pere/sami_parallel huggingface dataset:
Työnantaja ei voi torjua tasa-arvon edistämisvelvoitteita asenteel li seen vastustukseen vedoten.
Bargoaddi ii sáhte healbadit dásseárvvu ovddidangeatnegasvuođa dainna, ahte doarjala jurddašanvuogi vuođul ovdanboahtán vuostálastimii.
Esimerkiksi asiakkaiden odotuk set tai omien työntekijöiden vastustus eivät saa estää naisten ja miesten tasa-arvoista kohtelua.
Ovdamearkan áššehasaid vuordámušat dahje iežas bargiid vuostálastin eai oaččo eastit nissoniid ja albmáid dásseárvosaš giehtadallama.
Työpaikan tasa-arvosuunnitelma
Bargosaji dásseárvoplána
Jos työnantajan palvelussuhteessa olevan henkilöstön määrä on säännöllisesti vähintään 30 työntekijää, työnantajan on laadittava tasa-arvosuunnitelma vuosittain yhteistyössä henkilöstön kanssa ja samoin vuosittain toteutettava sen mukaiset toimet.
Juos bargoaddi bargoveaga mearri, mii lea bálvalusas, lea jeavddalaččat uhcimustá 30 bargi, bargoaddi galgá ráhkadit dásseárvoplána jahkásaččat ovttasbarggus bargoveagain ja maiddái jahkásaččat ollašuhttit das dárkkuhuvvon doaimmaid.
Vaikka tasa-arvosuunnitelma laaditaan vuosittain, se voi sisältää lyhyen ja pitkän tähtäyksen tavoitteita.
Vaikke dásseárvoplána ráhkaduvvo jahkásaččat, dat sáhttá sisttisdoallat oanehis ja guhkes áigge ulbmiliid.
Vuosittainen suunnitelma ja toteutus koskevat erityisesti palkkausta ja muita työsuhteen ehtoja.
Jahkásaš plána ja ollašuhttin gusket erenomážit bálkáheami ja bargogaskavuođa eará eavttuid.
Tasa-arvosuunnitelma voidaan sisällyttää osaksi henkilöstö- tai koulutussuunnitelmaa tai työsuojelun toimintaohjelmaa.
Dásseárvoplána sáhttá laktit bargoveahka- dahje skuvlenplána dahje bargosuodjaleami doaibmaprográmma oassin.
Tasa-arvosuunnitelma sisältää tasa-arvotilanteen selvityksen, toimenpiteet ja edellisen vuoden suunnitelman tulosten arvioinnin.
Dásseárvoplánai gullet dásseárvodili čielggadeapmi, doaibmabijut ja ovddit jagi plána bohtosiid árvvoštallan.
Selvitys.
Čielggadus.
Selvitystä varten hankitaan tarpeelliset tiedot työpaikan tasa-arvotilanteesta.
Čielggadusa várás skáhppojuvvojit dárbbašlaš dieđut bargosaji dásseárvodilis.
Tasa-arvo, uralla etene miseen, työolosuh, työtilanteen selvittäminen voi kohdistua esimer kiksi hakumenettelyyn, naisten ja miesten sijoittumiseen eri tehtäviinteisiin, henkilöstö koulutukseen, osallistumiseen työryhmätyöskentelyyn, työn- ja perheen yhteensovittamismahdollisuuksiin kuten perhevapaiden käyttöön ja niitä tukeviin työjärjestelyihinilmapiiriin, tasa-arvoa koskeviin asenteisiin, johtamiseen ja työsuojeluun.
Dásseárvodili čielggadeapmi sáhttá čuohcat ovdamearkan ohcanmeannudeapmái, nissoniid ja albmáid sajuštuvvamii iešguđetlágan bargguide, karrieras ovdáneapmái, bargodiliide, bargoveahkaskuvlemii, oassálastimii bargojoavkobarggildeapmái, barggu ja bearraša oktiiheive bargoordnedallamiidda, bargovuigŋii, dásseárvvu guoski jurddašanvugiide, jođiheapmái ja bargosuodjaleapmái.
Selvityksiä laadittaessa voidaan käyttää sekä tilastollisia että laadullisia menetelmiä.
Čielggadusaid ráhkadettiin lea vejolaš geavahit nu statistihkalaš go kvalitehtalaš vugiid.
Tärkeää on koota myös kokemusperäistä tietoa.
Dehalaš lea čohkket maiddái empiiralaš dieđuid.
Tietoja voidaan kerätä myös analysoimalla työpaikalla muutoinkin tehtävät esimerkiksi työhyvinvointiselvitykset erikseen naisten ja miesten näkökulmasta.
Dieđuid sáhttá čoaggit maiddái analyseremiin bargosajis muđuige bargon, ovdamearkan bargobuorredillečielggadusaid sierra nissoniid ja albmáid perspektiivvas.
Lain mukaan osana tasa-arvotilanteen selvittämistä on tehtävä kartoitus naisten ja miesten palkoista (palkkakartoitus).
Lága mielde dásseárvodili čielggadeami oassin galgá kártet nissoniid ja albmáid bálkkáid (bálkákárten).
Sitä varten käydään läpi käytössä olevat palkkausjärjestelmät ja niiden soveltamiskäytännöt.
Dan várás gevvojit čađa anus leahkki bálkávuogádagat ja daid heivehanvuogit.
Palkkakartoituksessa eritellään naisten ja miesten sijoittuminen eri tehtäviin ja naisten ja miesten tehtävien luokitus.
Bálkákártemis čilgejuvvo nissoniid ja albmáid sajuštuvvan sierra bargguide ja lassin nissoniid ja albmáid bargguid juohkášuvvan.
Tämän jälkeen selvitetään naisten ja miesten palkat ja naisten ja miesten väliset palkkaerot.
Das maŋŋá čielggaduvvojit nissoniid ja albmáid bálkkát ja nissoniid ja albmáid gaskasaš bálkáerohusat.
Palkkakartoituksen tarkoitus on selvittää, kohdellaanko naisia ja miehiä palkkauksessa tasaarvoisesti ja kohdellaanko naisten ja miesten yhtä vaativia töitä yhdenvertaisella tavalla.
Bálkákártema dárkkuhussan lea čielggadit, giehtadallojitgo nissonat ja albmát bálkáheamis dásseárvosaččat ja giehtadallojitgo nissoniid ja albmáid seammá váttes barggut seammaárvosaččat.
Tämä edellyttää sitä, että naisten ja miesten palkkoja vertaillaan keskenään.
Dat dárkkuha dan, ahte nissoniid ja albmáid bálkkát veardádallojit gaskaneaset.
Kartoituksen tulee kattaa kaikki työnantajan palveluksessa olevat henkilöt, myös osa-aikaiset ja määräaikaiset työntekijät.
Kárten galgá guoskat buot olbmuid, geat leat bargoaddi bálvalusas, maiddái oasseáigásaš ja mearreáigásaš bargiid.
Naisten ja miesten palkkoja ja palkkaeroja on tarpeen tarkastella ja verrata sekä ammattien / tehtävien sisällä että ammattien / tehtävien välillä.
Nissoniid ja albmáid bálkkáid ja bálkáerohusaid lea dárbbašlaš guorahallat ja veardádallat nu ámmáhiid / bargguid siste go ámmáhiid / bargguid gaskkas.
Jos työntekijät kuuluvat eri työehtosopimusten piiriin, palkkoja on tarpeen verrata myös yli työehtosopimusrajojen, koska samapalkkaisuusperiaate tulee toteuttaa työnantajakohtaisesti.
Juos bargit gullet sierra bargoeaktosoahpamušaid ollái, bálkkáid lea sivva veardádallat maiddái badjel bargoeaktosoahpamušrájáid, go seammabálkáprinsihpa galgá ollašuhttit bargoaddiguovdasaččat.
Kaikki työntekijät tulee siis sisällyttää samaan palkkakartoitukseen.
Buot bargiid galgá nappo laktit seammá bálkákártemii.
Palkkoja kartoitettaessa tulee selvittää, miten naisten ja miesten työt sijoittuvat työnantajan käyttämän arviointijärjestelmän mukaisille vaativuustasoille tai muun yrityksessä käytössä olevan palkkaryhmittelyn mukaisiin ryhmiin.
Bálkkáid kártemis galgá čielggadit, mo nissoniid ja albmáid barggut laktašuvvet gáibádusdásiide, mat leat bargoaddi geavahan árvvoštallanvuogádagas, dahje luohkáide, mat leamašan anus fitnodaga eará bálkáluohkáin.
Koska tasa-arvolainsäädäntö edellyttää, että samoissa ja samanarvoisissa töissä maksetaan samaa palkkaa, on tarpeen arvioida sitä, onko tosiasiassa yhtä vaativat työt sijoitettu palkkauksessa samalle tasolle.
Go dásseárvoláhkaásaheapmi gáibida, ahte seamma ja seammaárvosaš bargguin máksojuvvo seamma bálká, lea sivva árvvoštallat dan, leatgo duođalaččat seamma váttes barggut biddjon bálkáheamis seamma dássái.
Samanarvoisten töiden määrittelyssä on suositeltavaa käyttää erityistä tehtävien vaativuuden arviointijärjestelmää.
Ovttaárvosaš bargguid meroštallamis ávžžuhuvvo, ahte geavahuvvo dan várás dárkkuhuvvon bargguid váttisvuođa árvvoštallanvuogádat.
Naisten ja miesten palkkaus ja palkkaerot on eriteltävä kaikkien palkanosien osalta erikseen, koska jokaisen palkanosan, niin työkohtaisen palkanosan kuin myös erilaisten palkanlisien (kuten henkilökohtaiseen suoriutumiseen ja pätevyyteen perustuvien lisien ja tulospalkkioiden) tulee olla erikseen syrjimättömiä.
Nissoniid ja albmáid bálkáheami ja bálkáerohusaid galgá sirret buot bálkáosiid buohta sierra, go juohke bálkáoassi, nu bargoguovdasaš bálkáoassi go maiddái iešguđetlágan bálkálasit (nugo persovnnalaš ceavzimii ja dohkálašvuhtii vuođđudeaddji lasit ja boađusbálkkát) galget leat daninassii bealeheamet.
On tärkeä selvittää, mille työntekijäryhmille erilaisia palkanlisiä annetaan ja miten lisät jakaantuvat naisten ja miesten kesken työntekijäryhmien sisällä.
Lea dehalaš čielggadit, man bargiidjovkui iešguđetlágan bálkálasit addojit ja mo lasit juohkášuvvet nissoniid ja albmáid gaskkas bargiidjoavkkuid siste.
Jos palkkakartoituksessa havaitaan palkkaeroja naisten ja miesten välillä, on palkanosittain selvitettävä, mistä palkkaerot johtuvat.
Juos bálkákártemis fuopmášuvvojit bálkáerohusat nissoniid ja albmáid gaskkas, galgá bálkáosiid mielde čielggadit, mas bálkáerohusat bohtet.
On myös arvioitava, voidaanko palkkaerojen perusteita pitää tasa-arvolainsäädännön näkökulmasta perusteltuina eli ovatko ne tasa-arvolainsäädännössä tarkoitettuja hyväksyttäviä syitä palkkaeroille.
Galgá maiddái árvvoštallat, sáhttágo dásseárvoláhkaásaheami perspektiivvas geahččat, ahte bálkáerohusat leat vuođustallon, nuppiid sániiguin leatgo dat dásseárvoláhkaásaheamis dárkkuhuvvon dohkálaš sivat bálkáerohusaide.
Perusteettomien palkkaerojen esiin saaminen edellyttää naisten ja miesten palkkojen vertaamista ja palkkaerojen syiden selvittämistä työntekijäryhmissä ja myös yksilötasolla.
Áššehis bálkáerohusaid ovdan buktin gáibida nissoniid ja albmáid bálkkáid veardideami ja bálkáerohusaid sivaid čielggadeami bargiidjoavkkuin ja maiddái ovttaskasolbmuid buohta.
Palkkakartoitus on laadittava niin, etteivät palkkasummat ole yhdistettävissä yksittäisiin työntekijöihin.
Bálkákártema galgá ráhkadit nu, ahte bálkásupmiid ii sáhte laktit ovttaskas bargiide.
Näin ollen yksittäisen henkilön palkka ei saa ilmetä lopullisesta selvityksestä.
Nappo ovttaskas olbmo bálká ii oaččo oidnot loahpalaš čielggadusas.
Tämä ei päde valtio- ja kuntasektorilla, joissa työntekijöiden palkat ovat julkisia.
Dát ii guoskka stáhta- ja gieldasektorii, gos bargiid bálkkát leat almmolaččat.
Toimenpiteet.
Doaibmabijut.
Selvityksen pohjalta työnantaja ja henkilöstön edustajat päättävät yhteistyössä, mihin toimiin tasa-arvon edistämiseksi on ryhdyttävä.
Čielggadusa vuođul bargoaddi ja bargoveaga ovddasteaddjit mearridit ovttasráđiid, maidda doaimmaide dásseárvvu ovddideapmin galgá álgit.
Sovitaan myös tavoitteista, keinoista ja aikataulusta sekä seurannan menetelmistä.
Sohppojuvvo maiddái ulbmiliin, vugiin ja áigetávvalis ja lassin bearráigeahččanvugiin.
Lain mukaan on esitettävä toimenpiteet tasa-arvon edistämiseksi, muun muassa palkkauksellisen tasa-arvon saavuttamiseksi.
Lága mielde galgá ovdanbuktit doaibmabijuid dásseárvvu ovddideapmin, earret eará bálkkáid guoskevaš dásseárvvu juksama dihte.
Jos on havaittu perusteettomia palkkaeroja, esitetään keinot niiden oikaisemiseksi sekä kuinka toimenpiteiden toteutusta seurataan.
Juos leat fuopmášuvvon áššehis bálkáerohusat, ovdanbuktojit vuogit daid njulgemii ja mo doaibmabijuid ollašuhttima galgá bearráigeahččat.
Seurannasta sopiminen on tarpeen tulosten arvioinnin pohjaksi.
Bearráigeahččamis soahpan lea dárbbašlaš bohtosiid árvvoštallama vuođđun.
Arvio.
Árvvoštallan.
Arvio koskee edellisen vuoden suunnitelman toteuttamista ja saavutettuja tuloksia.
Árvvoštallan guoská ovddit jagi plána ollašuhttima ja juksojuvvon bohtosiid.
Tulosten arvioiminen antaa tärkeää tietoa muun muassa siitä, kuinka erityisesti palkkausta korjaavat mekanismit toimivat ja missä on kehittämisen varaa.
Bohtosiid árvvoštallan addá dehalaš dieđuid earret eará das, mo erenomážit bálkáheami divvu mekanismmat doibmet ja gokko lea ovddidanmunni.
Arvio on hyödyksi tuloksekkaan toiminnan edelleen kehittämisessä.
Árvvoštallan lea ávkin mávssolaš doaimmaid ain viidásabbot ovddideamis.
Arviota käytetään myös seuraavan vuoden suunnitelman pohjana.
Árvvoštallan geavahuvvo maiddái čuovvovaš jagi plána vuođđun.
On tärkeää, että työpaikalla seurataan tarkoin palkkajoustavuuden lisäämisen ja palkkausjärjestelmien kehittämisen vaikutuksia palkkauksellisen tasa-arvon kehitykseen ja vaikutetaan kehitykseen siten, että naisvaltaisten tehtävien vaativuus ja ne ominaisuudet, jotka naisilla ovat vahvempia, saavat palkkausjärjestelmissä asianmukaisen merkityksen.
Lea dehalaš, ahte bargosajis čuvvojuvvojit dárkilit bálkánjuovžilvuođa lasiheami ja bálkávuogádagaid ovddideami váikkuhusat bálkkáid guoski dásseárvvu ovdáneapmái ja ahte bargosajis váikkuhuvvo ovdáneapmái nu, ahte nissonválddálaš bargguid váttisvuohta ja dat iešvuođat, mat nissoniin leat nannosut, ožžot bálkávuogádagain áššálaš mearkkašumi.
Palkkauksen tulee reagoida sekä naisten että miesten työssä tapahtuviin muutoksiin siten, että työn määrällinen lisäys ja vaativuustason nousu näkyvät myös palkassa.
Bálkáheapmi galgá reageret nu nissoniid go albmáid barggus dáhpáhuvvan nuppástusaide nu, ahte barggu mearálaš lassáneapmi ja gáibádusdási badjáneapmi oidnojit maiddái bálkkás.
Työnantajalla on vastuu siitä, että suunnitelma vastaa tasa-arvolain vaatimuksia ja sisältää myös erittelyn naisten ja miesten sijoittumisesta eri tehtäviin ja palkkakartoituksen.
Bargoaddis lea vástu das, ahte plána vástida dásseárvolága gáibádusaid ja sisttisdoallá maiddái sirrema nissoniid ja albmáid sajuštuvvamis sierra bargguide ja bálkákártema.
Työnantaja- ja työntekijäosapuoli voivat yhdessä sopia paikallisesti siitä, että tasa-arvosuunnitelmaan sisältyvä selvitys päivitetään vuosittaisen tarkastelun sijasta vähintään kerran kolmessa vuodessa.
Bargoaddi ja bargi oassebealli sáhttiba ovttas soahpat báikkálaččat das, ahte dásseárvoplánai gullevaš čielggadeapmi biddjo áiggi dássái jahkásaš guorahallama sajis uhcimustá oktii golmma jagis.
Tasa-arvosuunnitelma oppilaitoksessa
Dásseárvoplána oahppolágádusas
Eduskunta sisällytti vuonna 2005 uudistettuun tasa-arvolakiin velvoitteen tasa-arvosuunnitelman laatimisesta oppilaitoksissa.
Riikkabeaivvit bijahedje j. 2005 ođasmahtton dásseárvoláhkii geatnegasvuođa dásseárvoplána ráhkadeamis oahppolágádusain.
oppilaitoksia, yliopistoja ja ammattikorkeakouluja sekä kansan-, kansalais- ja työväenopistoja.
Oahppolágádusain dárkkuhuvvojit earret eará logahagat, fidnooahppolágádusat, universitehtat ja ámmátallaskuvllat ja lassin álbmot-, rávesolbmuid- ja bargoveagaoahpahagat.
Suunnitelma laaditaan vuosittain yhteistyössä henkilöstön ja opiskelijoiden edustajien kanssa.
Plána ráhkaduvvo jahkásaččat ovttasbarggus bargoveaga ja stuđeanttaid ovddasteaddjiiguin.
Säännöstä ei sovelleta peruskouluihin eikä hyvin lyhytkestoista opetusta antaviin oppilaitoksiin.
Njuolggadus ii heivehuvvo vuođđoskuvllaide iige oalle oanehis áigge oahpahusa addi oahppolágádusaide.
Tasa-arvon edistäminen peruskouluissa ja siellä ilmenevät tasa-arvo-ongelmat tulee hoitaa perusopetuslain mukaisten valtuuksien ja opetussuunnitelmien puitteissa.
Dásseárvvu ovddideami vuođđoskuvllain ja doppe albmanan dásseárvováttisvuođaid galgá dikšut vuođđooahpahuslágas dárkkuhuvvon fápmudusaid ja oahppaplánaid olis.
Tasa-arvosuunnitelman painopisteinä laki mainitsee tasa-arvon toteutumisen opiskelijavalinnoissa, opetuksen järjestämisessä, opintosuoritusten arvioimisessa sekä seksuaalisen häirinnän ja sukupuolen perusteella tapahtuvan häirinnän ehkäisemisessä ja poistamisessa.
Dásseárvoplána váimmusáššin láhka máinnaša dásseárvvu ollašuvvama oahppiidválljemis, oahpahusa ordnemis, oahppočađaheami árvvoštallamis ja maiddái seksuálalaš heađušteami ja sohkabeali vuođul dáhpáhuvvan heađušteami eastadeamis ja eret čuoldimis.
Oppilaitoksen tasa-arvosuunnitelma käsittää selvityksen tasa-arvotilanteesta ja ongelmista, toteutettaviksi suunnitellut tarpeelliset toimenpiteet sekä arvion aikaisemman suunnitelman toteuttamisesta ja tuloksista.
Oahppolágádusa dásseárvoplánai gullet čielggadus dásseárvodilis ja váttisvuođain, dárbbašlaš doaibmabijut, mat leat ollašuhttit plánejuvvon, ja maiddái árvvoštallan ovddit plána ollašuhttimis ja bohtosiin.
Oppilaitoksen tasaarvosuunnitelma laaditaan vuosittain.
Oahppolágádusa dásseárvoplána ráhkaduvvo jahkásaččat.
Oppilaitokset ovat velvollisia muiden työpaikkojen tapaan laatimaan myös henkilöstöpoliittisen tasa-arvosuunnitelman, jos niissä työskentelee vähintään 30 työntekijää.
Oahppolágádusat leat geatnegasat eará bargosajiid láhkai ráhkadit maiddái bargoveahkapolitihkalaš dásseárvoplána, juos dain barget uhcimustá 30 bargi.
Sukupuoleen perustuva syrjintä on
Vealaheapmi, mii vuođđuduvvá sohkabeallái, lea gildojuvvon
Välitön ja välillinen syrjintä
Njulges ja eahpenjulges vealaheapmi
Tasa-arvolaissa määritellään, mitä tarkoitetaan välittömällä ja välillisellä syrjinnällä sukupuolen perusteella ja kielletään molemmat syrjinnän muodot.
Dásseárvolágas meroštallojit, mii dárkkuhuvvo njulges ja eahpenjulges vealahemiin sohkabeali vuođul ja gildojit guktot vealaheami hámit.
Kielto koskee lain koko soveltamisaluetta: kaikkia yhteiskuntaelämän alueita ja kaikkia tilanteita, joissa syrjintää voi esiintyä.
Gielddus guoská lága olles muddehanviidodaga: servodaga buot surggiid ja buot diliid, main vealaheapmi sáhttá gávdnot.
VäVäV litölitölit ntä ntä nt syrjintääsyrjintääsyrjint on naisten ja miesten asetVäVäV lillistä lillistä lillist syrjintääsyrjintääsyrjint koskeva syrjintäolettama syntyy, jos henkilöt asetetaan eri asemaan sellaitaminen eri asemaan sukupuolen vuoksi eli suoraan sen perusteella, että he ovat naisia tai miehiä.
Njulges vealaheapmi lea nissoniid ja albmáid ásaheapmi sierra sajádahkii sohkaEahpenjulges vealaheami guoski vealahaneahpádus šaddá, juos olbmot biddjojit sierra sajádahkii dakkár njuolggadusa, vuođustusa dahje geavada vuođul, mii váikkubeali dihte, nuppiid sániiguin dan vuođul, ahte sii leat nissonat dahje albmát.
Syrjintää on myös naisten ja miesten asettaminen eri asemaan raskau desta tai synny tyksestä johtuvasta syystä.
Vealaheapmi lea maiddái nissoniid ja albmáid bidjan sierra sajádahkii áhpehisvuođas dahje riegádahttimis boahtán siva dihte.
Vertailukohteena voi olla myös aiemmin vallinnut tilanne, kunhan henkilöt ovat vertailukelpoisessa tilanteessa.
Veardádallančuhcosin sáhttá leat maiddái ovdal leamašan dilli, gohan olbmot leat veardádallandohkálaš dilis.
sen säännöksen, perusteen tai käytännön nojalla, joka vaikuttaa sukupuoleen nähden neutraalilta, mutta jonka vaikutuksesta henkilöt voivat tosiasiallisesti joutua epäedulliseen asemaan sukupuolensa perusteella.
ha sohkabeali ektui neutrálan, muhto man váikkuhusas olbmot sáhttet duođalaččat gártat heittogut sajádahkii sohkabeali vuođul.
Syrjintäolettama syntyy myös, jos henkilö asetetaan eri asemaan vanhemmuuden tai perheenhuoltovelvollisuuden perusteella.
Vealahaneahpádus šaddá maiddái, juos olmmoš biddjojuvvo sierra sajádahkii vánhenvuođa dahje bearrašis fuolahangeatnegasvuođa vuođul.
Tällöin myös samaa sukupuolta olevien henkilöiden kohtelua voidaan verrata toisiinsa.
Dalle maiddái olbmuid, geat leat seamma sohkabeali, giehtadallama sáhttá veardádallat nuppiide.
Välilliseen syrjintään liittyy laissa ns. oikeuttamisperiaate.
Eahpenjulges vealaheapmái laktása lágas ng. vuoigadahttinprinsihppa.
Sen mukaan menettelyä ei ole pidettävä syrjintänä, jos sillä pyritään hyväksyttävään tavoitteeseen ja valitut keinot ovat väliaikaisia ja niitä on pidettävä aiheellisina ja tarpeellisina tähän tavoitteeseen pääsemiseksi.
Dan mielde meannudeami ii galgga doallat vealaheapmin, juos dainna geahččaluvvo dohkálaš ulbmilii ja válljejuvvon vuogit leat gaskaboddosaččat ja dat adnojit áššálažžan ja dárbbašlažžan dán ulbmilii beassama várás.
Syrjinnän kieltoja on tulkittava niin, että ne kattavat myös transihmisten syrjinnän.
Vealaheami gildosiid galgá tulkot nu, ahte dat gusket maiddái transolbmuid vealaheami.
Kyseisten henkilöiden ihmisoikeuksien toteutumisen kannalta on tärkeää, että heitä suojataan syrjinnältä.
Máinnašuvvon olbmuid olmmošrivttiid ollašuvvama dáfus lea dehalaš, ahte sii suodjaluvvojit vealaheamis.
Myös käsky tai ohje harjoittaa sukupuoleen perustuvaa syrjintää on tasa-arvolaissa tarkoitettua, kiellettyä syrjintää.
Maiddái gohcčun dahje ráva vealahit sohkabeali vuođul lea dásseárvolágas namuhuvvon, gildojuvvon vealaheapmi.
Seksuaalinen häirintä ja häirintä sukupuolen perusteella
Seksuálalaš heađušteapmi ja heađušteapmi sohkabeali vuođul
Syrjinnän kielto kattaa myös seksuaalisen häirinnän ja häirinnän sukupuolen perusteella.
Vealaheami gielddus guoská maiddái seksuálalaš heađušteami ja heađušteami sohkabeali vuođul.
Häirintä loukkaa yksilön oikeutta henkilökohtaiseen vapauteen ja itsemääräämiseen.
Heađušteapmi loavkida ovttaskasolbmo vuoigatvuođa persovnnalaš luomusvuhtii ja iešmearrideapmái.
Seksuaalinen häirintäirintäirint voi ilmetä ainakin seuraavin tavoin:  sukupuolisesti vihjailevat eleet tai ilmeet  härskit puheet, kaksimieliset vitsit sekä vartaloa, pukeutumista, tai yksi tyiselämää koskevat huomautukset tai kysymykset,  pornoaineistot, seksuaalisesti värittyneet kirjeet tai puhelinsoitot,  fyysinen koskettelu,  sukupuoliyhteyttä tai muuta sukupuolista kanssakäymis tä koskevat ehdotuk set tai vaatimukset,  raiskaus tai sen yritys.
láhttemat dahje geahčastagat, mat geažidit seksuálavuhtii snoallan, guovttemielalaš leaikkat ja maiddái goruha, gárvodeami dahje priváhtaeallima guoski fuopmášahttimat dahje jearaldagat, pornografiijamateriálat, seksuálavuhtii guoskevaš reivvet dahje riŋgemat, fysihkalaš guoskkahallan, sohkabealleoktavuođa dahje eará sohkabealleovttastallama guoskevaš evttohusat dahje gáibádusat, illásteapmi dahje dan geahččaleapmi.
Sukupuolinen huomio muuttuu häirinnäksi, jos sitä jatketaan, vaikka kohteeksi joutunut ilmaisee pitävänsä sitä loukkaavana tai vastenmielisenä.
Sohkabeallái guoskevaš fuopmášupmi nuppástuvvá heađušteapmin, juos dat jotkojuvvo, vaikke dan vuollái gártan olmmoš čájeha, ahte doallá dan loavkašahttin dahje unohassan.
HäHäH irintä irintä irint sukupuolen perusteella on ei-toivottua käytöstä, joka perustuu sukupuoleen, mutta ei ole seksuaalista luonteeltaan.
Heađušteapmi sohkabeali vuođul lea ii-sávvojuvvon láhtten, mii vuođđuduvvá sohkabeallái, muhto ii leat seksuálalaš.
Se voi ilmetä esimerkiksi seuraavin tavoin:  halventava puhe toisesta sukupuolesta  toisen sukupuolen alentaminen.
Dat sáhttá albmanit ovdamearkan čuovvovaš vugiin: nuppi sohkabeali guoski fuotnášeapmi nuppi sohkabeali hálbbášeapmi.
 työpaikka- tai koulukiusaaminen, kun se perustuu kiusatun sukupuoleen.
bargosadje- dahje skuvlagivssideapmi, go dat vuođđuduvvá givssiduvvon olbmo sohkabeallái.
Työnantajan, oppilaitoksen tai etujärjestön laiminlyöntiä työntekijään, oppilaaseen tai jäseneen kohdistuvan häirinnän poistamiseksi on myös pidettävä syrjintänä.
Bargoaddi, oahppolágádusa dahje intreassaorganisašuvnna suostama, mii guoská bargi, oahppi dahje lahttui guoskevaš heađušteami eretváldima, galgá maiddái doallat vealaheapmin.
Mikä ei ole syrjintää
Mii ii leat heađušteapmi
Raskaana oleviin tai synnyttäneisiin naisiin kohdistuva erityinen suojelu tai asevel vollisuuden säätäminen vain miehille eivät tasa-arvolain mukaan ole syrjintää.
Áhpehis dahje riegádahttán nissoniidda guoskevaš erenomáš suodjaleapmi dahje vearjogeatnegasvuođa ásaheapmi dušše albmáide ii leat dásseárvolága mielde vealaheapmi.
Muu yhdis tys kuin varsinainen työmarkkinajärjestö ei syyllisty syrjintään hyväksyessään jäsenikseen vain naisia tai miehiä, jos niin määrätään yhdistyksen säännöis sä.
Eará searvi go eakti bargomárkanorganisašuvdna ii leat sivalaš vealaheapmái, go dohkkeha lahttun dušše nissoniid dahje albmáid, juos nu mearriduvvo searvvi njuolggadusain.
Jos yhdistys on muu ammatillista edunvalvontaa harjoittava järjestö, edellytetään lisäksi, että järjestö pyrkii tasa-arvolain tarkoituksen toteuttamiseen.
Juos searvi lea eará ámmátlaš ovddugohcinorganisašuvdna, gáibiduvvo lassin, ahte searvi figga dásseárvolága dárkkuhusa ollašuhttimii.
Syrjintää ei myöskään ole, jos tasa-arvosuun nitelmaan perus tuen väliaikaisin toimin pyritään parantamaan heikommassa asemassa olevan sukupuo len asemaa.
Vealaheapmi ii maiddái leat, juos dásseárvoplána vuođul gaskaboddosaš doaimmaiguin geahččaluvvo buoriduvvot sohkabeali sajádat, mii lea heajut dilis.
Syrjintä työelämässä, oppilaitoksissa
Vealaheapmi bargoeallimis, oahppolágádusain ja intreassaorganisašuvnnain, lea gildojuvvon
Työelämä
Bargoeallin
Yleisten syrjintäkieltojen lisäksi tasa-arvolaki määrittelee erikseen, mikä on syrjintää työelämässä.
Bargoeallima vealahangildosat Almmolaš vealahangildosiid lassin dásseárvoláhka meroštallá sierra, mii lea vealaheapmi bargoeallimis.
 työoloissa, palkkauksessa ja muissa palvelussuhteen ehdoissa  sukupuolisen häirinnän ja ahdistelun poistamisvelvoit teen laiminlyönnissä  työolosuhteiden tai - ehtojen heikentä misessä sen jälkeen, kun työntekijä on vedonnut tasa-arvolain mukaisiin oikeuksiinsa  irtisanomisissa tai lomautuksissa.
Vealaheapmi bargoeallimis sáhttá lága mielde albmanit barguiváldimis válljedettiin bargiid sierra bargguide dahje skuvlejupmái bargodiliin, bálkáheamis ja bálvalusgaskavuođa eará eavttuin sohkabeali guoski heađušteami ja áŧestallama eretváldingeatnegasvuođa suostamis bargodiliid dahje - eavttuid hedjonahttimis das maŋŋá, go bargi lea doarjalan dásseárvolágas dárkkuhuvvon vuoigatvuođaide eretcealkimiin dahje luopmudahttimiin
Sukupuoleen perustuvaa syrjintää on eri asemaan asettaminen raskaudesta tai synnytyksestä johtuvasta syystä taikka eri asemaan asettaminen vanhemmuuden tai perheenhuoltovelvollisuuden perusteella.
Vealaheapmi áhpehisvuođa vuođul Vealaheapmi, mii vuođđuduvvá sohkabeallái, lea sierra sajádahkii ásaheapmi áhpehisvuođas dahje riegádahttimis boahtán siva dihte dahje sierra sajádahkii ásaheapmi vánhenvuođa dahje bearrašis fuolahangeatnegasvuođa vuođul.
Työnantaja ei saa työhönottotilanteessa tai koulutukseen valitessaan syrjäyttää henkilöä raskauden, synnytyksen tai perhevapaan vuoksi.
Bargoaddi ii oaččo barguiváldinoktavuođas dahje skuvlemii válljedettiin hilggodit olbmo áhpehisvuođa, riegádahttima dahje bearašfriijavuođa dihte.
Työntekijää ei saa näistä syistä myöskään irtisanoa tai muutoin rajoittaa hänen palvelussuhteensa kestoa tai sen jatkumista.
Bargi ii oaččo dáid sivain maiddái eretcealkit dahje muđui ráddjet su bálvalusgaskavuođa bisttu dahje dan joatkašuvvama.
Käytännössä näillä säännöksillä on merkitystä erityisesti määräaikaisten palvelussuhteiden kohdalla.
Praktihkas dáid njuolggadusain lea mearkkašupmi erenomážit mearreáigásaš bálvalusgaskavuođaid buohta.
Työnantaja ei esimerkiksi voi syrjäyttää raskaana olevaa työnhakijaa valitessaan työntekijää määräaikaiseen työsuhteeseen.
Bargoaddi ii ovdamearkan sáhte duvdit eret áhpehis bargoohcci, go vállje bargi mearreáigásaš bargogaskavuhtii.
Määräaikaista työsuhdetta ei myöskään voi rajoittaa kestämään vain äitiys-, isyys- tai vanhempainvapaan alkuun eikä määräaikaista työsopimusta saa jättää raskauden tai perhevapaan takia uusimatta, kun työ jatkuu.
Mearreáigásaš bargogaskavuođa ii maiddái sáhte ráddjet nu, ahte dat bistá dušše etniid-, áhčiid- dahje vánhemiidfriijavuođa álgui iige mearreáigásaš bargosoahpamuša oaččo guođđit áhpehisvuođa dahje bearašfriijavuođa dihte ođasmahtekeahttá, go bargu joatkašuvvá.
Tasa-arvolaki ei rajoita työnantajan oikeutta valita tehtävään parhaaksi katsomansa henkilö.
Vealaheapmi bargoohcciid válljemiin Dásseárvoláhka ii ráddje bargoaddi vuoigatvuođa válljet bargui buoremussan gehččojuvvon olbmo.
Laki pyrkii estämään vain sen, että työntekijä valittaisiin perusteettomasti sukupuo len mukaan
Láhka geahččala eastit dušše dan, ahte bargi válljejuvvošii vuođuheamet sohkabeali mielde nu, ahte duvdojuvvo eret dohkálut olmmoš.
Vastaa vasti laki pyrkii estämään jomman kumman sukupuolen suosimi sen silloin, kun valitaan työpaikalla jo työskenteleviä työntekijöi tä koulutukseen tai uusiin tehtäviin.
Seammaláhkai láhka geahččala eastit goappánu sohkabeali oidima dalle, go válljejuvvojit bargit, geat leat jo bargosajis barggus, skuvlemii dahje ođđa bargguide.
Kun työnhakijoina on sekä naisia että miehiä, työnantajan on tehtävä ansiover tailu.
Go bargoohccin leat nu nissonat go albmát, bargoaddi galgá bargat ánssuidveardádallama.
Ansiovertailussa keskeinen merkitys on työnantajan etukäteen vahvistamilla valintaperusteilla.
Ánssuidveardádallamis guovddáš mearkkašupmi lea bargoaddi ovddalgihtii nannen válljenvuođustusain.
Yleensä kiinnitetään huomiota työnhakijoiden koulutukseen, aikaisempaan työkoke mukseen sekä sellaisiin ominai suuksiin, tietoihin ja taitoihin, jotka ovat eduksi tehtävän hoitami ses sa ja voidaan siten katsoa lisäansioksi. Työnantaja voi – syyllistymättä syrjintään
Dábálaččat giddejuvvo fuopmášupmi bargoohcciid skuvlemii, ovddit bargohárjánupmái ja maiddái dakkár iešvuođaide, dieđuide ja dáidduide, mat leat ovdun barggu dikšumis ja maid sáhttá dasto geahččat lasseánsun.
jos siihen on työn tai tehtävän laadusta johtuva painava ja hyväksyttävä syy.
Bargoaddi sáhttá – šattakeahttá sivalažžan vealaheapmái - válljet bargui namalassii albmá dahje nissona, juos dasa lea barggu dahje doaimma iešvuođas boahtán lossa ja dohkálaš sivva.
Esimerkiksi teatteriin voidaan hakea roolien edellyttämää mies näyttelijää tai työsuhde voi olla niin henkilö kohtainen, kuten vanhuksen hoitaminen kotona, että siihen halutaan nimenomaan joko mies tai nainen.
Ovdamearkan teáhterii sáhttá ohcat rolla gáibidan almmáineavttára dahje bargogaskavuohta sáhttá leat nu persovnnalaš, nugo boarrása dikšun ruovttus, ahte dasa háliduvvo namalassii jogo almmái dahje nisson.
Kaiken kaikkiaan vaaditaan yleisen mittapuun mukaan hyväk syttä vä syy, jos ansioituneinta hakijaa ei valita. ”
Loahpa loahpas gáibiduvvo almmolaš mihtuid mielde dohkálaš sivva, juos dohkálut ohcci ii válljejuvvo. ”
Muu, hyväksyttävä seikka ” viittaa henkilökohtaisessa soveltuvuudessa olevaan eroon valitun ja valitsematta jääneen välillä.
Eará, dohkálaš ášši ” čujuha persovnnalaš heivvolašvuođa erohussii, mii lea válljejuvvon ja válljekeahttá báhcán olbmo gaskkas.
Työnanta jan tehtävänä on osoittaa, että tällai nen syy on olemassa.
Bargoaddi bargun lea duođaltit, ahte dakkár sivva lea gávdnomis.
Syrjintä palkkauksessa ja muissa työsuhteen ehdoissa
Vealaheapmi bálkáheamis ja bargogaskavuođa eará eavttuin
Työnantajan menettely on syrjivää, jos työnantaja soveltaa palkka- tai muita palvelussuhteen ehtoja siten, että työntekijä tai työntekijät joutuvat sukupuolen perusteella epäedullisempaan asemaan kuin työnantajan palveluksessa samassa tai
Bargoaddi meannudeapmi lea vealaheaddji, juos bargoaddi heiveha bálká- dahje eará bálvalusgaskavuođa eavttuid nu, ahte bargi dahje bargit gártet sohkabeali vuođul heittogut sajádahkii go eará bargi dahje bargit, geat leat bargoaddi bálvalusas seamma dahje seammaárvosaš barggus.
Palkkasyrjinnän kielto koskee kaikkia suorituksia, jotka työntekijä suoraan tai välillisesti saa työnantajaltaan työstä tai tehtävästä rahana tai luontaisetuna.
Bálkávealaheami gielddus guoská buot mávssuid, maid bargi njuolgga dahje gaskkalaččat oažžu bargoaddis barggus dahje doaimmas ruhtan dahje luondduovdun.
Syrjinnän kielto koskee myös muita palvelussuhteen ehtoja kuin palkkausta.
Vealaheami gielddus guoská maiddái bálvalusgaskavuođa eará eavttuid go bálkáheami.
Jotta syntyy olettamus syrjinnästä palkkauksessa, työntekijän on kyettävä osoittamaan, että työnantaja soveltaa häneen epäedullisempia palkkaehtoja kuin samaa tai samanarvoista työtä tekevään vastakkaista sukupuolta olevaan henkilöön taikka että epäedulliseen asemaan joutuminen palkkauksessa liittyy raskauteen, synnytyksestä johtuvaan syyhyn, vanhemmuuteen tai perheenhuoltovelvollisuuteen.
Vuoi šaddá eahpádus vealaheamis bálkáheami oktavuođas, bargi galgá bastit duođaldit, ahte bargoaddi heiveha sutnje heittogut bálkáeavttuid go seamma dahje seammaárvosaš barggu bargi olbmui, guhte gullá vuostálas sohkabeallái, dahje ahte heittogut sajádahkii gártan bálkáheamis laktása áhpehisvuhtii, riegádahttimis boahtán sivvii, vánhenvuhtii dahje bearrašis fuolahangeatnegasvuhtii.
Syrjintäolettamuksen kumotakseen työnantajan on kyettävä näyttämään toteen, että palkkaerot johtuvat muusta, hyväksyttävästä seikasta kuin työntekijän sukupuolesta.
Vealahaneahpádusa gomiheami dihte, bargoaddi galgá bastit čájehit duohtan, ahte bálkáerohusat bohtet eará, dohkálaš sivas go bargi sohkabealis.
Samoilla töillä tarkoitetaan toisiaan vastaavia tai lähes vastaavia töitä.
Seamma bargguin dárkkuhuvvojit nuppiid vástideaddji dahje measta vástideaddji barggut.
Samanarvoisia töitä tasa-arvolain mukaisessa merkityksessä voivat olla myös keskenään hyvin erilaiset työt.
Seammaárvosaš barggut dásseárvolágas dárkkuhuvvon mearkkašumis sáhttet leat maiddái gaskaneaset hui sierralágan barggut.
Arvioitaessa ovatko työt samanarvoisia, tulee kiinnittää huomiota tehtävien laatuun ja sisältöön sekä niihin vaatimuksiin, joita työtehtävät tekijälleen asettavat, samoin kuin työoloihin.
Árvvoštaladettiin leatgo barggut seammaárvosaččat, galgá giddet fuopmášumi bargguid iešvuhtii ja sisdollui ja maiddái daid gáibádusaide, maid barggut bargái ásahit, nugo maiddái bargodillái.
Kaikkien palkanosien tulee erikseen olla syrjimättömiä.
Buot bálkáoasit galget sierra leat bealeheamet.
Jos työntekijät tekevät samaa tai samanarvoista työtä, työn vaativuuteen perustuvien palkanosien tulee olla yhtä suuria.
Juos bargit barget seamma dahje seammaárvosaš barggu, bálkáoasit, mat vuođđuduvvet barggu váttisvuhtii, galget leat seamma sturrosaččat.
Myös erilaisten palkanlisien tulee olla syrjimättömiä ja palkanlisien kautta mahdollisesti tuleville palkkaeroille täytyy olla hyväksyttävä syy.
Maiddái iešguđetlágan bálkálasit galget leat bealeheamet ja bálkálasiid bokte vejolaččat boahtán bálkáerohusaide galget leat dohkálaš sivat.
Tasa-arvolain mukaisen hyväksyttävän syyn tulee aina olla asiallinen, materiaalinen peruste.
Dásseárvolágas dárkkuhuvvon dohkálaš sivvii galgá álo leat áššálaš, materiálalaš vuođustus.
Esimerkiksi työ- tai virkaehtosopimus taikka hallinnollinen määräys ei sellaisenaan ole tällainen syy.
Ovdamearkan bargo- dahje virgeeaktosoahpamuš dahje hálddahusa mearrádus ii daninassii leat dakkár sivva.
Hyväksyttävä syy palkkaeroille saattaa olla esimerkiksi työntekijän koulutus, ammattitaito, aloitteellisuus ja tietyissä tapauksissa myös ammattitaitoisen työvoiman niukkuudesta johtuva kilpailutilanne.
Dohkálaš sivva bálkáerohusaide sáhttá leat ovdamearkan bargi skuvlejupmi, ámmátdáidu, aktiivvalašvuohta ja dihto dáhpáhusain maiddái ámmátdáiddolaš bargofámu vátnivuođas boahtán gilvvohallandilli.
Mikäli työnantaja esittää palkkaeroille hyväksyttävän syyn, on vielä arvioitava, selittääkö kyseinen syy palkkaeron kokonaisuudessaan vaiko vain osan siitä.
Juos bargoaddi čájeha bálkáerohusaide dohkálaš siva, galgá vel árvvoštallat, čilgego máinnašuvvon sivva bálkáerohusa obban vai dušše oasi das.
Työntekijöiden, joiden palkkoja verrataan, ei tarvitse olla työnantajan palveluksessa samanaikaisesti.
Bargit, geaid bálkkát veardádallojit, eai dárbbaš leat bargoaddi bálvalusas oktanaga.
Työntekijän palkkaa voidaan verrata myös esimerkiksi edeltäjän palkkaan.
Bargi bálkká sáhttá veardidit maiddái ovdamearkan ovddit bargi bálkái.
Syrjintä työn järjestämisessä
Vealaheapmi barggu ordnemis
Työnantaja syyllistyy syrjintään, jos hän johtaa työtä, jakaa työtehtävät tai muuten järjestää työolot niin, että työntekijä joutuu tai työntekijät joutuvat selvästi epäedullisempaan asemaan kuin vastak kaista sukupuol ta oleva tai olevat.
Bargoaddi šaddá sivalažžan vealaheapmái, juos son jođiha barggu, juohká bargguid dahje muđui ordne bargodili nu, ahte bargi gártá dahje bargit gártet čielgasit heittogut sajádahkii go vuostálas sohkabeali olmmoš dahje olbmot.
Työn johtamiseen kuuluvat esimerkiksi työajan käytön ja työn valvonta, työtilojen järjestely, työvälineiden jakaminen sekä työntekijän tehtävien ja ammattitaidon kehittä minen.
Barggu jođiheapmái gullet ovdamearkan bargoáiggi geavaheami ja barggu bearráigeahččan, bargolanjaid ordnedallan, bargobiergasiid juohkin ja maiddái bargi bargguid ja ámmátdáiddu ovddideapmi.
Syrjintää on esimerkiksi työtehtävien jakaminen niin, että yksitoikkoi sim mat ja ikävimmät työtehtävät annetaan vain toista sukupuolta oleville.
Vealaheapmi lea ovdamearkan bargguid juohkin nu, ahte oktageardáneamos ja ahkideamos barggut addojit dušše nuppi sohkabeali olbmui.
Syrjintää on esimerkiksi myös, jos mahdollisuus tehdä ylitöitä annetaan vain miehille tai vain naisten työaika muutetaan osa-aikaisek si.
Vealaheapmi lea ovdamearkan maiddái, juos vejolašvuohta bargat badjeláigge barggu addojuvvo dušše albmáide dahje dušše nissoniid bargoáigi rievdaduvvo oasseáigásažžan.
Töiden jakamisen merkitys korostuu varsinkin silloin, kun työtehtävien laatu ratkaisee mahdollisuudet edetä uusiin, paremmin palkattuihin tehtäviin.
Bargguid juohkima mearkkašupmi deattuhuvvá eandalitge dalle, go bargguid iešvuohta mearrida vejolašvuođaid ovdánit ođđa, buorebut bálkáhuvvon bargguide.
Äitiys-, isyys- ja vanhempainvapaalta palaavalla työntekijällä on työsopimuslain perusteella oikeus palata aikaisempaan tai siihen rinnastettavaan työhön.
Etniid-, áhčiid- ja vánhemiidfriijavuođas máhcci bargis lea bargosoahpamušlága vuođul vuoigatvuohta máhccat ovddit dahje dasa buohtastahtti bargui.
Syrjintä irtisanomisissa ja lomautuksissa
Vealaheapmi eretcealkimiin ja luopmudahttimiin
Työnantaja ei saa irtisanoa, purkaa tai muutoin lakkauttaa työntekijän tai työntekijöiden palvelussuh detta sukupuolen perusteella.
Bargoaddi ii oaččo eretcealkit, burgit dahje muđui heaittihit bargi dahje bargiid bálvalusgaskavuođa sohkabeali vuođul.
Työnteki jää ei myöskään saa lomauttaa tai siirtää toisiin tehtäviin sukupuolen perusteella.
Bargi ii maiddái oaččo luopmudahttit dahje sirdit eará bargui sohkabeali vuođul.
Työnantaja ei saa kohdentaa edellä mainittuja toimenpiteitä siten, että menettelyllä rikotaan välittömän tai välillisen syrjinnän kieltoja.
Bargoaddi ii oaččo čuozihit ovdalis máinnašuvvon doaibmabijuid nu, ahte meannudemiin rihkkojuvvojit njulges dahje eahpenjulges vealaheami gildosat.
Myös palvelussuhdelaeissa säädetään mm. raskaana ja perhevapaalla olevien työntekijöiden palvelussuhdeturvasta.
Maiddái bálvalusgaskavuođalágas ásahuvvo ee. bargiid, geat leat áhpeheamit ja bearašfriijavuođas, bálvalusgaskavuohtadorvvus.
Työnantajan vastatoimet ovat syrjintää
Bargoaddi vuostedoaimmat leat vealaheapmi
Tasa-arvolaki kieltää työnantajaa ryhtymästä minkäänlaisiin vastatoimiin, jos työntekijä on vedonnut tasa-arvolakiin.
Dásseárvoláhka gieldá bargoaddi álgimis makkárge vuostedoaimmaide, juos bargi lea doarjalan dásseárvoláhkii.
Vastatoimilla tarkoitetaan henkilön asettamista epäedulliseen asemaan esimerkiksi työtehtäviä tai työehtoja muuttamalla, palkankoro tusten poisjättä misellä, perusteettoman työsuoritusten ja työaikojen valvon nan lisäämisellä, kuormittamalla työntekijää kohtuuttomilla lisätehtävillä taikka työaikojen ja lomien järjestämisen hankaloittamisella.
Vuostedoaimmain dárkkuhuvvo, ahte olmmoš ásahuvvo heittogut sajádahkii ovdamearkan nu, ahte barggut dahje bargoeavttut rievdaduvvojit, bálkkábajideamit eretguđđojuvvojit, bargguid ja bargoáiggiid vuođuhis bearráigeahččan lasihuvvo, bargi noađuhuvvo govttohis lassibargguin dahje bargoáiggiid ja luomuid ordnen váttásmahttojuvvo.
Jyrkimmillään menettely ilmenee palvelussuhteen päättämisenä.
Vearrámus dáhpáhusas meannudeapmi albmana bálvalusgaskavuođa nohkamin.
Vastatoimien kiellon suoja koskee tasa-arvolakiin vedonneen henkilön lisäksi todistajia ja henkilöitä, jotka ovat avustaneet asiassa.
Vuostedoaimmaid gildosa suodji guoská dásseárvoláhkii doarjalan olbmo lassin vihtaniid ja olbmuid, geat leat veahkehan áššis.
Työnantajan vastatoimesta voi seurata hyvitys silloinkin, kun se tapahtuu palvelussuhteen päättymisen jälkeen.
Bargoaddi vuostedoaimmas sáhttá čuovvut buhtadus dallege, go dat dáhpáhuvvá bálvalusgaskavuođa nohkama maŋŋá.
Työnantajan velvollisuus edistää tasa-arvoa aktiivisesti sisältää myös huolehtimisen siitä, etteivät muut työntekijät kohdista vastatoimia tasa-arvolakiin vedonneeseen.
Bargoaddi geatnegasvuohta ovddidit dásseárvvu aktiivvalaččat sisttisdoallá maiddái fuolaheami das, ahte eará bargit eai čuozit vuostedoaimmaid dásseárvoláhkii doarjalan olbmui.
Häirintä työpaikoilla
Heađušteapmi bargosajiin
Työnantajan tulee huolehtia siitä, ettei työntekijä joudu työelämässä seksuaalisen tai muun sukupuoleen perustuvan häirinnän kohteeksi.
Bargoaddi galgá fuolahit das, ahte bargi ii gártta bargoeallimis seksuálalaš dahje eará sohkabeallái vuođđudeaddji heađušteami vuollái.
Häirinnän kohteeksi joutuneen asiana on reagoida häirin tään ensi tilassa esimerkiksi kertomalla siitä työnantajan edustajalle tai luottamusmiehelle, työsuojeluvaltuutetulle tai työtoverille.
Heađušteami vuollái gártan olbmo áššin lea reageret heađušteapmái ovdasajis ovdamearkan muitalemiin das bargoaddi ovddasteaddjái dahje luohttámušolbmui, bargosuodjalanáittardeaddjái dahje bargo- skihpárii.
Häirinnästä on ensisijaisesti vastuussa häiritsijä itse.
Heađušteamis lea vásttus ovdasajis heađušteaddji ieš.
Vastuu häirinnän poistamisesta siirtyy työnantajalle siinä vaiheessa, kun työnantaja on saanut tiedon häirinnästä.
Vástu heađušteami eretváldimis sirdása bargoaddái dan muttos, go bargoaddi lea ožžon dieđu heađušteamis.
Kun seksuaalista tai muuta sukupuoleen perustuvaa häirintää on aihetta epäillä, työnantajan on ryhdyttä vä tarpeellisiin toimenpiteisiin häirinnän poistami seksi.
Go seksuálalaš dahje eará heađušteami, mii vuođđuduvvá sohkabeallái, lea sivva eahpidit, bargoaddi galgá álgit dárbbašlaš doaibmabijuide heađušteami eretváldima ovdii.
Toimet voivat sisältää työtehtävien tai työpaikkojen uudelleen järjestelyn, mutta niillä ei saa heikentää häirityn asemaa.
Doaimmat sáhttet sisttisdoallat bargguid dahje bargosajiid ođđasit ordnema, muhto dain ii oaččo heajudit heađuštuvvon olbmo sajádaga.
Vain työnantajalla on riittä vän tehokkaat valtuudet ja keinot ryhtyä toimiin häirintään syyllistyneen osalta: häiritsi jälle annettava huomautus, varoitus, ja viime vaiheessa työsuhteen irtisanominen tai purku.
Dušše bargoaddis leat doarvái beaktilis fápmudusat ja vuogit álgit doaimmaide heađušteapmái sivalačča hárrái: heađušteaddjái addojuvvon čuigehus, váruhus ja maŋimuš vuohkin bargogaskavuođa eretcealkin dahje burgin.
Jos häirintä tai ahdistelu sisältää fyysisen koskemattomuu den tahallisen loukkauk sen, asiassa voidaan soveltaa myös rikoslain pahoinpitely- tai seksuaaliri koksia koskevia säännöksiä.
Juos heađušteapmi dahje áŧestallan sisttisdoallá fysihkalaš guoskameahttunvuođa iešdáhtolaš loavkideami, áššis sáhttá heivehit maiddái rihkuslága veahkaválde- dahje seksuálarihkkosiid guoskevaš njuolggadusaid.
Jos henkilö epäilee tulleensa syrjityksi työhönotossa tai muuten työelämässä, työnantajan on työntekijän pyynnöstä viipymättä annettava kirjalli nen selvitys menette lyn perusteis ta.
Bargoaddi čilgehus bargái Juos olmmoš eahpida, ahte lea boahtán vealahuvvot barguiváldimis dahje muđui bargoeallimis, bargoaddi galgá bargi bivdagis farggamusat addit čálalaš čilgehusa meannudeami vuođustusain.
On tärkeää, että syrjintää epäilevä henkilö saa selvityksen työnantajan ratkaisun perus teista.
Lea dehalaš, ahte olmmoš, guhte eahpida vealaheami, oažžu čilgehusa bargoaddi čovdosa vuođustusain.
Näin hän voi arvioida, onko asian käsittelyä aiheellista jatkaa ja mahdollisesti viedä se tuomioistuimen käsittelyyn.
Ná son sáhttá árvvoštallat, leago ášši gieđahallama sivva joatkit ja vejolaččat doalvut dan duopmostuolu gieđahallamii.
Selvityksen saaminen karsii tarpeettomia oikeudenkäyn tejä.
Čilgehusa oažžun geahpeda dušši riektegeavvamiid.
Kun kyseessä on työhönottotilanne, selvityksestä on ilmettä vä valituksi tulleen koulutus, työ- ja muu kokemus sekä muut valintaan vaikuttaneet seikat.
Go jearaldagas lea barguiváldindilli, čilgehusas galget ovdanboahtit válljejuvvon olbmo skuvlejupmi, bargo- ja eará hárjánupmi ja válljemii váikkuhan eará áššit.
Valitun terveydentilasta tai muista henkilökoh taisista oloista ei saa antaa tietoa ilman hänen suostumustaan.
Válljejuvvon olbmo dearvvasvuođas dahje eará persovnnalaš áššiin ii oaččo addit dieđuid almmá su miehtama haga.
Kun on aihetta epäillä palkkasyrjintää, työntekijäl le on annettava tiedot hänen palkkauksensa perusteista ja muut välttämättömät tiedot.
Go lea sivva eahpidit bálkávealaheami, bargái galgá addit dieđuid su bálkáheami vuođustusain ja eará vealtameahttun dieđuid.
Myös luottamusmiehellä tai muulla työntekijöiden edustajalla on itsenäinen oikeus saada palkkaa ja työehtoja koskevia tietoja yksittäi sestä työnte kijästä hänen suostumuksellaan tai työnteki järyhmästä, tai siten kuin alaa koskevassa työehtosopimuksessa on sovittu, silloin kun on aihetta epäillä palkkasyrjintää sukupuolen perusteella.
Maiddái luohttámušolbmos dahje bargiid eará ovddasteaddjis lea iehčanas vuoigatvuohta oažžut bálkká ja bargoeavttuid guoskevaš dieđuid ovttaskas bargis su miehtama vuođul dahje bargiidjoavkkus, dahje nugo suorggi guoskevaš bargoeaktosoahpamušas lea sohppojuvvon, dallego lea sivva eahpidit bálkávealaheami sohkabeali vuođul.
Työntekijän edustajan oikeudesta saada palkkatietoja eräissä tapauksissa
Bargi ovddasteaddji vuoigatvuođas oažžut bálkádieđuid muhtin dáhpáhusain
Palkkasyrjintää epäilevän työntekijän pyynnöstä luottamusmiehellä tai muulla työntekijän edustajalla on oikeus saada palkkaa ja työehtoja koskevia tietoja yksittäisestä työntekijästä tasa-arvovaltuutetulta silloin, kun epäilyyn on perusteltua aihetta.
Olbmo, guhte eahpida bálkávealaheami, bivdagis luohttámušolbmos dahje bargi eará ovddasteaddjis lea vuoigatvuohta oažžut bálkká ja bargoeavttuid guoskevaš dieđuid ovttaskas bargi birra dásseárvoáittardeaddjis dalle, go eahpádussii lea vuođustallon sivva.
Tasa-arvovaltuutetun tulee toimittaa tiedot edustajalle viimeistään kahden kuukauden kuluessa pyynnön vastaanottamisesta.
Dásseárvoáittardeaddji galgá doaimmahit dieđuid ovddasteaddjái maŋimustá guovtte mánotbaji siste bivdaga vuostáiváldimis.
Tätä säännöstä sovelletaan ainoastaan silloin, kun yksittäinen työntekijä ei ole antanut suostumustaan tietojen luovuttamiseen ja luottamusmiehellä ei ole muutoin oikeutta palkkatiedon saantiin.
Dát njuolggadus heivehuvvo dušše dalle, go ovttaskas bargi ii leat addán miehtama dieđuid luohpadeapmái ja luohttámušolbmos ii leat muđui vuoigatvuohta bálkádieđu oažžumii.
Säännöksellä on merkitystä yksityisen sektorin työntekijöiden kannalta, koska julkisella sektorilla työskentelevien palkkatiedot ovat julkisia.
Njuolggadusas lea mearkkašupmi priváhta sektora bargiid dáfus, go almmolaš sektoras bargiid bálkádieđut leat almmolaččat.
Jos tasa-arvovaltuutettu kieltäytyy antamasta vaadittuja tietoja, työntekijän edustaja voi saattaa asian tasa-arvolautakunnan käsiteltäväksi.
Juos dásseárvoáittardeaddji biehttala addimis gáibiduvvon dieđuid, bargi ovddasteaddji sáhttá buktit ášši dásseárvolávdegotti gieđahallamii.
Oppilaitokset
Oahppolágádusat
Syrjintä oppilaitoksissa
Vealaheapmi oahppolágádusain
Vuoden 2005 uudistuksessa tasa-arvolakiin lisättiin uudet säännökset syrjinnästä oppilaitoksissa ja etujärjestöissä.
Jagi 2005 ođastusas dásseárvoláhkii lasihuvvojedje ođđa njuolggadusat vealaheamis oahppolágádusain ja intreassaorganisašuvnnain.
Lainmuutoksella jo aiemmin kielletyt syrjinnän muodot saatiin lain seuraamusten ja valvonnan piiriin myös oppilaitosten ja etujärjestöjen osalta.
Láhkanuppástusain jo ovdal gildojuvvon vealaheami hámit fitnašuvve lága čuovvumušaid ja gohcima ollái maiddái oahppolágádusain ja intreassaorganisašuvnnain.
Kiellettyä syrjintää on henkilön asettaminen sukupuolen perusteella muita epäedullisempaan asemaan muun muassa opiskelijavalinnoissa, opetusta järjestettäessä tai opintosuoritusten arvioinnissa.
Gildojuvvon vealaheapmi lea olbmo ásaheapmi sohkabeali vuođul heittogut sajádahkii earáid ektui earret eará oahppiidválljemis, oahpahusa ordnemis dahje oahppočađahemiid árvvoštallamis.
Säännös koskee myös häirintää.
Njuolggadus guoská maiddái heađušteami.
Oppilaitoksen tai muun yhteisön vastuu häirinnän poistamiseksi alkaa, kun sen vastuulliselle edustajalle on ilmoitettu häirinnästä.
Oahppolágádusa dahje eará ovttastumi vástu heađušteami eretváldimii álgá, go dan vásttolaš ovddasteaddjái lea almmuhuvvon heađušteamis.
Oppilaitoksen tulee poistaa häirintä käytettävissään olevin toimin.
Oahppolágádus galgá eretváldit heađušteami anus leahkki doaimmaiguin.
Oppilaitoksen menettely katsotaan syrjinnäksi, jos se laiminlyö tämän velvollisuutensa.
Oahppolágádusa meannudeapmi gehččojuvvo vealaheapmin, juos dat suostá dán geatnegasvuođa.
Hyvitysvastuu kohdistuu oppilaitokseen tai opetusta järjestävään yhteisöön siinäkin tapauksessa, että häiritsijä on yksittäinen opettaja tai oppilas.
Buhttenvástu čuohcá oahppolágádussii dahje oahpahusa ordnejeaddji ovttastupmái dange dáhpáhusas, ahte heađušteaddji lea ovttaskas oahpaheaddji dahje oahppi.
Syrjintäkieltoa sovelletaan sekä julkiseen että yksityiseen koulutuksen järjestäjään ja sekä yleissivistävään että ammatilliseen koulutukseen.
Vealahangielddus heivehuvvo nu almmolaš go priváhta oahpahusa lágideaddjái ja maiddái dábálaščuvgehusa addi ja ámmátoahpahusa skuvlejupmái.
Oppisopimuskoulutuksessa olevaan henkilöön sovelletaan tietopuolisen opetuksen aikana oppilaitoksessa tapahtuvan syrjinnän kieltoja ja työpaikalla annettavan koulutuksen aikana työsyrjinnän kieltoja koskevia säännöksiä.
Olbmui, guhte lea oahpposoahpamušskuvlejumis, heivehuvvojit teorehtalaš oahpahusa áigge oahppolágádusas dáhpáhuvvan vealaheami gildosat ja bargosajis addojuvvon skuvlejumi áigge bargovealaheami gildosiid guoskevaš njuolggadusat.