonsuojeluhankkeita (LONA).
Leanastivra addá maid veahkeruđa servviide, fitnodagaide ja ovttaskas olbmuide geat háliidit jođihit báikkálaš luonddudikšunprošeavtta (LONA).
Jos haluat saada avustusta LONA-hankkeeseen, ilmoita siitä kunnalle, joka sen jälkeen jättää hakemuksen lääninhallitukselle.
Jus don háliidat doarjaga LONA- prošektii galggat almmuhit dan gildii mii vuorustis guođđá ohcamuša Leanastivrii.
Työ ja usko kulkevat käsi kädessä Ruotsin kirkossa - Svenska kyrkan - Om oss
Bargat Ruoŧa girkus mearkkaša bargat juoidá mas berošta - Svenska kyrkan - Om oss
Työ ja usko kulkevat käsi kädessä Ruotsin kirkossa
Bargat Ruoŧa girkus mearkkaša bargat juoidá mas berošta
Ruotsin kirkossa on sekä palkattuja työntekijöitä että vapaaehtoisia.
Ruoŧa girkus leat bálkkáhuvvon bargit ja eaktodáhtolaš mielbargit.
Kirkon palkkalistoilla on noin 25 000 työntekijää, joista useimmat toimivat seurakunnissa.
Oktiibuot girkus leat sullii 25 000 bargi, eatnasat sis barget searvegottiin.
Ruotsin kirkon sisällä vaikuttaa monta eri ammattiryhmää.
Virggit Ruoŧa girkus Ruoŧa girkus leat máŋggat sierralágan virggit.
Papit, kirkkomuusikot, vahtimestarit, diakonit ja seurakuntapedagogit kuuluvat näistä yleisimpiin.
Báhpat, girkočuojaheaddjit, visttihálddašeaddjit, diakonat ja searvegoddepedagogat leat dábálaš virggit girkus.
Heidän lisäkseen on monia muita, kuten ekonomit, kanslistit, tiedottajat ja juristit.
Doppe leat máŋggat eará bargit go dát, earret eará ekonomat, kantuvrrabargit, diehtojuohkkit ja juristtat.
Diakonin työpaikka on seurakunnassa tai kirkollisessa instituutiossa tai hänen toimensa on kansainvälinen.
Diakona Diakonan barggat searvegottis, girkolaš institušuvnnas dehe gaskariikkalaččat.
Työ on monipuolista: nuorten kohtaaminen ja tukeminen kaupungin yössä, kotikäynnit vanhojen ja sairaiden luona, ryhmätoiminta lasten parissa, joiden vanhemmat kärsivät päihde- ja huumeongelmista, dementoituneiden lähimmäispalvelu - todellakin kaikkea soppakeittiöstä opettamiseen.
Bargu sáhttá leat máŋggalágan, ovdamearka dihte idjavázzin gávpogis nuoraid dihte, mannat ruovttus boarrásiid ja buhcciid luhtte, lágidit joavkkodoaimmaid nuoraide geaid vánhemiin leat váttisvuođat mirkoávnnasgeavahemiin, bargat demensabuhcciid oktasaš orronsajiin, gefiid boradanbáikkiin ja bargat oahpahemiin.
Diakonin koulutukseen sisältyy useita osioita, muun muassa Ruotsin kirkon peruskurssi, kolmen kuukauden ohjattu työharjoittelu sekä yhteiset kurssipäivät tulevien seurakuntapedagogien, kirkkomuusikkojen ja pappien kanssa.
Diakonaoahpus leat máŋga oasi, earret eará Ruoŧa girku vuođđogurse, golmmamánnosaš praktihkka bagadalliiguin ja vel gursebeaivvit ovttas olbmuiguin geat leat válbmaneame searvegoddepedagogan, girkočuojaheaddjin ja báhppan.
Kelpoisuusvaatimuksena on lukion jälkeinen ammattikoulutus, esimerkiksi sosionomin, psykologin tai sairaanhoitajan tutkinto.
Don fertet čađahan alit dási virgeoahpu, ovdamearka dihte sosionoma-, psykologa- dehe buohccedivššárskuvlla.
Koulutuksen viimeinen osio koostuu vuoden kestävästä niin sanotusta karitatiivisesta profiilikoulutuksesta.
Maŋimus oassi oahpus lea jahkásaš oahppu, nu gohččoduvvon karitatiiva profiilaoahppu.
Seurakuntapedagogin tehtävänä on luoda suotuisat puitteet, jotta ihmiset voivat kasvaa ja kehittyä kristillisessä ilmapiirissä.
Searvegoddepedagoga Searvegoddepedagogan don galggat ráhkadit birrasiid gos olbmot sáhttet ovdánit ja nannet iežaset risttalašvuođa.
Tehtäväkenttään kuuluvat lapset, nuoret ja aikuiset ja työtehtäviin voi kuulua esimerkiksi rippikoulussa opettaminen, hartaustilaisuuksista vastaaminen, aikuisopetustyön johtaminen tai vapaaehtoistyöhön aktiivisesti osallistuvien valmentaminen johtotehtäviin.
Don barggat mánáiguin, nuoraiguin ja rávvásiiguin ja sáhtát šaddat bargat rihppaskuvlaoahpaheaddjin, doallat ipmilbálvalusaid, jođihit pedagogalaš bargguid rávesolbmuide dehe addit jođiheaddjioahpu eaktodáhtolaš berosteddjiide.
Seurakuntapedagogin koulutukseen sisältyy useita osioita, muun muassa Ruotsin kirkon peruskurssi, kolmen kuukauden ohjattu työharjoittelu ja yhteiset kurssipäivät tulevien diakonien, kirkkomuusikkojen ja pappien kanssa.
Searvegoddepedagogaoahpus leat máŋga oasi, earret eará Ruoŧa girku vuođđogurse, golmmamánnosaš praktihkka bagadalliiguin ja gursebeaivvit ovttas olbmuiguin geat leat válbmaneame diakonan, girkočuojaheaddjin ja báhppan.
Kelpoisuusvaatimuksena lukion jälkeiset pedagogiset ammattiopinnot, esimerkiksi jonkinasteinen opettajankoulutus.
Don fertet čađahan alit dási virgeoahpu, ovdamearka dihte juogalágan oahpaheaddjiskuvlla.
Seurakuntapedagogin koulutuksen viimeinen osio koostuu Ruotsin kirkon omasta vuoden kestävästä oppijaksosta.
Maŋimus oassi searvegoddepedagogaskuvllas lea jahkásaš oahppu mas Ruoŧa girkus lea ovddasvástádus.
Kirkkomuusikon työ on vaihtelevaa ja tarjoaa muusikon työn ohella mahdollisuuden kannustaa toisia kehittymään musiikillisesti.
Girkočuojaheaddji Bargu girkočuojaheaddjin lea molsašuddi ja addá dutnje vejolašvuođa čuojahit seammás go beasat movttidahttit earáid ovdánit iežaset musihkkaráhkadeamis.
Tehtäviin sisältyy muusikon, kuoronjohtajan ja pedagogin työ.
Don beasat bargat čuojaheaddjin, lávlunjoavkojođiheaddjin ja pedagogan.
Kirkkomuusikko saa järjestää konsertteja ja hän saa olla mukana valittaessa musiikkia jumalanpalveluksiin sekä elämän tärkeisiin hetkiin, kuten kastejuhliin, häihin ja hautajaisiin.
Don beasat maid lágidit konsearttaid ja hábmet musihkka eallima dehálaš dáhpáhusaide dego risttašeapmái, heajaide ja hávdádusaide.
Kanttoriksi voi opiskella kansankorkeakoulussa, korkeakoulussa tai musiikkikorkeakoulussa. Koulutus on kaksivuotinen.
Kántor Don sáhtát šaddát kántorin jos čađahat guovttejahkásaš oahpu álbmotallaskuvllas, allaskuvllas dehe musihkkaallaskuvllas.
Sen jatkoksi vaaditaan Ruotsin kirkon peruskurssi sekä työharjoittelu ja yhteiset kurssipäivät tulevien seurakuntapedagogien, diakonien ja pappien kanssa.
Dasa lassin gullo Ruoŧa girku vuođđogurse, praktihkka ja gursebeaivvit ovttas olbmuiguin geat leat válbmaneame searvegoddepedagogan, diakonan dehe báhppan.
Kanttorin pätevyyden hankkiminen kestää näin ollen 2,5-3 vuotta.
Jos áigo šaddat dohkálaš kántorin de ferte oahpu gazzat guovtti ja bealle jagis gitta golmma jahkái.
Urkuriksi valmistuu suorittamalla taiteen kandidaatin tutkinnon, pääaineena kirkkomusiikki, jossakin Ruotsin musiikkikorkeakouluista (kolmivuotinen koulutus).
Orgelčuojaheaddji Don šattat orgelčuojaheaddjin jos čađahat dáiddalaš kandidáhttaeksámena girkomusihkkasuorggis (golmmajahkásaš oahppu) soames musihkkaallaskuvllas Ruoŧas.
Vuoden kestävä lisäkoulutus tutkinnon jälkeen tuo sitten pätevyyden Ruotsin kirkon virkaan.
Maŋŋil dan ferte čađahit loahpalaš oahppojagi ovdal go oažžu virggi Ruoŧa girkus.
Papin tehtävänä on auttaa ihmisiä kohtaamaan Jumala heidän omassa elämässään, saada heidät kasvamaan uskossa.
Báhppa Leat báhppan mearkkaša veahkehit olbmuid oažžut ipmárdusa Ipmilis eallimisttiset, oažžot olbmuid nannet jáhkuset.
Pappi on tavattavissa elämän eri vaiheissa ja tilanteissa.
Don gávnnadat olbmuiguin eallima sierralágan dásiin ja diliin.
Kastetoimitukset ja vihkimiset hoituvat rinta rinnan rippikoululais- ja nuorisotapaamisten kanssa.
Risttašeamit ja heajat leat buohtalaga rihppaskuvlajoavkkuiguin ja nuoraid čoahkkimiiguin.
Joskus voi olla kyseessä luottamuksellinen keskustelu uskoon tai elämäntilanteeseen liittyvistä asioista.
Sáhttá maid leat jearaldat jávohisvuođa bakku bakte ságastallat olbmuiguin persuvnnalaččat oskku- ja eallingažaldagaid birra.
Teologian opinnot koostuvat useista eri osioista.
Báhppaoahpus leat máŋga oasi.
300 teologian opintopistettä yliopistossa tai korkeakoulussa ja työharjoittelun päätteeksi lukukausi Ruotsin kirkon pastoraali-instituutissa Uppsalassa tai Lundissa.
Don galggat lohkat 300 allaskuvlačuoggá teologiijas universitehtas dehe allaskuvllas, oassálastit praktihkas ja de lohkat loahpalaš termiinna Ruoŧa girku báhpalaš instituhtas Uppsalas dehe Lundas.
Ei ole kiire.
Ii leat hoahppu.
Kuolemantapauksen sattuessa omainen joutuu usein shokkitilaan.
Go soamis jápmá de leat oameolbmot dávjá suorganan.
On tarve tehdä jotakin, toimia, heti.
Olmmoš háliida dahkat juoidá ovttatmanu.
Tai sitten toimintakyky salpautuu.
Dehe ii sáhte dahkat maidege.
Yleispätevä ohje on, että kaikki suunnittelu saa odottaa.
Vuođđoráđđi lea vuordde plánemiin.
Tapahtuneen sulattaminen vie aikansa.
Čielgamii lea áigi.
Vainajan ruumiista huolehtii useimmiten sairaala, sairaskoti tai onnettomuuden sattuessa poliisi.
Rupmaša bearráigehččet eanas dáhpáhusain buohcceviessu, dikšunviessu dehe, lihkohisvuohta oktavuođas, poliisa.
Ne toimittavat vainajan ruumishuoneelle. Arkun hankinnasta ei tässä vaiheessa tarvitse vielä päättää.
Sii fuolahit das ahte rumaš dolvojuvvo rumašvissui seammás go ii leat dárbu vuos mearridit gisttu oastima birra.
Sen sijaan voi vähitellen keskittyä hautajaisten suunnitteluun.
Oameolbmot sáhttet baicca ráfis válbmet hávdádusa.
Hyvästien ottaminen on tärkeää, varsinkin viimeisten jäähyväisten jättäminen poisnukkuneelle.
Lea dehálaš beassat dahkat dearvvuođaid, earenomážit eallima loahpas - jápmimis.
Hautaamiseen liittyvät perinteet ja symbolit voivat lohduttaa ja tukea vaikean ja tuskallisen eron hetkellä.
Dalle sáhttet dábit ja symbolat hávdádusa oktavuođas leat jeđđehussan ja dorvun váttis ja hearkkes earráneamis.
Ennen lähdettiin suoraan papin puheille heti kun joku oli kuollut.
Vuosttaš lávki Ovdalaš áiggis olbmot vulge njuolga báhpa lusa go soamis jámii.
Nykyään kuolemasta ilmoitetaan paikalliselle veroviranomaiselle.
Dán áiggi galgá almmuhit jápmima báikkálaš vearroeiseváldái.
Siitä onkin hyvä alkaa.
Dat sáhttá leat buorre vuosttaš lávki jos háliida álggahit proseassa.
He kirjoittavat hautaus- ja tuhkausluvan, jotka tarvitaan hautausta varten.
Dat čállet hávdádan- ja kremerenduođaštusa mii gáibiduvvo hávdádusa várás.
Veroviranomaisilta saa myös muita tarvittavia asiakirjoja, kuten virkatodistus (pankin kanssa asioimiseen), kuolintodistus sekä sukuselvitys (myöhemmin suoritettavaa pesänjakoa varten).
Vearroeiseváldis oažžu maid eará dokumeanttaid dego registeroasi (mii dárbbahuvvo báŋkooktavuođain), jápminduođaštusa ja sohkaiskkadeami (dárbbahuvvo maŋŋelis beassečilgehusas).
Omaisten kannattaa itse ottaa yhteys seurakuntaan ja hautauksen toimittavaan pappiin.
Váldde oktavuođa searvegottiin Buoremus lea jos oameolbmot ieža váldet oktavuođa searvegottiin ja dainna báhpain gean háliidit čađahit hávdádusa.
Silloin voidaan sopia yhdessä hautausjumalanpalveluksen ajankohdasta ja omaiset voivat varmistua siitä, että saavat toivomansa papin hautauksen toimittajaksi.
Dalle sáhttet várret beaivemeari hávdádusipmilbálválussii ovttas ja sogat dihtet álggu rájis ahte ožžot dan báhpa gean háliidit.
Omaiset voivat itse varata papin ja sopia hautausjumalanpalveluksen ajankohdan.
Báhpa ja áiggi hávdádusipmilbálvalussii ii dárbbaš várret hávdádusdoaimmahaga bakte.
Pelon ja epävarmuuden tunne kuoleman edessä on luonnollista.
Ságastallan báhpain dehe diakonain Jápmima ektui mii leat lunddolaččat eahpesihkkarat ja balus.
Surun ja kuoleman kohtaaminen saa aikaan sekä fyysisiä että psyykkisiä reaktioita.
Go moraš ja jápmin duostu min de dat dovdu sihke gorudii ja sillui.
Joskus suru tuntuu liian raskaalta yksin kannettavaksi.
Muhtimin moraš sáhttá dovdut ila lossadin guoddit akto.
Papit ja diakonit ovat tottuneet kohtaamaan ihmisiä hädän hetkellä ja heillä on vaitiolovelvollisuus.
Báhpat ja diakonat leat hárjánan gávnnadit olbmuiguin mat leat váttis diliin ja sis lea jávohisvuođabággu.
Omasta seurakunnasta löytyy tuki.
Váldde oktavuođa iežat báikkálaš searvegottiin.
Ei ole oikeaa tapaa surra – kaikki surevat omalla tavallaan eikä mikään tapa ole toista parempi tai huonompi.
Ii leat daddjon movt galgá moraštit – buohkat dahket nu movt sidjiide heive ii ge oktage vuohki leat buorit dehe heajut go muhtin eará vuohki.
On vain hyväksyttävä se, että surun kohtaaminen on yksilöllistä.
Mii fertet ipmirdit ja dohkkehit ahte mii hálddašit morraša iešguhtemet ládje.
Suru voi ilmetä alistuneisuutena tai epätoivona siitä, mikä jäi sanomatta tai tekemättä, tai mahdollisesti vihan tunteena siitä, että toinen lähti ja jätti.
Dat sáhttá leat vuollánemiin ja suruin dan badjel mii ii goasge daddjon dehe dahkkon, juobe suhtuin go leat guđđojuvvon.
Voimme tuntea myös helpotusta silloin kun kuoleman kokee vapauttajana pitkään jatkuneen sairauden jälkeen.
Sáhttit maid dovdat geahppáneami jos dat gii lea jápmán lei guhka skibas ja jápmin šattai dego bestojupmin sutnje.
Kaste
Gásttašeapmi
Pieni lapsi on syntynyt maailmaan.
Unna mánáš lea boahtán máilbmái.
Sitä haluamme juhlia yhdessä tuomalla lapsen kasteelle.
Dán mii háliidit ávvudit ovttas dinguin – bures boahtin gásttašeapmái !
Lapsen vanhemmalle kaste voi ilmentää kiitollisuutta siitä, että on saanut juuri tämän pienen ihmisen lapsekseen.
Dutnje vánhemin gásttašeapmi sáhttá leat vuohkin čájehit giitevašvuođa go don leat beassan šaddat vánhen juste dán unna olbmožii.
Kasteeseen liittyy lupaus siitä, että Jumala on elämässämme läsnä joka hetki riippumatta siitä, mitä se tuo tullessaan.
Lohpádus Gásttašeamis lea lohpádus ahte Ipmil čuovvu min olles eallima, vaikko mii livččii dáhpáhuvvat.
Läpi kirkon historian kaste on ollut näkyvä todiste siitä, että jokainen ihminen kuuluu Jumalan yhteyteen.
Olles girku historjjás gásttašeapmi lea leamaš oinnolaš duođaštussan juohke olbmo oktavuhtii Ipmiliin.
Kastejumalanpalvelus on ilon ja elämän juhla.
Gásttašanipmilbálvalus lea ilu ja eallima feasta.
Kastettava tuodaan Jumalan eteen, hänen, joka antoi meille elämän ja joka iloitsee siitä kanssamme.
Dat gii gásttašuvvo loktejuvvo Ipmila ovdii, gii addá midjiide eallima ja háliida oassálastit min illui dan dihte.
Jumala haluaa pysyä lähellämme läpi koko elämän. Hän haluaa vapauttaa meidät kaikesta mikä lamauttaa ja näin hän vapauttaa meidät elämään.
Ipmil háliida leat min lahka olles eallima, gádjut min visot dain mat návccahuhttet ja dainna lágiin ođastahttit min eallinvejolašvuođaid.
Suurin osa Ruotsin kirkossa kastetuista on pieniä lapsia.
Gásttašeapmi nuoraide Dávjjimusat gásttašuvvojit olbmot mánnán Ruoŧa girku bakte, muhto eanet ja eanet nuorat ja beallešaddit háliidit gásttašuvvot.
Yhä useammin kuitenkin myös nuoria sekä nuoria aikuisia hakeutuu kastettaviksi, yleensä rippikoulun yhteydessä tai jos henkilö on osallistunut kristinuskoa pohtivaan keskusteluryhmään.
Dát dáhpáhuvvá dávjá rihpaskuvlalohkama oktavuođas, oahpahusa maŋŋil dehe risttalaš oskkuságastallanjoavkku oktavuođas.
Kaste on Ruotsin kirkon jäsenyyden perusta.
Gásttašeapmi ja miellahttovuohta Gásttašeapmi lea vuođđu miellahttovuhtii Ruoŧa girkui.
Toisessa kristillisessä yhteisössä kasteen saanut on myös tervetullut Ruotsin kirkon jäseneksi, uutta kastetta ei vaadita.
Dat gii lea gásttašuvvon eará risttalaš searvegottis lea maid bures boahtin miellahttun Ruoŧa girkui, ođđa gásttašeapmi ii dárbbahuvvo.
Ruotsin kirkon järjestyksen mukaan kaste on voimassa läpi elämän.
Ruoŧa girku njuolggadusaid ektui risttalaš gásttašeapmi bistá agálaččat.
Kirkko on myös hiljainen tila omille ajatuksille.
Ruoŧa girkus leat measta čieža miljovnna miellahttu.
Enemmistö kirkon lähes seitsemästä miljoonasta jäsenestä osallistuu vuosittain kirkolliseen toimintaan.
Juohke jagi oassálastet sis eatnasat juogalágan girkoaktavuođas.
Kirkon jäsenenä voit olla tukemassa sen kehitystä ja saat osallistua kirkon työhön rakkauden, ihmisarvon ja laadukkaan elämän puolesta.
Sáhttá leat unna lávlunjovkkožis gilážis, rihpaskuvllas dehe ruhtačoaggimis Ruoŧa girku riikkaidgaskasaš doarjja- ja ovdáneamebargui.
Kirkko kulkee rinnalla, sekä kotimaassa että Ruotsin ulkopuolella, onnettomuuksien ja kriisien kohdatessa.
Jearaldagat miellahttuvuođa birra Ovdal šadde olbmot Ruoŧas riegádettiin automáhtalaččat miellahttun Ruoŧa girkui.
Monelle ulkomailla asuvalle ruotsalaiselle kirkosta on tullut kiintopiste ja tärkeä kohtaamispaikka maailmalla.
Odne šaddá miellahttun gásttašeami bakte.
Joskus auttava käsi on tarpeen omalla kotiseudulla.
Mánát, beallešaddit ja boarrásat sáhttet gásttašuvvot.
Moni sairas, yksinäinen tai koditon on saanut apua kirkon diakoniatyöntekijältä.
Jos mánná ii leat gásttašuvvon de sáhttá bearráigeahčči dieđihit mánás miellahttun Ruoŧa girkui.
Sama kirkko tavoittaa ihmiset sekä lähellä että kaukana.
Mánát boarráset go guoktenuppelogi jagi galget ieža mieđihit miellahttuvuhtii.
Kirkon jäsenmaksusta suurin osa ohjautuu paikallisseurakuntaan, päivittäiseen seurakunta- ja palvelutyöhön: lapsi- ja nuorisotyö, aikuistyö, musiikkitoiminta, sairaalakirkko, perheneuvonta, päivystävä pappi, diakoniatyö.
Jos juo leat gásttašuvvon iežá risttalaš searvegottis sáhtát šaddat miellahttun Ruoŧa girkui go leat leamaš girkohearrá ságain. Don gii leat guođđán Ruoŧa girku leat bures boahtin ruovttoluotta miellahttun.
Jäsenmaksuilla huolehditaan myös oman kirkkorakennuksen huollosta sekä kulttuurihistoriallisten arvojen säilymisestä tuleville sukupolville.
Jos leat eahpesihkkar leat go miellahttu dehe jos dus leat iežá jearaldagat miellahttuvuođa birra de gulahalat searvegottiin gos orut.
Ruotsin kirkko on monikielinen ja monikulttuurinen.
Miellahttudivat Ruoŧa girku goasttida iežas doaimmaid Ruoŧas ja olgoriikkas miellahttudivadiin, mii maid gohčoduvvo girkodivadin.
Eri kieliä puhuvat ja eri kulttuuritaustaiset ihmiset rikastuttavat yhteiskuntaa ja kirkkoa.
Stuorimus oassi manná du báikkálaš searvegoddái.
Ruotsin kirkko on kaikkia varten ja se tarjoaa mahdollisuuksia viettää jumalanpalvelusta tai elää uskonelämää kunkin omalla kielellä.
Divat galgá goasttidit beaivválaš bargguid mánáiguin, nuoraiguin ja boarrásiiguin, koaraid ja málistangievkkaniid, buohcceviesugirku, bearašráđđeaddima, gearggusbálvalusbáhpaid, čoahkkananbáikkiid ja doaluid aktonasaide ja oruhis olbmuide.
Kirkko tiedottaa toiminnastaan eri kielillä ja haluaa olla jäsentensä rinnalla heidän omilla kielillään elämän kriisien kohdatessa.
Juohkehaš doarju maid guovllu girkoviesuid ja kultuvrralaš árvvuid bearráigeahču boahttevaš buolvvaide.
Usko on henkilökohtaista
Dasa man olu mávssát miellahttudivadin leat guokte váikkuhusa: du sisaboahtu ja man searvegoddái don gullot.
Ruotsin kirkko haluaa olla kohtaamispaikka, jossa voi vaalia yhteyttä sekä Jumalaan että lähimmäisiin ja kasvaa itse omassa uskossaan.
Hávdádandivat Hávdádandivada ferte juohkehaš máksit gii lea čállon Ruŧŧii. Riikka gaskamearalaš divat jagi 2011 lea 0,24 proseantta vearuhuvvon sisaboađus.
Yhteinen perusta on usko Jeesukseen Kristukseen, joka on meidän Herramme ja yhteinen liikkeelle paneva voima.
Ruoŧa girkus lea oaiveovddasvástádus doallat hávdádusaid Ruoŧas, earret Stockholma gávpogis ja Tranåsa gielddas.
Kirkkoon liitytään kasteen kautta.
Vearrudieđáhusskovis oainnát man stuoris girkodivadat ja hávdádusdivadat lea.
Jos sinut on jo kastettu jossakin muussa kristillisessä kirkossa, voit liittyä Ruotsin kirkon jäseneksi.
Luohpan Ruoŧa girkus Jos mearridat luohpat Ruoŧa girkus galggat dieđihit dan báikkálaš searvegoddái.
Ota yhteyttä sen seurakunnan kirkkoherraan, jonka alueella asut.
Sáhtát riŋget, fitnalit dehe čállit searvegoddái ja sihtat oažžut luohpanskovi.
Aikaisempien sääntöjen mukaan vastasyntyneestä tuli automaattisesti Ruotsin kirkon jäsen.
Sáhtát maid ieš sáddet dábálaš reiven vuolláičállon gáibádusa searvegoddái.
Jos et ole varma omasta jäsenyydestäsi tai sinulla on muita jäsenyyteen liittyviä kysymyksiä, ota yhteyttä siihen seurakuntaan, jonka alueella asut.
Jos leat eahpesihkkar makkár searvegoddái gullot, sáhtát ohcat dan neahttačujuhusain mii lea olgešbealde.
Näin kirkko voi tukea sinua - Svenska kyrkan - Om oss
Ná sáhttá girku doarjut du - Svenska kyrkan - Om oss
Näin kirkko voi tukea sinua
Ná sáhttá girku doarjut du
Ruotsin kirkon sosiaalityötä kutsutaan diakoniaksi.
Ruoŧa girku sosiálalaš bargu gohčoduvvo diakonian.
Sen tehtävänä on osallistuvasti kohdata erilaisissa elämäntilanteissa olevia ihmisiä kunnioittavasti ja molemminpuolisen solidaarisuuden hengessä.
Ulbmilin lea oassálastimiin, gudnejahttimiin ja aktasaš solidaritehtain gávnnadit olbmuiguin geat leat váttis eallindilálašvuođain.
Ruotsin kirkko tekee sosiaalityötä yhteistyössä useimpien yhteiskunnallisten sosiaalilaitosten, muiden kirkkojen ja uskonyhteisöjen sekä aatteellisten järjestöjen kanssa.
Sosiála barggus Ruoŧa girku doaibmá ovttas servvodaga máŋggaiguin sosiálalaš ásahusaiguin, eará girkuiguin ja oskusearvegottiiguin dehe eaktodáhtolaš servviiguin.
Monissa julkisissa työpaikoissa on pappi, esimerkiksi yliopistoissa, pelastuslaitoksissa, puolustusvoimissa, vankeinhoidossa ja poliisivoimissa.
Olu almmolaš bargosajiin dego universitehtain, heahtegádjunbálvalusas, soahteveagas, krimináladivššus ja poliissas lea vejolašvuohta gávnnadit báhpain.
Diakoneilla ja papeilla on vaitiolovelvollisuus.
Diakonain ja báhpain leat jávohisvuođabággu.
He käyvät vanhusten ja sairaiden luona, järjestävät sururyhmiä ja keskustelevat yksittäisten ihmisten kanssa elämän iloista ja vaikeuksista.
Sii gávnnadit boarrásiiguin ja buhcciiguin, lágidit morašjoavkkuid ja ságastit ovttaskas olbmuiguin eallima iluid ja váttisvuođaid birra.
Kirkon sosiaalityössä annetaan tukea ja apua myös päihteiden väärinkäyttäjille ja heidän läheisilleen.
Sosiálalaš barggus girku maid gávnnada mirkoávnnasgeavaheddjiiguin ja sin oameolbmuiguin doarjuma ja veahkeheami dihte.
Sosiaalityössä voidaan perustaa keskusteluryhmiä pahoinpidellyille naisille ja miehille sekä auttaa perheitä niin vanhempia kuin lapsiakin koettelevissa kriisitilanteissa.
Bargu sáhttá leat álggahit ságastallanjoavkkuid veahkaválddálaččat uhkiduvvon nisson- ja dievdoolbmuide ja veahkehit veagaid roassodiliin gos váhnemat ja mánát gillájit.
Joskus seurakunnat voivat myös antaa taloudellista apua sitä tarvitseville.
Muhtimin searvegottit sáhttet maid ruđalaččat doarjut dárbbašedjiid.
Ruotsissa monilla yläasteilla ja lukioissa on oppilaiden tukena koulupappeja ja diakoneja.
Máŋggain alladási- ja gymnásaskuvllain riikkas gávdnojit skuvlabáhpat ja diakonat mat sáhttet doarjut ohppiid.
Oppilaat voivat sekä kouluaikana että koulun jälkeen kääntyä heidän puoleensa jutellakseen mistä tahansa, kuten opinnoista, identiteetistä ja uskosta.
Skuvlaáiggis ja dan maŋŋil sáhttet oahppit boahtit hupmat singuin visot áššiid birra, oahpus gitta identitehtii ja oskui.
Alla on lisätietoja siitä, minkälaisissa tilanteissa Ruotsin kirkko voi tukea sinua.
Loga eanet dás vuollelis makkár diliin Ruoŧa girku sáhttá doarjut du.
Sururyhmät Sururyhmät ovat pieniä, viidestä kahdeksaan osanottajan ryhmiä, joissa jaetaan läheisen menettämisen synnyttämiä ajatuksia ja tunteita.
Morašjoavkkut Morašjoavku lea unna jovkkoš viđain gitta gávcciin oasseváldiin mat gávnnadit juohkit jurdagiiddiset ja dovdduideaset movt lea go manaha lagas oameolbmo.
Ryhmillä on tietty määrä kokoontumiskertoja sekä kokeneet vetäjät, ja ne voivat keskittyä elämänkumppanin, lapsen tai vanhempansa menettäneisiin.
Joavku doallá vissis meari gávnnademiid hárjánan jođiheddjiiguin ja dát sáhttá heivet dasa gii lea manahan eallinguoimmi, máná dehe boares váhnema.
Kirkon perheneuvonta Ruotsin kirkon perheneuvonta on tarkoitettu kaikille, joilla on ongelmia läheisissä ihmissuhteissaan.
Girku bearašráđđeaddin Ruoŧa girku bearašráđđeaddin lea buohkaide geain leat váttisvuođat lagas aktavuođaideasetguin.
Se on tarkoitettu avio- tai avoliitossa eläville, eronneille tai avioeroa harkitseville, niille, joilla on vaikeaa suhteen päättymisen jälkeen, sekä niille, joille yhteys läheisiin tuntuu vaikealta.
Sáhttá leat dakkárii gii lea náitalan dehe eallá ovttas nuppiin, earránan dehe earránaddi báraide, dasa geas leat váttisvuođat earráneami maŋŋil ja dasa geas leat váttisvuođat oameolbmuiguin.
Perheneuvonnan työntekijöillä on vaitiolovelvollisuus, eivätkä he pidä kirjaa tapaamisista.
Bearašráđđeaddima mielbargiin lea jávohisvuođabággu ja sii eai ge čále journálaid.
Työ seksuaalista väkivaltaa vastaan Ruotsin kirkko haluaa tukea lapsia, nuoria ja aikuisia, jotka ovat kohdanneet väkivaltaa kirkon piirissä.
Bargu seksualálaš veahkaváldima vuostá Ruoŧa girku háliida doarjut mánáid, nuoraid ja rávvásiid geat leat vásihan veahkaváldima girkobirrasis.
Seksuaalinen väkivalta sisältää käsitteenä kaiken eriasteisesta seksuaalisesta häirinnästä raiskaukseen sekä rikolliset ja moraalisesti paheksuttavat teot.
Seksualálaš veahkaváldimin adno juohkelágan seksualálaš givssideapmi ja rohcošeapmi, sihke lágahis dagut ja morálalaš vearrodagut.
Myös toisen henkilön tahdon vastaiset seksuaalisuuteen liittyvät kommentit ja vihjailut luetaan väkivallaksi.
Seksuálalaš cuiggodeamit, geažuheamit ja fuomášahttimat nuppi olbmo miela vuostá adno maid veahkaváldimin.
Aiemmin seksuaalisesta väkivallasta usein vaiettiin.
Ovdal doalahuvvui diehtu seksualálaš veagalváldima birra dávjá jávvásis.
Ruotsin kirkko haluaa auttaa murtamaan seksuaaliseen väkivaltaan liittyvää vaikenemista. Kirkko haluaa uskaltaa kohdata sen, mitä todellisuudessa saattaa tapahtua, ja toimia sen mukaisesti.
Ruoŧa girku háliida leat mielde botkeme jávohisvuođa seksualálaš veagalváldimiid birra, duostat duođaštit mii duođas sáhttá dáhpáhuvvat ja dahkat dasa juoidá.
Sairaalakirkko Surun kohdannut tai apua tarvitseva voi kääntyä suoraan sairaalan kirkon puoleen.
Buohcceviesugirku Dat gii lea morrašis dehe dárbbaha veahki sáhttá buohcceviesus váldit njuolga aktavuođa girkuin.
Hartaustilojen ja henkilökuntansa kautta kirkko on sekä potilaiden, läheisten että sairaalan henkilökunnan tavoitettavissa, jos he haluavat keskustella, saada sielunhoitoa tai osallistua jumalanpalveluksiin ja hartauksiin.
Girku rohkoslatnja ja bargoveahka lea sadjosis buhcciide, oameolbmuide ja bargovehkii geat dárbbahit sierra ságastallama ja sielufuolaheami dehe háliidit oassálastit ipmilbálvalusain ja ruhkosiin.
Papeilla, diakoneilla ja muilla sairaalakirkossa työskentelevillä on vaitiolovelvollisuus, eivätkä he pidä kirjaa tapaamisistaan.
Báhpain, diakonain ja iežáin geat barget buohcceviesugirkus lea jávohisvuođabággu ja sii eai čále journálaid.
Ei tarvitse olla kristitty voidakseen käydä sairaalakirkossa.
It dárbbat leat risttalažžan beassat buohcceviesugirkui.
Jos sairauden takia ei pysty itse tulemaan hartaustiloihin, pappi voi vierailla sairaan luona.
Jos soamis ii sáhte boahtit rohkoslatnjii buohccivuođa dihte de báhppa sáhttá fitnalit su luhtte.
Kristillinen usko
Risttalaš osku
Rakkaus on kristillisen uskon perusta ja päämäärä.
Ráhkisvuohta lea vuođđun ja ulbmilin risttalaš oskui.
Kaikki aito rakkaus tulee Jumalalta.
Visot duođalaš ráhkisvuohta boahtá Ipmilis.
Rakkaus antaa elämän.
Ráhkisvuohta addá eallima.
Voimme kokea rakkautta suhteissa toisiin ihmisiin ja suhteessa Jumalaan.
Mii sáhttit vásihit ráhkisvuođa iežá olbmuid ja Ipmila aktavuođain.
Jumala haluaa, että elämme, ja Hän haluaa luoda suhteen jokaiseen ihmiseen.
Ipmil berošta min eallimis ja háliida aktavuođa juohkehaččain.
Jeesuksen kautta saamme tietää enemmän siitä, mitä Jumala haluaa ja kuka Jumala on.
Jesusa bakte mii oahppat eanet Ipmila birra ja maid son háliida.
Jumala ihmisenä Jeesuksella on erityisen läheinen suhde Jumalaan; Hän on ihmiseksi tullut Jumala.
Ipmil olmmožin Jesusis lea earenomáš lagas aktavuohta Ipmilii, son lea Ipmil ieš olbmo hámis.
Jeesuksesta kerrotaan Raamatun neljässä evankeliumissa.
Muitalusat Jesusa birra gávdnojit Biibbalis njealji evangeliumas.
Raamattu on moniosainen kirja, joka kertoo ihmisten kokemuksista Jumalan kohtaamisesta.
Biibbal lea máŋgga oasát girji mii muitala olbmuid Ipmiliin vásáhusaid birra.
Jeesus tulee maan päälle, koska Jumala rakastaa meitä ja haluaa avata iankaikkisuuden meille, sekä ennen että jälkeen kuoleman.
Jesus boahtá máilbmái danin go Ipmil ráhkista min ja háliida rahpat agálašvuođa midjiide, sihke jápmima ovdal ja maŋŋel.
Jumala haluaa lisätä tuntemustamme Jumalan valtakunnasta ja rakkaudesta.
Ipmil háliida ahte mii galgat diehtit eanet Ipmila riikka birra ja ráhkisvuođa birra.
Ki rkon keskus ja elämänlähde Kirkon keskus ja elämänlähde on Jeesus Kristus ja evankeliumi hänestä.
Girku guovddaš ja eallingáldu Girku guovddaš ja eallingáldu lea Jesus Kristus ja evangelium su birra.
Evankeliumi johdattaa ihmisen Jumalan luo, joka on hänen alkuperänsä ja määränpäänsä.
Evangelium láide olbmo Ipmila aktavuhtii, mii lea su máddu ja ulbmil.
Jumalalla on ehtymätön määrä viisautta, armoa ja rakkautta.
Ipmilis lea botnihis mearri viissisvuohta, árbmu ja ráhkisvuohta.
Kirkon usko tarkoittaa perustavanlaatuista luottamusta Jumalaan ja perustuu Jumalan valtaviin tekoihin, joista Raamatussa todistetaan ja joissa Jumala kohtaa ihmisiä heidän elämässään.
Girku osku mearkkaša vuđolaš luohttevašvuohta Ipmilii ja vuolgá Ipmila issoras daguin, mat leat čilgejuvvon Biibbalis ja bohtet ovdan olbmuid eallimis.
Rukous on tärkeää Usko on toivomista ja ponnistelua.
Rohkos lea dehálaš Oskun lea doaivun ja rahčan.
Rukous on tavallisin tie uskoon.
Rohkos lea dábáleamos bálggis oskui.
Ei kuitenkaan tarvitse uskoa voidakseen rukoilla.
It dárbbat oskut go rohkadalat.
Rukoukselle merkityksellistä on sydämen avoimuus ja kaipaus.
Váimmu duođalašvuohta ja ohcaleapmi leat dehálaččat rohkosii.
Ajan varaaminen rukoukseen ja tuon ajan käyttäminen itseensä ja rukoilemiseen on edellytys jumalasuhteelle.
Astat rohkadallat ja geavahit dan áiggi iežainis ja rohkosiinnis lea eaktun oažžut aktavuođa Ipmiliin.
Se, miten rukouksemme on muotoiltu, ei ole niin tärkeää.
Ii leat nu dehálaš man bures rohkadalat.
Merkityksellistä on sydämen ja Jumalan välinen vuoropuhelu.
Váimmu ságastallan Ipmiliin lea dat mii mearkkaša juoidá.
Kristillinen uskontunnustus Kristillinen kirkko tunnustaa yhden ainoan Jumalan – Isän, Pojan ja Pyhän Hengen – joka luo, pelastaa ja antaa elämän.
Risttalaš oskkudovddastus Risttalaš girku dovddasta ovtta áidna Ipmila – Áhči, Bártni ja Bassi Vuoiŋŋa – gii sivdnida, beastá ja addá heakka.
Ruotsin kirkko on osa maailmanlaajuista kirkkoa ja jakaa kristillisen tunnustuksen sekä kolmiyhteisen Jumalan ylistyksen.
Ruoŧa girku lea oassi máilmmi viidosaš girkus ja searvá risttalaš oskkudovddastussii ja golmmaaktalaš Ipmila gudnejahttimii.
Usko ilmaistaan tunnustuksessa sanoin ja teoin, ja se on perintöä apostoliselta ajalta.
Osku čájehuvvo dovddastusas sáni ja dagu bakte ja lea árbi apostalaš áiggis.
Kolmella vanhimmalla uskontunnustuksella on erityisasema ilmaisuna uskon ja kirkon jatkuvuudesta ajan saatossa.
Golmma boarráseamos oskkudovddastusain lea sierra árvu mat čájehit oskku ja girku bistevašvuođa áiggiid čađa.
Kaksi niistä oikealla.
Loga guokte dain olgešbealde.
Evankelis-luterilainen kirkko Ruotsin kirkko kuuluu evankelis-luterilaiseen traditioon, jonka yhdistävä tunnustusasiakirja on Augsburgin tunnustus vuodelta 1530.
Evangelalaš-lutherlaš girku Ruoŧa girku gullo evangelalaš-lutherlaš árbevirrui mas lea jagi 1530 augsburgalaš dovddastus aktasaš dovddastusdokumeantan.
Tunnustuskirjat reformaation ajalta ovat suuntaa antavia todisteita siitä, kuinka uskosta saatiin vastauksia sen ajan kysymyksiin.
Reforpmaáiggi dovddastusčállosat leat neavvaduođaštussan movt osku čilgejuvvui vástádussan áigodaga jearaldagaide.
Teologinen pohdinta siitä, mitä usko ja sen tunnustaminen tarkoittavat, auttaa muotoilemaan kirkon uskoa ja oppia.
Girku osku ja oahppu hábmejuvvo teologalaš jurddahallamiin oskku ja dovddastusa mearkkašumi birra.
Yksittäisten kristittyjen ja kirkon tehtävä on kaikkina aikoina paneutua uskon syvyyksiin ja selittää sen sisältöä.
Lea ovttaskas risttalačča ja girku bargu juohke áigodagas ipmirdit oskku čikŋodaga ja čielggadit dan mearkkašumi.
Uskontunnustus tai oppi eivät kumpikaan ole uskon kohteita.
Ii oskkudovddastus ii ge oahppu leat oskuášši.
Ne kertovat, mistä kirkon vakaumus muodostuu, ja selittävät uskoa.
Dat muitalit mii lea girku jáhkku ja čilgejit oskku.
Jatkuvassa vuoropuhelussa muiden traditioiden kanssa sekä sananjulistuksissa ja jumalanpalveluksissa Ruotsin kirkko selittää uskoansa yhä uudelleen.
Ruoŧa girku joatká čielggadit oskkus joatkevaš ságastallamiiguin iežá árbevieruiguin, sárdnidemiin ja ipmilbálvalusain.
Kansainvälinen työ - Svenska kyrkan - Om oss
Riikkaidgaskasaš bargu - Svenska kyrkan - Om oss
Kansainvälinen työ
Riikkaidgaskasaš bargu
Nopea katastrofiapu, pitkän tähtäimen kehitys, taistelu oikeudenmukaisuuden puolesta ja yli sata vuotta yhteistyötä kirkkojen kanssa Afrikassa ja Aasiassa.
Jođánis roassoveahkki, guhkálaš ovdáneapmi, rahčamuš vuoiggalašvuođa ovdii ja eanet go čuohtejahkásaš ovttasbargu girkuiguin Afrihkás ja Asias.
Siinä yksi tapa kuvailla Ruotsin kirkon kansainvälistä työtä nimeltä.
Ná sáhttá čilget Ruoŧa girku riikkaidgaskasaš barggu Olles máilbmi.
Köyhän naisen saama laina perheensä elämän parantamiseksi on osa kansainvälistä työtä.
Lea oassi riikkaidgaskasaš barggus go geafes nissonolmmoš oažžu ovttasvástádusa luoikat ruđa ja buoridit veagas eallima.
Sitä on myös hiv- ja aids-potilaiden kohtaaminen heidän syrjimisensä sijaan.
Seammá lea go hiv ’ ain njommon olbmo dehe aids-skihpasa fuolain váldet vuostá eai ge hilggo su.
Kansainvälistä työtä tehdään myös, kun ihmiset hakevat sovintoa vihanpidon sijaan ja kun konfliktit korvataan naapurisovulla.
Dehe go olbmot ságastallet soabadeami birra dan sadjái go guoddit vaši, ja riiddut molsašuvvet verddevuohtan.
Ruotsin kirkon kansainvälinen työ on tehnyt yhteistyötä afrikkalaisten ja aasialaisten kirkkojen kanssa yli sadan vuoden ajan.
Olles máilbmi, Ruoŧa girku riikkaidgaskasaš bargu, lea badjel čuođi jagi ovttasbargu girkuiguin Afrihkás ja Asias.
Nykyään maailmanlaajuista kristillistä yhteistyötä tehdään oikeudenmukaisen maailman puolesta nälän, köyhyyden ja sorron poistamiseksi. ACT-allianssi (ACT.
Odne bargá ollesmáilmmi viidosaš risttalaš aktavuohta oaččuhit vuoiggalaš máilmmi mas ii leat nealgi, geafivuohta ii ge vealaheapmi.
Alliance) toimii koko maailmassa.
ACT-aktavuohta gávdno olles máilmmis.
Ihmiset pyrkivät kaikkialla vaikuttamaan elämäänsä ja muuttamaan sitä.
Juohke sajis barget olbmot eallimeaset váikkuhemiin ja rievdademiin.
Yksityisten lahjoitukset ovat tärkeitä Tähän työhön kuuluvat ruoan ja veden turvaaminen kaikille, maatalouden kehitys, teologinen koulutus, mikroluotot ja säästäminen sekä sovittelu ja uskontodialogi.
Skeaŋkkat ovttaskas olbmuin leat dehálaččat Dán bargui gullo oaččuhit biepmu ja čázi juohkehažžii, báikegoddeovdáneami, teologalaš oahpu, mikroloanaid ja seastima ja maid soabadeami ja aktavuođa oskkuid gaskkas.
Lisäksi työhön kuuluu taistelu oikeudenmukaisuuden puolesta, esimerkiksi oikeudenmukaisen kaupankäynnin, katastrofiavun, ihmisoikeuksien ja naisten johtajuuden puolesta.
Dasa gullo maid rahčat vuoiggalašvuođa ovdii, omd vuoiggalaš gávppašeami, roassodoaimmaid, olmmošlaš vuoigatvuođaid ja nissonjođiheami.
Työ rahoitetaan suurelta osin Ruotsissa kerätyillä varoilla.
Stuorit oassi barggus ruhtaduvvo ruđaiguin mat čoggojuvvojit Ruoŧas.
Seurakuntien, yksityisten lahjoittajien ja järjestöjen lahjoitukset ovat merkittäviä työssä oikeudenmukaisemman maailman luomiseksi.
Skeaŋkkat searvegottiin, ovttaskas addiin ja servviin bisuhit buori muddui barggu vuoiggaleappot máilmmi ovdii.
Ruotsin kehitysaputoimiston Sidan ja EU:n määrärahat ovat myös tärkeitä.
Sida ja EO juolludeamit leat iežá dehálaš sisaboađut.
Ruotsin kirkon seurakunnat ovat kansainvälisen työn perusta.
Ruoŧa girku searvegottit leat vuođđun riikkaidgaskasaš bargui.
Ne tiedottavat, kouluttavat ja keräävät rahaa esimerkiksi keräämällä kolehtia ja järjestämällä myyjäisiä sekä erilaisia tapahtumia.
Dat juhket dieđuid, oahpahit ja čogget ruđaid, omd kolleavttaiguin, báikkálaš márkaniiguin ja doaluiguin gávpogiin.
Epäoikeudenmukaisuuksista on päästävä eroon Avustustyö on tärkeää, mutta se ei ratkaise kaikkia ongelmia.
Vearrivuođat fertejit jávkat Doarjja lea dehálaš, muhto dat ii čoavdde visot váttisvuođaid.
Epäoikeudenmukaisuudet, jotka estävät ihmisiä elämästä arvokasta elämää, on poistettava.
Vearrivuođat mat bissehit olbmuid eallit árvvolaččat fertejit jávkat.
Samalla kun kaikkien pitäisi pystyä elättämään itsensä nykymaailmassa, maapallon luonnonvarojen on riitettävä tulevillekin sukupolville.
Seammás go visot olbmot gálget sáhttit birget dál, de fertejit máilmmi luonddoriggodagat bistit boahtte buolvvaide.
Ruotsin kirkon tukee paikallisia kirkkoja ja organisaatioita Euroopassa, Afrikassa, Aasiassa, Latinalaisessa Amerikassa ja Lähi-idässä tekemällä yhteistyötä kansainvälisessä kirkkojen verkostossa.
Olles máilbmi, Ruoŧa girku doarju báikkálaš girkuid ja organisašuvnnaid Europas, Afrihkás, Asias, Latin-Amerihkás ja Gaskanuorttas ovttasbargguin riikkaidgaskasaš girkolaš fierpmádagain.
Se on tehokas tapa työskennellä pysyvän muutoksen puolesta.
Dat lea beaktilis bargovuohki oažžut bistevaš rievdadusa.
Ruotsin kirkon kansliassa Uppsalassa suunnitellaan keräystoimintaa, kansansivistystyötä sekä valistustyötä.
Girkočállingottis Uppsalas planejit ruhtačoaggimiid, álbmotskuvlejumiid ja váikkuhanbargguid.
Siellä päätetään, mitä projekteja eri puolilla maailmaa tuetaan taloudellisesti tai henkilökohtaisesti Ruotsin kirkon kansainvälisen työn kautta.
Doppe mearridit makkár prošeavttaid máilmmis Ruoŧa girku riikkaidgaskasaš bargu Olles máilbmi galgá doarjut ruđalaččat dehe barggu bakte.
Ruotsin kirkko on rakenteeltaan demokraattinen, mikä vaatii sen noin 5,8 miljoonalta äänioikeutetulta jäseneltä osallistumista ja vastuunottoa.
Ruoŧa girku lea demokráhtalaččat huksejuvvon ja dat eaktuda ahte sullii 5,8 miljuvnna jienastanvuoigaduvvon miellahtut beroštit ja váldet ovddasvástádusa.
Valitsemme kirkon piirissä joka neljäs vuosi päätöksentekijät seurakuntiin, yhteisöihin, hiippakuntiin sekä kirkolliskokoukseen.
Girkus mii juohke njealljat jagi válljet daid geat galget váldit mearrádusaid searvegottiin, searvegoddeovttastumiin, bismágottiin ja girkočoahkkimiin.
Sunnuntaina 18. syyskuuta 2005 Ruotsin kirkossa pidetään vaalit.
Bassin 18 b. čakčamánus, 2005 lea Ruoŧa girkoválga.
Äänioikeutettuja ovat ne Ruotsin kirkon jäsenet jotka ovat viimeistään vaalipäivänä täyttäneet 16 vuotta.
Jienastanvuoigaduvvon lea son gii gullo Ruoŧa girkui ja maŋemusat válgabeaivvi deavdá 16 jagi.
Kirkollisvaalissa äänestetään etukäteen rekisteröityjä nimeämisryhmiä (joita yleisissä vaaleissa kutsutaan puolueiksi).
Girkoválggas mii jienastit ovdagihtii čálihuvvon nominerenjoavkkuid (almmolaš válggain bellodagat).
Myös henkilöä voi äänestää – siis merkitä äänestyslipukkeeseen sen kandidaatin jonka mieluiten haluaa saada valituksi.
Sáhttá maiddái jienastit sierra olbmo - merket evttohasa man jienasta.
Näihin voit äänestää
Dáidda sáhtát jienastit
Siihen seurakuntaan jossa olet väestökirjoilla.
Searvegoddi Searvegottis gos leat čálihuvvon.
Kirkkovaltuusto tai ns suoraan valittu kirkkoneuvosto on seurakunnan korkein päättävä elin.
Girku alimus stivra dehe n. g. njuolggaválljejuvvon girkoráđđi lea searvegotti alimus mearrideaddji orgána.
Jos seurakuntasi kuuluu yhtymään niin suoritetaan vaali myös yhteiseen kirkkovaltuustoon.
Searvegoddeovttastupmi Jus searvegoddi gos leat čálihuvvon gullo ovttastupmái de leat maiddái válggat ovttastuvvon girku alimus stivrii.
Seurakunnat tekevät yteistyötä yhtyminä lähinnä taloudellisissa kysymyksissä.
Searvegottit ovttasbarget ovttastumis vuosttažettiin ruđalaš áššiin.
Ruotsin kirkko on jaettu kolmeentoista hiippakuntaan.
Bismágotti alimus stivra Ruoŧa girku lea juhkojuvvon golbmanuppilohkái bismágottiide.
Hiippakunnan johtajana toimii piispa ja siihen kuuluvat kaikki sen maantieteellisellä alueella sijaitsevat seurakunnat.
Juohke bismágoddi jođihuvvo bismmás ja dasa gullojit visot searvegottit bismágotti geográfalaš guovllus.
Hiippakunnan tehtävänä on tukea ja valvoa seurakuntaelämää.
Bismágotti doaibma lea ahte ovddidit ja bearráigeahččat searvegoddeeallima.
Hiippakuntavaltuusto on hiippakunnan korkein päättävä elin.
Bismágotti alimus stivra lea alimus mearrideaddji orgána bismágottis.
Ruotsin kirkon korkein päättävä elin.
Girkočoahkkin Ruoŧa girku alimus mearrideaddji orgána.
Osallistuminen
Leahkit mielde
18 syyskuuta pidettävien kirkollisvaalien kautta on kaikilla Ruotsin kirkkoon kuuluvilla mahdollisuus olla mukana muotoilemassa tulevaisuuden kirkkoa.
Girkoválgga bakte 18 b. čakčamánus lea juohke ovttas, gii gullo Ruoŧa girkui, vejolašvuohta leahkit mielde ja hábmet boahtteáiggi girku.
Joko äänestämällä tai asettumalla valittavaksi nimeämisryhmään.
Dan sáhttá dahkat jienasteami bakte dehe leahkit mielde válggas nominerenjoavkkus.
Osallistua voi joko menemällä mukaan johonkin jo olemassaolevaan nimeämisryhmään tai muodostamalla oman ryhmän.
Sáhttá leahkit mielde joavkkus mii juo gávdno dehe ásahit ođđa joavkku.
Vaalikelpoisuusikä on viimeistään vaalipäivänä täytetty 18 vuoden ikä.
Válljehahttivuohtaahki lea 18 jagi maŋemusat válgabeaivvi.
Esite ” Att ställa upp ” (Osallistuminen) kuvaa ruotsin kielellä kuinka kirkollisvaaliin voi osallistua.
Dieđahančálus ” Att ställa upp ” lea ruoŧagillii ja govvida got galgá dahkat go háliida leahkit mielde Girkoválggas.
Sen voi hakea Internetiltä:
http://www.svenskakyrkan.se/kyrkoval2005/4.htm
15 huhtikuuta tulisi nimeämisryhmän rekisteröintianomuksen kuten myös kandidaattiilmoitusten mieluiten olla saapunut hiippakuntahallitukseen tai kirkkohallitukseen.
15 b. cuoŋománus berre ohcamuš čáliheami birra nominerenjoavkkus ja ilmmuhus evttohasain leahkit bismágoddestivrras dehe girkostivrras.
Viimeinen päivämäärä on 15 toukokuuta.
Maŋemus beaivi lea 15 b. miessemánus.
31 elokuuta on äänestyskortit lähetetty niille joilla on oikeus äänestää.
31 b. borgemánus galget jienastangoarttat leahkit olggossáddejuvvon jienasteddjiide.
5 – 14 syyskuuta on ennakkoäänestyksen aika.
Gaskal 5-15 b. čakčamánus lea vejolaš ovdagihtii jienastit.
Äänestyskortti vaaditaan aina ennakkoäänestystä tehtäessä.
Jienastangoarta gáibiduvvo álo ovdagihtii jienasteamis.
Äänestää voi myös sekä kirjeitse että valtuutetun välityksellä.
Lea maiddái vejolaš jienastit reivve bakte dehe sáddet soapmása jienastit du ovddas.
Kirjeitse ja valtuutetun välityksellä tapahtuvaan äänestykseen vaaditaan erityinen kirjekuori jonka voit saada seurakunnaltasi.
Jienasteapmi reivve bakte dehe eará olbmo bakte gáibiduvvojit sierra kuverttat man sáhtát oažžut iežat searvegottis.
18 syyskuuta tapahtuu äänestys Vaalihuoneissa. Vaalihuone ja aukioloajat löytyvät äänestyskortista.
18 b. čakčamánus, 2005 lea jienasteapmi Válgalanjas, báiki ja áiggit bohtet ovdan jienastangoarttas.
1 tammikuuta 2006 astuvat vastavalitut tehtäviinsä.
1 b. ođđajagemánus, 2006 álget ođđa áirasat doaimmaideaset.
Kirkollisvaalit 18. syyskuuta.
Girkoválggat čakčamánu 18. beaivvi.
Sinä valitset.
Don ieš válljet.
Ruotsin kirkossa on yli 7 miljoonaa jäsentä ja sen kantavana voimana ovat ihmiset, jotka haluavat osaltaan jakaa vastuuta ja kehittää ja muokata kirkon tulevaisuutta.
Ruoŧa girkus leat sullii 7 miljovnna miellahttu geat háliidit leahkit mielde ja váldit ovddasvástádusa, ovddidit ja hábmet girku boahtteáiggi.
18. syyskuuta kaikilla Ruotsissa kirjoissa olevilla 16 vuotta täyttäneillä jäsenillä on mahdollisuus vaikuttaa siihen, keiden vastuulle Ruotsin kirkon ohjaaminen annetaan neljäksi tulevaksi vuodeksi.
Čakčamánu 18. beaivvi leat miellahttuin geat leat deavdán 16 jagi ja leat čálihuvvon Ruoŧas vejolašvuohta leahkit mielde ja váikkuhit geat galget oažžut luohttamuša stivret Ruoŧa girku njeallje jagi ovddosguvlui.
Ruotsin kirkon toiminta on monipuolista ja se kattaa laajan kentän.
Ruoŧa girku doaibma lea viiddis ja gokčá ollu.
Kirkko haluaa olla yhteenkuuluvuuden, hengellisyyden ja Jumala-yhteyden kohtauspaikka, jossa on tilaa kysymyksille ja keskusteluille.
Girku háliida leahkit sadjin jearaldagaide ja ságastallamiidda, sadjin gos oktavuohta, vuoiŋŋalašvuohta ja Ipmila lagašvuohta deaivvadit.
Kirkko, joka antaa toivoa ja myötävaikuttaa ihmisten henkiseen terveyteen.
Girkun mii addá doaivvu ja doaibmá juohke olbmo vuoiŋŋalaš dearvvašvuođa ovddas.
Avoin ja läsnäoleva kirkko, joka on heikompien puolella ja jossa kristillinen ja humaani arvoperusta toteutetaan käytännön toiminnassa, niin täällä kotona kuin ulkomailla, niin ilossa kuin surussa, niin arjessa kuin juhlassa.
Rabas ja lagaš Girkun mii veahkeha olbmoid geat dárbbašit veahki. Gos risttalaš ja olmmošlas árvovuođđu šaddá duohtan praktihkalaččat, sihke dáppe ruovttus ja olgoriikkas, ilus ja morrašis, árgabeaivvis ja bassebeavvis.
Mihin Ruotsin kirkon tulee käyttää voimansa ?
Gosa Ruoŧa girku galgá bidjat fámus ?
Katastrofien ja onnettomuuksien jälkihoito ?
Gávdnot go lihkushisvuođat ja roasut leat dáhpáhuvvan ?
Kaste, konfirmaatio, vihkiminen ja hautaaminen ?
Gásttahit, konfirmeret, vihahit ja hávdádit ?
Käynnit vanhusten, sairaiden ja yksinäisten luona ?
Guossástallat boarrasiid, skihpa ja oktonas olbmoid ?
Pakolaiskysymykset ?
Báhtareaddji jearaldagaide ?
Joulun, pääsiäisen ja helluntain vietto ?
Ávvudit juovllaid, beassážiid ja hellodagaid ?
Ympäristötyö ?
Birasbargui ?
Kirkkorakennusten hoitaminen ?
Fuolahit girkoráhkadusaid ?
Reilu kauppa ?
Vuoiggalaš gávppašeapmái ?
Lasten ja nuorten musiikkitoiminta ?
Musihkkadoaibmaide mánáide ja nuoraide ?
Kirkollisvaalit 18. syyskuuta
Girkoválggat čakčamánu 18. b..
Kirkollisvaaleissa 18. syyskuuta jäsenet voivat valita, mihin Ruotsin kirkon tulee käyttää voimansa neljänä seuraavana vuotena.
Girkoválggain čakčamánu 18. b. don válljet gosa Ruoŧa girku galgá bidjat fámu lagamuš njeallje jagi.