pere/sami_parallel huggingface dataset:
Ei siis ole olemassa mitään estettä sille etteikö seuraava saamelaiskäräjien kokous voisi perustaa nuorisoelimen saamelaiskäräjien toiminnan yhteyteen.
Dál ii oro leame mihkkege eastagiid dasa, ahte iigo čuovvovaš sámedikki čoakkán sáhtále vuođđudit nuoraidorgána sámedikki doaimma ollái.
Näen tämän toiminnan erittäin olennaisena myös saamelaiskäräjien poliittisen toiminnan jatkuvuuden kannalta.
Oainnán dán barggu hui mávssolaš diŋgan maid sámedikki politihkalaš doaimma jotkkolašvuođa dáfus.
Nuoret saavat omalta osaltaan yhteiskunnallista saamelaistoiminnan vastuuta ja näen tämän kehityksen erinomaisena.
Nuorat ožžot iežaset oasi servodatlaš sámi barggu ovddasvástádusas ja oainnán dán gárganeami hui buorrin áššin.
Toivon saamelaisnuorilta samanlaista aktiivisuutta varsinaisessa tulevassa saamelaiskäräjien institutionaalisessa nuorisotyössä kuin sen suunnittelussa on ollut.
Sávan sámi nuorain seammalágán doaimmalašvuođa aitosaš boahtte sámedikki institušuvnnalaš nuoraidbarggu hárrái go dan plánemis lea leamaš.
Kiitän saamelaisnuoria erinomaisesta työstä saamelaisnuorten aseman parantamiseksi ja näen samalla tulevan saamelaispolitiikan valoisana.
Giittán sámi nuoraid earenoamáš buori barggus sámi nuoraid sajádaga buorideami várás ja seammas oainnán sámi politihkas čuvges boahtteáiggi.
Kansainvälisellä tasolla on aloitettu pohjoismaisen saamelaissopimuksen toimeenpanoa valmistelevia töitä.
Riikkaidgaskasaš dásis leat álggahuvvon válmmaštallanbarggut davviriikkalaš sámi soahpamuša olláhuhttima várás.
Pohjoismaisen saamelaissopimuksen tarkoitus on harmonisoida saamelaisia koskevaa lainsäädäntöä ja parantaa saamelaisten oikeusasemaa.
Davviriikkalaš sámi soahpamušain lea ulbmil harmoniseret lágaid, mat gusket sápmelaččaid ja buoridit sápmelaččaid riektesajádaga.
Sopimusluonnos luovutettiin jo vuonna 2005 mutta sopimuksen ratifiointi on pysähtynyt.
Soahpamušhámus luobahuvvui juo jagi 2005 muhto soahpamuša ratifiseren lea bisánan.
Seuraavassa saamelaisministerien ja presidenttien kokouksessa on tarkoitus päättää sopimuksen ratifiointiin tähtäävien jatkoneuvottelujen aloittamisesta.
Čuovvovaš ng. sámi ministariid ja presideanttaid čoakkámis galget mearriduvvot álggahuvvot joatkkaráđđádallamat, mat siktejit sámi soahpamuša ratifiseremii.
Suomen saamelaiskäräjät on neuvotellut oikeusministeri Tuija Braxin kanssa siitä, millainen asema saamelaiskäräjille annettaisiin sopimusneuvotteluissa.
Suoma sámediggi lea ráđđádallan vuoigatvuohtaministtar Tuija Braxiin das, makkár sajádat sámediggái addojuvvolii soahpamušráđđádallamiin.
Saamelaiskäräjien hallitus on työskennellyt viime syksystä lähtien aktiivisesti taatakseen pohjoismaisen saamelaissopimuksen ratifioinnin etenemisen ja saamelaisten vaikutusvallan turvaamisen sopimusneuvotteluissa.
Sámedikki stivra lea bargan diimmá čavčča rájes aktiivvalaččat dáhkidit davviriikkalaš sámi soahpamuša ratifiserema ovdáneami buorrin ja sápmelaččaid váikkuhanválddi dorvvasteami várás soahpamušráđđádallamiin.
Saamelaiskäräjät neuvotteli eilen oikeusministeri Braxin kanssa ja neuvottelujen jälkeen saamelaiskäräjien hallitus kokoontui puhelinkokoukseen.
Sámediggi ráđđádalai ikte ministtar Braxiin ja ráđđádallamiid maŋŋel sámedikki stivra čoahkkanii telefunčoakkámii.
Voin ilokseni ilmoittaa, että neuvottelut johtivat saamelaiskäräjien aseman paranemiseen neuvotteluvaltuuskunnassa ja hallitus päätti yksimielisesti osallistua pohjoismaisen saamelaissopimuksen jatkoneuvotteluihin osana Suomen valtion delegaatiota.
Sáhtán muitalit buorrin ođasin dan ahte ráđđádallamat dolvo sámedikki sajádaga buorráneapmái ráđđádallansáttagottis ja stivra mearridii ovttamielalaččat oassálastit davviriikkalaš sámi soahpamuša joatkkaráđđádallamiidda Suoma stáhta sáttagotti oassin.
Saamelaiskäräjien vaikutusmahdollisuudet turvataan asianmukaisesti neuvotteluissa.
Sámedikki váikkuhanvejolašvuođat sihkkarastojuvvojit áššáigullevaččat ráđđádallamiin.
Delegaatiotyössä turvataan myös resurssien kautta saamelaiskäräjien mahdollisuus käyttää asiantuntijaresursseja.
Sáttagotti barggus sihkkarastojuvvo maid resurseren Sámediggái nu ahte das lea vejolašvuohta geavahit áššedovdinávccaid.
Saamelaiskäräjille taataan veto-oikeus hylätä pohjoismainen saamelaissopimus tarvittaessa.
Dárbbu mielde sámediggái dáhkiduvvo ng. veto-riekti hilgut davviriikkalaš sámi soahpamuša.
Toivottavasti siihen tilanteeseen ei jouduta.
Doaivvu mielde dan dillái eat šatta.
Olen tyytyväinen että sopimusneuvottelut voidaan aloittaa, mutta edessä on vielä pitkä neuvotteluprosessi.
Lean duhtavaš dasa, ahte soahpamušráđđádallamat sáhttet álggahuvvot, muhto ovddas lea vel guhkes ráđđádallanproseassa.
Arvoisat saamelaiset, hyvät ystävät.
Gudnejahtton sápmelaččat, buorit ustibat.
On tärkeää että säilytämme perinteemme ja saamelaiskulttuurin yhteisöllisyyden tuleville sukupolville.
Lea dehálaš, ahte seailluhit árbevieruideamet ja sámi kultuvrra searvvušvuođa boahtte buolvvaide.
Meidän yhteisöllisyytemme ja kulttuurimme tuoma tietotaito antavat meille keinot säilyttää kulttuurimme ja vastata kulttuuriamme kohtaan nouseviin uhkiin.
Min searvvusvuohtamet ja kultuvramet máhttu addá midjiide vugiid seailluhit kultuvramet ja dávistit uhkiide ja hástalusaide, mat čuhcet min kultuvrii.
Vaikka saamelaisten asema on parantunut, suhtautuminen saamelaisiin ja meidän vaatimuksiin on varsinkin Lapissa paikoitellen ikävän kielteistä.
Vaikko sápmelaččaid sajádat lea buorránan, de jurddahanvuohki sápmelaččaid guovdu ja min gáibádusaide lea eandalit dáppe davvin gaskkohagaid negatiivvalaš, mii dieđusge lea morašlaš ášši.
Kielteistä suhtautumista ei pidä pelätä, vaan vaatia yhä voimakkaammin omien oikeuksien toteutumista ja ammentaa voimaa kulttuuristamme ja yhteisön tuesta.
Biehtadahkes jurddaguottuin ii galgga ballat, muhto gáibidit vel nannoseappot iežamet vuoigatvuođaid olláhuvvama ja njammat ja goistet vuoimmi min aid, de sáhtálii oažžut ipmárdusa riidos sápmelaččain.
On ikävää, että lappilaisia medioita seuraamalla voisi saada käsityksen riitelevistä saamelaisista.
Dát govva lea hui boasttolágán.
Kuva on hyvin väärä, olemme aina olleet rauhaa rakastava kansa.
Miihan leat álohii leamaš álbmot, mii lea ráhkistan ráfi ja nu dat lea velnai.
Tuntuukin siltä, että mediassa korostuvat vain ne asiat jotka herättävät ristiriitoja ja uutisoinnissa haetaan tarkoituksellisesti vastakkainasettelua.
Orru leame nu, ahte medias ožžot deattu dušše dakkár áššit, mat bohciidahttet ruossalasvuođaid ja ođasráhkadeamis ohccojuvvojit vásedin vuostálasvuođat.
Näin kansallispäivänä olisikin hyvä pohtia, miten saamelaisia koskevaa uutisointia voisi saada vastaamaan todellisuutta ja mitä itse kukainenkin, erityisesti saamelaiskäräjäjäsenet voisivat tehdä omalla esimerkillään saamelaisten ja saamelaiskäräjien julkisuuskuvan parantamiseksi.
Dál álbmotbeaivve livččiinai buorre guorahallat, mot ođđasiid sámiid birra sáhtálii oažžut dakkárin, mat attále rievttes gova ja maid iešguhtenai, earenoamážit ovttaskas sámediggeáirasat sáhtále bargat sápmelaččaid ja sámedikki olgguldas gova buorideami várás.
Haluan, että saamelaiskäräjät on houkutteleva työpaikka saamelaisille ja saamelaiskäräjien tehtävät ja äänestäminen kiinnostaisivat saamelaisia seuraavissa vaaleissa.
Mun hálidan, ahte sámediggi lea geasuheaddji bargosadji sápmelaččaide. Sávan maid ahte sápmelaččat beroštit sámedikki bargguin ja álggále čuovvovaš válggaid evttohassan ja maid jienastivčče viššalit válggain.
Näillä sanoin julistan kansallispäivän juhlallisuudet avatuksi.
Dáiguin sániiguin raban álbmotbeaivve doaluid.
Hyvää kansallispäivää kaikille !
Buori sámi álbmotbeaivvi buohkaide !
Saamelaiset – kansa, kulttuuri ja kielet ja Euroopan Neuvosto 28.11.2014
Sápmelaččat - Álbmot, kultuvra ja gielat ja Europa ráđđi 28.11.2014
Arvoisat Ruotsin ja Venäjän saamelaiskäräjien presidentit, Norjan saamelaiskäräjien edustaja, Euroopan Neuvoston edustajat, eduskunnan apulaisoikeusasiamies, hyvät seminaarin puhujat, saamelaisjärjestöjen edustajat ja viranomaiset.
Gudnejahtton Ruoŧa sámedikki presideanta, sámi parlamentáralaš ráđi ja Norgga sámedikki ovddasteaddjit, Eurohpá Ráđi ovddasteaddjit, riikkabeivviid veahkkevuoigatvuohtaáššeolmmoš, buorit semináraságastallit, sámi organisašuvnnaid ovddasteaddjit ja eiseválddit.
Suomen saamelaiskäräjien puolesta haluan toivottaa teidät lämpimästi tervetulleeksi tähän tärkeään seminaariin ja saamelaisten kotiseutualueelle, Inariin.
Suoma sámedikki beales hálidan sávvat didjiide liekkus buresboahtima dán dehálaš seminárii ja sámiid ruovttuguvlui, Anárii.
On suuri ilo nähdä teidät täällä paikalla !
Lea stuora illu oaidnit din dáppe báikke nalde !
Erityisen iloinen olen siitä, että voin käyttää näin korkea arvoisessa seminaarissa omaa äidinkieltäni, pohjoissaamea.
Earenoamáš ilolaš lean das, ahte sáhtán ná allaárvosaš semináras hupmat iežan eatnigiela, davvisámegiela.
Tämä on ensimmäinen Euroopan neuvoston järjestämä seminaari pohjoisessa ja olen hyvin tyytyväinen siitä, että Euroopan neuvosto on päättänyt järjestää tämän historiallisen seminaarin saamelaiskulttuurista ja saamelaisten kotiseutualueella.
Dát lea vuosttáš Eurohpa ráđi ordnen seminára davvin ja lean hui duhtavaš, ahte Eurohpá ráđđi lea mearridan lágidit dán historjjálaš seminára sámi kultuvrras ja sámiid ruovttuguovllus.
Seminaarin ajankohta on ollut saamelaisille hyvin haasteellinen.
Seminára áigemuddu lea leamaš sápmelaččaide hui hástaleaddji.
Syksy on kiireisintä aikaa niin politiikassa kuin perinteisissä elinkeinoissakin.
Čakča lea hohpolaččamus áigi sihke politihkas ja árbevirolaš ealáhusaiguin bargamisnai.
Eduskuntakausi lähenee Suomessa loppuaan ja poronhoitajilla on vuoden kiireisin aika kun erotukset ja porojen myynti teuraaksi ovat alkaneet.
Riikkabeaiáigodat lahkona Suomas loahpa ja boazosápmelaččain lea jagi hohpolaččamus áigi go leat rátkimat ja gávpebohccuid njuovvan lea maid bárrásiin jođus.
Moni seminaariosallistuja onkin tullut tänne Inarin suoraan erotuskaarteelta.
Máŋggas semináraoassálastiin leatnai boahtán njuolga gárdde luhtte deike Anárii.
Olen tästä hyvin iloinen ja tämä osoittaa sen, miten tärkeä Euroopan neuvosto on saamelaisille.
Lean dás hui ilolaš ja dát čujuha maid dan, man dehálaš Eurohpá ráđđi lea sápmelaččaide.
Euroopan Neuvoston työ on saamelaisille hyvin tärkeää.
Eurohpá Ráđi bargu lea sápmelaččaide hui dehálaš.
Euroopan neuvoston sopimukset suojelevat vähemmistöihin kuuluvien henkilöiden kielellisiä ja kulttuurisia oikeuksia.
Eurohpá ráđi soahpamušat suodjalit vehádagaide gullevaš olbmuid gielalaš ja kultuvrralaš vuoigatvuođaid.
Alkuperäiskansojen oikeudet ovat kuitenkin vähemmistöjen oikeuksia laajemmat ja luonteeltaan kollektiivisia.
Álgoálbmogiid rievttit leat goitge viiddibut go vehádagaid rievttit ja dat leat luonddus dáfus kollektiivvalaččat.
Euroopan Neuvoston sopimukset ja niiden tulkintakäytäntö ovat vaikuttaneet kansalliseen lainsäädäntöön ja hallintoon.
Eurohpá Ráđi soahpamušat ja daid dulkongeavat leat váikkuhan álbmotlaš lágaide ja hálddahussii.
Euroopan neuvoston toimintaan vaikuttaa myös muu kansainvälisoikeudellinen kehitys ja se onkin huomioinut työssään myös alkuperäiskansaoikeuksien kehittymisen.
Eurohpá ráđi bargui váikkuha maid eará riikkaidgaskasaš-vuoigatvuođalaš gárganeapmi ja dat lea váldán vuhtii barggustis maiddái álgoálbmotrivttiid gárganeami.
Euroopan Neuvoston sopimukset myös kehittyvät sen tulkintakäytännön myötä.
Eurohpá ráđi soahpamušat gárganit maid dan dulkongeavada mielde.
Euroopan neuvoston eri sopimukset painottavat erityisesti vähemmistöihin kuuluvien yksilöiden oikeuksia, mutta tulkintakäytössä on tuotu esille myös kollektiivisia oikeuksia.
Eurohpá ráđi sierra soahpamušat deattuhit earenoamážit vehádagaid gullevaš ovttahatolbmuid vuoigatvuođaid, muhto dulkongeavadis leat bukton ovdan maiddái kollektiivvalaš vuoigatvuođat.
Suomalaisessa oikeuskäytännössä yksilöiden oikeudet – valtakulttuurin edustajienkin - on luettu tärkeämmiksi kuin saamelaisten kollektiiviset oikeudet.
Suopmelaš riektegeavadis ovttahatolbmuid vuoigatvuođat – váldokultuvrra ovddasteddjiidnai – leat lohkkon mávssolaččabun go sápmelaččaid kollektiivvalaš vuoigatvuođat.
Länsimaiselle oikeuskäsitykselle kollektiivioikeudet ovatkin hankala kysymys.
Oarjemáilmmálaš riekteipmárdussii kollektiivarievttit leatnai váttes gažaldat.
Erityisen vaikeaa viranomaisille on yksittäisten ratkaisujen vaikutusten selvittäminen koko saamelaiselle kulttuurimuodolle.
Earenoamáš váttis eiseválddiide lea ovttaskas čovdosiid váikkuhusaid čilgen oba sápmelaš kulturhámi dáfus.
Esimerkiksi Norjassa valtio uhkaa pakkoteurastaa puolet Norjan saamelaisten poroista.
Ovdamearkka dihte Norgga stáhta uhkida njuovvat bákkuin beali Norgga boazosápmelaččaid bohccuin.
Päätös olisi tuhoisa saamelaisen poronhoitokulttuurimuodon säilymiselle Norjassa ja estäisi tulevilta saamelaisnuorilta pääsyn poroelinkeinon pariin.
Mearrádus sáhttá duššadit boazosápmelaš kulturhámi seailluheami Norggas ja dat cakkalii boahtte buolvva sámi nuoraid beassama boazoealáhusa sisa.
Yksittäisillä, tätä sukupolvea koskevilla, päätöksillä voi olla tuhoisat seuraukset koko saamelaiselle kulttuurimuodolle ja päätöksillä voidaan sulauttaa saamelaiset valtakulttuuriin muutamassa sukupolvessa.
Ovttaskas mearrádusain, mat gusket dán buolvva, sáhttet leat duššadeaddji čuovvumušat oba sámi kulturhápmái ja mearrádusain sáhttet assimilerejuvvot sápmelaččat váldokultuvrii moatti buolvvas.
Alkuperäiskansa saamelaisten tulevaisuudelle kaikkein ratkaisevinta ovat kollektiiviset oikeudet ja niiden kehittyminen.
Álgoálbmot sápmelaččaid boahttevuhtii buot eanemus mearrideaddji leat kollektiivvalaš vuoigatvuođat ja daid gárganeapmi.
Kollektiiviset oikeudet edellyttävät, että ratkaisuja ei pohdita vain tämän sukupolven kannalta vaan myös tulevien sukupolvien kannalta.
Kollektiivvalaš vuoigatvuođat gáibidit dan, ahte mearrádusat eai suokkardallojuvvo dušše dálá buolvva dáfus muhto maiddái bohttevaš buolvvaid dáfus.
Seminaarin teema – saamen kansa, kielet ja kulttuurit on hyvin tärkeä.
Seminára fáddá – sámi álbmot, gielat ja kultuvrrat lea hui dehálaš.
On erityisen tärkeää että saamelaisnuorten asema ja mahdollisuudet on nostettu seminaarin yhdeksi pääteemaksi samoin kuin saamelaisnaisten asema.
Earenoamáš dehálaš lea, ahte sámi nuoraid sajádat ja vejolašvuođat leat loktejuvvon seminára oktan váldofáddán dego maid sámi nissoniid dilli.
Kun puhutaan kielellisistä ja kulttuurisista oikeuksista puhutaan koko saamelaisesta kulttuurimuodosta.
Go hubmojuvvo gielalaš ja kultuvrralaš vuoigatvuođain, de hubmojuvvo oba sámi kulturhámis.
Jotta saamen kieli ja kulttuuri voivat säilyä elinvoimaisina, saamelaisilla on oltava luonnollisia kielenkäyttöympäristöjä, mahdollisuuksia harjoittaa perinteisiä elinkeinoja sekä aito mahdollisuus vaikuttaa saamen kansan tulevaisuuteen.
Vai sámegiella ja kultuvra sáhttiba seailut ealasin, de sápmelaččain galget leat lunddolaš giellageavahusbirrasat, vejolašvuođat bargat árbevirolaš ealáhusaiguin ja diehttelas eakti vejolašvuohta váikkuhit sámi álbmoga boahtteáigái.
Suomessa saamelaisten oikeudet ovat kehittymässä, mutta taloudellinen taantuma ja saamelaisvastaisuus aiheuttavat Suomessa kuitenkin suuria ongelmia saamelaisten oikeuksien täysimääräiselle toteutumiselle ja Euroopan Neuvoston eri valvontaelinten suositusten toteutumiselle.
Suomas sápmelaččaid vuoigatvuođat leat gárganeame, muhto heajos ekonomalaš dilli ja sápmelaččaid vuostálastinlihkádus dagahit Suomas goitge stuora buncaraggáid sápmelaččaid vuoigatvuođaid ollislaš olláhuvvamii ja Eurohpá Ráđi sierra bearráigeahččoorgánaid ávžžuhusaid olláhuvvamii.
Pitkään valmisteltu ja valtioneuvoston hyväksymä toimenpideohjelma saamen kielten elvyttämiseksi on vailla resursseja ja uhkana on sen jääminen turhaksi dokumentiksi kun rahaa ei löydy sen toteuttamiseen.
Guhká válmmaštallon ja stáhtaráđi dohkkehan doaibmabidjoprográmma sámegiela ealáskahttima várás lea váile resurssaid ja uhkida báhcit dušši dokumeantan go ruđat eai gávdno dan olláhuhttimii.
Eduskunnassa on käsiteltävänä uudistettu saamelaiskäräjälaki, joka toteutuessaan turvaisi saamelaisuuden säilymisen Suomessa ja kehittäisi saamelaisten vaikutusvaltaa.
Riikkabeivviid olis lea gieđahallojuvvome ođasnuhtton sámediggeláhka, mii ollahuvadettiinis dorvvastivččii sápmelašvuođa seailuma Suomas ja gárgehivččii sápmelaččaid váikkuhanválddi.
Eduskunnassa on kuitenkin laaja joukko kansanedustajia, jotka vastustavat lakiesitystä, koska se kehittäisi saamelaisten oikeuksia.
Riikkabeivviin čohkkájit goitge olu riikkabeaiveáirasat, geat vuostálastet láhkaevttohusa, daningo dat gárgehivččii sápmelaččaid vuoigatvuođaid.
Suomen saamelaiskäräjät on antanut tukensa tänä syksynä alkuperäis- ja heimokansoja koskevan Ilo 169-sopimuksen ratifioinnille.
Suoma sámediggi lea maid addán iežas doarjaga dán čavčča álgoálbmot- ja čeardaálbmoga ILO 169-soahpamuša ratifiseremii.
Valtioneuvosto on antanut Suomen eduskunnalle eilen esityksen ILO 169-sopimuksen ratifioimiseksi.
Stáhtaráđđi lea addán Suoma riikkabeivviide ikte evttohusa ILO 169-soahpamuša ratifiserema várás.
Lukuisat ihmisoikeus-elimet, kuten Euroopan Neuvoston ministerikomitea, ovat kehottaneet Suomea ratifioimaan sopimuksen.
Eatnatlohkosaš olmmošriekteorgánat, dego Eurohpá Ráđi ministtarkomitea, leat ávžžuhan Suoma ratifiseret soahpamuša.
Sopimuksen ratifioinnille ei löydy varauksetonta tukea Suomen eduskunnasta.
Soahpamuša ratifiseremii ii gávdno evttohis doarjja Suoma riikkabeivviid olis.
Suurin uhkakuva saamelaiskulttuurin tulevaisuudelle Suomessa on saamelaisvastaisuus ja sen lisääntyminen.
Stuorimus uhkkin sámi kultuvrra boahtteáigái Suomas lea sápmelašvuostásašvuohta ja dan lassáneapmi.
Saamelaiset joutuvat kohtaamaan edelleenkin suvaitsemattomuutta.
Sápmelaččat šaddet deaivat vel otná beaivvenai utnohisvuođa.
Yleinen vihapuhe saamelaisia kohtaan on lisääntynyt.
Vaššiságat sápmelaččaid guovdu leat lassánan oppalaččat.
Tähän kielteiseen ilmapiiriin ja erityisesti rasistisen kirjoittelun kielteisiin vaikutuksiin Euroopan Neuvosto onkin hyvin useasti kiinnittänytkin huomiota ja kehottanut Suomea ryhtymään toimiin tilanteen parantamiseksi.
Dán biehtadahkes dillái ja earenoamážit rasisttalaš čálašeami biehtadahkes váikkuhusaide Eurohpá Ráđđi leanai hui dávjá gidden fuomášumi ja ávžžuhan Suoma riepmat doaibmabijuide dili buorideami várás.
Toimenpiteet ovat olleet paikoitellen olemattomia ja kokonaisuudessaan riittämättömiä.
Doaibmabijut leat báikkuid hui smáitasat ja ollislaččat bistteheamit.
Kaikenlainen vihapuhe etnistä alkuperää, ikää, kieltä tai seksuaalista suuntautumista kohtaan on tuomittavaa.
Buotlágán vaššisáhka etnihkalaš álgoboahtimuša, agi, giela dehe seksuála orientašuvnna guovdu lea dubmehahtti.
Saamelaisvastaisuuden lisääntyminen ilmenee erityisesti Pohjois-Suomen kunnallisten viranomaisten toiminnassa kaikissa muissa saamelaisten kotiseutualueen kunnissa paitsi Utsjoella.
Sápmelašvuostásašvuođa lassáneapmi dihtto earenoamážit Davvi-Suoma suohkaniid eiseválddiid doaimmas buot eará suohkaniin earret Ohcejogas.
Tämä ilmenee lisääntyneenä saamelaisvastaisena kirjoitteluna medioissa ja sosiaalisessa mediassa, ja erilaisina poliittisina liikkeinä, jotka haluavat kieltää saamelaiskulttuurin olemassa olon, sulauttaa saamelaiset suomalaisiin tai haluavat saada valtakulttuurin edustajat saamelaisiksi.
Dát dihtto lassánan sápmelašvuostásaš čálašeapmi diehtojuohkingaska-omiin ja sosiála medias, ja iešguđetlágán politihkalaš lihkadussan, mat hálidit šiitit sámi kultuvrra leahkima, assimileret sápmelaččaid látti álbmogii dehe hálidit oažžut váldokultuvrra olbmuid sápmelažžan.
Kehitys on jatkunut Suomessa pitkään ja se on vaikuttanut dramaattisesti saamelaiskulttuuriin Suomessa.
Gárganeapmi lea Suomas joatkahuvvan guhká ja dat lea váikkuhan dramáhtalaččat sámi kultuvrii Suomas.
Saamelaisten poismuutto pois saamelaisten kotiseutualueelta on kiihtynyt.
Sápmelaččaid eretmuotkun sámiid ruovttuguovllus lea jođálnuvvan juobe viivvaskan.
Olen saanut monia yhteydenottoja saamelaisilta, jotka kokevat, ettei heillä ole tulevaisuutta omalla kotiseudullaan, eivät uskalla toimia, liikkua tai harjoittaa elinkeinojaan vapaasti ilman pelkoa, kiusaamista tai ulkoista uhkaa.
Lean ožžon máŋggaid oktavuohtaváldimiid sápmelaččain, geat vásihit, ahte sis ii leat boahttevuohta iežas ruovttuguovllus, sii eai duostta doaibmat, lihkadit dehe bargat ealáhusaiguin lupmosit almmá balu, givssideami dehe olgguldas uhki haga.
Viimeksi alkuviikosta tapasin Enontekiöllä saamelaisen, joka sanoi, että hänen on vaikea elää saamelaisena omalla kotiseudullaan.
Maŋimus dál álgovahku deiven Eanodagas sápmelačča, gii dajai, ahte sus lea váttis eallit sápmelažžan iežas ruovttuguovllus.
Kansainvälinen kehitys on tehnyt monia kulttuureja ja kieliä uhanalaiseksi ja jopa kadottanut niitä, kuten Akkalansaamen Venäjältä 2000-luvulla.
Riikkaidgaskasaš gárganeapmi lea dahkan máŋggaid kultuvrraid ja gielaid uhkivuložin ja lea juobe jávkadan daid, dego Áhkkilsámi 2000-logus.
Uusimpien tutkimustulosten mukaan maailmasta kuolee keskimäärin yksi kieli viikossa.
Ođđaseamos dutkanbohtosiid mielde máilmmis jápmá gaskaárvvu mielde okta giella vahkus.
Tahti on hirveä.
Dát leahttu lea issoras jođán.
Kaikkein uhanalaisinta kielellinen monimuotoisuus on vauraissa valtioissa.
Buot eanemus uhkivuložin gielalaš diversiteahtta, máŋggahápmásašvuohta, lea jábálaš riikkain.
Oman kulttuurin ja kielen ylläpitäminen on vaikeaa valtakulttuurin ja länsimaisen maailman paineessa.
Iežas kultuvrra ja giela bajásdoallan lea váttis váldokultuvrra ja oarjemáilmmálaš deaddagis.
Kieli voi kadota yhdessäkin sukupolvessa.
Giella sáhttá jávkat ovtta buolvvasnai.
Saamen kieli oli todellisessa vaarassa kadota 1900-luvun puolivälissä.
Sámegiella lei duođaid uhki vuolde jápmit 1900-logu beallemuttos.
Erityisen huolestuttava tilanne on Venäjällä, jossa esimerkiksi koltan- ja turjansaame on todellisessa vaarassa kadota.
Earenaomáš fuolastuhtti dilli lea Ruošša beale Sámis, gos omd. nuortalašgiella ja darjjesámegiella leaba duođalaš vára vuolde jávkat.
Tarvitsemme kansainvälisen yhteisön tukea, jotta saamen kielet voivat säilyä erityisesti Venäjällä.
Mii dárbbahit riikkaidgaskasaš servoša doarjaga, vai sámegielat sáhttet seailut earenoamážit Ruoššas.
Vaikka saamen kieli on jokseenkin elinvoimainen nykyisten sukupolvien aikana muualla, tulevaisuus ei ole kuitenkaan turvattua.
Vaikko sámegiella lea oalle ealas dálá buolvva áigge eará sajes, boahtteáigi ii leat goitge dorvvastuvvon.
Kaikkein ratkaisevinta on, millaiset mahdollisuudet lapsilla ja nuorilla on säilyttää saamen kielensä, identiteettinsä ja kulttuurinsa.
Buot eanemus mearrideaddji lea makkár vejolašvuođat mánáin ja nuorain lea seailluhit sámegielaset, identiteahttaset ja kultuvrras.
Poismuutto pois saamelaisten kotiseutualueelta voi johtaa koko saamelaisen kulttuurimuodon muuttumiseen.
Eretmuotkun sámiid ruovttuguovllus sáhttá doalvut oba sámi kulturhámi jávkamii.
Suomessa, Ruotsissa ja Norjassa on suuri kaupunkisaamelaisvähemmistö.
Suomas, Ruoŧas ja Norggas lea stuora gávpotsápmelašvehádat.
Mahdollisuudet oppia saamen kieltä ovat vähäiset tai jopa olemattomat kotiseutualueen ulkopuolella.
Vejolašvuođat oahppat sámegiela leat unnit ja juobe bisttemeahttumat ruovttuguovllu olggobealde.
Kaupunkiympäristö myös muuttaa ihmistä, suhdetta luontoon ja yhteys kotiseutualueelle heikkenee.
Gávpotbiras maid rievdada olbmo, su gaskavuođa lundui ja diehttelas oktavuođat ruovttuguvlui hedjonit.
Saamelaiset ovat olleet yksi kansa usean eri valtion alueella koko historian ajan.
Sápmelaččat leat leamaš okta álbmot máŋgga sierra stáhta viidodagas oba historjjás áigge.
Nykyisin meille rajoja piirtävät neljä eri valtiota, Euroopan unioni ja kansainvälispoliittinen tilanne.
Dálá áigge midjiide rájiid sárgot njeallje sierra stáhta, Eurohpá uniovdna ja riikkaidgaskasaš-politihkalaš dilli.
Olen hyvin huolissani kansainvälisen tilanteen vaikutuksista saamelaisten yhteistyöhön. Nykyisen tilanteen vaikutukset käsitykseen saamelaisista yhtenä kansana voivat olla kielteisiä.
Lean hui fuolas riikkaidgaskasaš dili váikkuhusain ovttasbargui, Dálá dili váikkuhusat ipmárdussii sápmelaččain oktan álbmogin leat biehtadahkkásat.
Meidän saamelaisten välille ei saada enää luoda uusia rajoja.
Min sápmelaččaid gaskii eai galgga duddjojuvvot šat ođđa rájit.
Olen todella iloinen että Euroopan Neuvosto on kutsunut Venäjän saamelaisten edustajan puhumaan seminaariin, vaikka Venäjän saamelaisasiat eivät kuulukaan seminaarin teemoihin.
Lean duođaid ilus, ahte Eurohpá Ráđđi lea bovden Ruošša sápmelaččaid ovddasteaddji hupmat seminárii, vaikko Ruošša sámi áššit eai gulage seminára fáttáide.
Tämä päätös oli hyvin tärkeä sekä saamelaisten yhteisöllisyyden että maailmanpoliittisen tilanteen johdosta.
Dát mearrádus lei hui dehálaš sihke sápmelaš searvvušvuođa dáfus ja máilmmipolitihkalaš dili geažil.
Euroopan Neuvostolla on ollut tärkeä rooli kylmän sodan jälkeisen yhtenäisen ja ihmisoikeusmyönteisen Euroopan kehittymisessä.
Eurohpá Ráđis lea leamaš dehálaš rolla galbma soađi maŋŋelaš oktilis ja olmmošriekte-miehtemielalaš Eurohpá gárganeamis.
Sen ihmisoikeus- ja parlamentaarinen työ on luonut eurooppalaista identiteettiä ja taannut rauhaa.
Dan olmmošriekte- ja parlamentáralaš bargu lea duddjon eurohpálaš identiteahta ja dáhkidan ráfi.
Nyt tarvitsemme vahvaa Euroopan neuvostoa enemmän kuin kenties koskaan.
Dál dárbbahit nanu Eurohpá Ráđi, soaitá ahte eanet go goassige ovdal.
Maailmanpoliittinen tilanne on tuonut suuren uhan Euroopan rauhalle.
Máilmmipolitihkalaš dilli lea buktán stuora uhki Eurohpá ráfái.
Tämä tilanne konkretisoituu täällä Inarissa, arktisella alueella, jossa asevarustelu kiihtyy ja sijaitsemme lähellä Venäjän rajaa.
Dát dilli šaddá konkrehtalažžan dáppe Anáris, árktalaš guovllus, gos vearjorusten jođálnuvvá ja min orrunduovdagat leat Ruošša ráji lahka.
Tämä seminaari tapahtui hyvin tärkeään aikaan.
Dát seminára dáhpáhuvai hui dehálaš áigge.
Venäjän hallitus on vaihtanut viime vuonna pohjoisia alkuperäiskansoja, Raiponia, edustavan järjestön valtionjohdolle myötämielisiksi.
Ruošša ráđđehus lea molson diibmá davviálgoálbmogiid, Raipona, ovddastan organisašuvnna stáhtanjunnošii miehtemielalažžan.
Nyt sama tehtiin Kuolan saamelaisten parlamentille viime lauantaina.
Dál seamma lea dahkkon Guoládaga sámi parlameantta buohta mannan lávvordaga.
Venäjän saamelaisilla ei ole laissa taattuja kulttuurisia eikä kielellisiä oikeuksia ja nyt heiltä yritetään viedä oikeus edustaa itseään ja ajaa omia oikeuksiaan.
Ruošša sámiin eai leat lágas dáhkiduvvon kultuvrralaš eaige gielalaš vuoigatvuođat ja dál sis geahččalit váldit eret vuoigatvuođa ovddastit iežaset ja vuodjit iežaset vuoigatvuođaid.
Venäjän saamelaisten syrjäytettyä johtajaa on uhkailtu ja peloteltu.
Ruošša sámiid eretduvdilovvon njunuš Valentina Sovkina lea uhkiduvvon ja balddahallon.
Pelkään aidosti hänen turvallisuutensa puolesta ja ihailen ja kunnioitan hänen rohkeuttaan ja periksiantamattomuuttaan saamelaisten oikeuksien puolustamiseksi.
Balan duođalaččat su dorvvolašvuođa beales ja ovddošan ja gudnejahttán su jálluvuođa ja vuollánmeahttunvuođa sámiid vuoigatvuođaid bealušteamis.
Hyvä seminaariyleisö, arvoisa Euroopan Neuvosto.
Buorit semináraolbmot, árvvus adnon Eurohpá Ráđđi.
Emme voi vain seurata vierestä kun Venäjän saamelaisilta viedään elintila ja heidät sulautetaan valtakulttuuriin.
Eat sáhte dušše guoras čuovvut go Ruošša sámiin dolvojuvvo eallinsadji ja sii suddaduvvojit oktii váldoálbmogiin.
Emme voi hyväksyä sitä, että Venäjä määrää kuka edustaa saamelaisia ja mistä asioista saamelaiset saavat puhua.
Eat sáhte dohkkehit dan, ahte Ruošša mearrida gii ovddasta sápmelaččaid ja main áššiin sápmelaččat oažžot ságastit.
Emme voi hyväksyä sitä, että saamelaiset joutuvat pelkäämään turvallisuutensa puolesta ja heidät yritetään hiljentää pelottelulla.
Eat sáhte dohkkehit dan, ahte sápmelaččat šaddet ballat dorvvolašvuođasteaset ja sin geahččalit jaskkodahttit balddihemiin.
Tämä ei sovi Euroopan Neuvoston arvoihin.
Dát ii heive Eurohpá Ráđi árvvuide.
Arvoisa Euroopan Neuvosto ja koko kansainvälinen yhteisö, vetoan teihin, että emme jätä Venäjän saamelaisia yksin ja tuemme heitä.
Gudnejahtton Eurohpá Ráđđi ja oba riikkaidgaskasaš searvvuš, doarjalan didjiide, ahte eat guođe Ruošša sápmelaččaid akto ja ahte doarjut sin.
Me tarvitsemme teitä, Euroopan neuvosto, rakentamaan rauhaa ja yhtenäisyyttä kuten kylmän sodan jälkeenkin.
Mii dárbbahit din, Eurohpá Ráđđi, hukset ráfi ja oktilašvuođa dego galbma soađi maŋŋelnai.
Pyydän teitä, kansainvälinen yhteisö, tekemään kaikkenne, että saamelaiset saavat elää Venäjällä turvassa, ilman pelkoa, uhkailua ja valtiollista pakko-ohjausta.
Bivddán din, riikkaidgaskasaš searvvuš, ahte dii bargabehtet buot man sáhttibehtet, ahte sápmelaččat besset eallit Ruošša oadjebasvuođas, almmá balu, uhkideami ja stáhtaláš bággostivrema haga.
Venäjän saamelaisten tilanne uhkaa koko saamelaiskulttuuria ja sen tulevaisuutta.
Ruošša sámiid dilli uhkida oba sámi kultuvrra ja dan boahtteáiggi.
Me olemme yksi kansa neljän valtion alueella.
Mii leat okta álbmot njealji stáhta viidogas.
Saamelaisen kaunokirjallisuuden isän Johan Turin sanoin, tunturin laelta katsoessa järki on selkeä toisin kuin tunkkaisissa huoneissa.
Sápmelaš čáppagirjjálašvuođa áhči Johan Turi sániid heivehettiin, várrečohká nalde geahčadettiin jierbmi lea čielggas aivve eará ládje go moskkus gámmáriin.
Turi tarkoitti tällä myös sitä, että tunturin laelta näkee kauas ja tuuli pääsee puhaltamaan, näkee hyvän tutkaimen ja tukkeutuneet korvat avautuvat.
Turi dárkkuhii dainna maid dan, ahte várrečohka nalde oaidná guhkás ja biegga beassá bossut, oaidná buori seahčagasa ja notkon bealjit rahpasit.
Tämän sukupolvenkin on katsottavaa maailmaa tunturin laelta ja pystyttävä katsomaan sekä menneisyyteen, nykyisyyteen että tulevaisuuteen, jotta kulttuurinen ja kielellinen perintö eivät katkea vaan jatkuvat elävänä ja kulttuurisesti ja kielellisesti rikkaana.
Dát buolvanai galgá geahččat máilmmi várrečohká nalde ja dat galgá oaidnit sihke mannanáigái, dálá áigái ja boahtteáigái, vai kultuvrralaš ja gielalaš árbi ii boatkan muhto dat joatkahuvvet eallin ja kultuvrralaččat ja gielalaččat rikkisin.
Meidän tulee arvioida itseämme ja toimintaamme siten, millaisen perinnön jätätämme omille lapsillemme ja tuleville sukupolville.
Mii galgat árvvoštallat ieža iežamet ja bargomet dađi lági mielde makkár árbbi guođđit iežamet mánáide ja boahtte buolvvaide.
Arvoisa seminaariväki, olemme tärkein asioiden äärellä.
Árvvus adnon semináraolbmot, mii leat dehálaš áššiid luhtte.
Kuulemme tänään erilaisia haasteita, mitä saamelaiset joutuvat kokemaan sekä hyviä käytäntöjä ja ratkaisumalleja tilanteiden ratkaisemiseksi.
Gullat odne iešguđetlágán hástalusaid, maid sápmelaččat šaddet vásihit sihke buriid geavadiid ja čoavddusmálliid diliid čoavdima várás.
Saamelaiskulttuuri ei ole staattinen, muuttumaton kulttuuri vaan sopeutamme valtakulttuurin innovaatioita omaan kulttuuriimme ja kehitämme uusia ja omia innovaatioitamme.
Sámi kultuvra ii leat stáđis, rievdameahttun kultuvra, muhto mii heivehit váldokultuvrraid innovašuvnnaid iežamet kultuvrii ja gárgehit ođđa ja iežamet innovašuvnnaid.
Moottorikelkka tuli saamelaisilla ensimmäisenä käyttöön poronhoidossa, josta se levisi myös muualle, olemme ottaneet internetin ja sosiaalisen median keinoksi ylläpitää saamelaisten yhteisöllisyyttä ja säilyttää saamen kieltä ja etäopetuksen keinoksi turvata saamen kielen opetusta myös meidän katsontakannassa syrjäseuduille eli kaupunkeihin.
Mohtorgielká bođii vuosttažin sápmelaččain atnui boazobarggus, mas dat lávddai maid eará sadjái, mii leat váldán atnui interneahta ja sosiála media vuohkin doalahit sápmelaččaid searvvušvuođa ja seailluhit sámegiela ja gáiddusoahpahusa vuohkin dorvvastit sámegiela oahpahusa maid min oaidninvuogi mielde doaresbeallái dehege gávpogiidda.
Toivon, että tämä seminaari johtaa aivan uudenlaiseen vuorovaikutukseen saamelaisten, viranomaisten ja Euroopan neuvoston välillä - ja luonnollisesti - voimme luoda uusia toimintatapoja kehittää Euroopan neuvoston toimintaa ja saamelaisten oikeuksia.
Sávan, ahte dát seminára boađusin šaddá aivve ođđalágán vuorrováikkuhus sápmelaččaid, eiseválddiid ja Eurohpá ráđi gaskii, ja diehttelas sáhttit duddjot aivve ođđa bargovugiid gárgehit Eurohpá ráđi barggu ja sápmelaččaid vuoigatvuođaid.
On tärkeää, että kehitys ei jää tähän vaan että seminaarista seuraa pysyviä ja yhä kehittyviä toimintamalleja.
Lea dehálaš, ahte gárganeapmi ii bisán dasa, muhto semináras čuvvot bissovaš ja ain gárganeaddji doaibmamállet.
Saamelaiskäräjät ja saamelainen parlamentaarinen neuvosto osallistuvat mielellään seminaarin tulosten analysoimiseen ja pysyvien toimintamallien kehittämiseen.
Sámediggi ja sámi parlamentáralaš ráđđi oassálastiba áinnas seminára bohtosiid analyseremii ja bissovaš doaibmamálliid gárgeheapmái.
Esitänkin pohdittavaksi kysymyksen, että mitä tämän jälkeen tapahtuu, Euroopan neuvosto ?
Ovddidan guorahallama vuollásažžan gažaldaga, ahte mii dán maŋŋel dáhpáhuvvá Eurohpá ráđđi ?
Suomen saamelaiskäräjien puolesta haluan kiittää teitä jo nyt halustanne osallistua tähän ainutlaatuiseen tapahtumaan ja toivotan teille antoisaa seminaaripäivää !
Suoma sámedikki beales hálidan giitit din juo dál dáhtusteattet oassálastit dán earenoamáš dáhpáhussii ja sávan iežan beales attolaš seminárabeaivvit !
Kiitos mielenkiinnostanne !
Giitu beroštumisteattet !
Kunnioitettu piispa Samuel Salmi, arkkipiispa Kari Mäkinen, hyvät saamelaiset ja kirkkoväki !
Árvvus adnon bismá Samuel Salmi, gudnejahtton erkebismá Kari Mäkinen, buorit sápmelaččat ja girkoveahka !
Lämpimästi tervetuloa uuteen saamelaiskulttuurikeskukseen Sajokseen.
Liekkus buresboahtin ođđa sámi kulturguovddáš Sajosii.
Tuon mielelläni saamelaiskäräjien tervehdyksen seminaariin.
Buvttán mielalis sámedikki dearvvahusa seminárii.
Seminaarin teema, saamelaiset kirkossa on hyvin ajankohtainen ja toivon, että seminaarin keskusteluissa ja esityksissä tulee konkreettisia esityksiä miten saamenkielisiä ja saamelaiskulttuurinmukaisia palveluja evankelis-luterilaisessa kirkossa voidaan kehittää.
Seminára fáddá, sápmelaččat girkus lea hui áigeguovdil ja sávan, ahte seminára ságastallamiin ja evttohusain bohtet konkrehtalaš evttohusat mot sámegielalaš ja sámi kultuvrra miel bálvalusat evangelalaš-luteralaš girkus sáhttet gárgehuvvot.
Haluan kuitenkin muistuttaa, että saamelaisten kirkko on myös ortodoksinen kirkko, ei vain evankelis-luterilainen kirkko.
Hálidan goitge muittuhit, ahte sápmelaččaid girku lea maid ortodoksaid girku, ii dušše evangelalaš-luteralaš girku.
On hyvä, että evankelis-luterilainen kirkko käy keskustelua kirkon yhteiskunnallisesta roolista ja suhteesta saamelaiskulttuuriin julkisesti ja avoimesti myös saameksi ja suomeksi.
Lea buorre, ahte evangelalaš-luteralaš girku čađaha ságastallama girku servodatlaš rollas ja gaskavuođas sámi kultuvrii almmolaččat ja rahpasit maiddái sáme- ja suomagillii.
On mukava puhua omaa äidinkieltään kirkon seminaarissa.
Lea suohtas hupmat iežas eatnigillii girku semináras.
Erityisen iloinen olen siinä, että evankelis-luterilaisen kirkon järjestämän seminaarin yhteydessä kuullaan modernia ja perinteistä saamelaismusiikkia sekä ennen kaikkea joikua, mitä ei hyväksytty evankelis-luterilaisissa kirkoissa vielä 1900-luvun alussa.
Earenoamáš ilus lean das, ahte evangelalaš-luteralaš girku ordnen seminára olis gullat modearnna ja árbevirolaš sámi musihka ja eandalii luođi, mii ii dohkkehuvvon evangelalaš-luteralaš girkuin vel 1900-logu álggus.
Evankelis-luterilainen kirkko on kasvanut ja moniarvoistunut, mistä olen hyvin iloinen.
Evangelalaš-luteralaš girku lea šaddan rávisahkái ja šaddan máŋggaárvosažžan, mas lean hui movttet.
Evankelis-luterilaisella kirkolla on vahva rooli niin suomalaisessa yhteiskunnassa valtionkirkkona mutta myös saamelaisyhteisössä.
Evangelalaš-luteralaš girkus lea nanu rolla nu suopmelaš servodaga stáhtagirkun muhto maiddái sámi servošis.
Saamelaisilla on oma edustajansa kirkolliskokouksessa.
Sápmelaččain lea iežas ovddasteaddji girkolaš čoakkámis.
Suuri osa saamelaisista kuuluu kirkkoon.
Eanas sápmelaččain gullet girkui.
Evankelis-luterilaisella kirkolla on ennen kaikkea uskonnollinen tehtävä mutta myös laajempi rooli yhteiskunnallisena keskustelijana, kasvattajana, mielipidevaikuttajana, työnantajana ja palvelujen tuottajana.
Evangelalaš-luteralaš girkus lea earenoamážit oskkolaš bargu muhto maid viidát rolla servodatlaš ságastallin, šaddadeaddjin, oaivilváikkuheaddjin, bargoaddin ja bálvalusaid buvttadeaddjin.
Evankelis-luterilaisella kirkolla on moniulotteinen rooli saamelaisten historiassa.
Evangelalaš-luteralaš girkus lea máŋggaolat rolla sámi historjjás.
Kirkon parissa onkin pohdittu anteeksi pyytämistä saamelaisilta menneisyyden teoista kuten myös piispa Samuel Salmi toi esille omassa tervehdyksessään ja mainitsi sen olevan kuin ilmakupla.
Girku olis leanai guorahallojuvvon galggaliigo dat átnut ándagassii sápmelaččain mannanáiggi daguin dego bismá Samuel Salmi maid buvttii ovdan iežas sáhkavuorus ja namuhii dan dego áibmobulljarassan.
Anteeksi pyytäminen on toki kirkon oma asia.
Ándagassii átnun lea diehttelas girku iežas ášši.
Saamelaiskäräjien näkökulmasta toivon, että jos kirkko aikoo pyytää anteeksi saamelaisilta, kirkon tulee yksilöidä mistä se pyytää anteeksi ja miksi ja mitä kirkko on valmis tekemään tilanteen korjaamiseksi.
Sámedikki geahččanguovllus sávan, ahte jos girku áigu átnut ándagassii sápmelaččain, de girku galgá spesifiseret mas dat átnu ándagassii ja manin ja maid girku lea gárvvis bargat dili buorideami várás.
Myöhemmin saamelaiset voisivat arvioida olivatko anteeksipyyntö ja sen seuraamukset riittäviä ja missä olisi vielä parannettavaa.
Maŋŋelaš sápmelaččat sáhtále guorahallat ledjego ándagassii átnun ja dan čuovvumušat dárbahassii ja mas livččii vel buoridanmunni.
Evankelisluterilaisen kirkon asema valtionkirkkona tuo vastuuta ja toivonkin, että kirkko voisi olla edelläkävijänä myös valtioon nähden saamelaisten oikeuksien edistäjänä.
Evangelalaš-luteralaš girku sajádat stáhtagirkun buktá ovddasvástádusa ja sávannai, ahte girku sáhtálii leat ovddasmanni maid stáhta ektui sámiid vuoigatvuođaid ovddideaddjin.
Kirkolla on vahva rooli opettajana ja kasvattajana kerhotoiminnan ja rippikoulutoiminnan kautta.
Girku lea gievra oahpaheaddjin ja šaddadeaddjin dehege bajásgeassin riekkesdoaimma ja rihppaskuvladoaimma bakte.
Kirkko omalta osaltaan on tukena kirkkoon kuuluvien lasten ja nuorten maailmankuvan ja identiteetin rakentumisessa.
Girku lea iežas oasi mielde doarjjan ráhkadeame daidda mánáide ja nuoraide, geat gullet girkui, máilmmigova ja identiteahta.
Onkin tärkeää, että niin kerho- kuin rippikoulutoiminnassa tuotaisiin esille kirkon omaa historiallista perintöä ja sen vaikutuksia, suvaitsevaisuutta ja myös huomioitaisiin saamelaiset alkuperäiskansana.
Leanai dehálaš, ahte riekkes- ja rihppaskuvladoaimmas buktojuvvole ovdan girku iežas historjjálaš árbevierru ja dan váikkuhusat, suovvalašvuohta ja earenoamážit sápmelaččaid geahččanguovllus sápmelaččat galggale váldojuvvot vuhtii álgoálbmogin.
Saamelaiskulttuurin, kielten ja saamelaisten yhteiskunnallinen asema on parantunut viime vuosikymmeninä.
Sámi kultuvrra, sámegielaid ja sápmelaččaid servodatlaš dilli lea buorránan mannan logijagiid.
Saamelaisten lainsäädännöllinen asema on kohtalainen, mutta saamelaiset kohtaavat yhä edelleen syrjintää.
Sápmelaččaid lágas mearriduvvon sajádat lea oalle duhtadahtti, muhto sápmelaččat muosáhit velnai vealaheami.
Saamelaisvastainen kirjoittelu niin internetissä kuin lehtien palstoilla on valitettavan yleistä.
Sápmelaččaid vuostásaš čálašeapmi interneahtas go aviissaid bálstáinnai lea dađi bahábut hui dábálaš.
Saamelaiset joutuvat kamppailemaan syrjintää vastaan.
Sápmelaččat šaddet doarrut vealaheami vuostá.
Tämän lisäksi globalisaatio ja ilmastonmuutos uhkaavat koko saamelaiskulttuurin tulevaisuutta ja saamelaiset joutuvat syrjinnän lisäksi kamppailemaan oman kielen, kulttuurin, perinteisten elinkeinojen ja koko kulttuurin säilyttämiseksi.
Dasa lassin globalisašuvdna ja dálkkádatrievdan uhkideaba oba sámi kultuvrra boahtteáiggi ja sápmelaččat šaddet fággádallat vealaheami lassin iežaset giela, árbevirolaš ealáhusaid ja oba kultuvrra seailluheami beales.
Varsinkin saamelaislasten ja – nuorten saamelaisidentiteetin rakentumiselle syrjivä ja rasistinen kirjoittelu on vahingollista.
Earenoamážit sámi mánáid ja nuoraid sámi identiteahta šaddamis vealaheaddji ja rasisttalaš čálašeapmi lea vahátlaš.
Uskon, että evankelis-luterilainen kirkko voisi toimia yhä vahvemmin edelläkävijänä ja myös kasvattavassa roolissa suvaitsevaisuuden edistämiseksi suomalaisessa yhteiskunnassa.
Mun jáhkán, ahte evangelalaš-luteralaš girku sáhttá bargat velnai garraseappot bálggesčuollin ja maid šaddadeaddji rollas suovvalašvuođa ovddideami várás suopmelaš servodagas.
Kirkolla on mahdollisuus toimia yhteiskunnan moraalisena selkärankana ja aktiivisena yhteiskuntapoliittisena keskustelijana.
Girkus lea vejolašvuohta doaibmat morála čielgedáktin ja aktiivvalaš servodatpolitihkalaš ságastallin.
Olen hyvin iloinen siitä, että piispa Samuel Salmi on nostanut kirkon roolia yhteiskunnallisena vaikuttajana ja tuonut myös saamelaiskulttuurin teemoja esille puheissaan yhä enemmän esille täällä Lapissa.
Lean hui ilus das, ahte bismá Samuel Salmi lea lokten girku rolla servodatlaš váikkuheaddjin ja buktán maid sámi kultuvrra fáttáid ovdan ain eanet dáppe Sámis.
Toivon tämän jatkuvan yhä edelleen ja vielä voimistuvankin.
Sávan dán joatkahuvvat dás ovddos ja nu ahte dat šaddá velnai vuoimmálaččabun.
Oman ja suuren haasteen myös evankelis-luterilaiselle kirkolle tuo saamelaisten poismuutto pois saamelaisten kotiseutualueelta.
Iežas stuora hástalusa maiddái evangelalaš-luteralaš girkui buktá sápmelaččaid eretmuotkun sámiid ruovttuguovllus.
Kirkon saamelaistyön sihteeri toimiikin jo saamelaisten kotiseutualueen ulkopuolella, hän tekee tärkeätä ja loistavaa työtä.
Girku sámi barggu čálli barganái juo sámiid ruovttuguovllu olggobealde, ii das gal, son bargá dehálaš ja hui buori barggu.
Kirkko onkin jo järjestänyt saamenkielisen jumalanpalveluksen saamelaisten kotiseutualueen ulkopuolella ja ensi viikolla saamme kuulla saamen kieltä valtiopäivien avajaisten yhteydessä järjestettävässä juhlajumalanpalveluksessa.
Girku leanai juo ordnen sámegiel ipmilbálvalusa sámiid ruovttuguovllu olggobealde ja boahtte vahku beassat gullat sámegiela ávvudanipmilbálvalusas, mii lágiduvvo riikkabeivviid rahpamiid olis.
Toivon, että kirkko tukisi omalta osaltaan saamelaisnuorten ja lasten yhteyttä saamelaiskulttuuriin omassa kerho- ja rippikoulutoiminnassaan järjestäen esimerkiksi yhteisiä rippileirejä saamelaisten kotiseutualueen ulkopuolella ja kotiseutualueella asuville saamelaislapsille ja - nuorille.
Sávan, ahte girku doarjjulii iežas osiin sámi mánáid ja nuoraid oktavuođa sámi kultuvrii iežas riekkes- ja rihppaskuvlabarggus nu ahte lágidivččii omd. oktasaš rihppaleairraid sámiid ruovttuguovllu olggobealde ja ruovttuguovllus orru sámi mánáide ja nuoraide.
Niin saameksi kuin suomeksi.
Sihke same- ja suomagillii.
Annan nyt saamelaiskäräjien tervehdysosassa puheenvuoron saamelaiskäräjien toiselle varapuheenjohtajalle Erkki Lumisalmelle.
Attán dál sámedikki dearvvahusoasis sáhkavuoru sámedikki nuppi várreságadoalli Erkki Lumisalmii.
Odotan mielenkiinnolla seminaarin keskusteluja ja ennen kaikkea niitä toimia, mitä seminaarista seuraa.
Vuorddán stuora beroštumiin ságastallamiid ja earenoamážit daid doaimmaid, mat semináras čuvvot..
Arvoisa puheenjohtaja, kunnioitetut saamelaisparlamentaarikot, Lämpimästi tervetuloa myös minun puolestani Euroopan kulttuuripääkaupunki Uumajaan pitämään kokousta !
Buorre ságadoalli, gudnejahtton sámi parlamentarihkkárat
Uumaja on erinomainen kokouspaikka, koska saamelaiskulttuuri on hyvin vahvasti läsnä kulttuuripääkaupunkivuoden tapahtumissa ja pidän kulttuuripääkaupunkivuoden järjestäjien toimintaa esimerkillisenä tältä kannalta myös esimerkillisenä.
Ubmi lea hui buorre sámi parlamentarihkkáriid konfereansabáiki, daningo sámi kultuvra lea čalmmostahtton hui bures kulturoaivegávpotjagi dáhpáhusain ja anán kulturoaivegávpotjagi lágideddjiid barggu dán dáfus ovdamearkalažžan.
Puheenvuoroni käsittelee luonnonrikkauksien hyödyntämistä saamelaisten asuttamilla alueilla Suomen saamelaisten näkökulmasta.
Mu sáhkavuorru gieđahallá sámi luondduriggodagaiguin ávkkástallama Suoma sámiid geahččanguovllus.
Suomessa saamelaisten kotiseutualueella ei ole vielä kaivoksia.
Suomas sámiid ruovttuguovllus eai leat vel ruvkket.
Monikansalliset kaivosyhtiöt etsivät malmivaroja kuitenkin kiivaasti ja suurella intohimolla.
Máŋggaálbmotlaš ruvkefitnodagat ohcet goitge málbmariggodagaid geažos áigge ja giivát ja stuora áŋggaštusain.
Valtiollinen tutkimuslaitos GTK sekä ulkomaalaiset kaivosyritykset etsivät kultaa ja muita mineraaleja jatkuvasti.
Stáhta dutkanlágádus, man namma lea geologalaš dutkanguovddáš ja olgoeatnanlaš ruvkefitnodagat ohcet golli ja eará minerálaid geažos áigge.
Saamelaisten kotiseutualueesta on 80 % eri tavoin suojeltua, mutta suojelualue ei estä kaivoksen perustamista.
Sámiid ruovttuguovllus 80 % lea sierra vugiid mielde suodjaluvvon, muhto suodjalanguovlu ii eastte ruvkke vuođđudeami ja álggaheami.
Suomen kaivoslain mukaan kaivostoiminta, mineraalien etsintä tai kullankaivu eivät saa heikentää olennaisesti saamelaiskulttuurin harjoittamisedellytyksiä.
Suoma ruvkelága mielde ruvkedoaibma, minerálaid ohcan dehe golleroggan eai oaččo heajudit mávssolaččat sámi kultuvrrain bargama vejolašvuođaid.
Laki edellyttää, että haittojen vaikutuksien arvioinnissa huomioidaan myös muiden kilpailevien maankäyttömuotojen vaikutukset saamelaiskulttuurille, kuten metsänhakkuun.
Láhka gáibida, ahte áruid váikkuhusaid árvvoštallamis váldojuvvojit vuhtii maid eará gilvvohalli eanangeavahanvugiid váikkuhusat sámi kultuvrii, dakkár lea omd. vuovdečuollan.
Lain mukaan toiminnan haitalliset vaikutukset on selvitettävä yhteistyössä saamelaiskäräjien kanssa.
Lága mielde doaimma vahátlaš galget čilgejuvvot ovttasráđiid sámedikkiin.
Tällä hetkellä suurin ongelma paikallisella tasolla Inarin kunnassa ja Lapin paliskunnan alueella on koneellinen kullankaivu, joka myllertää jokia, lisää maastoliikennettä ja haittaa poronhoitoa ja kalakantoja.
Dán vuoru stuorimus buncar báikkálaš dásis Anára suohkanis ja Soađegili suohkana Sámi bálgesa viidodagas lea mášengolleroggan, mii moive jogaid, márrá eatnamiid sisa ja lasiha meahccejohtalusa ja lea árrun bohccuiguin bargama dáfus ja dieđusge váikkuha vahátlaččat guollenáliide.
Saamelaiskäräjät ei vastusta kullankaivun lapiolupia.
Sámediggi ii leat vuostálastán gollerogganlobiid addima goaivoolbmuide.
Kaivoslaki tulkitsee kaivosviranomainen Tukes, joka myöntää luvat.
Ruvkelága dulko ruvkeeiseváldi, mii Suomas lea dorvvolašvuohta- ja kemikálavirgelágadus, mii mieđiha lobiid.
Meillä on saamelaiskäräjien ja Tukesin kanssa erilainen linja kaivoslain tulkitsemisessa ja asia on parhaillaan Suomen korkeimman hallinto-oikeuden ratkaistavana.
Mis lea sámedikkis ja namuhuvvon ruvkeeiseválddiin sierralágán oaidnu ruvkelága dulkomis ja ášši lea bárrásiin Suoma alimus hálddahusrievtti, mii galgá rátkit ášši.
On siis hyvin mahdollista, että lähitulevaisuudessa Suomen saamelaislauseelle perustetaan tai yritetään perustaa kaivos.
Lea nappo hui olu vejolaš, ahte boahtteáigge Suoma sámiid ruovttuguvlui ceggejuvvo dehe aŋkke vigget cegget ruvkke.
Saamelaiskäräjät vastustaa kaivoksien perustamista.
Sámediggi vuostálastá ruvkkiid ceggema.
Suomessa Talvivaarassa, Sotkamossa Keski-Suomen alueella kaivos on aiheuttanut paikallisen ympäristökatastrofin, jonka jälkiä korjataan vuosia.
Suomas Talvivaaras, Sotkamo guovllus Gaska-Suomas, ruvke lea dagahan báikkálaš birasroassu, measta juo dadjat katastrofa, man luottat divvojuvvojit olu jagiid dás ovddos.
Vaikka tekniikka on kehittynyt, kaivoksien perustaminen ei ole riskitöntä ja kaivoksella on aina vaikutus ympäristöön.
Vaikko teknologiija lea ovdánan, ruvkkiid vuođđudeapmi ii leat riskkahis dahku ja ruvkkes lea álohii váikkuhus birrasii.
Voisi jopa sanoa, että on suurempi rikos perustaa kaivos, kuin toimia sen perustamisen estämiseksi.
Sáhtálii juobe dadjat, ahte lea stuorit rihkus vuođđudit ruvkke go bargat dan nala ahte dat ii ceggejuvvo.
Kaivostoiminta myös Suomen lähialueilla vaikuttaa saamelaisiin Suomessa.
Ruvkedoaibma maiddái Suoma lagašguovlluin váikkuha Suoma sápmelaččaide.
Venäjän puolella Nikkelin kaivosteollisuus on saastuttanut ympäristöä siitä asti kun Petsamo luovutettiin Venäjälle, silloiselle Neuvostoliitolle, vuonna 1944.
Ruošša bealde Nihkkela ruvkeindustriija lea nuoskidan birrasa dan rájes go Beahcán luobahuvvui Ruššii, dalá Sovjetlihttui, jagi 1944.
Ympäristöjärjestöt ja myös Norjan ja Suomen valtiot ovat toimineet uutterasti saadakseen Venäjän vastuuseen ympäristön saastuttamisesta.
Birasgáhttenorganisašuvnnat ja maiddái Norgga ja Suoma stáhtat leat bargan áŋgirit oažžut Ruošša ovddasvástádussii birrasa nuoskideamis.
Kaikki kohteet sijaitsevat Venäjällä ja niitä on yhteensä 42.
Buot čuozáhagat leat Ruošša bealde ja dat leat 42.