pere/sami_parallel huggingface dataset:
Kokous antoi lausunnon pohjoismaisesta saamelaissopimuksesta, julistukset Uumajan kulttuuripääkaupungista ja arktisen alueen hyödyntämisestä, jossa erityinen paino oli kaivostoiminnassa.
Čoakkán atii cealkámuša davviriikkalaš sámi soahpamušas, julggaštusaid Upmi kulturoaivegávpogis ja árktalaš guovllu ávkkastallamis, mas earenoamážit lei deaddu ruvkedoaimmas.
Nämä tulevat mahdollisimman pian saamelaiskäräjien kotisivuille.
Dát bohtet nu fargga go vejolaš sámedikki ruovttusiidduide.
Konferenssi oli siitä erikoinen, että yksimielisyyttä ei haluttu saavuttaa ja minä saamelaiskäräjien enemmistön, kuuden muun käräjäjäsenen kanssa jouduin äänestämään julistuksen neljännen artiklan muotoilun vuoksi koko julistusta vastaan, koska konferenssin loppuasiakirjan käsittelyn ajan puheenjohtajana toiminut SPN:n presidentti Håkan Jonsson ei voinut suostua äänestyttämään erikseen neljännen artiklan muotoilusta.
Konfereansa lei dan dáfus earenoamáš, ahte ovttamielalašvuohta ii háliduvvon joksojuvvot ja mun sámedikki eanetloguin, guđa eará diggelahtuin, sadden jienastit julggaštusa njealját artihkkala dihte julggaštusa vuostá, daningo konfereanssa loahppadokumeantta gieđahallama ságadoallin doaibman SPR:a presideanta Håkan Jonsson ii miehtan jienastuhttit sierra njealját artihkkala hábmemis.
Kolme Suomen saamelaiskäräjäjäsentä äänesti tyhjää.
Golbma Suoma sámedikki áirasa jienaste guoros jiena.
Julistuksen neljäs artikla oli muuttunut alkuperäisestä Suomen saamelaiskäräjien hyväksymästä muotoilusta työryhmätyöskentelyn aikana.
Julggaštusa njealját artihkal lei rievdan álgovuolggálaš Suoma sámedikki dohkkehan hábmemis bargojoavkobargama áigge.
Kursiivilla Suomen saamelaiskäräjien yhdeksän jäsenen pöytäkirjaan jättämä lauselma neljänteen artiklaan liittyen:
Kursiivan Suoma sámedikki ovcci áirasa beavdegirjái guođđin cealkkus njealját artihkkalis:
Pidämme saamelaisparlamentaarikkojen konferenssin toiminnan, tavoitteiden ja hengen kannalta hyvin valitettavana, että kokous teki päätöksen, jota suuri enemmistö Suomen saamelaiskäräjäjäseniä vastustaa.
Atnit sámi parlamentarihkkáriid doaimma, ulbmiliid ja vuoiŋŋa dáfus hui šállošahttin, ahte sámi parlamentarihkkáriid njealját konfereansa attii julggaštusa, man 4 artihkkala buohta stuora eanetlohku Suoma sámediggeáirasiin vuostálastá.
Toiminta heikentää konferenssin uskottavuutta.
Doaibma heajuda konfereanssa jáhkehahttivuođa.
Konferenssin tekemä päätös on Suomen lainsäädännön vastainen koska se ei huomioi kolttien kyläkokouksen asemaa kolttasaamelaisten edustuksellisena elimenä.
Konfereanssa dahkan mearrádus lea Suoma lágaid vuostá daningo dat ii váldde vuhtii nuortalaččaid siidačoahkkima sajádaga nuortalaččaid ovddasteaddjiorgánan.
Suomen saamelaiskäräjälain § 6 mukaan saamelaiskäräjät edustaa saamelaisia kansallisella ja kansainvälisellä tasolla.
Suoma sámediggelága § 6 mielde sámediggi ovddasta sápmelaččaid álbmotlaš ja riikkaidgaskasaš dásis.
Kokouksen tekemä päätös ei kunnioita Suomen saamelaiskäräjälakia ja heikentää saamelaista kulttuuri-itsehallintoa rinnastaen muut toimijat saamelaisen kulttuuri-itsehallinnon tasolle.
Konfereanssa dahkan mearrádus ii gudnejáhte Suoma sámediggelága ja geahnohuhttá sámi kulturiešstivrema buohtastedettiin eará doibmiid sámi kulturiešstivrejumi dássái.
Julistuksen epäselvä muotoilu mahdollistaa sen, että saamelaisyhteisöiksi voidaan lukea myös sellaisia tahoja, jotka eivät ole saamelaisia oikeudenomistajia.
Julggaštusa eahpečielga hábmen dahká vejolažžan dan, ahte sámi searvvušin sáhttet lohkkojuvvot maid dakkár bealit, mat eai leat sámi riekteguoddit.
Me allekirjoittaneet: Suomen saamelaiskäräjät pitää hyvin tärkeänä saamelaisten vaikutusmahdollisuuksien turvaamista ja kuulee alueen saamelaisia ennen kuin tekee heitä koskevia päätöksiä.
Mii vuolláičállit: Suoma sámediggi atná hui dehálažžan sámiid váikkuhanvejolašvuođaid dorvvasteami ja gullá guovllu sámiid ovdal go dat dahká mearrádusaid, mat gusket sin.
Muilta osin me allekirjoittaneet Suomen saamelaiskäräjäjäsenet kannatamme julistuksen tavoitteita ja pidämme julistusta hyvin tärkeänä.
Eará áššiid buohta mii vuolláičállit Suoma sámediggeáirasat doarjut julggaštusa ulbmiliid ja atnit julggaštusa hui dehálažžan.
Helmikuun lopussa on viimeinen Metsähallitustyöryhmän kokous.
Guovvamánu loahpas lea maŋimus Meahcceráđđehusbargojoavkku čoakkán.
Tässä vaiheessa näyttää selvältä, että työryhmä ei saa yksimielistä esitystä aikaan, eikä merkittäviä edistysaskelia tapahdu Metsähallituslain uudistuksen yhteydessä.
Dán muttos orru leame čielggas, ahte bargojoavku ii oaččo ovttamielalaš evttohusa, eaige mearkkašahtti buorádusat dáhpáhuva Meahcceráđđehuslága ođasnuhttima olis.
Koko metsähallituslain valmistelu on ollut pitkä ja ikäväkin prosessi.
Oba meahcceráđđehuslága válmmaštallan lea leamaš guhkes ja ahkisdisnai proseassa.
Sitä on valmisteltu jo viitisen vuotta, ensin valtiovarainministeriön, sitten maa- ja metsätalousministeriön johdolla.
Dathan lea válmmaštallojuvvon vihtta jagi, vuohččan ruhtaministeriija, dan maŋŋel eanan- ja meahccedoalloministeriija jođihemiin.
Metsähallituksen pääjohtaja ilmoitti eroavansa protestina lainvalmistelulle ja esitykselle yhtiöittää metsähallituksen liiketoiminta.
Meahcceráđđehusa oaivehoavda ilmmuhii iežas earránit proteastan lágaválmmaštallamii ja evttohussii dahkat sierra fitnodaga meahcceráđđehusa fitnodatdoaimma várás.
Pidän hänen päätöstään ymmärrettävänä – olen hänen kanssaan samaa mieltä – mutta valitettavana saamelaisten kannalta.
Anán su mearrádusa ipmirdahttin – mun lean suinna ovttaoaivilis – muhto dieđusge šállošahttin sámiid dáfus.
Yhteistyö Metsähallituksen kanssa on toiminut hyvin hänen pääjohtajakaudellaan ja pääjohtaja Kangas on edistänyt ja pitänyt saamelaisasioita hyvin esillä.
Ovttasbargu Meahcceráđđehusain lea doaibman hui bures su oaivehoavdabaji áigge ja oaivehoavda Kangas lea ovddidan ja doallan sámi áššiid bures ovdan.
Kohti kevättä ja Sajoksen avajaisia Saamelaiskäräjien hallitus piti tämän vaalikauden ensimmäisen kunnollisen kokouksen.
Giđa guvlui ja Sajosa rahpandoaluide Sámedikki stivra doalai dán válgabaji vuosttaš albma čoakkáma.
Kokous valmisteli saamelaiskäräjien yleiskokousta, joka pidetään huhtikuun alussa.
Čoakkán válmmaštalai sámedikki dievasčoakkáma, mii dollojuvvo cuoŋománu álggus.
Hallitus esittää yleiskokoukselle lausunnot niin Ilo-sopimuksen ratifioinnista kuin kunnallishallinnon rakenneuudistuksestakin.
Stivra ovddida dievasčoakkámii cealkámušaid sihke Ilo-soahpamuša ratifiseremis ja suohkanhálddahusa ráhkadatođasteamis.
Hallituksen näkemyksen mukaan Suomella on hyvät mahdollisuudet ratifioida Ilo-sopimus.
Stivrra oainnu mielde Suomas leat buorit vejolašvuođat ratifiseret Ilo-soahpamuša.
Käynnissä olevissa lainsäädännön ja hallinnon kehittämishankkeissa, kuten kunnallishallinnon rakenneuudistuksessa ja Metsähallituksen hallinnonuudistuksessa voidaan luoda edellytykset sopimuksen ratifioinnille.
Johttáhuvvon lágaid ja hálddahusa gárgehanfidnuin, dego suohkanhálddahusa ráhkadatođasnuhttimis ja Meahcceráđđehusa hálddahusođastusas sáhttet ráhkaduvvot eavttut soahpamuša ratifiseremii.
Hallitus suhtautui kriittisesti kunnallishallinnon rakenneuudistukseen ja esitti saamelaisten kotiseutualueen kuntarajojen säilyvän ennallaan.
Stivra anii krihtalaš gaskavuođa suohkanráhkadusa ráhkadatođasnuhttimii ja evttohii sámiid ruovttuguovllu suohkanrájiid seailluhuvvot ovddešlágánin.
Uudistus heikentäisi erityisesti Utsjoen, Enontekiön ja Sodankylän saamelaisten saamenkielisiä palveluja ja voisi heikentää myös inarin- ja koltansaamenkielisiä palveluja Inarissa.
Ođastus heajudivččii earenoamážit Ohcejoga, Eanodaga ja Soađegili sápmelaččaid sámegielalaš bálvalusaid ja sáhtálii heajudit maiddái anáraš- ja nuortalašgiel bálvalusaid Anáris.
Uudistuksella olisi kielteisiä vaikutuksia myös saamelaisten elinkeino-oikeuksiin.
Ođastusas livčče biehtadahkes váikkuhusat maiddái ealáhusvuoigatavuođaide.
En tässä vaiheessa kommentoi tarkemmin lausuntoesitysten sisältöä.
In dán muttos kommentere dárkileappot cealkámuševttohusaid sisdoalu.
Hallitus kokosi lausunnon saamelaiskäräjien lautakuntien tekemien esitysten pohjalta.
Stivra čohkkii cealkámuša sámedikki lávdegottiid dahkan evttohusaid vuođul.
Hallitus antoi esityksen yleiskokoukselle kuluvan vuoden budjetiksi.
Stivra attii evttohusa dievasčoakkámii gollevaš jagi bušeahttan.
Vuodesta on tulossa taloudellisesti tiukka, ja esitys olikin alijäämäinen.
Dán jagis lea šaddame ekonomalaččat hui čavgat ja šattaimet dahkat bušeahta, mas lea vuolláibáza.
Henkilöstövähennyksiin saamelaiskäräjät ei kuitenkaan joudu ja hallitus piti tärkeänä, että edunvalvonnasta ja politiikan tekemisestä ei tingitä.
Bargiid lihccuma sámediggi ii goitge dárbbat dahkat ja stivra anii dehálažžan, ahte beroštumiid goziheamis ja politihka dahkamis eat digge.
Yleiskokous pääsee myös nimeämään saamelaiskäräjien edustajat pohjoismaisen saamelaissopimuksen jatkoneuvotteluihin.
Dievasčoakkán beassá maid nammadit sámedikki ovddasteddjiid davviriikkalaš sámi soahpamuša joatkkašiehtadallamiidda.
Poliittinen ilmapiiri tuntuu olevan taasen kuumenemassa ja ns. lappalaiskulttuuritahot, jotka haluavat myös sellaiset henkilöt luettavaksi saamelaisiksi joilla ei ole mitään yhteyttä saamen kieleen, saamelaiskulttuuriin, sen perinteisiin ja elinkeinoihin, ovat keräämässä joukkojaan.
Politihkalaš áibmu orru fas báhkkaneame ja nd. lappalaškulturbealit, mat hálidit maid dakkár olbmuid lohkkojuvvot sápmelažžan, geain ii leat mangelágán oktavuohtaa sámegillii, sámi kultuvrii, dan árbevieruide ja ealáhusaide, leat čohkkeme joavkkuideaset.
He ovat saaneet nyt vahvistusta suomalaisilta, jotka ovat opetelleet saamen kielen.
Sii leat ožžon dál nannehusa láddelaččain, geat leat oahpahallan sámegiela.
Ihmettelen edelleen, miten tällaiset tahot saavat paljon julkisuutta osakseen eikä heidän väitteitään riittävästi haasteta.
Imaštalan sakka, mot dákkár bealit ožžot nu olu almmolašvuođa eaige sin nággosat hástaluvvo dárbahassii.
Saamelaiskulttuuri ei ole vain kielitaitoa tai - taidottomuutta.
Sámi kultuvrahan ii leat dušše giellamáhttu dehe – máhtohisvuohta.
Kulttuuria ei voi typistää pinnallisiksi määritteiksi tai käsitteiksi veroluetteloiden tai kielitaitotodistuksen nojalla.
Kultuvrra ii sáhte gáržžidit bajildusmeroštallamin dehe doaban vearrologahallamiid dehe giellamáhttoduođaštusaid vuođul.
Saamelaiskulttuuri on elämäntapa, johon kuuluu saamen kielten lisäksi perinteiset elinkeinot, perinteinen tieto, kertomaperinne, joiku, yhteisön historia, arvot, tavat ja yhteisöjärjestelmä.
Sámi kultuvra lea eallinvuohki, masa gullet sámegielaid lassin árbevirolaš ealáhusat, árbevirolaš diehtu, muitalanárbevierru, luohti, servoša historjá, árvvut, vierut ja searvvušvuogádat.
Saamelaisiksi ei tulla, vaan saamelaiskulttuuriin kasvetaan pitäen aikaisempien sukupolvien perinteitä elävänä, laajentumaperheen opastuksella, mallilla ja tietoisella opettamisella.
Sápmelažžan ii sáhte duššefal boahtit, muhto sámi kultuvrii mii šaddat nu ahte atnit ealasin ovddit buolvvaid árbevieruid, viidodatbearrašiid oahpistemiin, málliin ja diđolaš oahpahemiin.
Tällaisessa keskustelussa kokonaiskuva helposti hämärtyy.
Dákkár ságastallamis ollislašgovva sevnnjoda jođánit.
Saamelaiskäräjien tehtävänä on turvata saamelaiskulttuurin säilyminen ja kehittyminen.
Sámedikki bargun lea dorvvastit sámi kultuvrra seailuma ja gárganeami.
Saamelaiskulttuuri ei säily ilman saamelaisia ja saamelaismääritelmän muuttamista saamelaisten itsemäärämisoikeutta tukevaan suuntaan ja saamelaiskulttuurin rikkautta ja kulttuurisen tiedonsiirron ymmärtämisen suuntaan.
Sámi kultuvra ii seaillo almmá sápmelaččaid haga ja sápmelašmeroštallama rievdadeami sámiid iešmearridanrievtti doarju guvlui ja sámi kultuvrra riggodaga ja kultuvrralaš diehtosirdima ipmirdeami guvlui.
Ensi viikolla on Kilpisjärven yleiskaavoituksen ensimmäinen viranomaisneuvottelu.
Boahtte vahku lea Gilbbesjávrre oppalašlávvema vuosttaš eiseváldišiehtadallamat.
Yleiskaavoitus pohjautuu Kilpisjärven kehittämissuunnitelmaan.
§Oppalašlávven vuođđuduvvá Gilbbesjávrre gárgehanplánii.
Alku yleiskaavalle ei ole saamelaiskäräjien kannalta lupaava, saamelaiskäräjien edustaja ohjausryhmässä, Per Antti Labba, jätti neljä erillistä eriävää mielipidettä Kilpisjärven kehittämissuunnitelman eri dokumentteihin.
Oppalašláva álgu ii gal lohpit bearehaga sámedikki ja sápmelaččaid dáfus.
Yleiskaavan valmistelu tulee työllistämään saamelaiskäräjiä merkittävästi.
Sámedikki ovddasteaddji stivrenjoavkkus Biehtára Joavnna Per Ándde guđii njeallje sierraoaivila Gilbbesjávrre gárgehanplána sierra dokumeanttaide.
Ensi viikon lopulla alkaa myös saamelaiskäräjien kokous ja samassa yhteydessä pidetään myös saamelaiskäräjien ja Sajoksen juhlalliset avajaiset.
Boahtte vahku loahpas álgá maid sámedikki čoakkán ja seamma oktaavuođas dollojuvvojit maid sámedikki ja Sajosa ávvurahpandoalut.
Minulla on myös ilo ja kunnia tavata Monacon ruhtinas prinssi Albert, joka vierailee huomenna Marjanpäivänä Hetassa, josta jatkaa Koutokeinoon.
Mus lea maid illu ja gudni deaivat Monaco furstta prinsa Albertta, gii guossástallá Márjjábeaivve vahku Eanodagas ja joatká das Guovdageidnui.
Saamelaismääritelmää, metsähallituslakia, Iloa – kehitys junnaa Viime viikot ovat kuluneet tiiviisti Helsingissä.
Sápmelašmeroštallan, meahcceráđđehusláhka, Ilo – váilevaš ovdáneapmi Maŋimus vahkut leat mannan Helssegis.
Saamelaiskäräjien hallitus määräsi puheenjohtajiston neuvottelemaan ministerien kanssa saamelaiskäräjälakiesityksestä, ja erityisesti sen saamelaismääritelmästä.
Sámedikki stivra mearridii ságadolliid ráđđádallat ministariiguin sámediggeláhkaevttohusas, ja earenoamážit dan sápmelašmeroštallamis.
Teimme työtä käskettyä.
Barggaimet bargogohččosa mielde.
Olemme tavanneet nyt kaikki saamelaisministerityöryhmän ministerit tai heidän avustajansa asiasta ja tulemme jatkamaan työtämme sen eteen, että saamelaiskäräjien kokouksen 18.12.2014 tekemät esitykset ja linjaukset saamelaiskäräjälain uudistamiseksi toteutuvat täysmääräisesti.
Mii leat dál deaivvadan visot sámiministtarbargojoavkku ministariid dehe sin vehkiid áššeollisvuođas ja joatkit barggu dan ovdii, ahte sámedikki 18.12.2014 čoakkáma dahkan evttohusat ja linnjemat sámediggelága ođasnuhttima várás olláhuvvet dievasmearálažžan.
Keskustelut ovat olleet hyvin rakentavia.
Ságastallamiin lea leamaš hui buorre vuoigŋa.
Keskusteluista on käynyt ilmi, että eri ministeriöihin on lähetetty asiasta hyvin paljon erilaisia kannanottoja ja väitteitä erityisesti tahoilta, jotka haluavat laajentaa saamelaismääritelmän koskemaan myös suomalaisia.
Ságastallamiin lea boahtán ovdan, ahte sierra ministeriijaide leat sáddejuvvon áššis hui olu sierralágán oaivilat ja nággemušat earenoamážit dain beliin, mat hálidit viiddidit sámi meroštallama guoskat maid suopmelaččaid.
Tämä oli toki ollut aikaisemminkin tiedossa, mutta hyvin yllättäviä valheita on levitelty valtioneuvostolle laajasti esimerkiksi Norjan saamelaiskäräjien presidentin osalta loukaten hänen identiteettiään ja vanhempiaan.
Dáthan gal lea leamaš ovdalnai dieđus, muhto hirpmástuhtti giellásat leat ovddiduvvon stáhtaráđđái hui viidát omd. Norgga sámedikki presideanttas nu ahte dat leat loavkidan su identiteahta ja váhnemiid.
Puheenjohtajisto korjasi näitä väitteitä.
Ságadoallit divvo dáid čuoččuhusaid.
On todella ikävää ja surullista, että saamelaismääritelmän laventamista haluavat tahot ovat halunneet mustamaalata Norjan saamelaiskäräjien puheenjohtajaa, jolla ei ole osaa eikä arpaa Suomen saamelaismääritelmässä käydystä keskustelusta.
Lea duođaid ahkit ja morašlaš, ahte sámi meroštallama viiddideami gáibideaddjit leat hálidan bostalit Norgga sámedikki presideantta, geas ii leat mihkkege dahkamušaid ságastallamis, mii guoská Suoma sápmelašmeroštallama.
Pahoittelen tilannetta syvästi.
Mun šállošan dán dili hui sakka.
Otin esille saamelaiskäräjälain uudistuksen osallistuessani viime viikolla ihmisoikeusvaltuuskunnan kokoukseen.
Mun válden sámediggelága ođasnuhttima ovdan go oassálasten mannan vahku olmmošriektesáttagotti čoakkámii.
Ihmettelin, miksi valtuuskunta ei ole lausunut lain uudistuksesta.
Imaštallen manin sáttagoddi ii lean cealkán lága ođasnuhttimis.
Ihmisoikeusvaltuuskunnan tehtävänä on toimia perus- ja ihmisoikeusalan toimijoiden kansallisena yhteistyöelimenä.
Olmmošriektesáttagotti bargun lea doaibmat vuođđo- ja olmmošriektesuorggi doaibmiid álbmotlaš ovttasbargoorgánan.
Se käsittelee laajakantoisia ja periaatteellisesti tärkeitä perus- ja ihmisoikeusasioita ja kansainvälisiä ihmisoikeusasioita.
Dat gieđahallá viiddesvuđot ja prinsihpalaččat dehálaš vuođđo- ja olmmošriekteáššiid ja riikkaidgaskasaš olmmošriekteáššiid.
Saamelaismääritelmä ja saamelaiskäräjälain uudistus kuuluvat valtuuskunnan tehtäviin, koska saamelaisten oikeudet ovat perusoikeuksia ja perustuvat kansainvälisiin sopimuksiin.
Sápmelašmeroštallan ja sámediggelága ođasnuhttin gullaba sáttagotti bargguide, daningo sápmelaččaid rievttit leat vuođđorievttit ja vuođđuduvvet riikkaidgaskasaš soahpamušaide.
Valitettavasti valtuuskunta ei ollut halukas ottamaan saamelaiskäräjälain uudistukseen kantaa mitä ihmettelen syvästi ottaen huomioon valtuuskunnan tehtävät.
Dađi bahábut sáttagottis ii lean hállu váldit sámediggelága ođasnuhttimii beali ja dan gal ieš imaštalan hui sakka vuhtii válddedettiin sáttagotti bargguid.
Mielestäni valtuuskunta ei ole asian suhteen täyttänyt sille asetettuja tehtäviä.
Mu mielas sáttagoddi ii leat ášši dáfus olláhuhttán dasa biddjon bargguid.
Metsähallituslain saamelaispykäliä valmistellut työryhmä luovutti esityksensä ministeri Koskiselle.
Meahcceráđđehuslága sámi paragráfaid válmmaštallan bargojoavku luobahii evttohusas ministtar Koskisii.
Työryhmän työ on ollut todella vaikeaa ja lopputuloksena on käytännössä nykyisen toimintatapojen vahvistaminen sekä perustuslakivaliokunnan edellyttämien linjausten toimeenpano.
Bargojoavkku bargu lea leamaš duođaid váttis ja loahppaboađusin lea geavadis dáláš doaibmavugiid nannen ja vuođđoláhkaválljagotti gáibidan linnjemiid olláhuhttin.
Epäselväksi myös jää, miten työryhmän esitys istuu Metsähallituksen uuteen hallintomalliin.
Eahpečielggasin maid báhcá, mot bargojoavkku evttohus heive Meahcceráđđehusa ođđa hálddahusmállii.
Tämä saamelaisten vaikutusmahdollisuuksien lisäämistä valmistellut työryhmä ei ole käsitellyt esitystä Metsähallituksen hallintomalliksi eikä minulla ole tietoa siitä, millainen on uusin esitys Metsähallituksen hallintomalliksi.
Dát sámiid váikkuhanvejolašvuođaid lasiheami válmmaštallan bargojoavku ii leat gieđahallan evttohusa Meahcceráđđehusa hálddahusmállen iige mus leat diehtu das, makkár lea ođđaseamos evttohus Meahcceráđđehusa hálddahusmállen.
Työryhmän esitystä ei voi pitää suurena saavutuksena eikä edes kompromissina.
Bargojoavkku evttohusa ii sáhte atnit stuora jovssusin iige oba kompromissange.
Työryhmätyöskentelyn alkuvaiheessa riskinä oli, että työryhmän esitykset olisivat johtaneet saamelaisen kulttuuri-itsehallinnon asemaan heikkenemiseen ja kaavaillulla pienellä rahasummalla ja toimikunnalla, jonka suurin osa jäsenistä olisi virkamiehiä, olisi hokkupokkustempulla ratifioitu Ilo 169-sopimus.
Bargojoavkobargama álgomuttuid lei riskan, ahte bargojoavkku evttohusat livčče dolvon sámi kulturiešstivrema sajádaga hedjoneapmái ja hivvehallon unna ruhtasupmážiin ja doaibmagottiin, mas lahtuin eatnasat livčče leamaš virgeolbmot, livččii hokkupokkus-goansttain ratifiserejuvvon Ilo 169-soahpamuš.
Tuloksena oli torjuntavoitto, jos jotain positiivista työryhmän työstä on keksittävä.
Boađusin lei duostunvuoitu, jos juoidá positiivvalačča bargojoavkku bargamis galgá hutkat dadjat.
On toki hyvä, että nykyiset toimintatavat otetaan lakiin, koska Metsähallituksen hallintomalli on muuttumassa, eikä ole tietoa mikä on tulevan pääjohtajan ja Metsähallituksen hallituksen linja saamelaisasioihin ja millaista tulosohjausta maa- ja metsätalousministeriö ja ympäristöministeriö tulevat harjoittamaan.
Leahan dat gal buorre, ahte dáláš doaibmavuogit váldojuvvojit láhkii, daningo Meahcceráđđehusa hálddahusmálle lea rievdame, iige leat diehtu mii lea ođđa oaivehoavdda ja Meahcceráđđehusa stivrra linnjá sámi áššiide ja makkár boađusstivrema eanan- ja meahccedoalloministeriija ja birasministeriija olláhuhttegoahtiba.
Perustuslakivaliokunta on edellyttänyt, että kaikkiin uudistettaviin saamelaisia koskeviin erityislakeihin otetaan saamelaiskulttuuriin heikentämisen kielto.
Vuođđoláhkaválljagoddi lea gáibidan, ahte buot sierralágaide, mat gusket sápmelaččaid, váldojuvvo sámi kultuvrra geahnohuhttingieldu.
Tämä perustuu kansalais- ja poliittisia oikeuksia koskevan yleissopimuksen artiklaan 27, joka nykyisinkin velvoittaa Metsähallitusta ja Suomen valtiota lain tasoisena kaikkien valtiosopimusten tapaan.
Dát vuođđuduvvá siviila- ja politihkalaš rivttiid oktasašsoahpamuša 27. artiklai, mii dálá áiggenai geatnegahttá Meahcceráđđehusa ja Suoma stáhta lágadássásažžan buot stáhtasoahpamušaid ládje.
Työryhmä esittää, että metsähallituslakiin otetaan kaivoslain mukainen määräys saamelaiskulttuurin heikentämisen kiellosta.
Bargojoavku evttoha, ahte meahcceráđđehusláhkii váldojuvvo ruvkelága mearrádusa mielde málle sámi kultuvrra geahnohuhttima gielddus.
Saamelaiskäräjien ja kolttien kyläkokouksen edustajat esittivät lakiin otettavaksi vesilain mukainen saamelaiskulttuurin heikentämisen kielto, joka on astetta terävämpi saamelaisten oikeuksien suojaamisen kannalta.
Sámedikki ja nuortalaččaid siidačoakkáma ovddasteaddjit evttohe láhkii váldojuvvot čáhcelága mielde málle sámi kultuvrra geahnohuhttima gielddus, mii lea ceahki garrasit sámi vuoigatvuođaid suddjema dáfus.
Lisäksi lakiin esitetään otettavaksi suunnitteluvelvoite, jonka mukaan Metsähallituksen on yhdessä saamelaiskäräjien ja koltta-alueella yhdessä kolttien kyläkokouksen kanssa selvitettävä hankkeiden vaikutuksia saamelaiskulttuurille.
Dasa lassin láhkii evttohuvvo váldojuvvot plánengeatnegasvuohta, man mielde Meahcceráđđehus galgá ovttasráđiid sámedikkiin ja nuortalašguovllus nuortalaččaid siidačoakkámiin čilget fidnuid váikkuhusaid sámi kultuvrii.
Tämä vahvistaa lain tasolla metsähallituksen ja saamelaiskäräjien yhdessä laatiman pysyvän mallin biodiversiteettisopimuksen Akwé: Kon – ohjeiden soveltamiseksi Metsähallituksen toiminnassa.
Dát nanne lága dásis Meahcceráđđehusa ja sámedikki ovttasráđiid ráhkadan bissovaš málle biodiversiteahttasoahpamuša Akwé: Kon – rávvagiid heiveheamis Meahcceráđđehusa doaimmas.
Lisäksi työryhmä ehdottaa, että saamelaisten kotiseutualueelle asetetaan kuntakohtaisia neuvottelukuntia ja siitä säädetään valtioneuvoston asetuksella.
Dasa lassin bargojoavku evttoha, ahte sámiid ruovttuguvlui ásahuvvojit suohkanguovdasaš ráđđádallangottit ja das mearriduvvo stáhtaráđi ásahusain.
Esitys vastaa nykyisen metsähallituslain §:ää 20.
Evttohus dávista dáláš meahcceráđđehuslága 20 §:a.
Neuvottelukunnat eivät poista suunnitteluvelvoitteen tarvetta eivätkä saamelaiskäräjälain § 9 mukaisten neuvottelujen järjestämistä saamelaiskäräjien ja kolttien kyläkokouksen kanssa, eivätkä nämä neuvottelut ole riippuvaisia tai alisteisia neuvottelukunnissa neuvotelluille esityksille.
Ráđđádallangottit eai jávkat plánengeatnegasvuođa dárbbu, eaige sámediggelága 9 §:a ráđđádallamiid ordnema sámedikkiin ja nuortalaččaid siidačoakkámiin, eaige dát ráđđádallamat leat ráđđádallangottiid evttohusain sorjavaččat dehe daid vuollásaččat.
Neuvottelukuntien rooli olisi, kuten nykyisinkin, lähinnä tiedonvaihtoa ja yleisluonteisia lausuntojen antamista varten.
Ráđđádallangottiid rolla livččii, dego dálnai, lagamusat dieđuidlonohallama ja oppalašlunddot cealkámušaid addima várás.
Saamelaisten kotiseutualueelle on perustettu valtioneuvoston asetuksen nojalla yhteistyöryhmiä Enontekiölle, Utsjoelle sekä yhteinen ryhmä Inarin ja Sodankylän kuntien alueelle.
Sámiid rupovttuguovllus leat vuođđuduvvon stáhtaráđi ásahusa vuođul ovttasbargojoavkkut Eanodahkii, Ohcejohkii sihke oktasaš joavku Anára ja Soađegili suohkaniid viidodahkii.
Työryhmän jäsenet koostuvat kuntien, kolttien kyläkokouksen ja saamelaiskäräjien nimeämistä edustajista.
Bargojoavkku lahtut čohkiidit suohkaniid, nuortalaččaid siidačoakkáma ja sámedikki nammadan ovddasteddjiin.
Työryhmän tehtävänä oli laatia myös esitykset kalastuksen, poronhoidon ja metsästyksen yleiseksi edistämiseksi saamelaisten kotiseutualueella.
Bargojoavkku bargun lei ráhkadit evttohusaid guolástusa, boazodoalu ja meahccebivddu oppalaš ovddideami várás sámiid ruovttuguovllus.
Työryhmä ei täyttänyt sille asetettua tehtävää.
Bargojoavku ii deavdán dasa biddjojun bargogohččosa.
Syynä oli se, että saamelaiskäräjien ja kolttien kyläkokouksen edustajat halusivat elinkeinojen asemaa parannettavan elinkeinoja ohjaavassa erityislainsäädännössä, kun taas ministeriöiden näkemyksenä oli elinkeinojen edistäminen metsähallituslaissa.
Ággan dasa lei dat, ahte sámedikki ja nuortalaččaid siidačoakkáma ovddasteaddjit hálide buoridit ealáhusaid sajádaga sierralágain, mat stivrejit ealáhusaid, go fas ministeriijaid oaidnun lei ealáhusaid ovddideapmi meahcceráđđehuslágas.
Työryhmän ministeriöiden edustajat vastustivat esitystämme, koska se ei kuulunut toimeksiantoon.
Bargojoavkku ministeriijaid ovddasteaddjit vuostálaste evttohusamet, daningo dat ii gullan bargogohččosii.
Saamelaisedustajat vastustivat taas ministeriöiden esitystä, koska elinkeinopoliittiset edistämistoimet eivät kuulu Metsähallituksen tehtäviin ja esitys olisi johtanut juridisiin epäselvyyksiin.
Sápmelaš ovddasteaddjit vuostálaste fas ministeriijaid evttohusa, daningo ealáhuspolitihkalaš ovddidandoaimmat eai gula Meahcceráđđehusa bargguide ja evttohus livččii dolvon juridihkalaš eahpečielggasvuođaide.
Saamelaiskäräjien ja kolttien kyläkokouksen työryhmäedustajat eivät jättäneet työryhmän esitykseen eriävää mielipidettä, koska esitys ei heikennä saamelaisten kulttuuri-itsehallintoa, mutta vahvistaa jonkin verran lainsäädännöllisesti saamelaiskulttuurin suojaa, eivätkä esitykset heikennä Ilo 169-sopimuksen ratifiointiedellytyksiä – mutta on muistettava, että työryhmän esitykset eivät poista Ilo 169-sopimuksen ratifiointiesteitä.
Sámedikki ja nuortalaččaid siidačoakkáma ovddasteaddjit eai guođđán bargojoavkku evttohussii sierraoaivila, daningo evttohus ii heajut sámiid kulturiešstivrema, muhto nanne muhtin veardde lágalaččat sámi kultuvrra suoji, eaige evttohusat heajut Ilo 169-soahpamuša ratifisereneavttuid – muhto ferte muitit, ahte bargojoavkku evttohusat eai jávkat Ilo 169-soahpamuša rátifiserenáruid.
Näyttääkin aivan selvältä, että sopimusta ei ratifioida tällä vaalikaudella.
Orrunai leame čielggas, ahte soahpamuš ii ratifiserejuvvo dán válgabajis.
Tällä vaalikaudella valtioneuvoston piirissä ei ole tietääkseni menossa hallituksen esityksenä eduskuntaan muita lakiesityshankkeita, joissa 169-sopimuksen ratifiointiesteet olisi mahdollista poistaa.
Dán válgabajis stáhtaráđi bargguid olis eai leat mu dieđu mielde manname ráđđehusa evttohussan eará láhkaevttohusfidnut, main Ilo 169-soahpamuša ratifiserenáruid livččii vejolaš jávkadit.
Saamelaiskäräjät tekee toki kaikkensa, että sopimus voitaisiin ratifioida, mutta eurovaalien lähestyminen ei helpota tilannetta.
Sámediggi gal bargá buot vuimmiiguin, vai soahpamuš sáhtálii ratifiserejuvvot, muhto euroválggaid lahkoneapmi ii daga dili álkibun.
Asia noussee Lapissa esille eurovaaleissa, vaikka Ilo 169-sopimuksen ratifiointi ei kuulu EU-parlamentin tehtäviin.
Ášši loktaneaš ovdan euroválggain Sámis, vaikko Ilo 169-soahpamuša ratifiseren ii gula EU-parlameantta bargguide.
Tavallisesti en olisi kertonut näin yksityiskohtaisesti työryhmän työstä, mutta se oli tarpeen saamelaisten kotiseutualueen kuntien ja Lapin liiton edustajan Veikko Väänäsen eriävän mielipiteen vuoksi.
Dábálaččat in livčče muitalan ná dárkilit bargojoavkku barggus, muhto dasa lei dárbu sámi ruovttuguovllu suohkaniid ja Lappi lihtu ovddasteaddji Veikko Väänäsä sierraoaivila geažil.
Eriävässä mielipiteessään hän kertoi yksityiskohtaisesti ja samoja asioita jopa kolmeen kertaan toistaen työryhmän työstä.
Sierraoaivilis son muitalii bienasta bitnii ja seamma áššiid juobe golmma geardde geardduhemiin bargojoavkku barggus.
Eriävä mielipide oli siitä erikoinen, että se oli pidempi kuin itse työryhmän esitys.
Sierraoaivil lei dan dáfus earenoamáš, ahte dat lei guhkit go ieš bargojoavkku evttohus.
Eriävästä mielipiteestä ei ilmene, miten sitä voidaan perustella kunnallisen itsehallinnon tai aluekehityslain näkökulmasta.
Sierraoaivilis ii boađe ovdan, mot dat sáhttá ákkastallojuvvot suohkalaš iešstivrejumi dehe guovlluuidgárgehanlága geahččanvuogis.
Työryhmän esitys ei tuo minkäänlaisia vaikutuksia kuntalain toimeenpanoon tai kunnalliseen itsehallintoon eikä liioin aluekehityslain toimeenpanoon.
Bargojoavkku evttohus ii buvtte mangelágán váikkuhusaid suohkanlága olláhuhttimii dehe suohkana iešstivrejupmái, iige oba guovlluidgárgehanlága olláhuhttimiige.
Eriävässä mielipiteessä nousee keskiöön Ilo 169- sopimus, saamelaiskäräjien asema ja saamelaiskäräjälaki ja siinä erityisesti saamelaismääritelmä.
Sierraoaivilis loktana guovddážii Ilo 169-soahpamuš, sámedikki sajádat ja sámediggeláhka ja das earenoamážit sápmelašmeroštallan.
Mikään näistä ei kuulunut työryhmän toimeksiantoon.
Oktage dáin ii gullan bargojoavkku bargogohččosiidda.
Väänänen kiinnittää eriävässä mielipiteessään huomiota myös saamelaiskäräjien valitsemiin edustajiin.
Väänänen gidde sierraoaivilisttis fuobmášumi maiddái sámedikki válljen ovddasteddjiide.
Saamelaiskäräjillä kuten myös kunnilla on oikeus oman itsehallintonsa puitteissa valita omat edustajansa eikä toisten itsehallintoelimien valitsemien edustajien asiantuntemus, etnisiteetti tai valitsemisperusteiden arvioiminen kuulu muille tahoille eikä työryhmän työhön.
Sámedikkis dego maid suohkaniin lea riekti iežas iešstivrejumis olis válljet iežas ovddasteddjiid, iige eará iešstivrenorgánaid válljen ovddasteddjiid áššedovdamuš, etnisiteahtta dehe válljenákkaid árvvoštallan gula eará beliide iige bargojoavkku bargui.
Suomen perustuslaki ja kansainväliset velvoitteet koskevat Suomea ja myös saamelaisten kotiseutualueen kuntia ja Lapin liittoa.
Suoma vuođđoláhka ja riikkaidgaskasaš geatnegasvuođat gusket maid Suoma ja maiddái sámi ruovttuguovllu suohkaniid ja Lappi lihtu.
Niitä ei voi tulkita kuten Väänänen on eriävässä mielipiteessään tehnyt ottamalla huomioon vain muutamien sopimusten artikloja tulkiten niitä vastaamaan omia poliittisia tavoitteitaan ymmärtämättä perusoikeuksien ja ihmisoikeuksien luonnetta ja kansainvälistä oikeuskehitystä.
Dat eai sáhte dulkojuvvot dego Väänänen lea iežas sierraoaivilisttis dahkan, nu ahte lea váldán vuhtii dušše muhtin soahpamušaid artiklaid ja dulkon daid dávistit iežas politihkalaš ulbmiliiddis dádjatkeahttá vuođđorivttiid ja olmmošrivttiid luonddu ja riikkaidgaskasaš riekteovdáneami.
Eriävä mielipide osoittaa surullisella tavalla saamelaisvastaisen ilmapiirin.
Sierraoaivil čájeha morašlaš vuogi mielde sápmelašvuostásaš dovdduid.
Toivon, että saamelaisten kotiseutualueen kunnat ja Lapin liitto irtisanoutuisivat eriävästä mielipiteestä.
Sávan, ahte sámi ruovttuguovllu suohkanat ja Lappi lihttu celket iežaset eret sierraoaivilis.
Bolivian monikansallisen presidentti Evo Moralesin vierailusta Viime viikolla Saamelainen parlamentaarinen neuvosto (SPN) piti puhelinkokouksen pohjoismaisen saamelaissopimuksen jatkoneuvottelujen tilanteesta.
Bolivia máŋganášuvnnalaš presideanta Evo Moralesa guossástallamis Mannan vahku Sámi parlamentálaš ráđđi (SPR) doalai telefunčoakkáma davviriikkalaš sámi soahpamuša joatkkaráđđádallamiid dilis.
Tällä viikolla pohjoismainen virkamiestyötyhmä kokoontuu Osloon pohtimaan, miten pohjoismaisen saamelaissopimuksen jatkoneuvotteluissa edetään Norjan valtion vetäytymisen jälkeen.
Dán vahku davviriikkalaš virgelmmošbargojoavku čoahkkana Osloi suokkardit, mot davviriikkalaš sámi soahpamuša joatkkaráđđádallamiin ovdánuvvo Norgga stáhta geassádeami maŋŋel.
SPN:n päätöksien mukaisesti SPN kokoontui muodostamaan yhteisen kannan ennen virkamiestyöryhmän neuvotteluja.
SPR:a mearrádusaid mielde SPR čoahkkanii hábmet oktasaš oainnu ovdal virgeolmmošbargojoavkku ráđđádallamiid.
SPN päätti yksimielisesti pitäytyä SPN:n julistuksen pohjoismaisesta saamelaissopimuksesta viitoittamalla tiellä.
SPR mearridii ovttamielalaččat doallánit SPR:a julggáštusas davviriikkalaš sámi soahpamuša birra.
Päätimme, että saamelaiskäräjät vaativat aiemmin sovitun mukaisesti.
Mearrideimmet, ahte sámedikkit gáibidit ovdal sohppojuvvon evttohusa mielde.
Toisin sanoen neuvottelut järjestetään siten, että saamelaiskäräjät osallistuu neuvotteluihin valtioiden delegaatioissa 2 + 2 kokoonpanolla ja että saamelaiskäräjien itsemääräämisoikeus turvataan neuvotteluissa.
Dan mielde ráđđádallamat lágiduvvojit nu, ahte sámedikkit oassálastet ráđđádallamiidda stáhtaid sáttagottiin 2 + 2 čoakkádusain ja ahte sámedikkiid iešmearridanvuoigatvuohta dorvvastuvvo ráđđádallamiin.
Tämä tarkoittaisi sitä, että delegaatiossa kaksi edustajaa olisi valtion ja kaksi saamelaiskäräjien nimeämää edustajaa.
Dát oaivvildivččii dan, ahte sáttagottis guokte livčče stáhtaid válljen ja guokte sámedikkiid válljen ovddasteaddji.
Euroopan Neuvoston vähemmistöpuitesopimuksen toimeenpanoa valvova neuvoa antava komitea kuuli viime viikolla saamelaiskäräjiä.
Eurohpá Ráđi veahádatrápmasoahpamuša olláhuhttima bearráigeahčči ráđđeáddi komitea gulai mannan vahku sámedikki.
Valitettavasti en itse päässyt kuulemiseen Bolivian presidentti Evo Moralesin vierailun johdosta, mutta hyväksymäni muistio vierailua varten löytyy englanniksi saamelaiskäräjien kotisivuilta kirjeet ja muistiot osiosta.
Dađi bahábut in ieš beassan gullámii Bolivia presideanta Eva Moralesa guossástallama dihte, muhto mu dohkkehan muittuhančála guossástallama várás gávdno eŋgelasgillii sámedikki ruovttusiidduin reivvet ja muittuhančállosat – gaskabláđi olis.
Minulla oli kunnia tavata Evo Morales kahteen otteeseen sekä Kaarasjoella että Helsingissä.
Mus lei illu deaivat presideanta Eva Moralesa guovtte have sihke Kárášjogas ja Helssegis.
Norjan saamelaiskäräjät oli järjestänyt perjantaina seminaarin presidentti Moralesin vierailun kunniaksi.
Norgga sámediggi lei lágidan bearjadaga seminára presideanta Moralesa guossástallama gudnin.
Pidin tilaisuudessa lyhyen tervehdyksen, joka löytyy saamelaiskäräjien kotisivuilta puheet osiosta pohjoissaameksi, suomeksi ja espanjaksi.
Dollen dilálašvuođas oanehis dearvvahusa, mii gávdno sámedikki ruovttusiidduin sáhkavuorut-gaskabláđi olis davvisámegillii, suomagillii ja spánskagillii.
Oli todella hienoa tavata ensimmäinen alkuperäiskansoja edustava valtion presidentti.
Lei duođaid somá deaivvadit vuosttaš álgoálbmogiid ovddasteaddji stáhta presideantta.
Evo Morales korosti puheessaan alkuperäiskansojen oikeuksia ja vaati merkittäviä toimia ilmastonmuutoksen hillitsemiseksi.
Evo Morales deattuhii sáhkavuorustis álgoálbmogiid vuoigatvuođaid ja gáibidii mearkkašahtti doaimmaid dálkkádatrievdama caggama várás.
Hän puhui ilmastonmuutoksesta ilmastokatastrofina ja vaati, että maapallon keskilämpötilan nousu ei saa nousta yli yhden asteen.
Son humai dálkkádatrievdamis dálkkádatkatastrofan ja gáibidii, ahte máilmmi gaskaliekkasvuohtadilli ii oaččo loktanit badjel ovtta ceahki.
Tasavallan Presidentti Tarja Halonen oli ystävällisesti kutsunut minut Bolivian monikansallisen presidentti Evo Moralesin kunniaksi järjestetylle lounaalle presidentinlinnaan.
Dásseválddi presideanta Tarja Halonen lei ustitlaččat bovden mu Bolivia máŋgganášuvnnalaš presideanta Evo Moralesa gudnin guossuhuvvon beaivemállásiidda presideantta šlohttii.
Presidentti Morales oli kiinnostunut kuulemaan saamenpuvusta ja sen merkityksestä.
Presideanta Moralesis lei beroštupmi gullat sámi biktasiin ja daid mearkkašumis.
Kerroin saamen käsityöstä ja sen merkityksestä saamelaiskulttuurille ja korostin, että saamenpuvun tekee perinteisesti läheinen ihminen, kuten minun pukuni ovat tehneet äitini ja sisareni.
Muitalin sámi duojis ja dan mearkkašumis sámi kultuvrii ja deattuhin, ahte sámi gávtti duddjo árbevirolaš vuogi mielde lagaš olmmoš, dego mu gávtti leaba gorron eadnán ja oabbán.
Presidentti Morales totesi, että heidän kulttuurissaan on aivan samoin, hänen asunsa ovat tehneet myös hänelle läheiset ihmiset.
Presideanta Morales dajai, ahte maiddái sin kultuvrras lea seamma ládje, su biktasiid leat duddjon maiddái sutnje lagaš olbmot.
Presidentti Morales sanoi valtakulttuurien käyttämän solmion erottavan järjen ja tunteet ja tämän johdosta hän itse ei käytä sitä.
Presideanta Moraless dajai váldokultuvrraid geavahan kraváhta earuhit jierpmi ja dovdduid ja dán dihte kraváhta geavaheapmi ii heive sutnje.
Minulle tarjoutui myös tilaisuus keskustella Moralesin kanssa espanjankielisen tulkin välityksellä myös kahden kesken.
Mus lei maid dilálašvuohta ságastallat Moralesiin spánskagiel dulkka bakte maid guovttá gaskka.
Morales lupasi tehdä yhteistyötä ilmastonmuutokseen liittyvissä kysymyksissä saamelaiskäräjien ja saamelaisen parlamentaarisen neuvoston kanssa.
Morales lohpii bargat ovttasráđiid dálkkádatrievdangažaldagain sámedikkiin ja sámi parlamentáralaš ráđiin.
Toimitan hänelle SPN:n ilmastopoliittisen strategian kunhan espanjankielinen käännös valmistuu.
Doaimmahan sutnje SPR:a dálkkádatpolitihkalaš strategiija go spánskagiel jorgalus gárvána.
Lounaan jälkeen osallistuin Helsingin yliopistolla pääjuhlasalissa järjestettyyn seminaariin Evo Moralesin vierailun kunniaksi.
Beaivemállása maŋŋel oassálasten Helssega universiteahta lágidan seminárii Evo Moralesa guossástallama gudnin.
Morales piti yliopistolla täpötäydelle yleisölle luennon, joka oli kuulijoiden mieleen.
Morales doalai universiteahta váldofeastasálii dievva čoahkkanan olbmuide logaldaga, masa guldaleaddjit liikoje sakka.
Luento käsitteli hänen omaa henkilöhistoriaansa taustana poliittiselle toiminnalleen Boliviassa, kapitalismin kukistumista Boliviassa, suhdettaan Äiti Maahan ja ilmastonmuutosta.
Logaldat gieđahalai su iežas persovdnahistorjjá duogážin su politihkalaš bargui Bolivias, kapitalismma vuoittahallamii Bolivias, gaskavuođas Eanan Eadnái ja dálkkádatrievdama.
Viime viikolla tietooni tuli eduskunnan apulaisoikeusmies antama päätös Anne Nuorgamin, Liisa Holmbergin, Jan Saijetsin, Maria Sofia Aikion ja Ristenrauna Maggan tekemästä valitukseen allekirjoittaneesta ja lakimiessihteeri Aimo Guttormista.
Mannan vahku mu dihtui bođii riikkabeivviid veahkkevuoigatvuohtaáššeolbmo addin mearrádus Anne Nuorgama, Liisa Holmberga, Jan Saijetsa, Maria Sofia Aikio ja Ristenrauna Magga dahkan váidalusas vuolláičállis ja láhkaolmmosčálli Aimo Guttormis.
Valittajat syyttivät allekirjoittaneen kohtelevan vihamielisesti Pekka Aikiota ja lakimiessihteerin ja allekirjoittaneen toimineen virheellisesti Oulun ja Lapin yliopiston saamelaisopintojen selvitysprosessissa.
Váidaleaddjit sivahe mu meannudit bahámielagit ja roavvát Pekka Aikio guovdu ja ahte moai láhkaolmmoščálliin livččiime bargan vearrut Oulu ja Lappi universiteahta sami oahpuid čielggadanproseassas.
Apulaisoikeusmies on päättänyt, että valituksessa ei ole tuotu esille mitään sellaista, johon oikeusasiamiehen tulisi puuttua ja että asia ei anna aihetta toimenpiteisiin.
Veahkkevuoigatvuohtaáššeolmmoš lea mearridan, ahte guoddaleamis ii leat buktojuvvon mihkkege dakkáriid, masa veahkkevuoigatvuohtaáššeolmmoš galggalii seahkánit ja ahte ášši ii atte ákka doaibmabijuide.
Nämä samat viisi saamelaiskäräjäjäsentä vähän eri kokoonpanossa ovat valittaneet jo useampaan otteeseen saamelaiskäräjien poliittisen johdon toiminnasta.
Dát seamma vihtta sámediggeáirasa veaháš sierralágán čoakkádusas leat váidalan juo eanet háviid sámedikki politihkalaš njunnošiid doaimmas.
Toivottavasti valituskierre nyt loppuisi, koska tyhjänpäiväisiin valituksiin vastaaminen vie saamelaiskäräjien vähäisiä resursseja aivan liikaa ja vie resursseja meidän tärkeiden, lakisääteisten tehtävien hoitamiselta.
Doaivvu mielde váidálusat dál nogale, daningo duššálaš váidalusaide vástideapmi doalvu sámedikki unnánaš resurssažiid aivve liiggás olu duššás ja doalvu resurssaid midjiide dehálaš lágas mearriduvvon bargguid dikšumis.
Valtioneuvosto on hyväksynyt riistavahinkoasetuksen, joka on jo astunut voimaan.
Stáhtaráđđi lea dohkkehan fuođđovahátásahusa, mii lea juo boahtán vuoibmái.
Saamelaiskäräjien vaatimuksia on harvinaisesti otettu asetuksessa huomioon.
Sámedikki gáibádusat leat - hárvenaš gal - váldojuvvon vuhtii ásahusas.
Keskeiset vaatimuksemme olivat, että poromiehiltä ei saa periä tarkastusmaksua maastotarkastuksista.
Guovddáš gáibádusamet ledje, ahte boazoolbmuin eai oaččo berrojuvvot dárkkistanmávssut dárkkistusain meahcis.
Alkuperäisessä esityksissä esitettiin, että tarkastusmaksu 100 euroa perittäisiin aina kunnan niin halutessaan ja maksu korvattaisiin poromiehelle korvauksen maksun suorittamisen yhteydessä.
Álgovuolggálaš evttohusas daddjui, ahte dárkkistanmáksu 100 euro berrojuvvolii álohii go suohkan dan hálida ja máksu buhttejuvvolii boazoolbmui buhtadusa mávssu máksima olis.
Nykyisessä esityksessä poromiehen ei tarvitse maksaa tarkastusmaksua kunnalle, vaan maa- ja metsätalousministeriö korvaa tarkastusmaksut kunnille suoraan.
Dáláš evttohusas badjeolmmoš ii dárbbat máksit dárkkistanmávssu suohkanii, muhto eanan- ja meahccedoalloministeriija máksá buhtadusmávssuid suohkaniidda njuolga.
Sellaisissa tapauksissa, joissa tarkastus on ilmeisen aiheeton, poromiehiltä peritään tarkastusmaksuna 250 euroa.
Dakkár dáhpáhusain, main dárkkistus lea čielgasit dárbbatmeahttun, de badjeolbmuin berrojuvvo 250 euro dárkkistanmáksu.
Esitimme neuvotteluissa, että poromieheltä ei perittäisi tarkastusmaksua missään vaiheessa, koska saamelaisten kotiseutualueen ilmasto-olosuhteet ja haaskaeläimet voivat kadottaa haaskan nopeastikin.
Evttoheimmet ráđđádallamiin, ahte boazoolbmuin ii berrojuvvole dárkkistanmáksu mange muttos, daningo sámiid ruovttuguovllu dálkkádatdilit ja háskaeallit sáhttet jávkadit ráppi hui jođánit.
Laki ei ole tältä osin optimaalinen, mutta on joka tapauksessa hyvä, että poromiesten ei tarvitse maksaa tarkastusmaksua kunnille.
Láhka ii leat dán dáfus hui buorre, muhto lea dieđusge buorre, ahte boazoolbmot eai dárbbat máksit dárkkistanmávssu suohkaniidda.
Asetuksen toteutumista tulee seurata kuitenkin tarkasti tältä osin.
Ásahusa olláhuvvama galgá goitge dán oasis bearráigeahččat dárkket.
Myöskään esityksemme siitä, että maastotarkastus tulisi suorittaa tietyssä määrä-ajassa ei mennyt läpi.
Maiddái dat gáibádusamet, ahte dárkkisteapmi meahcis galgá olláhuhttojuvvot dihto mearreáiggis, ii mannan čađa.
Saamelaiskäräjien perusteellisemmat näkemykset asiat löytyvät asiasta antamassamme lausunnossa, joka löytyy kotisivuilta.
Sámedikki vuđolit oainnut áššis gávdnojit áššis addojun cealkámušas, mii gávdno sámedikki ruovttusiidduin.
Tämä viikko on taas kiireinen.
Dát vahkku lea fas hohpolaš.
Tänään illalla tapaan Kroatian suurlähettilään ja tiistaina on saamelaiskäräjien hallituksen kokous.
Otná eahket deaivvan Kroatia ambassadevrra ja ihttin disdaga lea sámedikki stivrra čoakkán.
Asialistalla on paljon asioita, mm. lausunto maastoliikennelain kokonaisuudistuksesta, Inarijärven osayleiskaavasta, saamelaisen parlamentaarisen neuvoston puheenjohtajuuden hoito ja lausunto Muotkatunturin erämää-alueen hoito- ja käyttösuunnitelmasta.
Áššelisttus leat olu áššit, ee. cealkámuš meahccejohtaluslága ollislaš ođastusas, Anárjávrre oasseoppalašlávas, sámi parlamentáralaš ráđi ságadoallivuođa dikšun ja cealkámuš Muotkeduoddara meahcceguovllu dikšun- ja geavahanplánas.
Loppuviikkona olen Rovaniemellä, keskiviikkona Lapin korkeakoulukonsernin seminaarissa ja perjantaina saamelaiskäräjien ja ympäristöministeriön järjestämässä maankäyttöteemaseminaarissa.
Loahppavahku lean Roavenjárggas, gaskavahkko Lappi allaskuvlakonsearnna semináras ja bearjadaga sámedikki ja birasministeriija lágidan eanangeavahansemináras.
Vuontisjärvellä 24.5.2010 Klemetti Näkkäläjärvi
Vuottesjávrres 24.5.2010 Juvvá Lemet
Saamelaiset vs. kansanedustajien Lappi ?
Sápmelaččat vs. riikkabeaiveovddasteddjiid Sápmi ?
Uudenvuodenlupaukseni päivittää blogia useammin on ainakin alkamassa hyvin.
Ođđajagilohpádussan beaivádit blogga dávjjibut lea aŋkke álgime bures.
Tähän blogiin kasautuu viimeaikaisten esillä olleiden asioiden johdosta myös ennen joulua tapahtuneita asioita, joita on välttämätöntä kommentoida viimeaikaisten tapahtumien johdosta.
Dán bloggai čoahkkanit maiddái maŋimus áiggiid ovdan leamaš áššiid dihte ovdalaš juovllaid dáhpáhuvvan áššit, maid lea vealtameahttun kommenteret dáid maŋimus áiggiid dáhpáhusaid dihte.
Entisen kansanedustajan, Esko-Juhani Tennilän, kirjoitus ILO 169-sopimuksesta ja Lapin kansanedustajista on noussut keskusteluun.
Ovddeš riikkabeaiveáirasa, Esko-Juhani Tennilä, čálus ILO 169-soahpamušas ja davimus Suoma riikkabeaiveáirasiin lea loktanan ságastallamii.
Tennilän mukaan Lapin kansanedustajat eivät kannata sopimuksen ratifiointia, koska saamelaisten äänillä ei pääse eduskuntaan.
Tennilä mielde Lappi riikkabeaiveáirasat eai guottit soahpamuša ratifiserema, daningo sápmelaččaid jienaiguin ii beasa riikkabeivviide.
Ensimmäisen kauden kansanedustajat Lohi ja Autto närkästyivät Tennilän kirjoituksesta.
Vuosttaš baji riikkabeaiveáirasat Lohi ja Autto eattuiga Tennilä čállosis.
Lohi ja Autto hakevat jatkokautta eduskuntaan.
Lohi ja Autto ohcaba joatkkabaji riikkabeivviide.
Vastakkainasettelu lappilaisten ja saamelaisten välille nostettiin taas esille.
Vuostálagaid ásaheapmi lappilaččaid ja sápmelaččaid gaskii loktejuvvui fas ovdan.
Viime saamelaiskäräjien vaalien yhteydessä kerätyn tilaston mukaan saamelaisten kotiseutualueella, saamenmaalla, asui täysi-ikäisiä saamelaisia n. 2400.
Mannan sámedikki válggaid olis čoggojun statistihka mielde sápmelaččaid ruovttuguovllus, Sámis, orro dievasahkásaš sápmelaččat s. 2400.
Koko Lapissa saamelaisia on ehkä noin 3000.
Oba Lappis sápmelaččat soitet leat sulaid 3000.
Viime vaaleissa pienimmällä äänimäärällä Lapista valittu kansanedustaja sai hieman yli 3000 ääntä.
Mannan válggain unnimus jietnameriin Lappis válljejuvvon riikkabeaiveáirras oaččui badjelaš 3000 jiena.
Saamelaisten kotiseutualueella äänioikeutettuja on n. 10 000.
Sámiid ruovttuguovllus jietnaválddálaččat leat sulaid 10 000.
Lapin vaalipiirissä äänioikeutettuja on yli 160 000.
Lappi válgabiirres leat badjelaš 160 000 jietnaválddálaš olbmo.
Matematiikka on aika selvä ja tukee Tennilän kirjoitusta.
Matematihkka lea oalle čielggas ja dat doarju Tennilä čállosa.
Hyvin erikoista on kuitenkin se, että miten saamelaisten oikeuksista ja oikeuksien kehittämisen vastuksesta on noussut niin keskeinen osa Lapin kansanedustajien toimintaa ja julkista esiintymistä, vaikka asia koskettaa loppujen lopuksi rajattua maantieteellistä aluetta ja vain osaa Lapin vaalipiiriä.
Hui ártet lea goitge dat, ahte manin sápmelaččaid vuoigatvuođain ja vuoigatvuođaid ovddideami vuostálastimis lea šaddan Lappi riikkabeaiveáirasiid doaimma ja almmolaš meannudeami nu guovddáš oassi, vaikko ášši guoskkaha loahpaloahpas ráddjejuvvon geográfalaš guovllu ja dušše Lappi válgabiirre dihto oasi.
Suuri osa Lapin kansanedustajien yhteisistä kirjoituksista ja kannanotoista koskee nimenlomaa saamelaisia.
Stuora oassi Lappi riikkabeaiveáirasiid oktasaš čállosiin ja oainnuin guoská namalassii sápmelaččaid.
Herääkin kysymys, että onko saamelaisasiat ylikorostuneet Lapin kansanedustajien julkisissa esiintymisissä ottaen huomioon Lapin vaalipirin laajuuden.
Bohciidanai gažaldat, leatgo sápmelaš áššit ožžon badjelmeare deattu Lappi riikkabeaiveáirasiid oidnosii boahtimiin go váldá vuhtii Lappi válgabiirre viidodaga.
Tutkittua tietoa asiasta ei ole, mutta vaalikentillä kiertäneenä käsitykseni on, että suurinta osaa äänestäjistä kiinnostavat Lapissa aivan muut asiat kuin saamelaisasiat.
Dutkojun diehtu áššis ii leat, muhto go lean johtán válgagittiin, de mu ipmárdus lea, ahte jienasteddjiid beroštahttet Davvi-Suomas aivve eará áššit go sámi áššit.
Aliarvioivatko Lapin kansanedustajat lappilaisia äänestäjiä ja heidän näkemyksiään perus- ja ihmisoikeuksista ?
Leatgo Lappi riikkabeaiveáirasat duođaidge jienasteddjiid áššiid vuodjime ja hejošitgo dat jienasteddjiid ja sin olmmošriekteipmárdusaid ?
Uskallan väittää, että suurelle osalle äänestäjistä saamelaisten oikeuksien parantamisella ei ole mitään merkitystä, osa haluaa että asia ratkaistaisiin pian ja osa kannattaa oikeusaseman kehittämistä – ja pieni osa vastustaa.
Duosttan juobe nágget, ahte eatnasiidda jienasteddjiin sámi vuoigatvuođaid buorideamis ii leat mihkkege mearkkašumiid, oassi háliida ášši čovdojuvvot fargga, muhtin oassi guottiha riektesajádaga buorideami – ja unna oasáš vuostálastá.
Elämmekö edelleen siinä karvalakkilähetystöjen yhteiskunnassa ja annammeko lehtikirjoitusten ja sosiaalisen median paineen määrätä meitä ?
Eallitgo ain bealljosgahpersáttagottiid servodagas ja additgo aviisačállosiid ja sosiála media deattu mearridit min ?