pere/sami_parallel huggingface dataset:
Biodiversiteettityöryhmän vastuuna on sopimuksen kansallisen toimintaohjelman toimeenpano.
Biediversiteahttabargojoavkku ovddasvástádussan lea soahpamuša našuvnnalaš doaibmaprográmma olláhuhttin.
Työryhmässä on edustettuina eri ministeriöitä, viranomaisia ja sidosryhmiä.
Bargojoavkkus leat ovddasteaddjin sierra ministeriijat, eiseválddit ja čanusjoavkkut.
Saamelaiskäräjiä edustaa työryhmässä allekirjoittanut.
Mun ovddastan sámedikki dán bargojoavkkus.
Työryhmä on käsitellyt raporttia koko kevään ja lopputuloksena oli noin 150-sivuinen raportti.
Bargojoavku lea gieđahallan raportta miehtá giđa ja loahppaboađusin lea sulaid 150-siidosaš raporta.
Asiasta kiinnostuneille, osoitteeseen http://www.luonnontila.fi/fi / tulee kesän aikana lisätietoa maaraportista.
Čujuhussii http://www.luonnontila.fi/fi / boahtá geasi áigge lassidiehtu raporttas ja dat geain lea beroštupmi čuovvut ášši sáhttet mannat geahččame liŋkka.
Portaali on vielä kokeiluasteella.
Portála lea vel geahččalanmuttos.
Raportissa käytetyt indikaattorit löytyvät jo kotisivuilta.
Raporttas adnon indikáhtorat gávdnojit juo ruovttusiidduin.
Raportin johtopäätös on, että Suomella (useimpien muiden maiden tapaan) on vielä parannettavaa biodibversiteettisopimuksen toimeenpanossa.
Raportta loahppajurddan lea, ahte Suomas (jos juo gal eará riikkainnai) lea buoridanmunni biodiversiteahttasoahpamuša olláhuhttimis.
Raportissa tuotiin esille tulevaisuuden biodiversiteettisopimuksen toimeenpanon kannalta keskeisiä asioita ja erityisesti ilmastonmuutokseen liittyvä työ tulee lisääntymään.
Raporttas buktojuvvoje ovdan boahtteáigge biodiversiteahttasoahpamuša olláhuhttima dáfus guovddášáššit ja earenoamážit dálkkádatrievdama dustenbargu boahtá lassánit.
Ilmastonmuutos tulee vaikuttamaan saamelaiskulttuuriin ja saamelaiselinkeinoihin merkittävästi.
Dálkkádatrievdan boahtá maid váikkuhit sámi kultuvrii ja sámi ealáhusaide mearkkašahtti ládje.
Ilmastonmuutostutkimusta olisikin lisättävä, ja jossa saamelaisten perinteinen tieto voidaan yhdistää tieteelliseen tietoon.
Dálkkádatrievdama dutkamuša galggaliinai lasihit, vai sámi árbevirolaš diehtu sáhttá ovttastahttojuvvot dieđalaš dihtui.
Alkuperäiskansatutkijoiden tutkijakoulutus tukisi tätä tavoitetta.
Álgoálbmotdutkiid dutkiskuvlen doarjjulii dán ulbmila.
Tulevina haasteina todetaan raportissa, että saamelaiskulttuurin, - elämäntavan ja poronhoidon tulevaisuus tulee turvata erityisesti ilmastonmuutoksen valossa.
Raporttas gávnnahuvvo boahtteáigge hástalussan, ahte sámi kultuvrra, eallinvuogi ja boazodoalu boahtteáigi galgá dorvvastuvvot dálkkádatrievdama čuovggas.
Raportissa tulee esille tulevaisuuden haasteena Saamelaiskäräjien esitys riistavahinkojen korvaamisesta biodiversiteetin suojelun perustalta, ei maataloustukena kuten riistavahinkolaissa nykyisin todetaan.
Raporttas boahtá ovdan maid boahtteáigge hástalussan Sámedikki evttohus fuođđovahágiid buhttemis biodiversiteahta suddjema vuođul, ii eanandoallodoarjjan dego fuođđovahátlágas dál daddjojuvvo.
Olen raportissa esille tuotuihin asioihin tyytyväinen ja pidän hyvänä, että siellä painotetaan turismin vaikutuksia biodiversiteettiin ja huomioidaan tarve turvata saamelaisporonhoidon laidunkiertojärjestelmä ja saamelaisporonhoito paimentolaisporonhoitona.
Lean duhtavaš raporttas ovdan buktojun áššiide ja anán buorrin, ahte doppe deattuhuvvojit turismma váikkuhusat biodiversitehttii ja váldojuvvo vuhtii dárbu dorvvastit sámi boazodoalu guohtoneatnamiid molsašuddanvuogádaga ja sámi boazodoalu badjedillin, mas bohccot guođohuvvojit birra jagi.
Iltapäivällä Saamelaiskäräjien edustajat osallistuivat maa- ja metsätalousministeriössä valtiosihteeri Jouni Lindin johdolla käytäviin neuvotteluihin porotalouden ja luontaiselinkeinojen rahoituslain uudistamisesta (Polura).
Eahketbeaivve sámedikki ovddasteaddjit oassálaste eanan- ja meahccedoalloministeriijas stáhtačálli Jouni Lind jođihemiin ráđđádallamii boazodoalu ja luondduealáhusaid ruhtadanlága ođasnuhttimis (Polura).
Pidän myönteisenä, että neuvottelut käydään valtiosihteerin johdolla, koska se takaa neuvottelujen viestin kulkeutumisen suoraan ministerille.
Anán miehtemielalažžan, ahte ráđđadallamiid jođiha stáhtačálli, daningo dat dáhkida ráđđádallamiid ságaid ovddosmannama njuolga ministtarii.
Myös muissa ministeriöissä, joissa on myös valtiosihteerit, Saamelaiskäräjälain mukaisia neuvotteluja tulisi käydä heidän johdollaan.
Maiddái eará ministeriijain, main leat stáhtačállit, Sámediggelága miel ráđđádallamat galggale olláhuhttojuvvot sin jođihemiin.
Keskustelu käytiin rakentavassa hengessä, vaikkakin tukea esityksillemme saamelaisporonhoidon paimennustuesta emme saaneet.
Ságastallamis lei miehtemielalaš vuoigŋa, vaikko doarjaga eat ožžonge evttohussii sámi boazodoalu guođohandoarjagis.
Paimennustuki on saamelaisten kotiseutualueen paliskuntien kanssa käydyissä neuvotteluissa yhteisesti sovittu esitys, jota on esitetty Poluraan.
Guođohandoarjja lea sámi ruovttuguovllu bálgesiiguin oktasaččat šihtton evttohus, mii lea ovddiduvvon Polurai.
Lindin totesi saamelaisten kotiseutualueen poronhoidon saavan jo nyt eniten tukea.
Lind gávnnahii sámi ruovttuguovllu boazodoalu juo dál oažžut eanemus doarjagiid.
Neuvotteluissa kuten myös lausunnossamme aiemmin totesimme, että näennäisesti tuki kohdentuukin paremmin saamelaisten kotiseutualueelle, mutta se johtuu poro- ja luontaiselinkeinojen suhteellisesta sijainnista.
Ráđđádallamiin dego maid cealkámušasteamet ovdal dajaimet, ahte bajiloainnu doarjja čuohčánai buorebut sámiid ruovttuguvlui, muhto dat boahtá boazo- ja lundduealáhusdáluid gorálaš sajádagas.
Itse Polura-esitysluonnoksen lopputulos jää kuitenkin hyvin kauas eduskunnan perustuslakivaliokunnan tarkoittamasta lainsäädännön uudistamisen perusvaatimuksesta saamelaisen poronhoidon aseman järjestämiseksi.
Ieš Polura-evttohushápmosa loahppaboađus báhcá goitge hui guhkás riikkabeivviid vuođđoláhkaváljagotti dárkkuhan láhkamearrádusaid ođasnuhttima vuođđogáibádusas, mii lea sámiid boazodoalu sajádaga vuđolaš ordnen.
Polura etenee eduskuntakäsittelyyn ensi syksynä.
Polura ovdána riikkabeivviid gieđahallamii boahtte čavčča.
Neuvotteluissa valtiosihteeri toi esille, että tulevaisuudessa voitaisiin harkita nykyisen eloporotuen kehittämistä teurastuen suuntaan.
Ráđđádallamiin stáhtačálli buvttii ovdan dan, ahte boahtteáigge sáhtálii guorahallat dálá eallit guđđojun bohcco doarjaga gárgeheami njuovvandoarjaga guvlui.
Saamelaisporonhoidossa eloporotuen ja teurastuen yhdistämistä on yleisesti pidetty kehittämisen arvoisena uudistuksena.
Sámiid boazodoalus eallit guđđojun bohcco doarjaga ja njuovvandoarjaga ovttastahttima lea almmolaččat gehččojuvvon gárgehanveara ođastussan.
Toimme myös esille, että Polurassa ja riistavahinkolaissa taattavat investointituet tarha-aitoihin jäävät saamelaisporonhoidolta käyttämättä, koska poroja ei ruokita aidoissa.
Buvttiimet maid ovdan, ahte Poluras ja fuođđovahátlága investerendoarjagat biebmangárddiide báhcet sámi boazodoalus geavakeahttá, daningo sámi boazodoallit eai biepma bohccuid gárddiide.
Tämän tukimuodon käyttämättä jättämistä tulisi kompensoida saamelaisporonhoidolle.
Dán doarjjahámi geavakeahttá báhcin galggalii kompenserejuvvot sámi boazodollui.
Saamelaiskäräjät ei näe Poluran edistävän saamelaisporonhoitoa.
Sámediggi ii oainne Polura ovddidit sámi boazodoalu.
Saamelaiskäräjät pitäytyi neuvotteluissa lausunnossaan ja sen suhteen ei saavutettu yksimielisyyttä.
Sámediggi doallánii ráđđádallamis cealkámušastis ja dan ektui ii joksojuvvon ovttamielalašvuohta.
Neuvottelujen lopuksi ministeriö totesi, että heillä on valmiuksia keskustella miten muuten saamelaisporonhoitoa ja – kulttuuria voidaan muuten edistää.
Ráđđadallama loahpas ministeriija oinnii, ahte dat lea válmmas ságastallat mot eará ládje sámi boazodoallu ja kultuvra sáhttiba ovddiduvvot.
Lind toi esille sen, että Suomen hallituksella on valmiuksia tukea saamelaiskulttuuria.
Lind buvttii ovdan, ahte Suoma ráđđehusas lea gárvvisvuohta doarjut sámi kultuvrra.
Pyrkimyksenä on saada aikaiseksi puitelaki, jossa saamelaisten valtiosääntöoikeudet ja kansainväliset sopimukset huomioidaan ja luodaan saamelaiskulttuurin heikentämissuoja.
Ulbmilin lea oažžut áigái rápmalága, mas sápmelaččaid vuođđoláhkavuoigatvuođat ja riikkaidgaskasaš soahpamušat váldojuvvojit vuhtii ja ráhkaduvvo sámi kultuvrra geahnohuhttingielddus.
Neuvottelut olivat rakentavat vaikkakin yksimielisyyttä ei neuvotteluissa löytynyt.
Ráđđádallamis lei buorre vuoigŋa vaikko ovttamielalašvuohta ii gávdnonge.
Torstaina Saamelaiskäräjät neuvotteli Metsähallituksen kanssa maastoliikenneluvista ja Tsarmitunturin erämaa-alueen hoito- ja käyttösuunnitelmasta.
Duorastaga Sámediggi ráđđádalai Meahcceráđđehusain meahccejohtaluslobiin ja Cármaduoddara meahcceguovllu dikšun- ja geavahanplánas.
Kävimme neuvottelut hyvässä yhteistyössä.
Ráđđadallamiin lei buorre ovttasbargovuoigŋa.
Toimme neuvotteluissa esille, että urien ulkopuolinen maastoliikenne ei saisi lisääntyä ja toimme esille urien ulkopuolisen huvikelkkailun ongelmallisuuden poronhoidon kannalta.
Buvttiimet ráđđádallamiin ovdan, ahte olggobeale meahccejohtalus ii oaččole lassánit ja buvttiimet ovdan sálahagaid olggobeale lustamohtorgielkávuodjima váttisvuođaid boazodoalu dáfus.
Biodiversiteettisopimuksen maaraportissa huomioitiin maastoliikenteen ongelmallisuutta tunturi-alueella.
Biodiversiteahttasoahpamuša riikkaraporttas váldojuvvui vuhtii, ahte meahccejohtalus lea problema duottarguovlluin.
Saamelaisten kotiseutualueen ulkopuolella asuvien saamelaisten oikeuksia maastoliikenteeseen perinteisillä sukualueilla ollaan selvittämässä Metsähallituksessa.
Sámiid ruovttuguovllu olggobeale orru sápmelaččaid vuoigatvuođat meahccejohtalussii sin árbevirolaš soahkaeatnamiin leat guorahallojuvvome Meahcceráđđehusas.
Tsarmitunturin erämaa-alueen hoito- ja käyttösuunnitelma on vielä laatimisvaiheessa.
Cármaduoddara dikšun- ja geavahanplána lea vel ráhkadanmuttos.
Toimme esille, että moottorikelkkaura Nellimistä Rajajooseppiin tulee säilyttää luvanvaraisena.
Buvttiimet ovdan, ahte mohtorgielkavuodjinsálahat Njellimis Rádjejovssebii galgá seailluhuvvot dakkárin, ahte dasa galgá ohcat sierra lobi.
Hyvä asia jo tässä vaiheessa on suunnitelman maininta siitä, että koiravaljakkotoimintaa ei sallita alueella.
Buorre ášši juo dán muttos lea plána namuheapmi das, ahte beanageasusdoaibma ii leat lobálaš.
Hoito- ja käyttösuunnitelman jatkovalmistelu jatkuu ohjausryhmässä, jossa on saamelaiskäräjien edustus.
Dikšun- ja geavahanplána joatkkaválmmastallan joatkahuvvá stivrenjoavkkus, mas lea sámedikki ovddastus.
Suunnitelmasta neuvotellaan myös kolttaneuvoston kanssa.
Plánas ráđđádallojuvvo maid nuortalašráđiin.
Ympäristöhallinnon alalla on tapahtunut merkittävää edistystä biodiversiteettiin ja alkuperäiskansojen tietämykseen liittyen.
Birasministeriija suorggis lea dáhpáhuvvan mearkkašahtti ovdáneapmi áššiin, mat gusket biodiversiteahta ja álgoálbmogiid dieđuid.
Ympäristöministeriö asetti 18.6 alkuperäiskansan perinnetietoa käsittelevän asiantuntijatyöryhmän.
Birasministeriija ásahii 18.6. álgoálbmogiid árbedieđu gieđahalli áššedovdibargojoavkku.
Työryhmä asetettiin biodiversiteettityöryhmän ehdotuksesta.
Bargojoavku ásahuvvui biodiversiteahttabargojoavkku evttohusas.
Työryhmän tehtävänä on pohtia biodiversiteettisopimuksen alkuperäiskansan perinnetietoa koskevan artikla 8 (j) n soveltamista Suomessa ja edistää biodiversiteettisopimuksen toimeenpanoa.
Bargojoavkku bargun lea suokkardit biodiversiteahttasoahpamuša 8 (j) artihkkala, mii guoská álgoálbmoga árbedieđu heiveheami Suomas ja ovddidit biodiversiteahttasoahpamuša olláhuhttima.
Tiedote työryhmän asettamisesta löytyy saamelaiskäräjien kotisivuilta tiedotteet osiosta suomeksi ja lähipäivinä myös saameksi.
Dieđáhus bargojoavkku ásaheamis gávdno sámedikki ruovttusiidduin dieđáhusat-gaskabláđi vuolde suomagillii ja lagamus beivviid maid sámegillii.
Työryhmän toimikausi on vuoden 2010 loppuun.
Bargojoavkku doaibmaáigodat lea jagi 2010 loahpa rádjái.
Saamelaiskäräjiä edustaa työryhmässä allekirjoittanut, joka toimii myös työryhmän puheenjohtajana sekä poroisäntä J. Antti Magga ja saamelaiskäräjäjäsen Heidi Eriksen.
Sámedikki bargojoavkkus ovddastit mun, gii lean maid bargojoavkku ságadoalli ja dasa lassin boazoisit J. Antti Magga ja sámedikki lahttu Heidi Eriksen.
Työryhmässä on lisäksi Saamelaismuseo Siidan ja Arktisen keskuksen edustus muiden viranomaisten ja ministeriöiden ohella.
Bargojoavkkus leat dasa lassin Sámi musea Siidda ja Árktalaš guovddáža ovddasteaddjit eará eiseválddiid ja ministeriijaid ovddasteddjiid lassin.
Huomenna ohjelmassa on Saamelaiskäräjien yleiskokous ja loppuviikosta käsiteltäväkseni tulee erinäisiä lausuntoja.
Ihttin prográmmas lea Sámedikki dievasčoakkán ja loahppavahku mu gieđahallamii bohtet sierra cealkámušat.
Ivalossa 23.6.2009
Avvilis 23.6.2009
Bonnin terveisiä
Dearvvuođagat Bonnis
Saamelaiskäräjien hallituksen kokous pidettiin kolmena päivänä (16., 19. ja 22.5.).
Sámedikki stivrra čoakkán dollojuvvui golmma beaivve (16., 19. ja 22.5.) áigge.
Hallitus on saamelaiskäräjien tärkeä elin, koska sen kautta asiat etenevät käräjien varsinaisen kokouksen käsiteltäviksi.
Stivra lea sámedikki dehálaš orgána, daningo dan bakte áššit ovdánit dikki dievasčoakkáma gieđahallamii.
Saamelaiskäräjien varsinainen kokous pidetään 2.6.
Sámedikki dievasčoakkán dollojuvvo 2.6.
Hallituksen asialistalla olivat mm. saamelaiskäräjien toimintasuunnitelma, tämän vuoden tulo- ja menoarvio, tämän vaalikauden taloussuunnitelma, lausunto ILO 169-sopimuksen reunaehdoista, lausunto muutosesityksistä saamelaisten oikeuksiin Suomen perustuslain uudistamistyössä, lausunto aluehallinnon uudistamis- ja kehittämishankkeesta, muita ajankohtaisia lausunto-asioita, lakimiessihteerin virkavalinta sekä työjärjestyksen muutosesitys.
Stivrra áššelisttus ledje ee. sámedikki doaibmaplána, dán jagi bušeahtta, dán válgaáigodaga ekonomiijaplána, cealkámuš ILO 169-soahpamuša ravdaeavttuin, cealkámuš nuppástusevttohusain sámiid vuoigatvuođaide Suoma vuođđolága ođasnuhttinbarggus, cealkámuš guovlohálddahusa ođasnuhttin- ja gárgehanfidnus, eará áigeguovdilis cealkámušáššit, láhkaolmmoščálli virgeválljen ja bargoortnega rievdadanevttohus.
Maanantaina 19.5. minulla olisi ollut Lappi-työryhmän kokous, mutta siihen en voinut osallistua hallituksen kokouksen päällekkäisyyden vuoksi.
Mánnodaga 19.5. livččii leamaš Lappi-bargojoavkku čoakkán, muhto dasa in sáhttán oassálastit go dat manai badjálaga stivrra čoakkámiin.
Saamelaiskäräjiä edusti kyseisessä kokouksessa I varapuheenjohtaja.
Sámedikki ovddastii čoakkámis I várreságadoalli.
Tiistaina matkustin Helsinkiin tapaamaan hallinto- ja kuntaministeri Mari Kiviniemeä.
Disdaga mátkkoštin Helssegii deaivvadit hálddahus- ja suohkanministtar Mari Kiviniemi.
Toin ministerille saamelaiskäräjien terveiset aluehallinnon uudistamis- ja kehittämishankkeesta ja toivoin asiasta neuvotteluja ministeriön ja saamelaiskäräjien välille.
Bukten ministarii sámedikki dearvvuođagaid guovlohálddahusa ođasnuhttin- ja gárgehanfidnus ja bukten sávaldaga ráđđádallamiid ministeriija ja sámedikkis gaskkas.
Keskiviikkona minulla oli ilo ja kunnia osallistua Suomen monikulttuurisuutta ja suvaitsevaisuutta käsittelevään tasavallan presidentin koollekutsumaan presidenttifoorumiin.
Gaskavahkko mus lei illu ja gudni oassálastit dásseválddi presideantta bovden presideantaforumii, mii gieđahalai máŋggakulturvuođa ja utnolašvuođa Suomas.
Pidin tilaisuudessa alustuksen saamelaisten asemasta.
Dollen dilálašvuođas vuođđosága sápmelaččaid sajádagas.
Puhe kokonaisuudessaan on suomeksi saamelaiskäräjien kotisivuilla välilehdellä:
Ollislaš sáhka lea suomagillii ruovttusiidduin:
Presidenttifoorumissa olivat alustajina tasavallan presidentin ja itseni lisäksi mm. ministeri Astrid Thors, toiminnanjohtaja Miranda Vuolasranta Romano Foorumista ja vähemmistövaltuutettu Johanna Suurpää, joka käsitteli puheessaan monipuolisesti saamelaisten oikeuksia muiden teemojen ohessa.
Presideantaforumis ledje vuođušteaddjin dásseválddi presideantta ja iežan lassin ee. ministtar Astrid Thors, doaimmajođiheaddji Miranda Vuolasranta Romano Forumas ja veahádatáittardeaddji Johanna Suurpää, gii gieđahalai ságastis máŋggabealálaččat sápmelaččaid vuoigatvuođaid eará fáttáid lassin.
Presidenttifoorumin keskustelunaiheet käsittelivät pääasiassa maahanmuuttoa ja uussuomalaisia koskettavia asioita.
Presideantaforuma ságastalai eanas áššiin, mat guske riikiimuotkuma ja ođđasuopmelaččaid.
Itse korostin puheessani sitä, että myös maahanmuuttajien oikeudet on taattava, mutta samalla tulee pitää erityisen tarkkaa huolta maan alkuperäiskansan ja perinteisten vähemmistöjen oikeudesta omaan kieleen ja kulttuuriin.
Ieš deattuhin ságastan dan, ahte maiddái riikiimuotkuid vuoigatvuođat galget dáhkiduvvot, muhto seammas galgá atnit earenoamáš fuolalaččat ávvira riikka álgoálbmoga ja árbevirolaš veahádagaid vuoigatvuođain iežas gillii ja kultuvrii.
Nostin puheessani esille erityisesti koltansaamen ja kolttasaamelaiskulttuurin tilanteen, ja vetosin kaikkiin osallistujiin että koltansaamen edistämistoimille taataan riittävä rahoitus.
Bajidin vuođđoságastan ovdan earenoamážit nuortalašgiela ja - kultuvrra dili ja doarjalin buot oassebeliide ahte nuortalašgiela ovddidandoaimmaide dáhkiduvvo dárbahassii ruhtadeapmi.
Myös muut puhujat, mm. metropoliitta Leo, nostivat puheessaan esille kolttasaamelaiskulttuurin tilanteen.
Maiddái eará hubmit, ee. metropolihta Leo, válde ságasteaset ovdan nuortalaškultuvrra dili.
Samaan iltana lähdin kohti Bonnia YK:n biodiversiteettisopimuksen osapuolien yhdeksänteen konferenssiin (COP.
Seamma eahket vulgen Bonnii ON:a biodiversiteahttasoahpamuša ovccát konferensii (COP.
9) Suomen valtuuskunnassa.
9) Suoma sáttagottis.
Konferenssi kestää 30.5. asti.
Konfereansa bistá 30.5. rádjái.
Konferenssi on laaja, edustajia on yli 7000 ympäri maailmaa.
Konfereansa lea viiddis, ovddasteaddjit leat badjel 7000 miehtá máilmmi.
COP 9 on sopimusta hallinnoiva elin ja se edistää sopimuksen soveltamista kokouksessa tehtävien päätöksien kautta.
COP 9 lea orgána, mii hálddaša soahpamuša, ja dat ovddida soahpamuša heiveheami váldočoakkámis bargojun mearrádusaid bakte.
Alkuperäiskansan ja tätä kautta saamelaisten kannalta biodiversiteettisopimuksen merkittävin pykälä on 8 J, joka käsittelee alkuperäiskansan ja paikallisyhteisöjen tietämystä biologisen monimuotoisuuden kannalta ja valtioiden velvollisuutta suojella kyseisten kansojen biologiseen monimuotoisuuteen liittyviä tietoja, taitoja ja innovaatioita.
Álgoálbmogiid ja dákko bakte sápmelaččaid dáfus biodiversiteahttasoahpamuša deháleamos paragráfa lea 8 J, mii gieđahallá álgoálbmoga ja báikkálašservošiid dieđu biologalaš máŋggahámálašvuođa dáfus ja stáhtaid geatnegasvuođa suodjalit máinnašuvvon álbmogiid biologalaš máŋggahámálašvuhtii gullevaš dieđuid, máhtuid ja innovašuvnnaid.
Sopimus kannustaa oikeudenmukaiseen tuottojen jakoon, joita saadaan tällaisten tietojen, innovaatioiden ja käytänteiden hyödyntämisestä.
Soahpamuš movttiidahttá vuoiggalaš buvttademiid dehege vuoittuid juohkimii, maid oažžu dákkár dieđuid, innovašuvnnaid ja geavadiid ávkki atnimis.
Kokousosapuolet hyväksyvät kokouksessa myös pykälään 8 J liittyviä suosituksia kansallisvaltioiden ja kansainvälisten elinten soveltamiseksi.
Čoakkánoassebealit dohkkehit čoakkámiin maiddái paragráfa 8 J ávžžuhusaid álbmotstáhtaid ja riikkaidgaskasaš orgánaid heiveheami várás.
Osallistun pääasiassa juuri 8 J:tä käsitteleviin kokouksiin.
Oassálasttán eanas jur čoakkámiidda, mat gieđahallet 8 J áššiid.
Konferenssista löytyy tietoa internetistä osoitteesta www.cpd.int/cop9 / ja ympäristöministeriön internet-sivuilta (www.ymparisto.fi).
Konfereanssas gávdno diehtu interneahtas čujuhusas www.cpd.int/cop9 / ja birasministeriija siidduin (www.ymparisto.fi).
Ensi viikon ohjelmassani on Saamelaiskäräjien yleiskokouksen lisäksi mm. kestävän kehityksen toimikunnan kokous sekä saamelaiskäräjien hallituksen vierailu Lapin ympäristökeskuksessa.
Boahtte vahku prográmmas lea Sámedikki dievasčoakkáma lassin ee. suvdilis gárganeami doaibmagotti čoakkán ja sámedikki stivrra guossástallan Lappi birasguovddážis.
Bonn 27.5.
Bonn 27.5.
, Klemetti Näkkäläjärvi
, Juvvá Lemet
Hallituksen kokous Inarissa
Stivrra čoakkán Anáris
Viime perjantaina oli uuden hallituksen ensimmäinen kokous.
Mannan bearjadat lei ođđa stivrra vuosttaš čoakkán.
YLE Sámiradio on ollut valppaana, ja nosti julkisuuteen esille sen, että saamelaiskäräjien edustajaa ei ole kutsutta työ- ja elinkeinoministeriön asettamaan Lappi-työryhmään.
YLE Sámirádio lea leamaš gozuid nalde ja bajidii almmolaččat ovdan dan, ahte sámedikki ovddasteaddji ii lean bovdejuvvon bargo- ja ealáhusministeriija ásahan Lappi-bargojovkui.
Uutisoinnin johdosta otimme yhteyttä ministeriöön, ja saimme yhden paikan työryhmään.
Ođasráhkadeami geažil válddiimet oktavuođa ministeriijai, ja oaččuimet ovtta báikki bargojovkui.
Saamelaiskäräjien hallitus nimitti edustajaksi siihen minut.
Sámedikki stivra nammadii dasa mu ovddasteaddjin.
Ensimmäinen Lappi-työryhmän kokous on 27.2 Helsingissä.
Vuosttaš Lappi-bargojoavkku čoakkán lea 27.2. Helssegis.
Työryhmän tavoitteena on selvittää toimia, joilla voitaisiin vauhdittaa Lapin elinkeinopoliittista kehitystä ja kohentaa työllisyys- ja väestötilannetta.
Bargojoavkku ulbmilin lea čielggadit doaimmaid, maiguin sáhtálii bidjat leahtu Sámi leana ealáhuspolitihkalaš gárggiideapmái ja buoridit barggolašvuohta- ja veahkadatdili.
Keinoiksi ministeriö on nähnyt metsä- ja kaivosteollisuuden, matkailun ja Barentsin alueen yhteistyön.
Vuohkin ministeriija lea oaidnán vuovde- ja ruvkedoaimma, turismma ja Barentsa guovllu ovttasbarggu.
Ensimmäisessä kokouksessa tulen esittämään, että työryhmä tulisi tutustumaan myös saamelaisten kotiseutualueen erityistilanteeseen ja juuri kotikuntaani Enontekiölle.
Dán vuosttaš čoakkámis áiggun evttohit, ahte bargojoavku boađálii oahpásnuvvat maiddái sámiid ruovttuguovllu sierranasdillái ja vaikkobe iežan ruovttuguvlui Eanodahkii.
Hallituksen kokouksessa käsiteltiin lausuntoja ja nimitysasioita.
Stivrra čoakkámis gieđahallojuvvoje cealkámušat ja nammadanáššit.
Eräs haasteellisimmista tehtävistä ovat porotalouden ja luontaistalouden rahoituslakiin liittyvät kysymykset.
Okta eanemus hástaleaddji bargguin leat boazodoalu ja luondduealáhusaid ruhtadanlága gažaldagat.
Vaikka omasta tahdostani en tullutkaan nimitetyksi asioita pohtivaan työryhmään, aion silti panostaa kyseiseen työhön olemalla asian valmistelussa vahvasti mukana.
Iežan dáhtu mielde in nammaduvvon dáid áššiid guorahalli bargojovkui, muhto liikká áiggun bidjat deattu máinnašuvvon bargui nu ahte lean ášševálmmaštallamis hui nannosit mielde.
Hallitus päätti aloittaa tasa-arvo- ja yhdenvertaisuussuunnitelman laatimisen saamelaiskäräjille, josta olen hyvin iloinen, koska linjapuheessani ja poliittisessa ohjelmassa edellytin sen laatimista.
Stivra mearridii álggahit dásseárvo- ja ovttaveardásašvuohtaplána ráhkadeami sámediggái, mas lean hui ilus, daningo iežan linnjasáhkavuorustan ja politihkalaš prográmmastan gáibidin dan ráhkadeami.
Hallitus päätti myös, että saamelaiskäräjien toimintasuunnitelmaa kaudelle 2008 - 2011 käsitellään laajasti.
Stivra mearridii maid, ahte sámedikki doaibmaplána áigodahkii 2008 – 2011 gieđahallojuvvo viidát.
Lautakunnilta pyydetään lausuntoa ja näkemyksiä toimintasuunnitelmasta.
Lávdegottiin bivdojuvvojit cealkámušat ja oainnut doaibmaplánas.
Myös saamelaiskäräjäedustajat pääsevät sanomaan painavan sanansa toimintasuunnitelmaan lautakunta- ja käräjäjäsenten yhteisessä seminaarissa huhtikuussa.
Maiddái sámediggeáirasat besset dadjat lossa sániiset doaibmaplánii lávdegodde- ja sámediggeáirasiid oktasaš semináras cuoŋománus.
Seminaarista järjestetään kaksiosainen, ensimmäisenä päivänä tarkastellaan toimintasuunnitelmaa ja kärkihankkeiden edistämistä.
Semináras lágiiduvvo guovtteoasagin, vuosttaš beaivve geahčaduvvo doaibmaplána ja njunušfidnuid ovddideapmi.
Toisena päivänä saamelaisten maaoikeuskysymyksiä, pohjoismaista saamelaissopimusta ja ILO 169 - sopimuksen ratifiointia, koska nehän liittyvät toisiinsa.
Maŋit beaivve gieđahallojuvvojit sámiid eananoamastangažaldagat, davviriikkalaš sámi soahpamuš ja ILO 169-soahpamuša ratifiseren, go dathan čatnasit nuppiidasaset.
Erityisen iloinen olen siitä, että hallitus teki kokouksessaan päätöksen siitä, että saamelaiskäräjien elimissä voidaan käyttää myös inarin- ja koltansaamea ja kyseisille kielille järjestetään tulkkaus.
Earenoamáš ilus lean das, ahte stivra dagai čoakkámisttis mearrádusa das, ahte sámedikkiid orgánain sáhttá geavahit maid anáraš- ja nuortalašgiela ja máinnašuvvon gielaide ordnejuvvo dulkon.
Saamelaiskäräjien tulee toiminnassaan kohdella tasapuolisesti kaikkia saamen kieliä ja näyttää siinä esimerkkiä, että saamen kieltä voi käyttää viranomaisissa.
Sámediggi galgá doaimmastis atnit buot sámegielaid dásseárvosažžan ja čájehit das ovdamearkka, ahte sámegiela sáhttá atnit eiseválddiid olis.
Hallituksen kokous käsitteli lähetekeskusteluna lausuntoa lehdistötuesta liikenne- ja viestintäministeriölle.
Stivrra čoakkán gieđahalai maid sáttaságastallamin cealkámuša aviisadoarjagis johtalus- ja gulahallanministeriijai.
Asetusehdotuksen mukaan Suomen saamenkieliselle sanomalehdistölle on avautumassa mahdollisuuksia saada valtion tukea.
Ásahusevttohusa mielde Suoma sámegielalaš aviissaide leat maid rahpaseame vejolašvuođat oažžut stáhta doarjaga.
Se antaa asetuksen tasolla Suomessa puhuttaville saamen kielille uusia mahdollisuuksia kirjoitetun saamen kielen julkaisulle.
Dat addá ásahusa dásis Suomas hubmon sámegielaide ođđa vejolašvuođaid čállojun sámegiela almmustahttimii.
Kokous evästi, että saamelaisen lehdistön tuki tulee antaa saamelaiskäräjien kautta myönnettäväksi saamelaisen kulttuuri-itsehallinnon nojalla.
Čoakkán attii dakkár nisttiid, ahte sámi aviissaid doarjja galgá addot sámedikki bakte mieđihuvvot sámi kulturiešstivrema vuođul.
Tällä viikolla ohjelmassani on Lappi-työryhmän kokouksen lisäksi kaksi seminaaria Rovaniemellä.
Dán vahku prográmmastan lea Lappi-bargojoavkku čoakkáma lassin guokte seminára Roavenjárggas.
Helsingissä tapaan myös pikaisesti vähemmistövaltuutetun.
Helssegis deaivvadan maid hoahpohoahpus veahádatsáttaolbmo.
Ensimmäinen seminaari on Lapin liiton järjestämä Regional Innovations-seminaari, jonka yhteydessä pyrin tapaamaan Euroopan Komission aluekomissaari Danuta Hübnerin ja kertomaan saamelaiskäräjien näkemyksiä ja toivomuksia Euroopan Unionille.
Vuosttaš seminára lea Lappi lihtu lágiidan Regional Innovations-seminára, man olis vikkan deaivat Eurohpa Komišuvnna guovlokomissára Danuta Hübnera ja muitalit sámedikki oainnuid ja sávaldagaid Eurohpa Uniovdnii.
Samana päivänä on arktisen alueen parlamentaarikkojen pysyvän komitean tapaaminen ja seminaari, jossa pidän puheenvuoron ilmastonmuutoksesta saamelaisten ja alkuperäiskansojen näkökulmasta.
Seamma beaivve lea Roavenjárggas Árktalaš guovllu parlamentarihkkáriid bissovaš komitea deaivvadeapmi ja seminára, mas doalan ovdasága dálkkadatnuppástusas sámiid ja álgoálbmogiid geahččanguovllus.
Lähetä kommentti
27.2 Juvvá Lemet
torstaina 28. elokuuta 2008
Álgočavčča buorit ođđasat
Valtioneuvosto on saanut budjettiriihen käsiteltyä ja saamelaiskäräjien kannalta valtioneuvosto esittää hyviä uutisia.
Stáhtaráđđi lea gieđahallan boahtte jagi bušeahttarámma ja sámedikki dáfus stáhtaráđđi ovdasnbuktá buriid ođđasiid.
Valtioneuvosto esittää saamelaiskäräjien toiminta-avustuksen nostamista 200 000 eurolla vuodelle 2009.
Stáhtaráđđi evttoha sámedikki doaibmaruđa bajideami 200 000 euroin jahkái 2009.
Avustuksella katetaan erityisesti saamen kielilain aiheuttamia kuluja.
Doarjagiin gokčojuvvojit earenoamážit sámi giellalága dagahan golut.
Avustus tarkoittaa sitä, että voimme parantaa koltan- ja inarinsaamen palvelutasoamme.
Doarjja oaivvilda dan, ahte sáhttit buoridit nuortalaš- ja anárašgiela bálvalandássámet.
Kehitystä voidaan pitää myönteisenä ja todella tarpeellisena, mutta avustuksen tasoa ei voi pitää vielä riittävänä.
Gárganeami sáhttá atnit buorrin ja duođaid dárbbašlažžan, muhto doarjaga dási ii sáhte velge atnit dárbahassii buorrin.
Saamelaiskäräjien hallitus teki esityksen oikeusuministeriölle saamelaiskäräjien toiminta-avustuksen nostamisesta noin kuukausi sitten.
Sámedikki stivra dagai evttohusa vuoigatvuohtaministeriijai sámedikki doaibmaruđa bajideamis sulaid mánu dás ovdal.
Esityksessä kiinnitettiin erityistä huomi-ota saamen kielilain aiheuttamiin kuluihin ja kipeään tarpeseen nostaa saamelaiskäräjien toiminta-avustusta.
Evttohusas giddejuvvui earenoamáš fuomášupmi sámi giellalága dagahan goluide ja stuora dárbui loktet sámedikki doaibmadoarjaga.
Luonnosuojelun kannalta on hyvin myönteistä, että valtioneuvosto on päättä-nyt vapauttaa myyntiverosta maan myynnin valtiolle luonnonsuojelutarkoitukseen.
Luonddusuodjaleami dáfus lea hui miehtemielalaš, ahte stáhtaráđđi lea mearridan váldit vuovdinvearu eret eatnama vuovdimis stáhtii luonddusuodjalandárkkuhusas.
Hallitus on päättänyt nostaa energia-avustuksiin varattavia määrärahoja nykyisestä, ja tukea kohdennetaan lämmitysjärjestelmien uudistamiseen ympäristöystävällisemmäksi, esimerkiksi öljylämmityksen korvaamista maalämmöllä.
Stáhtaráđđi lea mearridan maid bajidit energiijadoarjagiidda várrejuvvon mearreruđaid dálážis, ja doarjja biddjojuvvo liggenvuogádagaid ođasteapmái birrasa dáfus buorebun, ovdamearkkadihte nu ahte oljoliggen buhttejuvvo eananliggemiin.
Uudistus on tärkeä erityisesti saamelaisten kotiseutu-alueella, jossa suuri osa lämmityksestä tapahtuu öljyllä.
Ođastus lea dehálaš earenoamážit sámiid ruovttuguovllus, gos stuora oassi liggejuvvo oljjuin.
Valtioneuvoston tiedote löytyy kokonaisuudessaan osoitteesta: http://www.vn.fi/ajankohtaista/tiedotteet/tiedote/fi.jsp?oid=236864
Stáhtaráđi dieđáhus gávdno ollislažžan čujuhusas: http://www.vn.fi/ajankohtaista/tiedotteet/tiedote/fi.jsp?oid=236864
Tämän viikon kokouksista on muitakin iloisia uutisia.
Dán vahku čoakkámiin leat earáge buorit ođđasat.
Keskiviikkona osallistuin Helsingissä Suomen luonnon monimuotoisuuden suojelun ja kestävän käytön kansallisen strategian ja toimintaohjelman 2006-2016 toteutusta ja seurantaa edistävän työryhmän kokoukseen, lyhyesti biodiversiteetti-työryhmän kokoukseen.
Gaskavahkko oassálasten Helssegis Suoma luonddu máŋggahámatvuođa suodjaleami ja suvdilis anu álbmotlaš strategiija ja doaibmaprog-rámma 2006-2016 olláhuhttima ja bearráigeahččama ovddideaddji bargojoavkku čoakkámii, man sáhtálii gohčodit oanehaččat biodiversiteahtta-bargojoavkku čoakkámin.
Työryhmä käsittelee mm. kansainvälistä biodiversiteetti-sopimusta.
Bargojoavku gieđahallá ee. riikkaidgaskasaš biodiversiteahttasoahpamuša.
Työ liittyy COP9-osapuolikokoukseen, johon minulla oli ilo osallistua.
Bargu laktása COP9-oassebeallečoakkámii, masa mus lei stuora illu oassálastit.
Ohessa linkki blogiini jossa käsittelin asiaa: http://klemetti.blogspot.com/2008_05_25_archive.html.
Dás lea liŋka iežan blogii, mas lean gieđahallan ášši: http://klemetti.blogspot.com/2008_05_25_archive.html.
Suomen valtuuskunnan kokousraportti Bonnista löytyy osoitteesta: http://www.ymparisto.fi/download.asp?contentid=9832&lan=FI
Suoma sáttagotti čoakkánraporta Bonn-čoakkámis gávdno čujuhusas http://www.ymparisto.fi/download.asp?contentid=9832&lan=FI
Biodiversiteettisopimuksessa on alkuperäiskansoille keskeinen pykälä 8 J, joka antaa valtiolle velvollisuuden suojella alkuperäiskansojen biologiseen monimuotoisuuteen liittyviä tietoja ja taitoja.
Biodiversiteahttasoahpamušas lea álgoálbmogiidda mávssolaš paragráfa 8 J, mii addá stáhtii geatnegasvuođa suodjalit álgoálbmogiid dieđuid ja máhtuid, mat gullet biologalaš máŋggahámatvuhtii.
Pykälä on hyvin merkittävä, koska se liittää alkuperäiskansat osaksi ympäristösuojelua ja omalta osaltaan laajentaa ympäristönsuojelun ja biodiversiteetin suojelua koskemaan myös luonnon kulttuurista ulottuvuutta.
Paragráfa lea hui mearkkašahtti, daningo dat laktá álgoálbmogiid birasgáhttema oassin ja iežas oasis viiddida birassuodjaleami ja biodiversiteahta suodjaleami guoskat maid luonddu kultuvrralaš oli.
Biodiversiteettityöryhmässä päätettiin ehdotuksestani, että ensi vuoden alusta lähtien kootaan työryhmä pohtimaan pykälän 8 J soveltamista ja toimeenpanoa Suomessa.
Biodiversiteahttabargojoavku mearridii mu evttohusa mielde, ahte boahtte jagi álggu rájes álggaha bargojoavku guorahallat paragráfa 8 J heiveheami ja olláhuhttima Suomas.
Työryhmään tulee kuulumaan edustajia keskeisistä ministeriöistä, saamelaiskäräjiltä ja Metsähallituksesta.
Bargojovkui bohtet mielde ovddasteaddjit ee. guovddáš ministeriijain, sámedikkis ja Meahcceráđđehusas.
Kyse on todella merkittävästä asiasta, onhan biodiversiteettisopimus hyväksytty vuonna 1992.
Gažaldat lea duođaid mearkkašahtti dán áššis, go biodiversiteahttasoahpamuš lea dohkkehuvvon juo jagi 1992.
Erityisen iloinen olen ympäristöministeriön vahvasta sitoutumisesta työn käynnistämiseen.
Hui ilus lean birasministeriija nanu čatnaseamis barggu álggaheapmái.
Valmistelen työryhmälle Bonnin kokousraporttiini pohjautuvaa taustamuistiota 8J-pykälän soveltamista Suomessa, jossa pohdin asiaa laajemmin saamelaisten oikeuksien kannalta.
Válmmaštalan bargojovkui duogášmuittuhančállaga, mii vuođđuduvvá iežan Bonn-čoakkánraportii 8J-paragráfa heiveheamis Suomas, ja das suokkardan ášši viidáseappot sámiid vuoigatvuođaid dáfus.
Tiistaina minulla oli kunnia osallistua ulkoasianministeriön 90-vuotisjuhliin liittyvään suurlähettiläspäivien vastaanottoon, jossa minulla oli ilo tavata useita keskeisiä politiikkoja ja virkamiehiä ja keskustella heidän kanssaan saamelaisasioista ja saamelaisten oikeuksien edistämisestä.
Disdaga mus lei gudni oassálastit olgoáššiidministeriija 90-jagi ávvudandoaluid ambassadevrabeivviid vuostáiváldimii, gos bessen deaivat máŋggaid guovddáš politihkkáriid ja virgeolbmuid ja ságastallat singuin sámi áššiid birra ja sámiid vuoigatvuođaid ovddideamis.
Maanantaina osallistuin Metsähallituksen, ympäristöministeriön, Lapin ympäristökeskuksen, saamelaiskäräjien ja kolttaneuvoston yhteisiin ” luonnonsuojelukäräjiin ” Nellimissä.
Mánnodaga ledjen Meahcceráđđehusa, birasministeriija, Lappi birasguovddáža, sámedikki ja nuortalašráđi oktasaš “ luonddusuodjalangearregiin ” Njellimis.
Tutustuimme päivän aikana Inarijärven alueen luontoon ja kolttasaamelaiskulttuuriin.
Oahpásnuvaimet beaivvi áigge Anárjávrre viidodaga lundui ja nuortalaškultuvrii.
Keskustelimme myös ajankohtaisista asioista ympäristöhallinnossa ja metsähallituksessa ja miten saamelaiskulttuuri ja – elinkeinot olisi huomioitava maankäytössä.
Ságastalaimet maid áigeguovdilis áššiin birashálddahusas ja meahcceráđđehusas ja mot sámi kultuvra ja ealáhusat galggale váldojuvvot vuhtii eanangeavaheamis.
Ensi viikon maanantaina minulla on Lappi-työryhmän kokous Helsingissä.
Boahtte vahku mánnodaga mus lea Lappi-bargojoavkku čoakkán Helssegis.
Tiistaina olen aluehallinnon uudistamis- ja kehittämistyöryhmän kuultavana saamelaiskäräjien näkemyksistä.
Disdaga lean guovlohálddahusa ođasnuhttin- ja gárgehanbargojoavkku gullandilálašvuođas ja beasan muitalit sámedikki oainnuin.
Tiistaina saamelaiskäräjien edustajilla on tapaaminen opetusministeriössä saamelaislasten ja – nuorten osallisuuden kehittämisestä.
Disdaga sámedikki ovddasteddjiin lea deaivvadeapmi oahpahusministeriijas sámi mánáid ja nuoraid oassálastima ovddideamis.
Torstaina olen saamelaiskäräjien ja Museoviraston yhteiskokouksessa Inarissa.
Duorastaga lean sámedikki ja musealágádusa oktasaščoakkámis Anáris.
Keskustelemme saamelaiskäräjien antamasta lausunnosta valtakunnallisesti merkittävien rakennettujen kulttuuriympäristöjen luettelosta.
Ságastallat sámedikki addin cealkámušas riikaviidosaččat mávssolaš huksejuvvon kulturbirrasiid logahallamis.
Lisäksi keskustelemme erityisesti saamelaisen kulttuuriympäristön hoidosta.
Dasa lassin ságastallat earenoamážit sámi kulturbirrasa gáhttemis.
Perjantaina on saamelaiskäräjien hallituksen syyskauden avajaiskokous Inarissa.
Bearjadaga lea sámedikki stivrra čakčabaji álggahančoakkán Anáris.
14. lokakuuta 2008 16:10
Vuottesjávrres 28.8.2008
Jahkailu jatkuu Suomen alkuperäiskansapolitiikassa
Ájahallan Suoma álgoálbmotpolitihkas joatkahuvvá
Torstaina Valtioneuvosto hyväksyi ihmisoikeuspoliittisen selonteon annetavaksi Eduskunnalle.
Duorastaga Stáhtaráđđi dohkkehii olmmošvuoigatvuohtapolitihkalaš čielggadeami addima Riikkabeivviide.
Eduskunta laatii ihmisoikeuspoliittisesta selonteosta mietinnön tämän syksyn aikana.
Riikkabeaivvit ráhkadit olmmošvuoigatvuohtapolitihkalaš čielggadeamis smiehttamuša dán čavčča áigge.
Valmistelusta vastaavat asiaan liittyvät valiokunnat.
Válmmaštallama ovddasvástádus lea válljagottiin, mat leat áššiin dahkamušas.
Ihmisoikeuspoliittinen selonteko annetaan kerran vaalikaudessa ja se on tärkein Suomen ihmisoikeuspolitiikkaa ohjaava asiakirja.
Olmmošvuoigatvuohtapolitihkalaš čielggadeapmi addojuvvo okte válgabajis ja dat lea dehálaččamus áššegirji, mii stivre Suoma olmmošvuoigatvuohtapolitihka.
Kyseessä on neljäs selonteko.
Jearaldagas lea njealját čielggadeapmi.
Selonteossa käsitellään ensimmäisen kerran ihmisoikeustilannetta Suomessa, aiemmin selonteot ovat keskittyneet vain tavoitetilan ilmaisuun.
Čielggadeamis gieđahallojuvvo vuosttaš geardde Suopma olmmošvuoigatvuohta-dilli, ovdal čielggadeamit leat vuojulduvvan dušše ulbmila áigumuša ovdanbuktimii.
Kaikki Suomen antamat ihmisoikeuspoliittisen selonteot löytyvät ulkoministeriön sivuilta: http://formin.finland.fi/public/default.aspx?nodeid=34787&contentlan=1&culture=fi-FI Selonteot ovat valitettavasti vain suomeksi, ruotsiksi ja englanniksi.
Buot Suoma addin olmmošvuoigatvuohtapolitihkalaš čielggadeamit gávdnojit olgoáššiidministeriija siidduin: http://formin.finland.fi/public/default.aspx?nodeid=34787&contentlan=1&culture=fi-FI Čielggadeamit leat dađibahábut dušše suoma-, ruoŧa ja eŋgelasgillii.
Saamelaiskäräjät on lausunnossaan 12.3.09 vaatinut selonteon kääntämistä saameksi.
Sámediggi lea cealkámušastis 12.3.09 gáibidan čielggadeami jorgaleami sámegillii.
Julkisuudessa ihmisoikeuspoliittisen selonteon on herättänyt keskustelua oikeastaan vain kahdesta asiasta: ihmisoikeuselimen perustamisesta ja ILO 169-sopimuksen ratifioinnista.
Olmmošvuoigatvuohtapolitihkalaš čielggadeapmi lea almmolaččat bohciidahttán ságastallama rievtti mielde dušše guovtti ášši dihte: olmmošvuoigatvuohtaorgána vuođđudeami ja ILO 169-soahpamuša ratifiserema dihte.
Hallitus on päättänyt perustaa ihmisoikeusinstituution eduskunnan oikeuskanslerin viraston yhteyteen.
Ráđđehus lea mearridan vuođđudit olmmošvuoigatvuohta-institušuvnna riikkabeivviid vuoigatvuohtakánslera virgedoaimmahaga oktavuhtii.
Tämä on hyvä uudistus ja Saamelaiskäräjät on lausunnossaan myös sitä tukenut.
Dát lea buorre ođastus ja Sámediggi lea cealkámušainis maid dan dorjon.
ILO 169-sopimuksen ratifiointi on otettu selontekoon selvitettäväksi tavoitteeksi.
ILO 169-soahpamuša ratifiseren lea váldojuvvon čielggadeapmái čielggadanvuloš ulbmilin.
Sanamuodot ovat vaihdelleet, mutta ihmisoikeuspoliittisissa selonteoissa vuodesta 1998 asti Ilo 169-sopimuksen ratifiointi on säilynyt tavoitteena.
Sátnehámit leat molsašuddan, muhto olmmošvuoigatvuohtapolitihkalaš čielggademiin jagi 1998 rájes Ilo 169-soahpamuša ratifiseren lea seilon ulbmilin.
Hallitus on pysynyt loogisena hallituspohjasta riippumatta sopimuksen ratifioinnissa.
Ráđđehus lea bisson logalažžan soahpamuša ratifiseremis sorjjakeahttá ráđđehusvuođus.
Aina tavoite on jäänyt toteutumatta ja niin jää nytkin oikeusministeri Tuija Braxin 4.9 Lapin radiolle antaman haastattelun perusteella.
Álohii ulbmil lea báhcán ollahuvakeahttá ja nu geavvá dálnai vuoigatvuohtaministtar Tuija Braxa 4.9. Lapin Radioi addin jearahallama vuođul.
Haastattelussa hän toteaa, että tällä vaalikaudella on tarkoitus luoda edellytyksiä sopimuksen ratifioinnille.
Jearahallamis son cealká, ahte dán válgabajis lea ulbmil ráhkadit eavttuid soahpamuša ratifiseremii.
Itse ratifiointi jäisi seuraaville hallituksille kuten ennenkin.
Ieš ratifiseren bázálii čuovvovaš ráđđehusaid duohkái dego ovdalnai.
Toivon tietenkin että näitä edellytyksiä luotaisiin, mutta olen hyvin skeptinen.
Sávan dieđusge ahte dát eavttut ráhkaduvvole, muhto lean hui skeptalaš.
Valtioneuvosto ei ole yli kahden toimintavuotensa aikana päässyt yksimielisyyteen miten saamelaisten aseman parantamisessa edetään ja hallituskautta on jäljellä enää kolmannes.
Stáhtaráđđi ii leat badjelaš guovtti doaibmajagis áigge beassan ovttamielalašvuhtii mot dat ovdána sápmelaččaid sajádaga buorideamis ja ráđđehusas ii leat go dušše goalmmádas válgaáigodagastis olláhuhttit áigumušaidis.
Julkisuuteen asiasta annetaan ristiriitaisia tietoja, maa- ja metsätalousministeriön valtiosihteeri Jouni Lind viime keskiviikon Lapin Kansassa totesi, että hallitus keskustelee saamelaisten aseman parantamisesta tänä syksynä ja laatii esityksen jouluun mennessä, jolloin ottaa Saamelaiskäräjät neuvotteluihin mukaan ja tuo esityksen siis Saamelaiskäräjien hyväksyttäväksi.
Almmolašvuhtii áššis addojuvvojit ruossalaš dieđut, eanan- ja meahccedoalloministeriija stáhtačálli Jouni Lind dajai mannan gaskavahku Lapin Kansa – aviissas, ahte ráđđehus ságastallá sámiid sajádaga buoriodeamis dán čavčča ja ráhkada evttohusas juovlláid rádjái, goas dat váldá Sámedikki ráđđádallamiidda mielde ja buktá evttohusa nappo Sámedikki dohkkeheapmái.
Oikeusministeri puolestaan sanoo toivovansa, että neuvottelut Saamelaiskäräjien kanssa yritetään aloittaa mahdollisimman pian ja tavoite sisältyy myös ihmisoikeuspoliittiseen selontekoon.
Vuoigatvuohtaministtar bealistis dadjá iežas sávvat, ahte ráđđádallamat Sámedikkiin viggojuvvojit álggahuvvot nu jođánit go vejolaš ja ulbmil lea maid olmmošvuoigatvuohtapolitihkalaš čielggadeami siste.
Mikäli tavoitteena on luoda edellytykset Ilo 169-sopimuksen tulevalle ratifioinnille, niin neuvottelujen tulee sopimuksen edellyttämällä tavalla tapahtua yhteistyössä Saamelaiskäräjien kanssa.
Jos ulbmilin lea ráhkadit eavttuid Ilo 169-soahpamuša boahttevaš ratifiseremii, nu ráđđádallamat galget galget soahpamuša gáibidan vuogi mielde dáhpáhuvvat ovttasbarggus Sámedikkiin.
Valtiosihteeri Lindin mallissa näin ei käy.
Stáhtačálli Lind málles ná ii šatta.
Siinä tapauksessa pelkona on myös se, että jos Saamelaiskäräjät ei hyväksy ministeriöiden neuvottelemaa esitystä, Saamelaiskäräjät leimataan syntipukiksi sopimuksen ratifioimattomuuteen.
Dan dáhpáhusas ballun lea maid dat, ahte jos Sámediggi ii dohkket ministeriijaid ráđđádallan evttohusa, de Sámediggi steampilastojuvvo sivalažžan dasa ahte soahpamuš ii ratifiserejuvvo.
Brax on Lapin radion haastattelussa rajannut maaoikeuskysymyksen tulevien neuvottelujen ulkopuolelle, ja neuvottelut käytäisiin vain siitä, miten saamelaiskäräjien ääni ja vaikutusvalta vahvistuu ja tulee niin merkittäväksi että ILO:n artiklan 14 ja 15 kriteerin vaatimukset täyttyvät.
Brax lea Lapinradio jearahallamis ráddjen eananvuoigatvuohtagažaldagatíd boahttevaš ráđđádallamiid olggobeallái, ja ráđđádallamat olláhuhttojuvvojit dušše das, mot sápmelaččaid jietna ja váikkuhanváldi nanosmuvvá ja šaddá nu mearkkašahttin ahte ILO artiklaid 14 ja 15 kritearat gáibádusat deavdahuvvet.
Saamelaiskäräjille käyvät kaikki neuvottelut, joissa tavoitteena on saamelaisten aseman vahvistaminen, mutta Ilo 169-sopimuksen ratifiointi edellyttää yksiselitteisesti maaoikeuskysymyksen ratkaisua.
Sámediggái heivejit buot ráđđádallamat, main ulbmilin lea sápmelaččaid sajádaga nannen, muhto Ilo 169-soahpamuša ratifiseren gáibida ovttačilggolaččat eananriektegažaldaga čoavdima.
Ilmeisesti Tasavallan Presidentin voimakkaan vetoomuksen johdosta Ilo 169-sopimuksen ratifiointi säilyy Suomen valtion ihmisoikeuspoliittisena tavoitteena.
Almmatge Dásseválddi Presideantta vuoimmálaš ávžžuhusa geažil Ilo 169-soahpamuša ratifiseren seailu Suoma stáhta olmmošvuoigatvuohtapolitihkalaš ulbmilin.
Kesällä Saamelaiskäräjien saamien tietojen mukaan näytti siltä, että hallitus olisi ollut poistamassa tämän tavoitteen.
Geasset Sámedikki oažžun dieđuid mielde orui geavvame nu ahte stáhtaráđđi livččii leamaš sihkkume dán ulbmila.
On tietenkin hyvä, että ilo-ratifiointi on säilynyt edelleen tavoitteena.
Lea dieđusge buorre, ahte Ilo-ratifiseren lea seilon ulbmili.
Tasavallan presidentti on Ilo 169-sopimuksen ratifioinnin tavoitteellaan luonut Suomen ihmisoikeuspolitiikan linjan jo ensimmäisessä ihmisoikeuspoliittisessa selonteossa 1990-luvun lopulla ollessaan ulkoministerinä.
Dásseválddi presideanta lea Ilo 169-soahpamuša ratifiserema ulbmiliin luovvan Suoma olmmosriektepolitihkalaš linnjá juo vuosttaš olmmošriektepolitihkalaš čielggadeamis 1990-logu loahpas, dalle go lei olgoáššiidministtar.
Neuvottelujen edellytykset eivät ole hyviä, mikäli hallitus aikoo toteuttaa Ilo 169-sopimuksen ratifioinnissa ihmisoikeuspoliittisen selonteon muotoilua, joka on sanatarkasti seuraava:
Ráđđádallamiid eavttut eai leat buorit, jos ráđđehus áigu olláhuhttit Ilo 169-soahpamuša ratifiseremis olmmošriektepolitihkalaš čielggadeami hábmema, mii dárkilit daddjon lea čuovvovaš (davvisámegielat jorgalus lea mu dahkan dego maid dás maŋŋel):
Asiassa vuosien varrella tehtyjen ehdotusten tavoitteena on ollut saavuttaa tasapainoinen, Suomen kansainväliset velvoitteet täyttävä ratkaisu, jossa saamelaisten ohella myös muu paikallinen väestö pääsee vaikuttamaan asuinalueidensa käytön järjestelyihin.
Áššis jagiid dahkkojun evttohusaid ulbmilin lea leamaš joksat dássedeattolaš, Suoma riikkaidgaskasaš geatnegasvuođaid deavdi čovdosa, mas sápmelaččaid lassin maid eará báikkálaš olbmot besset váikkuhit orrunguovlluideaset geavahusa ordnemiidda.
Saamelaiskäräjät on lukuisesti todennut että paikallinen väestö on epämääräinen käsite ja lainsäädännössä tuntematon.
Sámediggi lea olu gerddiid cealkán, ahte báikkálaš olbmot lea eahpesealvves doaba ja lágain dovdameahttun.
Mikäli muotoilu toteutuisi, se tarkoittaisi sitä, että saamelaisten kotiseutualueen kuntalaisille annettaisiin alkuperäiskansaoikeuksia maan hallinnan ja omistuksen osalta.
Jos hábmen olláhuvalii, de dat dárkkuhivččii dan, ahte sámi ruovttuguovllu suohkana olbmuide addojuvvole álgoálbmotvuoigatvuođat eatnama hálddašeami ja oamasteami dáfus.
Edellytykset neuvotteluille eivät ole hyvät, mikäli valtioneuvosto haluaa antaa myös kuntalaisille samanlaiset mahdollisuudet vaikuttaa alueen hallintoon kuin alkuperäiskansalle.
Eavttut ráđđádallamiidda eai leat buorit, jos stáhtaráđđi hálida addit maid suohkana orruide seammalágán vejolašvuođaid váikkuhit guovllu hálddašeapmái go álgoálbmogii.
Ilo 169-sopimuksen ratifiointi ei tule yhtään sen helpommaksi, jos alkuperäiskansaoikeuksia annetaan muulle väestönosalle, vaan se tulee vaikeammaksi koska tilanne olisi Ilo-sopimuksen vastainen.
Ilo 169-soahpamuša ratifiseren ii boađe veahášge dan álkibun, jos álgoálbmotrievttit addojuvvojit eará olbmuide, muhto dat šaddá váddáseabbon daningo dilli livččii Ilo-soahpamuša vuostá.
Minua ihmetyttää miten vaikeaa asiasta päättäminen voi olla.
Mun imaštalan man váttis áššis mearrideapmi sáhttá leat.
Tämä hallitus on toimintakautenaan tehnyt päätöksiä, jotka vaikuttavat kaikkien suomalaisten elämään ja joita kohtaan on suurta vastustusta - Alku-hanke, yliopistolaki, pakolaisten vastaanottamiseen liittyvien kulujien siirtäminen kehitysyhteistyövaroihin vietiin esimerkiksi läpi hyvin nopeasti.
Dát ráđđehus lea doaibmanáigodagas áigge dahkan mearrádusaid, mat váikkuhit hui olu buot suopmelaččaid eallimii ja maid guovdu lea leamaš hui stuora vuostálastin – omd. Alku-fidnu, universiteahttáláhka, báhtareddjiid vuostáiváldimii gullevaš goluid sirdin gárgehanovttasbargoruđaide olláhuhttojuvvoje hui jođánit.
Pelot, että saamelaisten oikeuksien vahvistaminen syrjisivät suomalaisia, ovat turhia.
Balut, ahte sápmelaččaid vuoigatvuođaid nannen vealahivččii suopmelaččaid, leat duššit.
Ilo 169-sopimuksen ratifiointi ei tule puuttumaan perustuslailliseen kunnalliseen itsehallintoon eikä yksityisomaisuuden suojaan (maanomistus) ainakaan Saamelaiskäräjien vaatimuksesta.
Ilo 169-soahpamuša ratifiseren ii boađe seahkánit vuođđolága dáhkidan suohkaniid iešmearrideapmái iige priváhtaopmodaga suodjái (eananoamasteapmi) aŋkke Sámedikki gáibádusas.
Mikä tahansa ratifioinnin malli tulisi olemaankin, on selvää, että Saamelaiskäräjät noudattaa tinkimättä Suomen lakeja kuten aina.
Mii beare ratifiserema málliid de šattalii leatge, de lea čielggas, ahte Sámediggi doahttala eavttuid haga Suoma lágaid dego álohii.
Odotamme kuitenkin mielenkiinnolla neuvotteluja, mikäli ne järjestetään.
Vuordit goitge beroštumiin ráđđádallamiid, jos dat ordnejuvvojit.
Koska maaoikeuskysymykseen ei neuvotteluissa oteta kantaa, neuvottelut tulisikin käydä saamelaiskäräjien, oikeusministeriön, opetusministeriön, työ- ja elinkeinoministeriön, valtiovarainministeriön ja pääministerin kesken.
Daningo eananriektegažaldagaide ii váldojuvvo ráđđádallamiin oaivil, de ráđđádallamat galggale doaimmahuvvot sámedikki, vuoigatvuohtaministeriija, oahpahusministeriija, bargo- ja ealáhusministeriija, ruhtaministeriija ja oaiveministara gaskka.