pere/sami_parallel huggingface dataset:
Veikko tuumaa, että tällä hetkellä Lapin paliskunnan poronhoito ei kaipaa sen suurempia muutoksia.
Veikko mielas Lappi bálgosa boazodoallu ii dárbbaš dál stuorát nuppástusaid.
Laidunkiertoalueiden aitaaminen onnistui hyvin ja jäkälä on päässyt kasvamaan. ”
Guohtuneatnamiid áidun manai bures ja jeagil lea beassan šaddat.
Pientä kehitettävää toki löytyy aina ”, hän arvelee.
“ Álo goittotge gávdno juoga maid sáhtášii buoridit ”, son árvala.
Verratessaan entistä ja nykyistä poronhoitoa hän kertoo, että tokkakunnittain paimentaminen oli siinä mielessä parempi, että omaa tokkaa pystyi hallitsemaan tarkemmin eivätkä pedot päässeet tappamaan helposti.
Go veardida ovddeš ja dálá boazodoalu, de son muitala ahte siiddaid mielde guođoheapmi lei dan dáfus buoret, ahte iežas čorraga beasai buorebut hálddašit eaige borasspiret beassán goddit álkit.
Hän sanoo, että nykyään tokkakunnittain paimentaminen ei kuitenkaan ole Lapin paliskunnan alueella mahdollista muun muassa jäkälätilanteen takia. ”
Son lohká ahte dán áiggi siiddaid mielde guođoheapmi ii leat Lappi bálgosis vejolaš jeageldili dihtii.
Ennen oli hyvät jäkäliköt.
“ Ovdal ledje buorit jeageleatnamat.
Silloin tokassa käytiin lähes joka päivä ja porot olivat kesympiä.
Dalle manaimet ealus meastá juohke beaivvi ja bohccot ledje lojibut.
Suopungilla pystyi helposti heittämään kiinni poroja.
Suohpaniin sáhtii álkit njoarostit bohccuid gitta.
Porot siirrettiin seuraavaan paikkaan umpiseen kaivamaan ”, Veikko muistelee ja jatkaa: " Porohan oli tottunut olemaan tietyllä alueella, eikä se sieltä tutulta alueelta halunnut mihinkään lähteä.
Sirddiimet bohccuid ain buhtes obbasii guohtut ”, Veikko muitala ja joatká: boazuhan lea hárjánan leat dihto guovllus, iige dat hálit oahpes guovllus gosage vuolgit.
Tokkaa kuitenkin kierrettiin suksin, ja jos näytti siltä, että joku on karkaamassa, niin sitten käytiin kääntämässä hiihtäen takaisin tokkaan.
Čuoiggaimet goittotge ealu birra jus orui ahte muhtin boazu lei gárgideamen, dalle finaimet jorgaleamen čuoigga ruovttoluotta ellui.
Nykypäivän poronhoitoa harjoittaessa on oikeastaan pakko tehdä jotakin muuta poronhoidon ohella.
Dán áiggi lea meastá bággu dahkat juoidá boazodoalu lassin.
Kelkat ja mönkijät pitää vaihtaa välillä ja se on kallista.
Gielkkáid ja njealjejuvllagiid galgá leat álo muhtin gaskka molsumin ja dat lea divrras.
Porotulot eivät pelkästään riitä niitten ylläpitoon. ”
Boazodoalu boađut eai reahkká dasa.
Veikko muistelee omia menneitä vuosiaan ja sinne liittyviä tapahtumia.
Veikko muittaša iežas vássán jagiid ja dohko gullevaš dáhpáhusaid.
Muistoja on paljon ja aina sattui jotain erikoista.
Muittut leat ollu ja masá juohke geardde dáhpáhuvai juoidá earenoamáš.
Veikko muistaa entisaikaan saamen kielen vielä kuuluneen lähes kaikkialla, mutta silloinkin melko harvoin.
Veikko muitá ovdalaš áiggiid sámegiela vel gullon juohke sajis, muhto dallege oalle hárve.
Veikko kertoo, että heillä oli kotikielenä suomi ja saame.
Veikko muitala ahte sis lei ruovttugiellan suomagiella ja sámegiella.
Äiti puhui pohjoissaamea ja isäkin osasi, mutta vastasi jostain syystä aina suomeksi.
Eadni humai davvisámegiela ja áhččige máhtii dan, muhto vástidii juogaman sivas álot suomagillii.
Hieman harmitellen Veikko kertoo oman saamen kielen taitonsa heikentyneen ja monien sanojen unohtuneen kun ei ole käyttänyt kieltä.
Veikko atná vehá unohassan ahte su sámegieldáidu lea hedjonan ja máŋggat sánit leat vajálduvvan go ii leat geavahan giela.
Hän kuitenkin sanoo pärjäävänsä yhä saamen kielellä, mutta sanavarasto ei ole enää niin laaja.
Son goittotge lohká iežas ain birget sámegielain, muhto sátnerádju ii leat šat nu viiddis.
Hän ylläpitää saamen kielen taitoaan kuuntelemalla saamen radiota.
Son doalaha iežas sámegieldáiddu guldalemiin sámi radio.
Hän kertoo kuuntelevansa radiota ennemminkin saamen kielen takia eikä niinkään uutisten takia.
Son guldala radio earenoamážit sámegiela dihtii iige nuge ođđasiid dihtii.
Kuunnellessaan hän muistelee kieltä ja mieleen palautuu kadonneita sanoja.
Guldalettiin son muittaša giela ja millii badjánit jávkan sánit.
Televisiosta tulevia saamenkielisiä uutisia hän seuraa toisinaan.
Sámegielat tv-ođđasiid son čuovvu duollet dálle, muhto hejoša go ođđasat sáddejuvvojit nu maŋŋit Suomas.
Saamelaisperinteeseen vahvasti kuulunut joikausperinne alkoi jäädä pois Veikon aikana.
Sámiid árbevieru nana luohteárbevierru báhcigođii eret Veikko áigge.
Ennen joikaaminen kuului arkipäivään, ja lähes jokaiselle laitettiin oma joiku.
Ovdal luohti lei oassi árgabeaivvi ja measta juohke oktii biddjojuvvui iežas luohti.
Veikolle ei enää laitettu omaa joikua, vaikka esimerkiksi hänen isällään oli oma joiku. ”
Sutnje ii šat biddjojuvvon iežas luohti, vaikko ovdamearkka dihtii su áhčis lei iežas luohti.
Ennen vanhaan laitettiin joiku oikeastaan kaikille, mutta ei enää nykyään.
“ Ovdalaš áigge biddjojuvvui luohti rievtti mielde juohke oktii, muhto ii šat dán áiggi.
Se joikukulttuuri vain jäi pois. ”
Dat luohtekultuvra dušše bázii eret. "
Veikko kertoo, että ettotöissä ei joikua kuulunut ollenkaan, mutta erotuksissa sitäkin enemmän.
Veikko muitala ahte bohccuid čohkkedettiin ii gullon luohti ollenge, muhto bigálusain dađege eanet.
Erotuksiin tuli ihmisiä eri palkisista, ja erityisesti kaikista taitavimmat joikaajat joikasivat.
Bigálusaide bohte olbmot iešguđet bálgosiin ja eandaliige buot čeahpimus juoigit juige.
Veikolla on tapana seurata myös saamelaispolitiikkaa ja hän on seurannut jälleen ajankohtaiseksi tulleen ILO 169-sopimuksen edistymistä ja sanoo, että Norjassa on hyvä tilanne, kun siellä sopimus on jo ratifioitu.
Veikko láve čuovvut maiddái sámepolitihka ja son lea čuvvon fas áigeguovdilis ILO 169-soahpamuša ovdáneami ja lohká ahte Norggas lea buorre dilli go soahpamuš lea doppe juo ratifiserejuvvon.
Hän tuumii, että Suomessakin olisi jo aika tehdä päätös kun se on ollut vireillä jo niin kauan.
Son jurddašallá ahte Suomasge livččii juo dilli bargat mearrádusa danin go dat lea ádjánan juo nu guhká.
Veikko miettii hetken ja lausahtaa sitten omat terveisensä nuorille poromiehille: ” Vähitellen sitä oppii, ei sitä ole paljon neuvomista.
Veikko smiehtada oatnelanbotta ja cealká iežas dearvvuođaid nuorra badjealbmáide: “ Gal olmmoš vehážiid mielde oahppá, ii das leat nu ollu rávvemuš.
Metsässä kun oppii kulkemaan, ja reitit mistä kuljetetaan porot.
Meahcis go oahppá johtit ja diehtá johtingeainnuid.
Ne vanhat reitit, mistä on helppo kuljettaa.
Daid boares geainnuid gokko lea álki johtit.
Ei siinä mitään, hyvä ja vapaa ammatti.
Ii das mihkkige, buorre ja friija ámmát.
Et kahta samanlaista päivää näe. ”
Guokte seammálágan beaivvi it oainne. ”
Pohjoissaamenkielisen aapisen toinen työkirja ilmestyi
Davvisámegiela áppesa nubbi bargogirji almmuhuvvui
Pohjoissaamenkielisen aapisen ŠÁppes - Min meahci máidnasatŠ kevätkauden työkirja on ilmestynyt.
Davvisámegielat ŠÁppes - Min meahci máidnasatŠ giđđabaji bargogirji lea almmuhuvvon.
Työkirja sisältää aapisen sisältöön pohjautuvia hauskoja ja värikkäitä äidinkielen taitoa kehittäviä tehtäviä yhteensä 126 sivua.
Bargogirjjis leat oktiibuot 126 siiddu, dievva hávskkes ja ivdnás eatnigiela ovddideaddji bargobihtát. Bargobihtát vuođđuduvvet ovdal almmuhuvvon seammánammasaš áppesa teavsttaide.
Kirjan tekstit ja tehtävät ovat aapissarjan käsikirjoittaja Inga Guttormin (Oahptii Iŋgá) käsialaa.
Girjji teavsttaid ja bargobihtáid lea ráhkadan áppes-ráiddu giehtačálli Inga Guttorm (Oahptii Iŋgá).
Kirjan kuvituksen on tehnyt Salli Parikka Wahlberg.
Girjji govaid lea ráhkadan Salli Parikka Wahlberg.
Kirja on saatavissa saamelaiskäräjien koulutus- ja oppimateriaalitoimistosta Sajoksesta Inarista.
Girji lea fidnemis sámedikki skuvlen- ja oahppamateriáladoaimmahagas Sajosis Anáris.
Saamelaiskäräjien julkaisemat oppimateriaalit löytyvät tästä.
Sámedikki almmuhan oahppamateriálat leat gávdnamis dás.
Saamenkielinen oppimateriaalityö
Sámegielat oahppamateriálabargu
Oppimateriaalityö luo edellytyksiä saamen kielen, saamelaisen kulttuurin ja saamenkieliselle opetukselle eri kouluasteilla.
Oahppamateriálabargu oažžu áigái eavttuid sámegiela, sápmelaš kultuvrra ja sámegielat oahpahussii guđege skuvladásis.
Saamenkielisten oppimateriaalien valmistaminen aloitettiin saamenkielisen alkuopetuksen käynnistyessä 1970 – luvun puolivälissä.
Sámegielat oahppamateriálaid ráhkadišgohte sámegielat vuođđooahpahusa álggedettiin 1970 – logu gaskkamuttus.
Aluksi materiaalityöstä vastasi Lapin lääninhallitus, jossa työskenteli vuodesta 1976 alkaen erityinen saamelaiskoulutuksen suunnittelija.
Álggus materiálabarggus vástidii Lappi leanaráđđehus, gos barggai jagi 1976 rájes sierra sápmelašskuvlema plánejeaddji.
Nykyisin oppimateriaalityö kuuluu Saamelaiskäräjille, joka saa vuosittain valtionavustusta oppimateriaalin valmistamista varten.
Dál oahppamateriálabargu gullá Sámedikki bargui mii oažžu jahkásaččat stáhtadoarjaga oahppamateriála ráhkadeami várás.
Oppimateriaalimääräraha sisältyy valtion talousarviossa opetusministeriön pääluokkaan ja siellä opetushallituksen toimintamenoihin.
Oahppamateriálamearreruhta gullá stáhta bušeahtas oahpahusministeriija oaiveluohkkái ja doppe oahpahusráđđehusa doaibmanmanuide.
Saamelaiskäräjät tekee vuosittain opetushallituksen kanssa oppimateriaalityötä koskevan tulossopimuksen ja raportoi sille materiaalityön tuloksista.
Sámediggi dahká jahkásaččat oahpahusráđđehusain oahppamateriálabargui guoski boađussoahpamuša ja raportere dasa materiálabarggu bohtosiid birra.
Saamelaiskäräjien koulutus- ja oppimateriaalilautakunta hyväksyy oppimateriaalityötä koskevat tuotantosuunnitelmat ja periaatteet.
Sámedikki skuvlen- ja oahppamateriálalávdegoddi dohkkeha oahppamateriálabarggu buvttadanplánaid ja vuođđojurdagiid.
Koulutus- ja oppimateriaalitoimisto vastaa oppimateriaalityön suunnittelusta, hankkeiden käytännön toteuttamisesta, jakelusta, tiedottamisesta, varojen käyttöön liittyvästä hallinnosta ja materiaalityöhön liittyvästä pohjoismaisesta yhteistyöstä.
Skuvlen- ja oahppamateriáladoaimmahat vástida oahppamateriálabarggu plánemis, áigumušaid ollašuhttimis geavadis, juohkimis, almmuheamis, ruhtaváriid geavaheami hálddahusas ja materiálabarggu davviriikkaid oktasašbarggus.
Oppimateriaaleja valmistetaan inarin-, koltan- ja pohjoissaamen kielillä.
Oahppamateriálat ráhkaduvvojit anáraš-, nuortalaš- ja davvisámegillii.
Saamelaiskäräjät tukee myös yksityistä oppimateriaalin valmistusta.
Sámediggi doarju maiddái oahppamateriála priváhta ráhkadeami.
Koulutus- ja oppimateriaalilautakunnalta voi hakea avustusta saamenkielisiä oppimateriaaliprojekteja varten.
Skuvlen- ja oahppamateriálalávdegottis sáhttá ohcat doarjaga sámegielat oahppamateriálaprojeavttaid várás.
Varsinaista hakuaikaa ei ole, mutta avustusta haetaan yleensä marras-tammikuussa, jolloin seuraavan vuoden tuotantosuunnitelmaa valmistellaan.
Fásta ohcanáigi ii leat, muhto doarjja ohccojuvvo dábálaččat skábmamánus ođđajagemánnui, goas čuovvovaš jagi buvttadanplána válmmaštallojuvvo.
Saamelaiskäräjät voi palkata määräaikaisia kokopäiväisiä työntekijöitä oppimateriaalin käsikirjoitus- ja muihin tehtäviin.
Sámediggi sáhttá bálkáhit mearreáigásaš ollesbeaivvebargiid oahppamateriála giehtačállin- ja eará bargguide.
Merkittävin oppimateriaalityötä tekevä ryhmä ovat saamenkieliset opettajat.
Deaŧalamos oahppamateriálabarggu bargi joavku leat sámegielat oahpaheaddjit.
Kaksi uutta pohjoissaamenkielistä matematiikan kirjaa ilmestyi
Guokte ođđa matematihka oahppogirjji davvisámegillii almmuhuvvon
Perusopetuksen uuteen matematiikan oppikirjasarjaan on ilmestynyt kaksi uutta pohjoissaamenkielistä oppikirjaa.
Vuođđooahpahusa ođđa matematihka ráiddus leat almmuhuvvon guokte ođđa davvisámegielat oahppogirjji.
Uudet oppikirjat ovat syyslukukauden oppilaankirjoja luokille 5-6.
Ođđa oahppogirjjit leat čakčabaji oahppigirjjit luohkáide 5-6.
Lohkoleaika- nimiset oppikirjat on käännetty WSOY:n Matikka-nimisestä sarjasta.
Lohkoleaika- nammasaš girjjit leat jorgaluvvon WSOY Matikka-nammasaš ráiddus.
Koko sarjan on määrä valmistua pohjoissaamen kielellä tulevaan kevätlukukauteen mennessä.
Olles davvisámegielat ráidu galgá gárvánit boahttevaš giđđalohkanbaji rádjái.
Oppikirjasarja julkaistaan myös inarinsaamen kielellä.
Girjeráidu almmuhuvvo maiddái anárašgillii.
Ensimmäiset saamenkieliset käännökset WSOY:n Matikka-sarjasta julkaistiin vuonna 2011.
Vuosttaš sámegillii jorgaluvvon girjjit WSOY Matikka-ráiddus almmuhuvvojedje jagis 2011.
Pohjoissaamenkielisestä sarjasta puuttuvat enää 5-6 luokkien kevätkirjat, joiden on määrä ilmestyä ennen ensi kevätlukukautta.
Davvisámegielat ráiddus váilot šat giđđalohkanbaji girjjit luohkáide 5-6. Dat šaddet almmuhuvvot ovdal boahtte giđđalohkanbaji.
Inarinsaamenkielinen syyslukukauden oppikirja Lohosierâ 1 on julkaistu vuonna 2011.
Anárašgielat čakčabaji oahppigirji Lohosierâ 1 lea almmuhuvvon jagis 2011.
Euroopan Neuvoston ihmisoikeusvaltuutettu kehottaa Suomea parantamaan saamelaisten oikeuksia
Eurohpa Ráđi olmmošvuoigatvuohtaáittardeaddji ávžžuha Suoma buoridit sápmelaččaid vuoigatvuođaid
Euroopan neuvoston ihmisoikeusvaltuutettu Nils Muiznieks vieraili Suomessa 11-13.6.2012.
Eurohpa ráđi olmmošvuoigatvuohtaáittardeaddji Nils Muiznieks galledii Suomas 11-13.6.2012.
Ihmisoikeusvaltuutettu on antanut tänään vierailun johdosta tekemänsä raporttinsa suosituksineen Suomen valtiolle.
Olmmošvuoigatvuohtaáittardeaddji lea addán odne galledeami vuođul dahkkon raportta oktan ávžžuhusaiguin Suoma stáhtii.
Valtuutettu tapasi vierailunsa aikana Suomen valtion johtoa, eri ministeriöiden edustajia ja Suomen saamelaiskäräjien puheenjohtajan, Klemetti Näkkäläjärven.
Áittardeaddji deaivvai galledeami áigge Suoma stáhta njunnosa, iešguđet ministeriijaid ovddasteaddjiid ja Suoma sámedikki ságadoalli, Lemet Näkkäläjärvi.
Valtuutettu kehottaa Suomea ratifioimaan ILO 169-sopimuksen alkuperäiskansojen oikeuksista.
Áittardeaddji ávžžuha Suoma ratifiseret ILO 169-soahpamuša eamiálbmogiid vuoigatvuođain.
” Ihmisoikeusvaltuutetun raportti on tärkeä viesti Suomelle parantaa saamelaisten oikeuksia.
“ Olmmošvuoigatvuohtaáittardeaddji raporta lea dehálaš mearka Supmii buoridit sámiid vuoigatvuođaid.
Minulla oli ilo tavata ihmisoikeusvaltuutettu ja keskustella hänen kanssaan avoimesti hyvin lämminhenkisessä tilaisuudessa Suomen saamelaisten asemasta ja saamelaisten aseman ja lainsäädännön kehittämistarpeista.
Mus lei illu deaivat olmmošvuoigatvuohtaáittardeaddji ja ságastallat suinna rahpasit hui liekkus dilálašvuođas Suoma sámiid sajádagas ja sápmelaččaid sajádaga ja láhkaásaheami ovddidandárbbuin.
Valtuutettu oli hyvin perillä Suomen saamelaisten tilanteesta ja hän halusi aidosti edistää saamelaisten asemaa Suomessa ”.
Áittardeaddji lea bures vudjon Suoma sámiid dillái ja son háliidii duođaid ovddidit sápmelaččaid sajádaga Suomas ”.
puheenjohtaja Näkkäläjärvi kertoi.
ságadoalli Näkkäläjärvi muitalii.
Euroopan neuvoston ihmisoikeusvaltuutettu on itsenäinen Euroopan Neuvoston alainen instituutio.
Eurohpá ráđi olmmošvuoigatvuohtaáittardeaddji lea iehčanas Eurohpá Ráđi vuollásaš institušuvdna.
Valtuutetun tehtävänä on edistää tietoisuutta ja ihmisoikeuksien kunnioitusta Euroopan neuvoston 47 jäsenmaassa.
Áittardeaddji bargun lea ovddidit diđolašvuođa ja olmmošvuoigatvuođaid gudnejahttima Eurohpá ráđi 47 lahttoriikkas.
Valtuutettu tekee vierailuja Euroopan neuvoston jäsenmaihin selvittääkseen valtion ihmisoikeustilannetta.
Áittardeaddji galleda Eurohpá ráđi lahttoriikkain čielggadan dihte riikka olmmošvuoigatvuođadili.
Valtuutettu antaa vierailustaan raportin suosituksineen valtion ihmisoikeustilanteen parantamiseksi.
Áittardeaddji addá galledeami birra raportta oktan ávžžuhusaiguin riikka olmmošvuoigatvuođadili buorideapmái.
Valtuutettu käsittelee raportissaan Suomen saamelaisia koskevaa lainsäädäntöä, Suomen kansainvälisiä velvoitteita, saamelaisten oikeuksia, pohjoismaista saamelaissopimusta sekä saamelaismääritelmää.
Áittardeaddji gieđahallá raporttastis Suoma sápmelaččaid guoskevaš láhkaásaheami, Suoma riikkaidgaskasaš geatnegasvuođaid, sápmelaččaid vuoigatvuođaid, davviriikkalaš sámesoahpamuša ja sámemeroštallama.
” Valtuutettu vaati Suomea takaaman saamelaisten edustuksen Ilo-sopimuksen ratifiointiprosessissa.
” Áittardeaddji gáibidii Suoma dáhkkidit ahte sámit leat ovddastuvvon Ilo-soahpamuša ratifiserenproseassas.
Saamelaisten kannalta valtuutetun kehotus siitä, että Ilo-sopimuksen ratifioinnin yhteydessä tulee tunnustaa saamelaisten oikeus harjoittaa poronhoitoa perinteiseen tapaan on todella tärkeä, koska nykyisin suomalainen poronhoitolainsäädäntö pyrkii yhdenmukaistamaan saamelaista poronhoitoa.
Sápmelaččaid dáfus áittardeaddji ávžžuhus das, ahte Ilo-soahpamuša ratifiserema oktavuođas galgá dohkkehuvvot sámiid vuoigatvuohta árbevirolaš boazodollui lea hui dehalaš, danne go dán áiggi suopmelaš boazodoalloláhka viggá dahkat ovttaláganin sámi boazodoalu.
On selvää, että valtuutettu odottaa että Suomi tarkistaa poronhoitoa koskevaa lainsäädäntöä ” Näkkäläjärvi kertoi.
Lea čielggas, ahte áittardeaddji vuordá ahte Suopma dárkkista boazodoalu guoskevaš lágaid ” Näkkäläjärvi muitalii.
Ihmisoikeusvaltuutettu kehottaa Suomea selkiyttämään saamelaisten oikeutta maahan.
Olmmošvuoigatvuohtaáittardeaddji ávžžuha Suoma čielggadit sámiid vuoigatvuođa eatnamii.
Metsähallituksen hallintomalli uudistus tarjoaa mahdollisuuden ratkaista saamelaisten maaoikeudet.
Meahciráđđehusa hálddahusmálle ođadeapmi fállá vejolašvuođa čoavdit sámiid eananvuoigatvuođaid.
Vaikka muiden oikeudet saamelaisten kotiseutualueella tulee huomioida, ei tämä ole valtuutetun mukaan nollasummapeliä.
Vaikko eará rievttit sámiid ruovttuguovllus galget váldot vuhtii, ii dát leat áittardeaddji mielas nollasupmespeallu.
” Olen iloinen siitä, että valtuutettu on ottanut keskustelustamme ja saamelaiskäräjien tekemistä esityksistä huomioita ja suosituksia raporttiinsa.
” Lean ilolaš das, ahte áittardeaddji lea váldán munno ságastallamis ja sámedikki dahkan evttohusain fuomášumiid ja ávžžuhusaid iežas raportii.
Pidän erityisen tärkeänä sitä, että valtuutettu kehotti Suomen valtiota harkitsemaan vakavasti saamelaiskäräjien tekemää esitystä perustaa Suomen eduskunnan ja Saamelaiskäräjien edustajien yhteinen työryhmä valmistelemaan Ilo-sopimuksen ratifiointia.
Anán earenoamáš dehalažžan dan, ahte áittardeaddji ávžžuhii Suoma stáhta suokkardit duođalaččat sámedikki evttohusa ásahit Suoma riikkabeivviid ja Sámedikki ovddasteaddjiid oktasaš bargojoavkku válmmaštallat Ilo-soahpamuša ratifiserema.
Toivon, että valtuutetun viesti otetaan harkintaan valtioneuvostossa kun se keskustelee tänä syksynä Ilo-sopimuksen ratifioinnista ”, puheenjohtaja kertoi.
Doaivvun, ahte áittardeaddji raporta váldo vuhtii stáhtaráđis go dat ságastallá dán čavčča Ilo-soahpamuša ratifiserema birra ”, ságadoalli muitalii.
Lisätietoja: Puheenjohtaja Klemetti Näkkäläjärvi
Lassidieđut: Ságadoalli Lemet Näkkäläjärvi
Klemetti Näkkäläjärven puhe EN ihmisoikeusvaltuutetulle 12.6.2012
Lemet Näkkäläjärvi sáhkavuorru olmmošvuoigatvuohtaáittardeaddjái 12.6.2012
Euroopan Neuvoston ihmisoikeusvaltuutetun raportti
Olmmošvuoigatvuohtaáittardeaddji raporta
Missä on Saamenmaa ?
Gos lea Sámeeana ?
– Seminaari ja iltakonsertti Sajoksessa 2.11.2012
– Seminára ja eahketkonsearta Sajosis 2.11.2012
Kalevalaseura ja Saamelaisarkisto järjestävät Saamelaiskulttuurikeskus Sajoksessa kaikille avoimen seminaarin Missä on Saamenmaa ?
Kalevalaseura ja Sámearkiiva lágidit Sámekulturguovddáš Sajosis buohkaide rabas seminára Gos lea Sámeeana ?
2.11.2012 kello: 12.00 alkaen.
2.11.2012 diibmu 12.00 rájes.
Kulttuurintutkimuksen näkökulmasta Saamenmaa on paikkana monimerkityksinen ja muuttuva käsite, jota voi tarkastella useasta näkökulmasta.
Kulturdutkamuša perspektiivvas Sámeeatnamis lea báikin máŋga mearkkašumi ja dat lea rievdilis doaba, man sáhttá geahčadit máŋgga perspektiivvas.
Seminaarissa eri alojen tutkijat pohtivat paikan käsitettä Saamenmaa esimerkkinään.
Semináras sierra surggiid dutkit guorahallet báikki doahpaga, Sámeeana ovdamearkan.
Saamenmaa voi olla kielessä, joiussa, duodjissa, muistoissa, kuvitelmissa, taideteoksissa tai ihmisissä kaukana maantieteellisestä Saamenmaasta.
Sámeeana sáhttá leat gielas, luođis, duojis, muittuin, govahallamiin, dáiddabargguin dahje olbmuin guhkkin eatnandieđalaš Sámeeatnamis.
Seminaarissa julkistetaan Kalevalaseuran 91. vuosikirja Saamenmaa – Kulttuuritieteellisiä näkökulmia (SKS).
Semináras almmustahtto Kalevalaseura 91. jahkegirji Saamenmaa - Kulttuuritieteellisiä näkökulmia (SKS).
Teoksessa kartoitetaan saamentutkimuksen nykytilaa tuoreista näkökulmista, joita tarjoavat pääosin uuden sukupolven tutkijat.
Girjjis kártejuvvo sámedutkamuša dáládilli áibba ođđa perspektiivvain, maid fállet lagamustá ođđa buolvva dutkit.
Seminaariin on vapaa pääsy ja se suomenkielinen.
Seminárai beassá nuvttá ja dat lea suomagielat.
Seminaarin teema jatkuu Sajoksessa klo 19.00 Saamelaismusiikkikeskuksen ja Kalevalaseuran järjestämässä konsertissa.
Seminára temá joatkašuvvá Sajosis dmu 19.00 Sámemusihkkaguovddáža ja Kalevalaseura lágidan konsearttas.
Konsertissa esiintyvät Ulla Pirttijärvi-Länsman Ulda-yhtyeineen sekä Tiina Aikio ja Annukka Hirvasvuopio-Laiti, joita säestää Heikki Nikula.
Konsearttas loaiddastit Ulla Pirttijärvi-Länsman Ulda-joavkkuinis sihke Tiina Aikio ja Annukka Hirvasvuopio-Laiti, geaid čuojaldahttá Heikki Nikula.
Konsertissa kuullaan perinteistä ja modernia joikua sekä muuta saamelaismusiikkia.
Konsearttas gullat árbevirolaš ja ođđaáigásaš juoigama sihke eará sámemusihka.
Lisäksi kirjailija, toimittaja ja elokuvantekijä Ima-Aikio Arianaick lausuu konsertin aikana runojaan, joita värittää herkkä valokuvaesitys.
Dasa lassin girječálli, doaimmaheaddji ja filbmadahkki Ima-Aikio Arianaick lohká konseartta áigge divttaidis, maidda addá ivnni hearkkes čuovgagovvačájáhus.
Konsertin pääsylipun hinta on 5/8 euroa.
Konseartta sisabeassanbileahta haddi lea 5/8 euro.
Lipunmyynti alkaa Sajoksen infossa tuntia ennen konsertin alkua.
Bileahtaid vuovdin álgá Sajosa infos diibmu ovdal konseartta álggu.
Konsertissa on väliaika, jolloin ravintola Galla palvelee konsertin kuulijoita.
Konsearttas lea boddu, goas restoráŋŋa Galla bálvala konseartta guldaleaddjiid.
Lisätietoja seminaarista:
Lassediehtu seminára birra:
Lisätietoja konsertista:
Lassediehtu konseartta birra:
Tämä sähköpostiosoite on suojattu roskapostia vastaan, aseta javascripttuki päälle nähdäksesi osoitteen.
Anu Magga
Saamelaisnuoret valistivat päättäjiä
Sámenuorat čuvgejedje mearrideaddjiid
RKP:n ja Vihreän liiton edustajat sanoivat puolueiden linjaksi tukea vahvasti ILO 169-sopimuksen ratifiointia.
RKP ja Ruoná lihtu ovddasteaddjit dajaiga bellodagaid linnján doarjut nannosit ILO 169-soahpamuša ratifiserema.
Saamelaisteatteri Beaivváš esittää " Silbajavrin " Sajoksessa 30.11.12
Beaivváš ja " Silbajávri " Sajosis
Norjan saamelaisteatteri Beaivváš Sámi Našunaláteahter esittää jännärinäytelmän Silbajávrin eli " Hopeajärven " Sajoksen pääsalissa perjantaina 30.11.2012 klo 19.
Beaivváš čájeha issorasa - SILBAJÁVRI, bea 30.11.2012 dmu 19 Sajosis.
Lippujen hinnat: 20 € / aikuinen 10 €/nuoret, opiskelijat (opiskelijakortilla) ja eläkeläiset.
Bileahtat uvssa bokte: 20 euro / ráves olbmot ja 10 euro / ealáhatolbmot ja stuđeanttat.
Lipunmyynti alkaa tuntia ennen esitystä Sajoksen aulassa. Näytelmän kesto 70 minuuttia, ei väliaikaa.
Bista sulli 70 min, ii heive sidjiide geat leat vuollel 15 jagi.
Kaukana pohjoisessa sijaitsee Hopealampi.
" Silbajávri lea muhtin sajes guhkkin davvin.
Ihmiset ja eläimet ovat ohittaneet paikan satojen vuosien ajan, eronneet toisistaan ja taas tavanneet ilman että kukaan on pannut merkille mitään erikoista.
Olbmot ja eallit leat leamaš doppe čuđiid jagiid, earránaddan ja fas gávnnadan, eaige vuohttán maidege ipmašiid.
Sattumoisin on ohikulkija tuntenut ihmeellisen ilmanvirtauksen, vaistonnut menneisyyden kaiun ja joutunut näkemään sen mikä piti jäädä näkemättä.
Lea dáhpáhuvvon ahte olmmoš vázzá meaddel, ja dovdá gamus ipmašiid, áicá dološáiggi báktegájanassan ja šaddá bákkus oaidnit juoidá mii livččii bisson oaidnemeahttumin.
Taannoin eränä syyspäivänä lähtevät neljä nuorta; Katja, Mihkkal, Mia ja Jovsset laavureissulle Hopealammelle.
Duvle muhtin čakčabeaivvi vulge 4 nuora – Katja, Mihkkal, Mia ja Jovsset lávostallat Silbajávrái.
He aikovat etsiä “ kätkön ”, aarnihaudan johon tarunomainen hopea- aarre on piiloitettu.
Sii áigo gávdnat máinnastuvvon čiehkabáikki “ čiehka ” - gos lea árdnahávdi.
Mutta se mistä piti tulla hauska ja rento viikonloppu päättyy toisin.
Muhto dan maid doivo šaddat somás ja gelddolaš vahkkoloahppan, šaddá áibbas nuppe ládje; Silbajávrris lea čiegusvuohta maid ii galggaše roggat bajás.
Hopealampi kätkee salaisuuden, salaisuuden johon ei pidä kajota.
Nuorat leat fáhkkestaga sorron bárttiid sisa ja geahččalit gáhttet iežaset heakka ja doalahit iežas olmmožin - ártegis mierkká siste.
Nuoret joutuvat kamppailemaan elämästä ja kuolemasta mystisen sumun, Hopealammen aaveiden, äpärälapsen itkun ja hopea-amuletin kaiun ympäröiminä.
Silbajávrri balddonasat, eahpáraš ja láhppon šiella mii skájaida. "
HUOM: Näyttämökielenä on pohjoisaamenkieli.
Neavttárat: Elle-Máijá Tailfeathers, Nils Rune Utsi, Ingá Márjá Sarre, Ánte Siri.
Suomenkielinen simultaanitekstitys heijasteena.
Bista: Sulli 70 min, Ii heive sidjiide geat leat vuollel 15 jagi.
Saameksi kääntänyt: Anne Wuolab
Loga lasi: www.beaivvas.no
Saamelaiskäräjät sai kansainvälistä tunnustusta
Sámediggi oaččui riikkaidgaskasaš dovddastusa
Saamelaiskäräjiä ja Metsähallitusta kiitettiin urauurtavasta työstä Akwé: Kon - ohjeiden soveltamiseksi.
Sámedikki ja Meahciráđđehusa giite bálggesčuolli barggus Akwé: Kon – rávvagiid heiveheami várás.
Saamelaiskäräjät, ympäristöministeriö ja Metsähallitus järjestivät 17.10 oheistapahtuman biodiversiteettisopimuksen 11 osapuolikokouksessa Hyderabadissa, Intiassa.
Sámediggi, birasministeriija ja Meahciráđđehus ortnejedje 17.10 siidodáhpáhusa biodiversitehtasoahpamuša 11. oassebeallečoahkkimis Hyderabadis, Indias.
Tilaisuudessa esiteltiin Akwé: Kon - ohjeiden soveltamista Suomessa Hammastunturin erämaa-alueen hoito- ja käyttösuunnitelman laadinnassa.
Dilálašvuođas ovdanbuktojuvvojedje Akwé: Kon – rávvagiid heiveheapmi Suomas Bátneduottara meahcceguovllu dikšun - ja geavahanplána ráhkadeamis.
Suomi on ensimmäinen valtio, joka on soveltanut vuonna 2004 biodiversiteettisopimuksen 7 osapuolikokouksessa hyväksyttyjä ohjeita.
Suopma lea vuosttas riika, mii lea heivehan jagi 2004 biodiversitehtasoahpamuša 7 oassebeallečoahkkimis dohkkehuvvon rávvagiid.
Vapaaehtoisten Akwé: Kon - ohjeiden tarkoitus on turvata luonnon monimuotoisuuden säilyminen sekä alkuperäiskansakulttuurin luontosuhteen ja perinteisen tiedon säilyminen.
Eaktodáhtolaš Akwé: Kon – rávvagiid ulbmilin lea dorvvastit luonddu máŋggahápmásašvuođa seailuma sihke eamiálbmotkultuvra luonddugaskavuođa ja árbedieđu seailuma.
Akwé: Kon - ohjeet tarjoavat menettelytavan, jolla saamelaisten osallistuminen hankkeiden ja suunnitelmien valmisteluun, vaikutustenarviointiin ja päätöksentekoon voidaan turvata.
Akwé: Kon – rávvagat fállet vuogi, mainna sámiid oassálastima fidnuid ja plánaid válmmaštallamii, váikkuhusaid árvvoštallamii ja mearrádusdáhkamii sáhttá sihkkarastit.
Akwé: Kon - ohjeiden soveltamista Hammastunturin erämaa-alueen hoito- ja käyttösuunnitelman laadinnassa valmisteltiin ympäristöministeriön asettaman
Akwé: Kon – rávvagiid heiveheami Bátneduottara meahcceguovllu dikšun- ja geavahanplána ráhkadeamis válmmaštallojuvvui birasministeriija ásahan álbmotlaš artihkal 8(j)-bargojoavkku barggus.
Saamelaiskäräjiä edusti oheistapahtumassa lakimiessihteeri Aimo Guttorm.
Sámedikki ovddastii siidodáhpáhusas láhkačálli Aimo Guttorm.
Guttorm toi puheessaan esille, että " Suomen saamelaiskäräjät pitää Hammastunturin hoito- ja käyttösuunnitelman valmistelun yhteydessä toteutettua Akwé: Kon - prosessia tärkeänä saamelaisten oikeusaseman toteutumisen kannalta. "
Guttorm buvttii ságastis ovdan, ahte " Suoma sámediggi doallá Bátenduottara dikšun- ja geavahanplána válmmaštallama oktavuođas ollašuhtton Akwé: Kon - proseassa dehalažžan sámiid vuoigatvuođadili ollašuvvama dáfus. "
Akwé: Kon – ohjeiden soveltamista on valmistellut Metsähallituksen ja saamelaiskäräjien perustama yhteinen työryhmä, johon saamelaiskäräjät on nimennyt jäsenet.
Akwé: Kon – rávvagiid heiveheami lea válmmaštallan Meahciráđđehusa ja sámedikki vuođđudan oktasaš bargojoavku, masa sámediggi lea namahan lahtuid.
Työryhmän jäsenet ovat perinteisen tiedon haltijoita ja työryhmässä on edustettuina eri ikäryhmät ja sukupuolet sekä alueen paliskuntien poroisännät.
Bargojoavkku lahtut leat árbedieđu hálddašeaddjit ja bargojoavkkus leat ovddastuvvon iešguđet ahkejoavkkut ja sohkabealit sihke guovllu bálgosiid boazoisidat.
Työryhmän puheenjohtajana on toiminut saamelaiskäräjien II varapuheenjohtaja Heikki Paltto.
Bargojoavkku ságajođiheaddjin lea doaibman sámedikki II várreságajođiheaddji Heikki Paltto.
" Ohjeet lähtevät siitä, että alkuperäiskansan edustajat otetaan mukaan suunnitteluun aivan alusta lähtien, ei vasta sitten kun työ on jo pitkällä.
" Rávvagat vulget das, ahte eamiálbmoga ovddasteaddjit váldojuvvojit plánemii mielde aivve álggu rájes, ii easka dallego bargu lea juo ovdánan guhkás.
On aivan eri asia tehdä työtä yhteistyössä keskustellen kuin pyytää kommentteja jo kerran kirjoitettuun versioon ", korostaa oheistapahtumassa puhunut erikoissuunnittelija Sanna-Kaisa Juvonen Metsähallituksen luontopalveluista. "
Lea aivve eará ášši bargat barggu ovttas ságástallamin go bivdit kommeanttaid juo oktii čállojuvvon veršuvdnii ", deattuha siidodáhpáhusas hállan sierraplánejeaddji Sanna-Kaisa Juvonen Meahciráđđehusa luonddubálvalusain. "
Työtapa on ollut mielekäs kaikille osapuolille, ja toimi todella hyvin. "
Bargovuohki leamašan jierpmálaš buot oassebeliide, ja doaimmai duođaid bures. "
" Metsähallitus aikoo ilman muuta käyttää tätä työtapaa myös vastaisuudessa ", Sanna-Kaisa Juvonen lupaa.
" Meahciráđđehus áigu dieđusge geavahit dán bargovuogi maiddái dás duohko ", Sanna-Kaisa Juvonen lohpida.
, saamelaiskäräjien puheenjohtaja Klemetti Näkkäläjärvi on tyytyväinen Suomen saamelaiskäräjien saamaan tunnustukseen. ”
Álbmotlaš biodiversitehtabargojoavkku lahttu sámedikki sáđajođiheaddji Klemetti Näkkäläjärvi lea duđavaš Suoma sámedikki ožžon dovddastussii. ”
Olemme tehneet todella paljon työtä kansallisesti ja kansainvälisestikin artikla 8(j):n toimeenpanemiseksi ja toki saamamme tunnustus lämmittää.
Leat bargan duođaid olu álbmotlaččat ja riikkaidgaskasaččatge artihkkala 8(j) doibmiibidjama várás ja áinnas dovddastus, man oaččuimet ligge.
Edelläkävijän rooli tuo myös vastuuta ja työtä on vielä paljon edessä saamelaisten perinteisen tiedon suojelemiseksi Suomessa ”, puheenjohtaja tuumii.
Bálggesčuolli rolla buktá maiddái vástu ja bargu lea velá olu ovddabealde sámiid árbedieđu suodjaleami várás Suomas ”, ságajođiheaddji árvala.
Valtioneuvosto hyväksyy syksyllä periaatepäätöksen kansalliseksi biodiversiteettistrategiaksi vuoteen 2012. ” Saamelaiskäräjät odottaa biodiversiteettistrategialta ja erityisesti sen toimeenpanolta paljon.
Stahtarađđi dohkkeha čakčat vuođđojurddamearrádusa álbmotlaš biodiversitehtastrategiijan jahkái 2012. ” Sámediggi vuordá biodiversitehtastrategiijas ja erenoamažit dan doibmiibidjamis olu.
t ”, Näkkäläjärvi painottaa.
Vuordit, ahte Suopma ollašuhttá álbmogiidgaskasaš báktečuollin álbmotlaš artihkal 8(j)-bargojoavkku laohpparaportta evttohan doaibmabijuid ”, Näkkäläjärvi deattuha.
Akwé:Kon ohjeiden suomennos
Birasministeriija COP11-siiddut
Esiintyjälämpiö, backstage, soveltuu pääasiassa esiintyjien lämpiötilaksi.
Artisttaid lanjadat, backstage, lea oaivvilduvvon lagamustá artisttaid várás.
Lämpiötiloihin kuuluvat lämpiötila, meikkaushuone ja lämpiöaula.
Lanjadahkii gullá maid čábbudanlatnja ja feaskkerlatnja.
Lämpiötilassa on pöytäryhmä 6 henkilölle, sohva ja tv sekä suihku ja wc.
Lanjadagas lea beavdi ja stuolut 6 olbmui, suffá ja tv sihke riššu ja hivsset.
Meikkaushuoneessa on kuusi meikkauspaikkaa, suihku ja wc sekä pukukaapit.
Čábbudanlanjas leat guhtta čábbudansaji, riššu ja hivsset sihke bivttasskáhpet.
Lämpiöaulassa on minikeittiö, jossa on jääkaappi, vesipiste sekä mikroaaltouuni.
Feaskkerlanjas lea minigievkkan, gos lea jiekŋaskáhppe, čáhceluoitta sihke mikrouvdna.
Auditorio Dolla on lämpiön välittömässä läheisyydessä.
Auditoria Dolla lea dasttán lanjadaga bálddas.
Esiintymislämpiö soveltuu myös ryhmätyötilaksi pienimuotoisiin kokouksiin. Auditorio Dollassa kongressia tai seminaaria pitävät varaavat usein lämpiötilaa seminaaripuhujien taukotilaksi.
Artisttaid lanjadat heive maid joavkobargolatnjan smávva čoahkkimiidda ja vuoiŋŋastansadjin ee. kongreassaid ja semináraid logaldalliide.
Lämpiöön on saatavissa ravintolapalveluja. Tilaukset on tehtävä etukäteen.
Lanjadahkii lea vejolaš oažžut restoráŋŋabálvalusaid, go diŋgo ovddalgihtii.
26.11.2012, alkaen klo 9.45, Saamelaiskulttuurikeskus Sajos, Inari
26.11.2012, dmu 9.45 rájes, Sámekulturguovddáš Sajos, Anár
Ohjelma
Prográmma
Haetaan kielityöntekijöitä
Ohcat giellabargiid
Saamelaiskäräjät hakee yhteispohjoismaisen saamenkielen ammatti- ja resurssikeskuksen perustamishankkeeseen inarinsaamen kielityöntekijää, koltansaamen kielityöntekijää ja pohjoissaamen kielityöntekijää ajalle 1.1.2013-31.5.2014.
Sámediggi ohcá davviriikkalaš sámegiela fága- ja resursaguovddáža vuođđudanprošektii anárašgiela giellabargi, nuortalašgiela giellabargi ja davvisámegiela giellabargi áigodahkii 1.1.2013-31.5.2014.
Tehtävän käytännön toteuttamista varten Suomen saamelaiskäräjät hakee ajalle 1.1.2013 - 31.5.2014
Dán oktavuođas Sámediggi ohcá áigodahkii 1.1.2013 – 31.5.2014:
1 määräaikaista koltansaamen kielityöntekijää, 1 määräaikaista inarinsaamen kielityöntekijää ja 1 määräaikaista pohjoissaamen kielityöntekijää.
1 mearreáigásaš nuortalašgiela giellabargi 1 mearreáigásaš anárašgiela giellabargi ja 1 mearreáigásaš davvisámegiela giellabargi.
Saamelaiskäräjät tapasi Suomen hallituksen
Sámediggi deaivvadii Suoma ráđđehusain
Pääministeri Jyrki Katainen oli kutsunut saamelaiskäräjät hallituksen iltakouluun kuultavaksi hallitusohjelman saamelaiskirjausten toteuttamisesta.
Oaiveministtar Jyrki Katainen lei bovden sámedikki stivra eahketskuvlii gullat ráđđehusprográmma sápmelašáššiid girjema ollašuhttimis.
Saamelaiskäräjien puheenjohtaja Klemetti Näkkäläjärvi ja II varapuheenjohtaja Heikki Paltto olivat tänään,, 12.12.2012 valtioneuvoston kuultavana.
Sámedikki ságajođiheaddji Klemetti Näkkäläjärvi ja II várreságajođiheaddji Heikki Paltto leaigga otne, 12.12.2012 stáhtaráđi gullan láhkai.
Puheenjohtaja Näkkäläjärvi käsitteli puheessaan Ilo 169-sopimuksen ratifiointia, saamen kielten elvyttämisohjelman toimeenpanoa ja saamelaiskäräjien resursointia. ”
Ságajođiheaddji Näkkäläjärvi gieđahalai ságastis Ilo 169-soahpamuša ratifiserema, sámegielaid ealáskahttinprorgámma ollašuhttima ja sámedikki resurssaid. ”
Suomella on nyt erinomaiset mahdollisuudet ratifioida ILO-sopimus.
Suomas lea dál erenoamáš vejolašvuođat ratifiseret ILO-soahpamuša.
Asiassa ei tarvita lisää selvityksiä, vaan poliittista tahtoa ” Näkkäläjärvi tähdensi.
Áššis eai dárbbašuvvo lasi čelggadusat, muhto politihkalaš dáhttu ” Näkkäläjärvi deattuhii.
Sopimus edellyttää saamelaisten oikeuksien ratkaisemista maahan, veteen ja luonnonvaroihin.
Soahpamuš gáibida sámiid vuoigatvuođaid čoavdima eatnamii, čáhcái ja luondduriggodagaide.
Ne voidaan ratkaista saamelaiskäräjälain, Metsähallituksen hallintomallin ja maankäyttöä koskevan lainsäädännön uudistamistyön yhteydessä, puheenjohtaja kertoi.
Dáid sáhttá čoavdit sámediggelága, Meahciráđđehusa hállddahusmálle ja eanageavahusa guoski láhkaásahan ođasmahttinbarggu oktavuođas, ságajođiheaddji muitalii.
Saamelaiskäräjien varapuheenjohtaja Heikki Paltto kertoi valtioneuvostolle saamelaisporonhoidon erityispiirteistä ja tukitarpeista.
Sámedikki várreságajođiheaddji Heikki Paltto muitalii stáhtaráđđái sámiid boažodoalu erenoamášsárgosiin ja doarjjadárbbuin.
Saamelaiskäräjien edustajat painottivat, että ILO 169-sopimuksen ratifiointi edellyttää erityisoikeuksia saamelaisen poronhoidon harjoittamiselle.
Sámedikki ovddasteaddjit deattuheaigga, ahte ILO 169-soahpamuša ratifiseren gáibida sierravuoigatvuođaid sámiid boažodoaluin bargamii.
Poronhoito muodostaa saamelaisen aineellisen kulttuurin perustan ainoana saamelaiselinkeinona, joka tarjoaa ympärivuotisen elannon ” Olin hyvin iloinen että valtioneuvostossa nousi keskusteluun saamelaisporonhoidon tarpeet ja erityskysymykset, ” Paltto kertoi.
Boažodoallu ráhkada sámiid ávnnaslaš kultuvra vuođu áidna sámiid ealáhussan, mii fállá birrajagaš ealáhusa ” Ledjen hui ilus ahte stáhtaráđis badjánedje ságatallama vuollai sámiid boažodoalu dárbbut ja erenoamášgažaldagat, ” Paltto muitalii.
Hallituksen iltakoulussa sovittiin, että työtä alkuperäiskansoja koskevan ILO-sopimuksen ratifiointiesteiden poistamiseksi jatketaan oikeusministeriön johdolla muiden vastuuministeriöiden ja saamelaiskäräjien välisenä yhteistyönä.
Ráđđehusa eahketskuvllas sohppojuvvui, ahte barggu eamiálbmogiid guoski ILO-soahpamuša ratifisereneastagiid jávkadeami dihte joatkit nu ahte vuoigatministeriija jođiha eará vástuministeriijaid ja sámedikki gaskasaš ovttasbarggu.
Poliittista linjausta vaativista saamelaisasioista ja erityisesti saamelaissopimuksesta neuvoteltaessa esiin nousevista kysymyksistä päättämään muodostetaan saamelaisasioiden ministeriryhmä.
Sápmelašáššiid ministtarjoavku hábmejuvvo mearridit politihkalaš linjema gáibideaddji sápmelašáššiin ja erenoamážit sámesoahpamusaš ráđđádaladettiin ovdan boahtti gažaldagain.
” On tärkeää että valtioneuvosto antoi vahvan tuen Ilo 169-sopimuksen ratifiointiprosessin jatkamiselle ja hallitusohjelman saamelaiskirjausten toteuttamiselle.
” Lea dehalaš ahte stáhtaráđđi attii nana doarjaga Ilo 169-soahpamuša ratifiserenproseassa joatkimii ja ráđđehusprográmma sápmelašáššiid girjema olašuhttimii.
Yhteistyötä tulee varmasti helpottamaan se, että valtioneuvosto muodostaa saamelaisasioiden ministeriryhmän.
Ovttasbarggu boahttá sihkkarit álkidahttit dat, ahte stáhtaráđđi hábme sápmelašáššiid ministtarjoavkku.
Ministeriryhmän perustaminen korostaa myös sitä, että valtioneuvosto pitää saamelaiskirjausten toteutumista ensiarvoisen tärkeänä ” Näkkäläjärvi painottaa.
Ministtarjoavkku vuođđudeapmi deattuha maid dan, ahte stáhtaráđđi doallá sápmelašáššiid girjema ollašuhttima hui dehalažžan ” Näkkäläjärvi deattuha.
II varapuheenjohtaja Heikki Paltto
II várreságajođiheaddji Heikki Paltto
Klemetti Näkkäläjärven puhe valtioneuvoston iltakoulussa 12.12.2012
Klemetti Näkkäläjärvi sáhka stáhtaráđi eahketskuvllas 12.12.2012 (Suomagillii)
Saamelaiskäräjien muistio valtioneuvoston iltakouluun
Sámedikki muittuhančála stáhtaráđi eahketskuvlii
Valtioneuvoston tiedote
Stáhtaráđi dieđáhus
Saamelaiskäräjien lausunto ILO sopimuksen nro 169 ratifiointiedellytyksistä
Sámedikki cealkámuš ILO soahpamuša nr 169 ratifiserengáibádusain
Kolme uutta inarinsaamenkielistä oppikirjaa ilmestyi
Golbma ođđa anárašgielat oahppogirjji almmustuvve
Inarinsaamelaisen Ella Sarren oppikirja inarinsaamelaisesta puvustosta julkistetaan maanantaina 17. joulukuuta Sajoksessa.
Anáraš Ella Sarre oahppogirji anáraččaid bivttasteamis almmuhuvvo vuossárgga juovlamánu 17. beaivve Sajosis.
Sarren kirja esittelee inarinsaamelaisen puvuston ja käsityöperinnettä omalla kielellä.
Sarre girji ovdanbuktá anáraš bivttasteami ja duodjeárbevieru iežas gillii.
Inarinsaamenkielisen perusopetuksen tilanne paranee lisäksi kahdella uudella matematiikan kirjalla.
Anárašgielat vuođđooahpahusa dilli fas buorrána guvttiin ođđa matematihká girjjiin.
Uudet oppimateriaalit ovat Lohosierâ-nimiset kevätlukukauden oppilaankirja 1. luokalle ja syyslukukauden oppilaankirja 2. luokalle.
Ođđa oahppamateriálat leat Lohosierâ-nammasaš giđđalohkanbaji oahppigirji 1. luohkkái ja čakčalohkanbaji oahppigirji 2. luohkkái.
Lohosierâ- nimiset matematiikan oppikirjat on käännetty Sanoma Pron Matikka-nimisestä sarjasta.
Lohosierâ-nammasaš matematihká oahppogirjjit leat jorgaluvvon Sanoma Pro Matikka-nammasaš ráiddus.
Koko sarja tullaan julkaisemaan inarinsaamen kielellä.
Olles ráidu šaddá jorgaluvvot anárašgillii.
Ensimmäiset saamenkieliset käännökset Matikka-sarjasta julkaistiin vuonna 2011.
Vuosttaš sámegielat jorgalusat Matikka-ráiddus almmuhuvvojedje jagis 2011.
Pohjoissaamenkielisestä sarjasta puuttuvat enää 5-6 luokkien kevätkirjat, joiden on määrä ilmestyä ennen ensi kevätlukukautta.
Davvisámegielat ráiddus váilot šat 5-6 luohkáid giđđagirjjit, mat almmuhuvvojit ovdal boahttevaš giđđalohkanbaji.
Inarinsaamenkielinen syyslukukauden oppikirja Lohosierâ 1 on julkaistu vuonna 2011.
Anárašgielat čakčabaji oahppogirji Lohosierâ 1 lea almmuhuvvon jagis 2011.
Anarâš pivtâstem - niminen Ella Sarren kirja esittelee ja opastaa inarinsaamelaiseen puvustoon, malleihin ja työmenetelmiin omalla kielellä.
Anarâš pivtâstem-nammasaš Ella Sarre girji ovdanbuktá ja oahpista anáraččaid bivttasteapmái, málliide ja bargovugiide iežas gillii.
Tervetuloa tutustumaan uuteen kirjaan Sajokseen maanantaina 17.12. klo 16, jolloin kirja julkaistaan ja kirjan tekijä on paikalla esittelemässä kirjaa.
Bures boahtin oahpásnuvvat ođđa girjái vuossárgga 17.12. dmu 16 go girji almmuhuvvo ja maiddái girjedahkki lea báikki alde ovdanbuktimin girjji.
Ailu Valle on 27-vuotias saamelainen rap-muusikko, joka on kotoisin Utsjoen kunnasta muutaman talon porokylästä Kaamasmukasta.
Ailu Valle lea 27-jahkásaš sápmelaš rap-musihkar, guhte lea eret Ohcejoga gielddas Gámasmohkis, moatte dálu badjegilážis.
Ailu tekee musiikkia omalla äidinkielellään, pohjoissaameksi.
Ailu dahká musihka iežas eatnigillii, davvisámegillii.
Aluksi hän räppäsi englanniksi ja sittemmin suomeksi.
Álggos son ráppii eaŋgalsgillii ja dasto suomagillii.
Saamen kieli tuli kuitenkin myöhemmässä vaiheessa mukaan ja sillä tiellä ollaan.
Sámegiella bođii dasto maŋŋelebbos lunddolaččat mielde ja seammaláhkai jotkojuvvo.
Ailun oma musiikki sai alkunsa lukioaikoina. Ailu kertoo pilke silmäkulmassa räppäilleensä noin aikoina hieman salaa ja pysytellen näkymättömissä hioen tyyliä sellaiseksi, että sen kehtaisi saattaa päivänvaloon. "
Ailu bargagođii iežas mu sihkain logahatáigge, man rájes son muitala mojunjálmmiid ráppán vuos vehá dego suoli ja buoridan jávkkohagas iežas stiilla dakkárin, ahte dan jolgii buktit beaivečuvgii. "
Pakko myöntää, että aika lailla olen keskittynyt ainoastaan räppäämiseen, äänenkäyttöön ja sanoituksiin. "
Bággu mieđihit, ahte viehka muddui lean vudjon dušše beare ráppemii, jienageavaheapmái ja sániid hutkamii. "
Teknisesti hän kertoo panostavansa multiriimeihin, sisäisiin riimikuvioihin ja alkusointuihin: " Sen pitäisi kuulostaa hyvältä korvaan, vaikka ei kieltä edes ymmärtäisi. "
Teknihkalaččat son muitala iežas bidjat resurssaid multiriimmaide, siskkáldas riibmahámiide ja álgošuoŋaide: " dat ga lggašii čuodjat vuohkkasit bealljái, vaikko ii giela oppa áddešiige. "
Musiikillisena esikuvanaan aiemmin mainittujen lisäksi Ailu pitää tunnettua saamelaistaiteilijaa Nils-Aslak Valkeapäätä, jota hän kertoo arvostavansa kaikkein eniten.
Ovdagovvan musihkas ovddabealde máinnašuvvon artisttaid lassin Ailu atná dovddus sámedáiddára Nils-Aslak Valkeapää, gean son atná buot eanemus árvvus.
Hän luonnehtii esikuvaltaan saatua perintöä mykistäväksi.
Son muitala ahte ii máhte sániiguin oppa govviditge, man stuorra mearkkašupmi su ovdagovas Valkeapääs leamašan sutnje.
Rap-puolelta hän mainitsee arvostavansa Asaa, jonka tuotannon hän kertoo inspiroineen valtavasti.
Rap-bealde son máinnaša árvvusatnit Asa, gean musihkka lea movttiidahttán su ollu. "
Ideat musiikkiin ja sen sisältöön Ailu saa elämästä sen kaikessa kauneudessa ja kamaluudessa.
Ideaid musihkkii ja dan sisdollui Ailu oažžu eallimis, dan čábbodagas ja surgadisvuođas.
Elämässä on vaikeita, mutta myös hyviä aikoja.
Eallimis leat váttis, muhto maid buorit áiggit.
Lisäksi kahden kulttuurin sisällä eläminen on Ailun mukaan omanlaisensa rikkaus, joka tuo mukanaan myös ristiriitoja.
Eallin guovtti kultuvrra siste lea Áilu mielas maid iežaslágan riggodat, mii buktá mielddis maid ruossalasvuođaid.
Hän kuvaileekin olevansa onnekas ja toisaalta myös onneton, sillä kaksikulttuurisuus pakottaa näkemään asiat useammasta kuin yhdestä näkökulmasta.
Son govvida iežas leat lihkkoš, go lea ožžon bajásšaddat guovtti kultuvrra gaskkas. Nuppe dáfus dat sáhttá dagahit maiddái vuostegieđageavvamiid, dasgo guovttekultuvrralašvuohta bákkoha oaidnit áššiid máŋgga perspektiivvas.
Hän pohdiskelee musiikkinsa sanoman syntyvän kuin itsestään, kun elämässään näkee kahden erilaisen elämäntyylin keskinäisen ristiriitaisuuden: toinen elämäntyyli tavoittelee luonnonmukaisuutta ja luonnon kanssa sovussa elämistä, toisen Ailu kokee hyväksikäyttävän luontoa ja vaalivan keinotekoista.
Son guorahallá iežas musihka sisdoalu šaddat dego iešalddes; go oaidná guovtti earálágan eallinvuogi gaskasaš ruossalasvuođa, nuppi eallinvuogi figgamuššan lea gudnejahttit luonddu ja eallit dainna harmoniijas, nubbi fas geavaha luonddu ávkin ja atná árvvus eahpelunddolaš eallinvuogi.
Ailu kertoo, että jotkin hänen sanomansa asiat voivat olla vaikeita niellä, mutta toteaa, että niiden tuominen esiin on kuitenkin välttämätöntä.
Ailu muitala, ahte muhtun su musihka ovdanbuktin áššiid sáhttá leat váttis dohkkehit, muhto gávnnaha ahte daid buktin ovdan lea goit vealtameahttun.
Hän kuvailee musiikkinsa olevan filosofista ja kantaaottavaa ja jollain tapaa myös anti-poliittista – siitäkin huolimatta, että moni luokittelisi hänen musiikkinsa juuri sinne poliittisen " labelin " alle.
Son govvida iežas musihka leat filosofalaš ja bealiváldi ja muhtun láhkai maid anti-politihkalaš, dasge fuolakeahttá ahte máŋgga kategoriajuohkimis dat manná aiddo politihkalaš " labela " vuollái.
Ailu tuo musiikin kautta esiin asioita luonnonkansan näkökulmasta.
Ailu buktá ovdan áššiid luondduálbmoga perspektiivvas.
Aiheina häntä inspiroivat esimerkiksi globaali markkinatalous sekä sen aiheuttama talouskriisi ja törmäyskurssi luonnon tasapainon kanssa. "
Su movttiidahttet dakkár fáttát go globála márkanekonomia ja dan dagahan ekonomalaš kriisa ja vuostálasvuohta luonddu dássedeattuin.
Luonnon kauneus ja alkuperäiskansojen elämänviisaus on se pohjimmainen vimma, joka minut saa kirjoittamaan. "
Luonddu čábbodat ja eamiálbmogiid eallinviisodat lea dat dehálamos ášši, mii mu bidjá čállit. "
Ailu Valle on keikkaillut ahkerasti pääasiassa Pohjois-Suomessa, mutta on hän esiintynyt myös eteläisessä Suomessa ja Norjan puolella.
Valle lea loaiddastan viššalit lagamustá Davvi-Suomas, muhto lea johtán loaiddasteamen maid mátta-Suomas ja Dáža bealde.
Vallen esik oisalbumi Dušši dušše duššat (Turha vain tuhoutua), ilmestyi vuoden 2012 joulukuussa.
Valle vuosttas albuma Dušši dušše duššat almmustuvai juovlamánus 2012.
Levy julkaistiin raahelaisen levy-yht iön Tuuparecords Oy: n kautta ja siinä on mukana vierailemassa mm.. Asa ja useita saamelaisartisteja.
Skearru bođii olggos raahelaš Tuuparecords Oy bokte ja sisttisdoallá oktiibuot logi davvisámegielat rap-bihtá, main leat mielde maid earet eará Asa sihke sierra sámeartisttat.
Ennen oman levyn tekoa Ailu on ollut mukana oululaisten rap-ryhmien, Pummiharmonian ja Roolipolunveljeksien, levyillä.
Ovdal iežas skearru dahkama son leamašan mielde oululaš rap-joavkkuid Pummiharmonia ja Roolipolunveljekset skearruin.
Toinen levy " 7 ", julkaistiin vuonna 2015 ja Valle yhdistelee siinä saamelaista uskomusperinnettä ja itämaisia filosofioita.
Nuppi skearru " 7 " almmustuvai jagi 2015.
Linkkejä:
Sáhtát čuovvut Ailu interneahtas:
Ailu Valle)
Ailu Valle musihkka:
Inarinsaame, käsityöt
Anárašgiella, duodji
(Inarinsaamelainen pukeutuminen)
(anáraš bivttasteapmi)
ulkoasu: Hannu Tikkanen
gráfalaš hábmen: Hannu Tikkanen
210 x 297 cm, kovakantinen
210 x 297 cm, garra bearbma
hinta: 35,00 €
haddi: 35,00 €
taso: kaikki
dássi: buohkat
Ella Sarre, joka on oppinut saamen käsitöiden teon äidiltään perinteisellä tavalla, on tehnyt kaikenlaisia saamen käsitöitä sekä toiminut kurssien opettajana.
Ella Sarre, guhte oahpai duddjoma eatnistis árbevirolaš vuogi mielde, lea duddjon buotlágan sámedujiid ja dávjá doaibman gurssaid oahpaheaddjin.
Hän on koonnut elämän varrella kerätyt mallit ja työmenetelmät inarinsaamenkieliseksi kirjaksi.
Dal son lea čohkken daid eallinagis čoggojuvvon dáidduid, bargovugiid ja málliid anárašgielat girjin.
Hänen äidillään kaikki mallit ja mitat olivat omassa päässä, eikä hän käyttänyt edes paperia kaavojen piirtämiseen.
Su eatnis ledje buot mállet, dáiddut ja bargovuogit iežas oaivvis, iige son geavahan oppa báhpárage minstariid sárgumiidda.
Nyt vanhat mallit, työmenetelmät ja käsityökieli on tallennettu oppikirjaksi.
Dál leat boares mállet, bargovuogit ja duddjongiella ráddjojuvvon bearpmaid sisa oahppogirjin.
Ensimmäinen inarinsaamen alkeisoppikirja alakoululaisille ilmestyi
Vuosttaš anárašgiela álgooahppogirji vuolleskuvlla ohppiide almmustuvai
, joka ilmestyi koulujen kevätlukukauden käynnistyessä.
mii almmustuvai aiddo skuvllaid giđđalohkanbaji álgui.