pere/sami_parallel huggingface dataset:
Hyvitystä määrättäessä on otettava huomioon syrjinnän laatu ja laajuus sekä sen kestoaika sekä samasta teosta muun lain nojalla henkilöön kohdistuvasta loukkauksesta tuomittu tai maksettavaksi määrätty taloudellinen seuraamus.
Buhtadusa mearridettiin galgá váldit vuhtii vealaheami iešvuođa ja viidodaga ja maiddái dan bisttu sihke seamma dagus eará lága vuođul mearriduvvon ekonomalaš čuovvumuša, mii lea dubmejuvvon dahje máksit mearriduvvon olbmui guoskan loavkideamis.
Hyvitystä voidaan alentaa edellä säädetystä vähimmäismäärästä tai velvollisuus suorittaa hyvitystä kokonaan poistaa, jos se harkitaan kohtuulliseksi ottaen huomioon rikkojan taloudellinen asema ja pyrkimykset estää tai poistaa menettelyn vaikutukset sekä muut olosuhteet.
Buhtadusa sáhttá vuolidit ovdalis ásahuvvon uhcimusmearis dahje geatnegasvuođa máksit buhtadusa ollásit eretváldit, juos dat vihkkehallo govttolažžan váldimiin vuhtii rihkkon olbmo ekonomalaš sajádaga ja figgamušaid eastit dahje eretváldit meannudeami váikkuhusaid ja eará diliid.
Hyvityksen enimmäismäärä saadaan ylittää, kun se syrjinnän vakavuus ja muut olosuhteet huomioon ottaen on perusteltua.
Buhtadusa eanemusmeari badjel oažžu mannat, go dat vealaheami lossatvuođa ja eará dili vuhtii váldimiin lea vuođustallon.
Hyvityksen suorittaminen ei estä loukattua lisäksi vaatimasta korvausta taloudellisesta vahingosta vahingonkorvauslain (412/1974) taikka muun lain mukaan.
Buhtadusa máksin ii eastte loavkiduvvon olbmo gáibideamis lassin buhtadusa ekonomalaš vahágis vahátbuhtaduslága (412/1974) dahje eará lága mielde.
12 § Hyvityksen vaatiminen (15.4.2005/232)
12 § Buhtadusa gáibideapmi (15.4.2005/232)
Hyvitystä on vaadittava kanteella, joka on pantava vireille sen paikkakunnan tuomioistuimessa, missä työnantajalla, oppilaitoksella tai etujärjestöllä on kotipaikka.
Buhtadusa galgá gáibidit váidagiin, man galgá bidjat gieđahallamii dan báikegotti duopmostuolus, gos bargoaddis, oahppolágádusas dahje intreassaorganisašuvnnas lea ruoktobáiki.
Kanne hyvityksen suorittamisesta on nostettava kahden vuoden kuluessa syrjinnän kiellon rikkomisesta.
Váidaga buhtadusa máksimis galgá čuoččáldahttit guovtte jagi siste vealaheami gildosa rihkkumis.
Työhönottotilanteissa kanne on kuitenkin nostettava vuoden kuluessa syrjinnän kiellon rikkomisesta.
Barguiváldinoktavuođain váidaga galgá goittotge čuoččáldahttit jagi siste vealaheami gildosa rihkkumis.
Kun kanne hyvityksen suorittamisesta syrjinnän perusteella on pantu vireille ja useammilla on oikeus vaatia hyvitystä saman teon tai laiminlyönnin perusteella, on kaikki hyvitysvaatimukset, siltä osin kuin se on mahdollista, käsiteltävä samassa oikeudenkäynnissä.
Go váidda buhtadusa máksimis vealaheami vuođul lea biddjon álgui ja máŋgasiin lea vuoigatvuohta gáibidit buhtadusa seamma dagu dahje suostama vuođul, galgá buot buhttengáibádusaid, daid osiin go dat lea vejolaš, gieđahallat seamma riektegeavvamis.
(13 § kumottu) 14 § Syrjivän ilmoittelun kieltäminen
(13 § gomihuvvon) 14 § Vealaheaddji almmuheami gieldin
Työ- tai koulutuspaikkaa ei saa ilmoittaa vain joko naisten tai miesten haettavaksi, jollei tähän ole työn tai tehtävän laadusta johtuvaa painavaa ja hyväksyttävää syytä taikka tämä perustu 9 §:n 2 momentin 4 kohdassa tarkoitetun suunnitelman toteuttamiseen.
Bargo- dahje skuvlensaji ii oaččo almmuhit dušše jogo nissoniidda dahje albmáide ohcanláhkai, juos ii dasa leat barggu dahje doaimma iešvuođas boahtán lossa ja dohkálaš sivva dahje dat ii vuođđuduva 9 §:a 2 momeantta 4 čuoggás dárkkuhuvvon plána ollašuhttimii.
(8.7.1992/624)
(8.7.1992/624)
14 a § Rangaistussäännökset (21.4.1995/691)
14 a § Ráŋggáštusnjuolggadusat (21.4.1995/691)
Rangaistus syrjinnästä työelämässä säädetään rikoslain 47 luvun 3 §:ssä.
Ráŋggáštus vealaheamis bargoeallimis ásahuvvo rihkuslága 47 kapihttala 3 §:s.
Rangaistus 10 §:n 4 momentissa säädetyn salassapitovelvollisuuden rikkomisesta tuomitaan rikoslain 38 luvun 2 §:n 2 momentin mukaan, jollei teko ole rangaistava rikoslain 40 luvun 5 §:n mukaan tai siitä muualla kuin rikoslain 38 luvun 1 §:ssä sää-detä ankarampaa rangaistusta.
Ráŋggáštus 10 §:a 4 momeanttas ásahuvvon suollemassan doallangeatnegasvuođa rihkkumis dubmejuvvo rihkuslága 38 kapihttala 2 §:a 2 momeantta mielde, juos dahku ii leat ráŋggáštahtti rihkuslága 40 kapihttala 5 §:a mielde dahje das eará sajis go rihkuslága 38 kapihttala 1 §:s ásahuvvo garrasut ráŋggáštus.
Joka rikkoo 14 §:n kieltoa koulutuspaikkaa haettavaksi ilmoitettaessa, on tuomittava syrjivästä ilmoittelusta sakkoon.
Guhte rihkku 14 §:a gildosa skuvlensaji ohcanláhkai almmuhettiin, galgá dubme almmuheamis sáhkkui.
Virallinen syyttäjä saa nostaa syytteen syrjivästä ilmoittelusta vain tasa-arvovaltuutetun ilmoituksen perusteella.
Virggálaš sivaheaddji oažžu čuoččáldahttit ášši vealaheaddji almmuheamis dušše dásseárvoáittardeaddji almmuhusa vuođul. juvvot vealaheaddji
15 § Lausunnon pyytäminen tasa-arvolautakunnalta (15.4.2005/232)
15 § Cealkámuša bivdin dásseárvolávdegottis (15.4.2005/232)
Tuomioistuin voi pyytää tasa-arvolautakunnan lausunnon 7, 8, 8 a–8 d ja 14 §:n soveltamisesta lain tavoitteiden kannalta merkittävässä asiassa.
Duopmostuollu sáhttá bivdit dásseárvolávdegotti cealkámuša 7, 8, 8 a―8 d ja 14 §:a muddeheamis lága ulbmiliid dáfus mearkkašahtti áššis.
16 § Valvonta
16 § Bearráigeahččan
Tasa-arvovaltuutettu ja tasa-arvolautakunta valvovat tämän lain noudattamista yksityisessä toiminnassa sekä julkisessa hallinto- ja liiketoiminnassa siten kuin siitä jäljempänä tässä laissa sekä erikseen säädetään.
Dásseárvoáittardeaddji ja dásseárvolávdegoddi bearráigehččet dán lága čuovvuma nu priváhta doaimmas go almmolaš hálddahus- ja fitnodatdoaimmas nugo das maŋŋelebbos dán lágas ja maiddái sierra ásahuvvo.
17 § Tietojen antaminen tasa-arvoviranomaisille (15.4.2005/232)
17 § Dieđuid addin dásseárvovirgeoapmahaččaide (15.4.2005/232)
Tasa-arvovaltuutetulla ja tasa-arvolautakunnalla on oikeus maksutta saada viranomaisilta tämän lain noudattamisen valvontaa varten tarpeelliset tiedot sen estämättä, mitä asian tai asiakirjan julkisuudesta säädetään tai määrätään.
Dásseárvoáittardeaddjis ja dásseárvolávdegottis lea vuoigatvuohta nuvttá oažžut virgeoapmahaččain dán lága čuovvuma bearráigeahččama várás dárbbašlaš dieđuid dan easttekeahttá, mii ášši dahje áššebáhpára almmolašvuođas ásahuvvo dahje mearriduvvo.
Tasa-arvovaltuutetulla on oikeus asettamassaan kohtuullisessa määräajassa saada jokaiselta tämän lain noudattamisen valvontaa varten tarpeelliset tiedot sekä vaatia tämän hallussa oleva asiakirja esitettäväksi, jollei tällä ole lain mukaan oikeutta tai velvollisuutta kieltäytyä todistamasta tai esittämästä asiakirjaa.
Dásseárvoáittardeaddjis lea vuoigatvuohta su ásahan govttolaš mearreáiggis oažžut juohkehaččas dán lága čuovvuma bearráigeahččama várás dárbbašlaš dieđuid ja lassin gáibidit áššebáhpára, mii lea dán hálddus, oaidninláhkai, juos ii dás leat lága mielde vuoigatvuohta dahje geatnegasvuohta biehttalit duođašteamis dahje ovdanbuktimis áššebáhpára.
Palkkasyrjintää epäilevän työntekijän pyynnöstä 10 §:n 4 momentissa tarkoitetulla työntekijän edustajalla on oikeus saada palkkaa ja työehtoja koskevia tietoja yksittäisestä työntekijästä tasa-arvovaltuutetulta silloin, kun epäilyyn on perusteltua aihetta.
Bargi, guhte eahpida bálkávealaheami, bivdagis 10 §:a 4 momeanttas dárkkuhuvvon bargi ovddasteaddjis lea vuoigatvuohta oažžut bálkká ja bargoeavttuid guoskevaš dieđuid ovttaskas bargi birra dásseárvoáittardeaddjis dalle, go eahpádussii lea vuođustallon sivva.
Tasa-arvovaltuutetun tulee toimittaa tiedot edustajalle viivytyksettä, kuitenkin kahden kuukauden kuluessa pyynnön vastaanottamisesta.
Dásseárvoáittardeaddji galgá doaimmahit dieđuid ovddasteaddjái farggamusat, goittotge guovtte mánotbaji siste bivdaga vuostáiváldimis.
Jos tasa-arvovaltuutettu kieltäytyy antamasta vaadittuja tietoja, työntekijän edustaja voi saattaa asian tasa-arvolautakunnan käsiteltäväksi.
Juos dásseárvoáittardeaddji biehttala addimis gáibiduvvon dieđuid, bargi ovddasteaddji sáhttá doalvut ášši dásseárvolávdegotti gieđahallamii.
Kirkon ja seurakunnan asiakirjojen julkisuudesta evankelisluterilaisessa kirkossa on säädetty erikseen.
Kirku ja searvegotti áššebáhpáriid almmolašvuođas evangelalašluteralalaš kirkus lea ásahuvvon sierra.
18 § Tarkastukset ja virka-apu (15.4.2005/232)
18 § Dárkkistusat ja virgeveahkki (15.4.2005/232)
Tasa-arvovaltuutetulla on oikeus suorittaa tarpeellinen tarkastus työpaikalla, oppilaitoksessa tai etujärjestössä, jos on syytä epäillä, että on menetelty tämän lain vastaisesti taikka että tässä laissa säädettyjä tasa-arvovelvoitteita ei muutoin ole noudatettu.
Dásseárvoáittardeaddjis lea vuoigatvuohta bargat dárbbašlaš dárkkistusa bargosajis, oahppolágádusas dahje intreassaorganisašuvnnas, juos lea sivva eahpidit, ahte lea meannuduvvon dán lága vuostásaččat dahje ahte dán lágas ásahuvvon dásseárvogeatnegasvuođat eai muđui leat čuvvojuvvon.
Tasa-arvovaltuutetulla on oikeus saada tarkastuksen toimittamista varten muilta viranomaisilta virka-apua.
Dásseárvoáittardeaddjis lea vuoigatvuohta oažžut dárkkistusa bargamii eará virgeoapmahaččain virgeveahki.
Tarkastus on toimitettava siten, ettei siitä aiheudu tarpeettomasti haittaa tai kustannuksia.
Dárkkistusa galgá bargat nu, ahte das eai boađe dušši hehttehusat dahje golut.
19 § Ohjeiden ja neuvojen antaminen (15.4.2005/232)
19 § Rávvagiid ja neavvuid addin (15.4.2005/232)
Se, joka epäilee joutuneensa tässä laissa tarkoitetun syrjinnän kohteeksi, voi pyytää tasa-arvovaltuutetulta ohjeita ja neuvoja asiassa.
Dat, guhte eahpida leat gártan dán lágas dárkkuhuvvon vealaheami vuollái, sáhttá bivdit dásseárvoáittardeaddjis rávvagiid ja neavvuid áššis.
Havaitessaan, että tässä laissa säädettyjä velvoitteita ei noudateta tai että lain säännöksiä muutoin rikotaan, tasa-arvovaltuutetun on ohjein ja neuvoin pyrittävä siihen, että lainvastaista menettelyä ei jatketa tai uusita.
Go fuopmáša, ahte dán lágas ásahuvvon geatnegasvuođat eai čuvvojuvvo dahje ahte lága njuolggadusat muđui rihkkojuvvojit, dásseárvoáittardeaddji galgá rávvagiin ja neavvuin figgat dasa, ahte lágavuostásaš meannudeapmi ii jotkojuvvo dahje dahkko ođđasit.
Havaitessaan, että työnantaja tai oppilaitos 2 momentissa tarkoitetuista ohjeista ja neuvoista huolimatta laiminlyö 6 a tai 6 b §:ssä säädetyn velvollisuutensa laatia tasa-arvosuunnitelma, tasaarvovaltuutettu voi asettaa kohtuullisen määräajan, jonka kuluessa velvollisuus on täytettävä.
Go fuopmáša, ahte bargoaddi dahje oahppolágádus 2 momeanttas dárkkuhuvvon rávvagiin ja neavvuin fuolakeahttá suostá 6 a dahje 6 b §:in ásahuvvon geatnegasvuođa ráhkadit dásseárvoplána, dásseárvoáittardeaddji sáhttá bidjat govttolaš mearreáiggi, man siste geatnegasvuođa galgá deavdit.
20 § Asian saattaminen tasa-arvolautakunnan käsiteltäväksi (15.4.2005/232)
20 § Ášši doalvun dásseárvolávdegotti gieđahallamii (15.4.2005/232)
Tasa-arvovaltuutettu tai työmarkkinoiden keskusjärjestö voi saattaa 7, 8, 8 a–8 d ja 14 §:n säännösten vastaista menettelyä koskevan asian tasa-arvolautakunnan käsiteltäväksi 21 §:ssä tarkoitettua menettelyä varten.
Dásseárvoáittardeaddji dahje bargomárkaniid guovddášorganisašuvdna sáhttá buktit 7, 8, 8 a―8 d ja 14 §:a njuolggadusaid vuostásaš meannudeami guoski ášši dásseárvolávdegotti gieđahallamii 21 §:s dárkkuhuvvon meannudeami várás.
Tasa-arvovaltuutettu voi saattaa 6 a ja 6 b §: n vastaista menettelyä koskevan asian tasa-arvolautakunnan käsiteltäväksi 21 §:n 4 momentissa tarkoitettua menettelyä varten.
Dásseárvoáittardeaddji sáhttá buktit 6 a ja 6 b §:a vuostásaš meannudeami guoski ášši dásseárvolávdegotti gieđahallamii 21 §:a 4 momeanttas dárkkuhuvvon gieđahallama várás.
Lautakunnan käsiteltäväksi ei kuitenkaan voida saattaa asiaa, joka koskee eduskunnan tai sen toimielimen, tasavallan presidentin, valtioneuvoston, ministeriön, valtioneuvoston kanslian, eduskunnan oikeusasiamiehen, valtioneuvoston oikeuskanslerin, korkeimman oikeuden tai korkeimman hallinto-oikeuden toimintaa.
Lávdegotti gieđahallamii ii goittotge sáhte buktit ášši, mii guoská riikkabeivviid dahje dan doaibmaorgána, dásseválddi presideantta, stáhtaráđi, ministeriija, stáhtaráđi kansliija, riikkabeivviid vuoigatvuođaáššeolbmo, stáhtaráđi vuoigatvuođakanslera, alimus rievtti dahje alimus hálddahusrievtti doaimma.
Asian käsittelystä tasa-arvolautakunnassa säädetään tasa-arvovaltuutetusta ja tasa-arvolautakunnasta annetussa laissa (610/1986).
Ášši gieđahallamis dásseárvolávdegottis ásahuvvo dásseárvoáittardeaddjis ja dásseárvolávdegottis addojuvvon lágas (610/1986).
21 § Tasa-arvolautakunnan toimivalta lainvastaisen menettelyn johdosta (15.4.2005/232)
21 § Dásseárvolávdegotti doaibmaváldi lágavuostásaš meannudeami dihte (15.4.2005/232)
Tasa-arvolautakunta voi kieltää sitä, joka on menetellyt 7, 8, 8 a–8 d tai 14 §:n säännösten vastaisesti, jatkamasta tai uusimasta menettelyä, tarvittaessa sakon uhalla.
Dásseárvolávdegoddi sáhttá gieldit dan, guhte lea meannudan 7, 8, 8 a―8 d dahje 14 §:a njuolggadusaid vuostásaččat, joatkimis dahje ođđasit dahkamis meannudeami, dárbbu mielde sáhku áitagiin.
Sakon uhka voidaan asettaa sille, jota kielto koskee, tai tämän edustajalle taikka molemmille.
Sáhku áitaga sáhttá bidjat dasa, gean gielddus guoská, dahje dán ovddasteaddjái dahje guktuide.
Kieltoa asetettaessa voidaan samalla päättää, että kieltoa on noudatettava vasta päätöksessä mainitusta ajankohdasta, jos on aiheellista, että velvoitetulle varataan kohtuullinen aika kiellon perusteena olevien olosuhteiden tai menettelyn muuttamiseksi.
Gildosa ásahettiin, lea vejolaš seamma háve mearridit, ahte gildosa galgá čuovvut easkka mearrádusas namuhuvvon áiggi rájes, juos lea dárbbašlaš, ahte geatnegahtton olbmui várrejuvvo govttolaš áigi diliid dahje meannudeami rievdadeapmin, mat leat gildosa vuođustussan.
Tasa-arvovaltuutetun esityksestä tasa-arvolautakunta voi, tarvittaessa sakon uhalla, velvoittaa työnantajan tai oppilaitoksen, joka on laiminlyönyt 6 a tai 6 b §:ssä tarkoitetun velvollisuuden, määräajassa laatimaan tasa-arvosuunnitelman.
Dásseárvoáittardeaddji evttohusas dásseárvolávdegoddi sáhttá, dárbbu mielde sáhku áitagiin, geatnegahttit bargoaddi dahje oahppolágádusa, guhte lea suostan 6 a dahje 6 b §:s dárkkuhuvvon geatnegasvuođa, mearreáiggis ráhkadit dásseárvoplána.
Uhkasakon määrää maksettavaksi tasa-arvolautakunta.
Áittasáhku mearrida máksinláhkai dásseárvolávdegoddi.
21 a § Tasa-arvovaltuutetun oikeus asettaa uhkasakko (15.4.2005/232)
21 a § Dásseárvoáittardeaddji vuoigatvuohta ásahit áittasáhku (15.4.2005/232)
Tasa-arvovaltuutettu voi asettaa 17 §:n 2 momentissa tarkoitetun tietojenanto- ja asiakirjan esittämisvelvollisuuden tehosteeksi uhkasakon.
Dásseárvoáittardeaddji sáhttá ásahit 17 §:a 2 momeanttas dárkkuhuvvon dieđuidaddin- ja áššebáhpára ovdanbuktingeatnegasvuođa beavttálmahttima dihte áittasáhku.
Uhkasakkoon sovelletaan muutoin, mitä uhkasakkolaissa (1113/1990) säädetään.
Áittasáhkkui heivehuvvo muđui, mii áittasáhkkolágas (1113/1990) ásahuvvo.
22 § Muutoksenhaku (15.4.2005/232)
22 § Nuppástusohcan (15.4.2005/232)
Tasa-arvolautakunnan päätökseen haetaan muutosta valittamalla hallinto-oikeudelta.
Dásseárvolávdegotti mearrádussii ohccojuvvo nuppástus váidimiin hálddahusriektái.
Muutoksenhausta on voimassa, mitä hallintolainkäyttölaissa (586/1996) säädetään.
Nuppástusohcamis lea fámus, mii hálddahuslágageavahanlágas (586/1996) ásahuvvo.
Tasa-arvolautakunnan 21 §:n nojalla tekemää kielto- ja velvoitepäätöstä on heti noudatettava, vaikka se ei ole saanut lainvoimaa, jollei lautakunta tai hallinto-oikeus toisin määrää.
Dásseárvolávdegotti 21 §:a vuođul bargan gielddus- ja geatnegasvuođamearrádusa galgá dalán čuovvut, vaikke dat ii leat ožžon lágafámu, juos ii lávdegoddi dahje hálddahusriekti nuppeláhkai mearrit.
23 § Hyvityksen euromäärien tarkistaminen (15.4.2005/232)
23 § Buhtadusa euromeriid dárkkisteapmi (15.4.2005/232)
Edellä 11 §:n 2 momentissa mainitut euromäärät tulee valtioneuvoston asetuksella tarkistaa kolmivuotiskausittain rahanarvon muutosta vastaavasti.
Ovdalis 11 §:a 2 momeanttas máinnašuvvon euromeriid galgá stáhtaráđi ásahusain dárkkistit golmmajagibajiid mielde nu ahte vástidit ruhtaárvvu nuppástusa.
24 § Asetuksenantovaltuus
24 § Ásahusa addinfápmudus
Tarkempia säännöksiä tämän lain täytäntöönpanosta annetaan tarvittaessa asetuksella.
Dárkilut njuolggadusat dán lága ollašuhttimis addojit dárbbu mielde ásahusain.
25 § Voimaantulo ja siirtymäsäännökset (6.5.1988/406)
25 § Fápmuiboahtin ja sirddanjuolggadusat (6.5.1988/406)
Tämä laki tulee voimaan 1 päivänä tammikuuta 1987.
Dát láhka boahtá fápmui ođđajagemánu 1 beaivve 1987.
Ennen tämän lain voimaantuloa voidaan ryhtyä lain täytäntöönpanon edellyttämiin toimenpiteisiin.
Ovdal dán lága fápmuiboahtima sáhttá álgit lága ollašuhttima gáibidan doaimmaide.
Tämän lain säännöksiä ei sovelleta, mikäli ne ovat ristiriidassa ennen tämän lain voimaantuloa tehdyn työehto-, virkaehto- tai toimiehtosopimuksen kanssa.
Dán lága njuolggadusat eai muddehuvvo, juos dat leat ruossalágaid ovdal dán lága fápmuiboahtima bargon bargoeakto-, virgeeakto- dahje doaibmaeaktosoahpamušain.
17.2.1995/206: Tämä laki tulee voimaan 1 päivänä maaliskuuta 1995. Lain 4 §:n 2 momentin mukaista kiintiöperiaatetta sovelletaan lain voimaantulon jälkeen asetettaviin toimielimiin.
Dán lága 4 §:a 2 momeantta njuolggadus ii geatnegahte rievdadit ovdal lága fápmuiboahtima ásahuvvon stáhta komitea, ráđđádallangotti dahje eará vástideaddji doaibmaorgána čoahkkáibiju.
kotiseutualueen ulkopuolellaSaamelaisopetus
ruovttuguovllu olggobealdeSámeoahpahus
Saamelaisopetus kotiseutualueen ulkopuolella
ruovttuguovllu olggobealde
Saamelaiskäräjien koulutusraportti nro 1 Julkaisija: Saamelaiskäräjien koulutus- ja oppimateriaalitoimisto 2009.
Sámedikki skuvlenraporta nr 1 Olggosaddi: Sámedikki skuvlen- ja oahppamateriáladoaimmahat 2009.
Lehtolantie 1, 99870 Inari.
Lehtolantie 1, 99870 Anár, Suopma.
www.samediggi.fi info@samediggi.fi
www.samediggi.fi info@samediggi.fi
Kiitämme opiskelija Kaisa Tapiolaa avusta taulukoiden ja kuvien valmistamisessa.
Sámás: Seija Järviluoma ja Ulla Aikio-Puoskari.
Taitto: Studio Borga / Minna Saastamoinen, Utsjoki.
Giitit stuđeanta Kaisa Tapiola veahki ovddas tabeallaid ja govaid ráhkadeamis ja giellajorgaleaddji Irma Laiti ja Anja Vest giela dárkkisteami ovddas.
Kannen kuva: Anni Näkkäläjärvi 2007.
Bearbmagovva: Anni Näkkäläjärvi 2007.
Kannen kartta: Merja Aletta Ranttila.
Bearbmakárta: Merja Aletta Ranttila.
ISBN 978-952-441-182-0 Kopijyvä Oy 2010
ISBN 978-952-441-182-0 Kopijyvä Oy 2010
Julkistettu aluksi monisteena Helsingissä 13.11.2008 Vähemmistövaltuutetun, Lapsiasiavaltuutetun ja Saamelaiskäräjien jär-jestämässä ŠSaamen kieli ja saamelaisopetus 2000-luvun SuomessaŠ-seminaarissa.
Almmuhuvvon vuos máŋggusin Helssegis 13.11.2008 Veahádatáittardeaddji, Mánáidáittardeaddji ja Sámedikki ordnen ŠSámegiella ja sámeoahpahus 2000-logu SuomasŠ-nammasaš semináras.
Alkusanat 2.
Álgosánit 2.
Saamelaisväestön määrä kotiseutualueen ulkopuolella 3.
Sámiid mearri ruovttuguovllu olggobealde 3.
Saamelaisopetuksen voimassaolevat mahdollisuudet – lainsäädäntö ja viranomaismääräykset 4.
Sámeoahpahusa vejolašvuođat, mat leat fámus – láhkaásaheapmi ja eiseváldemearrádusat 4.
Saamen kielen opetus saamelaisten koti seutu alueen ulkopuolella 1987–2008 17 5.
Sámegiela oahpahus sámiid ruovttuguovllu olggobealde 1987–2008 5.
Saamelaisopetuksen kokonaisuus 6.
Sámeoahpahusa ollisvuohta 6.
Työryhmän käytännön toimet ja Saame virtuaalikoulu - hanke 7.
Bargojoavkku geavatlaš doaimmat ja Sámi virtuálaskuvla - prošeakta 7.
Saamelaiskäräjien kannanottoja 8.
Sámedikki bealiváldimat 8.
– Kehittämisehdotuksia 9.
– Ovddidanevttohusat 9.
Yhteenveto
Oktiigeassu
Saamelaisten lukumäärä vuoden 2007 Saamelaiskäräjävaaleissa 2.
Sámiid lohkomearri jagi 2007 Sámediggeválggain 2.
Saamenkielisen oppimateriaalin valmistamista varten valtion talousarviossa osoitetut määrärahat vuosina 1991–2008 3.
Mearreruđat, mat leat čujuhuvvon sámegielat oahppamateriála gárvvisteami várás stáhta bušeahtas jagiin 1991–2008 3.
Saamen kielen opetusta saaneet oppilaat eri paikkakunnilla vuosina 1989–2008 4.
Oahppit, geat leat ožžon sámegiela oahpahusa sierra báikegottiin jagiin 1989–2008 4.
Opetushallituksen 16.1.2004 hyväksymän opetussuunnitelman perusteiden mukainen todistus osallistumisesta maahanmuuttajien äidinkielen (saamen kielen) opetukseen 5.
Oahpahusráđđehusa 16.1.2004 dohkkehan oahppoplána vuođustusaid čuovvu duođaštus sisafárrejeaddjiid eatnigiela (sámegiela) oahpahussii oassálastimis 5.
Saamelaiskäräjät opetuksen kehittämisen keskuksena
Sámediggi oahpahusa ovddidanguovddážin
Saamen kielen opetus saamelaisten kotiseutualueen ulkopuolella on 1990 luvulta lähtien noussut kipeäksi ongelmaksi, jonka ratkaisemiseksi lukuisat kotiseutualueen ulkopuolella asuvat ja sinne muuttaneet saamelaisvanhemmat ovat pyytäneet saamelaiskäräjien apua.
Sámegiela oahpahus sámiid ruovttu guovllu olggobealde lea šaddan stuorra váttisvuohtan 1990 logu rájes. Máŋggat ruovttuguovllu olggobealde orru dahje dohko fárren sámi vánhemat leat bivdán sámedikkis veahki čoavdin dihtii váttisvuođaid.
Vanhemmat ovat huolissaan lastensa saamen kielen taidosta, tulevaisuudesta, yhteyksistä saamelaisyhteisöön ja heidän saamelaisesta identiteetistään.
Vánhemat leat fuolastuvvan mánáideaset sámegiela máhtus, boahttevuođas, oktavuođain sámi servodahkii ja maiddái sin sámi identitehtas.
Työryhmä päätti heti toimintansa alussa ryhtyä kokeiluluontoisesti konkreettisiin toimiin opetuksen kehittämiseksi ja toimi läheisessä yhteistyössä Saamelais-alueen koulutuskeskuksen (Sámi oahpahusguovddáš) Saame virtuaalikoulu
Bargo joavku mearri dii dálán go bargagođii álggahit konkrehtalaš geahčča laddan doaimmaid ovddidan dihtii oahpahusa. Dat bargagođii lagaš ovttasbarggus Sámi oahpa hus guovddáža (Saamelaisalueen koulutuskeskus) Sámi virtuála skuvla prošeavttain. Sámedikkis eai goittotge lean resurssat oah
Skuvlen ja oahppamateriálalávdegoddi / Koulutus ja oppimateriaalilautakunta, beavdegirji / pöytäkirja, ášši / asia 12.
Skuvlen ja oahppamateriálalávdegoddi, beavdegirji, ášši 12.
Saamelaisten kotiseutualueeseen kuuluvat Enontekiön, Inarin ja Utsjoen kunnat kokonai
Sámiid ruovttuguvlui gullet Eanodaga, Anára ja Ohcejoga gielddat ollislaččat ja Soađegili
suudessaan ja Sodankylän kunnasta Lapin paliskunnan alue (Vuotson alue).
gielddas Sámi bálgosa guovlu (Vuohču guovlu).
hankkeen kanssa. Saamelaiskäräjillä ei kuitenkaan ollut käytettävissään varoja saamelaisopetuksen tiedotus tai kehittämistehtäviin.
6 pahusa diehtojuohkin dahje ovddidanbargguide.
, koltan ja pohjoissaamea.
vo jit buot golbma Suomas hubmojuvvon ja Suoma skuvllain oahpahuvvon sáme giela: anáraš, nuortalaš ja davvisámegiella.
Viimeksi mainittu on saamen kielistä suurin ja sen asema opetuksessa on muita saamen kieliä vahvempi.
Davvisámegiella lea stuorámus dáin gielain ja dan sadji oahpahusas lea nannosut go eará sámegielaid.
Kaikki kolme saamen kieltä kuuluvat kansainvälisten luokitusten mukaan maailman uhanalaisten kielten joukkoon (esim. www.unesco.org Š ja koltansaamen kielet kuuluvat vakavasti uhanalaisten kielten joukkoon
Buot golbma sámegiela gullet álbmogiidgaskasaš standardi se remiid mielde máilmmi áitatvuloš gielaid jovkui (omd. www.unesco.org Š ja nuortalaš gielat gullet duođalaččat áitojuvvon gielaide (
8 Kuva 2.
8 Govva 2.
Saamelaisalue Muut alueet
Sámeguovlu Eará guovllut
Saamelaisten kotiseutualue: Ohcejohka / Utsjoki, Anár / Inari, Eanodat / Enontekiö ja Vuohčču / Vuotso Sodankylän kunnasta (Soađegilli).
Sámiid ruovttuguovlu: Ohcejohka / Utsjoki, Anár / Inari, Eanodat / Enontekiö ja Vuohčču / Vuotso Soađegili gielddas.
1990 luvulla lakkautettiin Inarin kunnan Kaamasen (Gápmas) ja Riutulan (Rivdol) koulut ja Enontekiön Vuontisjärven (Vuottesjávri) ja Palojoensuun (Bálojotnjálbmi) koulut.
1990 logus heaittihuvvojedje Anára gieldda Gápmasa (Kaamanen) ja Rivdola (Riutula) skuvl lat ja Eanodaga gieldda Vuottesjávrri (Vuontisjärvi) ja Bálojotnjálmmi (Palojoensuu) skuvllat.
2000 luvun puo
2000 logu bealde leat heaittihan Ohcejoga gieldda Vuovdaguoikka (Outakoski) skuvlla, Eanodaga Leaibejávrri (Leppäjärvi) skuvlla ja Anára Áhkojávrri (Akujärvi), Njellim (Nellim), Menešjávrri
ja Koppelon (Goahppil) koulut.
(Menesjärvi) ja Goahppila (Koppelo) skuvllaid.
Utsjoen kunnan väkiluku on laskenut kymmenessä vuodessa (1996–2006) 1555:stä 1366:een, Enontekiön kunnan 2378:sta 1991:een, Inarin kunnan 7783:sta 6989:een ja Sodankylän
Ohcejoga gieldda olmmošlohku lea njiedjan logi jagis (1996–2006) 1555:s 1366 rádjái, Eanodaga gieldda 2378:s 1991 rádjái, Anára gieldda 7783:s 6989 rádjái ja Soađegili gieldda 10563:s 9085
kunnan 10563:sta 9085:een.
rádjái.
Perusopetuksen opetussuunnitelman perusteet 2004, Opetushallituksen määräykset
Vuođđooahpahusa oahppoplána vuođustusat 2004, Oahpahusráđđehusa mearrádusat
1–3/011/2004; Lukion opetussuunnitelman perusteet 2003 – Nuorille tarkoitetun lukiokoulutuksen opetussuunnitelman perusteet, Opetushallituksen määräys 33/011/2003.
1–3/011/2004; Logahaga oahppoplána vuođustusat 2003 – Nuoraide oaivvilduvvon logahatoahpahusa oahppoplána vuođustusat, Oahpahusráđđehusa mearrádus 33/011/2003.
Perusopetuslaki SSK 628/1998, Lukiolaki SSK 629/1998, Laki ammatillisesta koulutuksesta
629/1998, Láhka ámmátlaš skuvlejumis (Laki ammatillisesta koulutuksesta) SSK 630/1998.
Opetusministeriö 248/1995,uudistettu 179/428/1999 ja 132/428/2004.
Oahpahusministeriija mearrádus 248/1995, ođasmahtton 179/428/1999 ja 132/428/2004.
Opetusministeriö 1692/1993. Opetusministeriön asetus 392/2007 vieraskielisten sekä saamenkielisten ja romanikielisten oppilaiden täydentävään opetukseen perusopetuksessa ja lukiokoulutuksessa myönnettävän val
oppilaiden täydentävään opetukseen perusopetuksessa ja lukiokoulutuksessa myönnettävän valtionavustuksen perusteista (Oahpahusministeriija ásahus vierisgielat, sámegielat ja románagielat oahppiid dievasmahtti oahpahussii vuođđooahpahusas ja logahatskuvlejumis mieđihuvvon stáhta
tionavustuksen perusteista.
doarjaga vuođustusain).
Kuva 3.
12 Govva 3.
Saamenkielistä opetusta perusopetuksessa ja lukiossa saaneet oppilaat 1990- ja 2000-luvuilla.
Oahppit, geat leat ožžon oahpahusa sámegillii vuođđooahpahusas ja logahagas 1990- ja 2000-loguin.
Kuva 4.
Govva 4.
Saamen kielen ja / tai saamenkielistä opetusta perusopetuksessa ja lukiossa saaneet oppilaat 1990- ja 2000-luvuilla/koko maa.
Oahppit, geat leat ožžon oahpahusa sámegielas dahje / ja sámegillii vuođđooahpahusas ja logahagas 1990- ja 2000-loguin / olles riika.
Oppilasmäärä
Oahppiid mearri
Opetushallituksen tiedotteen mukaan ” maahanmuuttajien oman äidinkielen, saamen kielen ja
Oahpahusráđđehusa dieđáhusa mielde Šsisafárrejeaddjiid iežaset eatnigiela, sámegiela, ja
Laki opetus ja kulttuuritoimen rahoituksesta SSK 635/1998, muutos 30.12.1998/1186. Valtioneuvoston päätös saamenkieliseen ja saamen kielen opetukseen perusopetuksessa,
Laki opetus ja kulttuuritoimen rahoituksesta (Láhka oahpahus ja kulturdoaimma ruhtadea mis) SSK 635/1998, nuppástus 30.12.1998/1186.
lukiossa ja ammatillisessa koulutuksessa myönnettävän valtionavustuksen perusteista. N:o 191, 11.2.1999, muutos 11.12.2002.
N:o 191, 11.2.1999, rievdadus 11.12.2002 (Stáhtaráđi mearrádus sámegielat ja sámegiela oahpahussii vuođđo oahpahusas, logahagas ja ámmátlaš skuvlejumis mieđihuvvon stáhtadoarjaga vuođustusain).
Opetushallitus, tiedote 20/2008. 14.4.2008.
Oahpahusráđđehusa dieđáhus 20/2008, 14.4.2008.
14 romanikielen opetuksen ” erillisen valtionavustuksen laskennallisena kustannuksena opetustuntia kohti pidetään 22 e. Opetusministeri Antti Kalliomäen ilmoittaman tiedon mukaan kotiseutualueen ulkopuolella annettua saamen kielen opetusta varten myönnettiin valtionavustusta vuonna 2005 yhteensä 3.943 euroa.
14 romána giela oahpahusa Š sierra stáhtadoarjaga rehkenastojuvvon goast tá dussan oahpahusdiimmu guovdu atnojuvvo 22 e. Oahpahusministtar Antti Kalliomäki almmuhan dieđu mielde ruovttuguovllu olggo bealde addojuvvon sámegiela oahpahusa várás mieđihuvvui stáhtadoarjja jagi 2005 oktiibuot 3.943 euro.
” Haemme saamen kielen opettajaa, mikäli saamen kielen opetusta haluava ryhmä muodostuu. Maahanmuuttajien äidinkielen opettajan tehtävänä on opettaa maahanmuuttajataustaisille oppilaille heidän äidinkieltään tai
Sisafárrejeaddjiid eatnigiela oahpaheaddji bargun lea oahpahit dakkár oahppiide, geain lea sisafárrejeaddji duogáš, sin eatnigiela dahje ruovttus hállojuvvon giela.
Sähköposti 1.6.2006.
Oahpahusa ulbmilin lea fidnet
maaliskuu 2007.
njukčamánnu 2007.
kotona puhuttua kieltä. Opetuksen tavoitteena on saada oppilaat kiinnostumaan omasta äidinkielestään, käyttämään ja kehittämään äidinkielen taitojaan sekä arvostamaan omaa taustaansa ja kulttuuriaan.
oahppiid beroštuvvat iežaset eatnigielas, geavahit ja ovddidit eatnigiela dáidduideaset sihke árvvus atnit iežaset duogáža ja kultuvrra.
Mm.. Tampereen kaupungin MAIlukujärjestys 28.08.2008: Maahanmuuttajien äidinkielen opetus, lukuvuosi 2008–2009.
Ee. Tampere gávpoga MAI lohkanortnet 28.08.2008: Maahanmuuttajien äidinkielen opetus (Sisafárrejeaddjiid eatnigiela oahpahus) 2008–2009.
Listalla esiintyvät seuraavat maahanmuuttajien äidinkielet: albania, arabia, englanti, espanja, heprea, italia, japani, kiina, kurdi, pashtu, persia, punjabi, romania, saame,
Listtus leat čuovvovaš sisafárrejeaddjiid eatnigielat: albania, arabia, eŋgelasgiella, espánja, heprea, itália, jáhpan, kiinná, kurdi, pashtu, persia,
saksa, somali, thai, vietnam, viro ja venäjä.
punjabi, románia, sámegiella, duiska, somála, thai, vietnam, esttegiella ja ruoššagiella.
18 Kuva 6.
18 Govva 6.
Maija Lukkarilta, Irja SeurujärviKarilta, Birit Kittiltä ja Karen Anni Jomppaselta saadut tiedot marraskuussa 2008.
dieđut skábmamánus 2008.
Lähteinä: Oulu Sámit r. y:n kirjelmä 30.8.2004; Oulun kaupungin kouluviraston kirje
Gáldun: Oulu Sámit r. o. čála 30.8.2004; Oulu gávpoga skuvladoaimmahaga reive 8.8.2007;
8.8.2007; Maila Vaarala ja ÁnneSire Länsman syksyllä 2008.
Maila Vaarala ja ÁnneSire Länsman čakčat 2008.
2007; Roavvenjárgga Sámi searvi Mii r. y:n kirjelmät 2003–2008; Neuvottelut kaupungin edustajien kanssa 18.9.2008 ja 31.10.2008 (Ulla AikioPuoskari).
Gáldun: Arja SombyRahko, Sámegiela oahpahusa historjá Roavvenjárggas, muittuhančála 2007; Roavvenjárgga Sámi searvi Mii r. o. reivvet 2003–2008; Ráđđádallamat gávpoga ovddastead
Opetusministeriön asetus 392/2007 vieraskielisten sekä saamenkielisten ja romanikielisten oppilaiden täydentävään opetukseen perusopetuksessa ja lukiokoulutuksessa myönnettävän valtionavustuksen perusteista.
oahppiid dievasmahtti oahpahussii vuođđooahpahusas ja logahatskuvlejumis mieđihuvvon stáhtadoarjaga vuođustusain).
Koulutuslautakunnan 19.3.2007 ja 28.2.2008 A2kielten opetusta koskevat päätökset.
Gávpoga skuvlenlávdegotti A2gielaid oahpahusa guoski mearrádusat 19.3.2007 ja 28.2.2008.
Opetusministeriön asetus 392/2007, 3 §.
Gáldun Ellen Näkkäläjärvis, sámedikki čohkken oahpahusstatistihkain ja giđđat 2006 ja
Lähteinä Ellen Näkkäläjärveltä, saamelaiskäräjien kokoamista opetustilastoista ja keväällä
Materiálat, maid sámedikki juohká nuvttá, eai heiven virtuálaoahpahusa buot oahppiide.
2006 ja 2007 tehtyjen kyselyiden kautta saadut tiedot.
Skuvllat galge oastit materiála, man priváhta girjegoasttideaddji Girjegiisá Os lei buvttadan.
Kuva 7.
Govva 7.
Saamelaisopetus kokonaisuutena 2007–2008 / koko maa.
Sámeoahpahus oppalaččat 2007–2008 / olles riika.
Oppilasmäärä yhteensä 490 (-10 syksystä 2004, muutos lukuvuoden 2004–2005 tilanteeseen).
Oahppiid mearri oktiibuot 490 (-10 čavčča 2004 rájes). Sárgaid siste rievdadus skuvlajagi 2004– 2005 ektui.
Kuva 8.
Govva 8.
Saamelaisopetus kotiseutualueen kunnissa ja muualla maassa 2007– 2008.
Sámeoahpahus ruovttuguovllu gielddain ja eará sajiin riikkas 2007– 2008.
Vastaavat osuudet syksyllä 2004: 96% ja 4%.
(vástideaddji oasit čakčat 2004: 96% ja 4%
PS kieli 316 (-2) 65% IS kieli 16 (-1) 3% KS kieli 12 (-9) 2% PS-kielinen 130 (+4) 27% KS-kielinen 2 (-6) 0% IS-kielinen 14 (+2) 3%
DS giella 316 (-2) 65% AS giella 16 (-1) 3% NS giella 12 (-9) 2% DS-gielat 130 (+4) 27%
Oppilaat kotiseutualueenkunnissa 453 (-27)
Oahppit ruovttuguovllu gielddain 453 (-27)
Oppilaat kotiseutualueenkuntien ulkopuolella 37 (+17)
Oahppit ruovttuguovllu gielddaid olggobealde 37 (+17)
• opetuksen järjestämisessä oltiin liikkeellä liian myöhään ja pyynnöt ajan ja opetustilan järjestämiselle koulun saamen oppilaalle (joskus vain yhdelle / koulu) koettiin kouluissa hankalaksi;
• skuvllat eai lean dáhtolaččat váldit oasi oahpahusa goluide, mat šadde oahppamateriálain ja unna teknihkalaš veahkkeneavvuid (headset) skáhppomis. Skuvllain gehččojuvvui, ahte golut gulle oahpahusa ordnejeaddjái, dán dilis Anára girkosiidda vuođđoskuvlii. Stuorát golut šadde liseansamávssuin.
• koulut eivät olleet halukkaita osallistumaan opetuksesta aiheutuneisiin kustannuksiin, joita olivat oppimateriaalit ja pienten teknisten apuvälineiden (headset) hankkiminen.
nuvttá. Sámi oahpahusguovddáš ráđđádalai ruhtadeamis eiseválddiiguin máŋgii.
Kouluissa katsottiin kustannusten kuuluvan opetusta järjestävälle koululle, eli Inarin kirkonkylän peruskoululle.
Anára gielda geavahii goluide virtuálaoahpahusa ovddideapmái ožžon stáhtadoarjaga;
Suuremmista kustannuksista, kuten lisenssimaksuista, selvittiin Lapin verkkokouluhankkeen avulla, jonka lisenssejä voitiin käyttää tarkoitukseen. Saamelaisalueen koulutuskeskus, neuvotteli rahoituksesta viranomaisten kanssa useaan otteeseen.
• maiddái virtuálaoahpahusa bearráigeahču ordnen ja lohkanortnega oktii heiveheapmi dagahii váttisvuođaid sihke oahpahusa oažžu ja dan addi skuvllas, erenoamážit juos seammá fierbmeoahpahusjoavkkus ledje oahppit máŋgga skuvllas;
Inarin kunta käytti kustannuksiin virtuaaliopetuksen kehittämiseen saamaansa valtionavustusta; • myös virtuaaliopetuksen valvonnan järjestäminen ja lukujärjestysten yhteensovittaminen tuotti ongelmia sekä opetusta saavassa että sitä antavassa koulussa, erityisesti jos samassa verkkoopetuksen ryhmässä oli oppilaita useammasta koulusta; • saamenkielistä verkkoopetuksen materiaalia ei juurikaan ollut ja opettaja valmisti sitä opetuksen edetessä tarpeiden mukaan.
• sámegielat fierbmeoahpahusmateriála ii olus lean ja oahpaheaddji ráhkadii dan oahpahusa ovdánettiin dárbbuid mielde.
Saamelaiskäräjien ilmaisjakelussa olevat materiaalit eivät soveltuneet kaikille virtuaaliopetusta saaneille, vaan koulujen tuli ostaa materiaalia, joka oli yksityisen kirjakustantajan Girjegiisá
Materiálat, maid sámedikki juohká nuvttá, eai heiven virtuálaoahpahusa buot oahppiide.
Seuraavassa kokeilun aikana verkkoopetusta Inarin kunnasta saaneiden oppilaiden määrät ja paikkakunnat:
Skuvllat galge oastit materiála, man priváhta girjegoasttideaddji Girjegiisá Os lei buvttadan.
Peruskoulut Kempele 2, Vääksy 1, Jyväskylä 3, Lohikoski 3, Iitti 1, Liperi 1 Lukiot
Geahččaleami áigge fierbmeoahpahusa Anára gielddas ožžon oahppiid logut ja báikegottit:
Opetusministeriön työryhmämuistioita ja selvityksiä 2009:3.
bargojoavkomuittuhančállagat ja čilgehusat).
Opetusministeriön asetus 392/2007 vieraskielisten sekä saamenkielisten ja romanikielisten
Sámedikki arkiiva, Dnro 494/D.a.2/07.
Saamelaiskäräjien koulutus ja oppimateriaalitoimistosta kehitetään saamelaisopetuksen valtakunnallinen kehittämiskeskus, jolle kuuluu opetuksen kehittämis, tiedottamis, arviointi, neuvottelu ja raportointitehtäviä (ks.
Sámedikki skuvlen ja oahppamateriáladoaimmahagas ráhkaduvvo sámeoahpahusa riikkaviidosaš ovddidanguovddáš, masa gullet oahpahusa ovddidan, dieđihan, árvvoštallan, ráđđádallan ja raporterenbarggut (gč. mildosa 5).
liite 5). Saamelaiskäräjien ja opetusministeriön välille luodaan säännölliset hallinnolliset menettelytavat, raportointi ja neuvottelukäytäntö, jossa saamelaisopetuksen kehittämistarpeita käsitellään mm. valtion talousarvion valmistelun ja koulutuspoliittisten uudistusten valmisteluun liittyen.
Sámedikki ja oahpahusministeriija gaskii ráhkaduvvojit bissovaš hálddahuslaš meannudanvuogit, raporteren ja ráđđádallangeavat, mas sámeoahpahusa ovddidandárbbut gieđahallojuvvojit ee. stáhta bušeahta ja skuvlenpolitihkalaš ođastusaid válmmaštallamiid oktavuođas.
Saamelaisia yht Enontekiö Inari Utsjoki Lapin paliskunta / Sodankylä Saamelaisten kotiseutualue Saamelaisten kotiseu tualueella olevien osuus %:na26.6% 34.9% 32.2% 23.3% 32.4% 47.8% 52.4% 70.0% 88.3% 89.3% 46.5% 38.3% Muu Suomi Muu Suomi %:na69.9% 58.6% 60.5% 71.3% 57.6% 42.4% 37.5% 24.6% 10.0% 9.5% 46.2% 54.9% Suomessa Suomessa %:na96.5% 93.4% 92.7% 94.6% 90.0% 90.2% 89.9% 94.6% 98.3% 98.8% 92.6% 93.1% Ulkomailla Ulkomailla %:na3.5%6.6%7.3%5.4% 10.0% 9.8% 10.1% 5.4%1.7%1.2%7.4%6.9% Muu Suomi ja ulkomaat yhteensä Muu Suomi ja ulko - maat yhteensä %:na 73.4% 65.1% 67.8% 76.7% 67.6% 52.2% 47.6% 30.0% 11.7% 10.7% 53.5% 61.7% Kaikki Osuus %:na kaikista saamelaisista18.0 % 12.4% 11.3% 14.1% 12.7% 13.0% 9.7%5.3%2.6%0.9% 56.9% 100%
Eanodat Anár Ohcejohka Lappi bálggus / Soađegilli Sámiid ruovttuguovlu Sámiid ruovttuguovllus ássi olbmuid ossodat %:n26.6% 34.9% 32.2% 23.3% 32.4% 47.8% 52.4% 70.0% 88.3% 89.3% 46.5% 38.3% Eará Suopma Eará Suopma %:n69.9% 58.6% 60.5% 71.3% 57.6% 42.4% 37.5% 24.6% 10.0% 9.5% 46.2% 54.9% Suomas Suomas %:n96.5% 93.4% 92.7% 94.6% 90.0% 90.2% 89.9% 94.6% 98.3% 98.8% 92.6% 93.1% Olgoriikkain Olgoriikkain %:n3.5%6.6%7.3%5.4% 10.0% 9.8% 10.1% 5.4%1.7%1.2%7.4%6.9% Eará Suopma ja olgoriikkat oktiibuot Eará Suopma ja olgoriikkat oktiibuot %:n 73.4% 65.1% 67.8% 76.7% 67.6% 52.2% 47.6% 30.0% 11.7% 10.7% 53.5% 61.7% Buot Ossodat %:n buot sámiin18.0 % 12.4% 11.3% 14.1% 12.7% 13.0% 9.7%5.3%2.6%0.9% 56.9% 100%
Liite 3.
40 Mielddus 3.
Iitti 8.
Iitti 8.
Pello 2.
Pello 2.
Jyväskylä 9.
Jyväskylä 9.
Helsinki ja Helsingin seutu 3.
Helsset ja Helssega guovlu 3.
Kemijärvi 10.
Giemajávri 10.
Rovaniemi 4.
Roavvenjárga 4.
Kittilä 11.
Gihttel 11.
Sodankylän kirkonkylä 5.
Soađegili girkosiida 5.
Vääksy 12.
Vääksy 12.
Tampere ja Tampereen seutu 6.
Tampere ja Tampere guovlu 6.
Liperi 13. muut 7.
Liperi 13. eará báikkit 7.
Oulu ja Oulun seutu Liite 4.
Oulu ja Oulu guovlu Mielddus 4.
Saamelaiskäräjät opetuksenSaamelaiskäräjät opetuksenkehittämisen keskuksenakehittämisen keskuksena
Sámediggi oahpahusa Sámediggi oahpahusa ovddideami guovddážinovddideami guovddážin
Opetussuunnitelma
Oahppoplána
Pohjoismainen yhteistyöTerminologiayhteistyö
Davviriikkalaš ovttasbarguTerminologiijaovttasbargu
Arviointiyhteistyö
Evalueren ovttasbargu
Tiedotus- yhteydetulkopuolelle
Čielggadeamit / Raporttat / ÁvžžuhusatStatistihkat
Selvitykset / raportit / suosituksetTilastot
Diehtojuohkin- oktavuođatolggobeallái
Raportointija neuvottelut
Raporterenja ráđđádallan
Koulutuspoliittinen vaikuttaminenAlueellinen yhteistyö, kuntien tuki ja apu
Skuvlenpolitihkalaš váikkuheapmiGuovllulaš ovttasbargu, gielddaid doarjja ja veahkki
Saamelaisnuorten taidetapahtuma
Sámenuoraid dáiddadáhpáhus